# Euroopa Liidu L 154/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.154.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 154 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide15. juuni 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.154.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 154

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide15. juuni 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus 2012/308/ÜVJP, 26. aprill 2012, Euroopa Liidu ühinemise kohta Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga | 1 |
| | | 2012/309/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. mai 2012, Euroopa 2016. aasta kultuuripealinnade nimetamise kohta Hispaanias ja Poolas | 11 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 505/2012, 14. juuni 2012, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 506/2012, 14. juuni 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Kraški pršut (KGT)] | 20 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 507/2012, 14. juuni 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 22 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/310/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EULEX Kosovo/1/2012, 12. juuni 2012, Kosovos läbiviidava Euroopa Liidu õigusriigimissiooni EULEX Kosovo juhi volituste pikendamise kohta | 24 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus 2012/308/ÜVJP, 26. aprill 2012, Euroopa Liidu ühinemise kohta Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga

1

2012/309/EL

*

Nõukogu otsus, 10. mai 2012, Euroopa 2016. aasta kultuuripealinnade nimetamise kohta Hispaanias ja Poolas

11

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 505/2012, 14. juuni 2012, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 506/2012, 14. juuni 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Kraški pršut (KGT)]

20

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 507/2012, 14. juuni 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

22

OTSUSED

2012/310/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EULEX Kosovo/1/2012, 12. juuni 2012, Kosovos läbiviidava Euroopa Liidu õigusriigimissiooni EULEX Kosovo juhi volituste pikendamise kohta

24

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 154/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 154/1

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/308/ÜVJP,

26. aprill 2012,

Euroopa Liidu ühinemise kohta Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 31 lõikega 1,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 209 ja 212 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepingu (edaspidi „leping”) allkirjastasid 24. veebruaril 1976 Indoneesia Vabariik, Malaisia, Filipiini Vabariik, Singapuri Vabariik ja Tai Kuningriik. Allkirjastamise kuupäevast alates on lepingule alla kirjutanud veel järgmised riigid: Brunei Darussalami Riik, Kambodža Kuningriik, Laose Demokraatlik Rahvavabariik, Birma/Myanmar, Vietnami Sotsialistlik Vabariik, Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriik, Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Pakistani Islamivabariik, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon, Uus-Meremaa, Mongoolia, Austraalia Liit, Prantsuse Vabariik, Timor-Leste Demokraatlik Vabariik, Bangladeshi Rahvavabariik, Sri Lanka Demokraatlik Sotsialistlik Vabariik, Korea Rahvademokraatlik Vabariik, Ameerika Ühendriigid, Türgi Vabariik ja Kanada. |
| --- | --- |

(1)

Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepingu (edaspidi „leping”) allkirjastasid 24. veebruaril 1976 Indoneesia Vabariik, Malaisia, Filipiini Vabariik, Singapuri Vabariik ja Tai Kuningriik. Allkirjastamise kuupäevast alates on lepingule alla kirjutanud veel järgmised riigid: Brunei Darussalami Riik, Kambodža Kuningriik, Laose Demokraatlik Rahvavabariik, Birma/Myanmar, Vietnami Sotsialistlik Vabariik, Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriik, Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Pakistani Islamivabariik, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon, Uus-Meremaa, Mongoolia, Austraalia Liit, Prantsuse Vabariik, Timor-Leste Demokraatlik Vabariik, Bangladeshi Rahvavabariik, Sri Lanka Demokraatlik Sotsialistlik Vabariik, Korea Rahvademokraatlik Vabariik, Ameerika Ühendriigid, Türgi Vabariik ja Kanada.

| (2) | Lepingu eesmärk on edendada piirkonna rahu, stabiilsust ja koostööd. Sel eesmärgil kutsutakse lepinguga üles vaidluste rahumeelsele lahendamisele, rahu alalhoidmisele, konfliktide ärahoidmisele ja julgeoleku tugevdamisele Kagu-Aasias. Seega vastavad lepingu eeskirjad ja põhimõtted liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkidele. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu eesmärk on edendada piirkonna rahu, stabiilsust ja koostööd. Sel eesmärgil kutsutakse lepinguga üles vaidluste rahumeelsele lahendamisele, rahu alalhoidmisele, konfliktide ärahoidmisele ja julgeoleku tugevdamisele Kagu-Aasias. Seega vastavad lepingu eeskirjad ja põhimõtted liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkidele.

| (3) | Lisaks nähakse lepinguga ette majandus-, kaubandus-, sotsiaalvaldkonna, tehnilise ja teaduskoostöö tõhustamine ning piirkonna majanduskasvu kiirendamine, toetades Kagu-Aasia riikide põllumajanduse ja tööstuse suuremat kasutamist, nende kaubavahetuse laiendamist ja majanduse infrastruktuuri parandamist. Seega edendatakse lepinguga koostööd kõnealuse piirkonna arengumaadega ning majandus-, finants- ja tehnilist koostööd muude riikidega. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks nähakse lepinguga ette majandus-, kaubandus-, sotsiaalvaldkonna, tehnilise ja teaduskoostöö tõhustamine ning piirkonna majanduskasvu kiirendamine, toetades Kagu-Aasia riikide põllumajanduse ja tööstuse suuremat kasutamist, nende kaubavahetuse laiendamist ja majanduse infrastruktuuri parandamist. Seega edendatakse lepinguga koostööd kõnealuse piirkonna arengumaadega ning majandus-, finants- ja tehnilist koostööd muude riikidega.

| (4) | 4.–5. detsembri 2006. aasta istungil volitas nõukogu eesistujariiki ja komisjoni pidama läbirääkimisi liidu ja Euroopa Ühenduse kõnealuse lepinguga ühinemise üle. |
| --- | --- |

(4)

4.–5. detsembri 2006. aasta istungil volitas nõukogu eesistujariiki ja komisjoni pidama läbirääkimisi liidu ja Euroopa Ühenduse kõnealuse lepinguga ühinemise üle.

| (5) | 7. detsembri 2006. aasta kuupäevaga kirjas teavitasid liit ja Euroopa Ühendus Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) ELi-suhete koordinaatorit Kambodžat oma otsusest taotleda lepinguga ühinemist kirjas väljendatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

7. detsembri 2006. aasta kuupäevaga kirjas teavitasid liit ja Euroopa Ühendus Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) ELi-suhete koordinaatorit Kambodžat oma otsusest taotleda lepinguga ühinemist kirjas väljendatud tingimustel.

| (6) | 28. mail 2009 deklareeris tollane ASEANi eesistuja Tai kõigi Kagu-Aasia riikide nõusolekut liidu ja Euroopa Ühenduse ühinemiseks lepinguga, tingimusel et jõustub lepingu kolmas protokoll. |
| --- | --- |

(6)

28. mail 2009 deklareeris tollane ASEANi eesistuja Tai kõigi Kagu-Aasia riikide nõusolekut liidu ja Euroopa Ühenduse ühinemiseks lepinguga, tingimusel et jõustub lepingu kolmas protokoll.

| (7) | 23. juulil 2010 allkirjastatud lepingu kolmanda protokolliga nähakse ette piirkondlike organisatsioonide ühinemine kõnealuse lepinguga. |
| --- | --- |

(7)

23. juulil 2010 allkirjastatud lepingu kolmanda protokolliga nähakse ette piirkondlike organisatsioonide ühinemine kõnealuse lepinguga.

| (8) | Liit peaks seega pärast lepingu kolmanda protokolli jõustumist kõnealuse lepinguga ühinema, |
| --- | --- |

(8)

Liit peaks seega pärast lepingu kolmanda protokolli jõustumist kõnealuse lepinguga ühinema,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu ühinemine Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu, seda muutva kolme protokolli ning liidu lepinguga ühinemise dokumendi tekstid on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu volitab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat liidu nimel lepingule alla kirjutama ja hoiule andma lepinguga ühinemise dokumendi.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 26. aprill 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BØDSKOV

---

TÕLGE

Kagu-Aasia sõprus- ja koostööleping

Indoneesia, 24. veebruar 1976

Kõrged lepinguosalised:

TEADLIKUNA nende rahvaid ühendavatest ajaloolistest, geograafilistest ja kultuurisidemetest,

PÜÜDES toetada piirkonnas rahu ja stabiilsust, juhindudes omavahelistes suhetes õiglusest ja õigusriigi põhimõttest ning tugevdades piirkonna vastupidavust,

SOOVIDES edendada rahu, sõprust ja vastastikust koostööd Kagu-Aasiat mõjutavates küsimustes kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, 25. aprillil 1955 Bandungis Aasia-Aafrika konverentsi poolt vastu võetud kümne põhimõtte, 8. augustil 1967 Bangkokis allkirjastatud Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni deklaratsiooni ning 27. novembril 1971 Kuala Lumpuris allkirjastatud deklaratsiooni vaimu ja põhimõtetega,

VEENDUNUNA, et nende riikide vaheliste erimeelsuste ja vaidluste lahendamisel tuleks kohaldada ratsionaalseid, tõhusaid ja piisavalt paindlikke menetlusi, vältides negatiivset suhtumist, mis võib ohustada ja takistada koostööd,

USKUDES kõigi nii Kagu-Aasias kui ka mujal asuvate rahu armastavate riikide koostöö vajadusse maailmarahu, stabiilsuse ja kooskõla edendamisel,

LEPIVAD PÜHALIKULT KOKKU sõlmida järgneva sõprus- ja koostöölepingu:

1.1.1.1.   I PEATÜKK: EESMÄRK JA PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Käesoleva lepingu eesmärk on edenda kõrgete lepinguosaliste rahvaste vahelist kestvat rahu, igavest sõprust ja koostööd, mis aitab kaasa nende tugevusele, solidaarsusele ja tihedamatele omavahelistele suhetele.

Artikkel 2

Omavahelistes suhetes juhinduvad kõrged lepinguosalised järgmistest põhimõtetest:

| a) | kõigi riikide iseseisvuse, sõltumatuse, võrdsuse, territoriaalse terviklikkuse ja rahvusliku identiteedi vastastikune austamine; |
| --- | --- |

a)

kõigi riikide iseseisvuse, sõltumatuse, võrdsuse, territoriaalse terviklikkuse ja rahvusliku identiteedi vastastikune austamine;

| b) | iga riigi õigus korraldada oma riiklust ilma välise mõjutamise, õõnestamise ja surveta; |
| --- | --- |

b)

iga riigi õigus korraldada oma riiklust ilma välise mõjutamise, õõnestamise ja surveta;

| c) | mittesekkumine üksteise siseasjadesse; |
| --- | --- |

c)

mittesekkumine üksteise siseasjadesse;

| d) | erimeelsuste ja vaidluste rahumeelne lahendamine; |
| --- | --- |

d)

erimeelsuste ja vaidluste rahumeelne lahendamine;

| e) | loobumine ähvardamisest ja jõu kasutamisest ning |
| --- | --- |

e)

loobumine ähvardamisest ja jõu kasutamisest ning

| f) | tõhus koostöö lepinguosaliste vahel. |
| --- | --- |

f)

tõhus koostöö lepinguosaliste vahel.

1.1.1.2.   II PEATÜKK: SÕPRUS

Artikkel 3

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks püüavad kõrged lepinguosalised arendada ja tugevdada sõpruse, heanaaberlikkuse ja koostöö traditsioonilisi, kultuurilisi ja ajaloolisi sidemeid, mis neid seovad, ja täidavad heas usus käesoleva lepinguga võetud kohustusi. Oma rahvaste üksteisemõistmise parandamiseks innustavad ja soodustavad kõrged lepinguosalised nende kontakte ja suhtlust.

1.1.1.3.   III PEATÜKK: KOOSTÖÖ

Artikkel 4

Kõrged lepinguosalised edendavad tihedat koostööd majandus-, sotsiaal-, tehnika-, teadus- ja haldusvaldkonnas, ühiste ideaalide, rahvusvaheliste rahupüüdluste, piirkonna stabiilsuse ja kõigi muude ühist huvi pakkuvate küsimuste vallas.

Artikkel 5

Artikli 4 täitmisel annavad kõrged lepinguosalised endast parima nii mitme- kui ka kahepoolselt võrdsuse, mittediskrimineerimise ja vastastikuse kasu alusel.

Artikkel 6

Selleks et tugevdada Kagu-Aasia rahvaste jõuka ja rahumeelse kogukonna vundamenti, teevad kõrged lepinguosalised koostööd piirkonna majanduskasvu kiirendamiseks. Seepärast edendavad nad põllumajanduse ja tööstuse aktiivsemat kasutamist, kaubanduse laiendamist ja majandusliku taristu parandamist oma rahvaste vastastikuseks kasuks. Selleks uurivad nad jätkuvalt kõiki võimalusi tihedaks ja viljakaks koostööks teiste riikide ning piirkonnast väljapoole jäävate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega.

Artikkel 7

Selleks et saavutada sotsiaalset õiglust ja tõsta piirkonna rahvaste elustandardit, elavdavad kõrged lepinguosalised majanduskoostööd. Sel eesmärgil võtavad nad vastu asjakohased majandusarengu ja vastastikuse abi piirkondlikud strateegiad.

Artikkel 8

Kõrged lepinguosalised püüavad saavutada võimalikult ulatuslikku ja tihedat koostööd ning üksteist aidata koolitus- ja uuringuvõimalustega sotsiaal-, kultuuri-, tehnika-, teadus- ja haldusvaldkonnas.

Artikkel 9

Kõrged lepinguosalised püüavad tõhustada koostööd piirkonna rahu, kooskõla ja stabiilsuse edendamisel. Oma seisukohtade, tegevuse ja poliitika kooskõlastamiseks hoiavad kõrged lepinguosalised pidevat kontakti ning konsulteerivad üksteisega rahvusvahelistes ja piirkondlikes küsimustes.

Artikkel 10

Kõrge lepinguosaline ei osale mingil viisil tegevuses, mis kujutab endast ohtu teise kõrge lepinguosalise poliitilisele ja majanduslikule stabiilsusele, sõltumatusele või territoriaalsele terviklikkusele.

Artikkel 11

Kõrged lepinguosalised püüavad tugevdada oma riikide vastupidavust poliitilises, majanduslikus, sotsiaal-kultuurilises ja julgeoleku valdkonnas vastavalt oma ideaalidele ja püüdlustele, vabana välisest sekkumisest ja sisemisest õõnestustegevusest, et säilitada oma rahvuslikku identiteeti.

Artikkel 12

Kõrged lepinguosalised püüavad piirkondliku jõukuse ja julgeoleku saavutamisel teha koostööd piirkondliku vastupidavuse edendamise kõigis valdkondades, tuginedes enesekindlusele, eneseusaldusele, vastastikusele austusele, koostööle ja solidaarsusele, mis moodustavad Kagu-Aasia rahvaste tugeva ja elujõulise kogukonna vundamendi.

1.1.1.4.   IV PEATÜKK: VAIDLUSTE RAHUMEELNE LAHENDAMINE

Artikkel 13

Kõrged lepinguosalised hoiavad sihikindlalt ja heas usus ära vaidlused. Kui tekivad vaidlused neid vahetult mõjutavates küsimustes, eriti vaidlused, mis tõenäoliselt rikuvad piirkonna rahu ja kooskõla, hoiduvad osalised ähvardamisest ja jõu kasutamisest ning lahendavad sellised vaidlused alati omavaheliste sõbralike läbirääkimistega.

Artikkel 14

Selleks et lahendada vaidlusi piirkondlike protsesside abil, kutsuvad kõrged lepinguosalised alalise organina kokku kõrge nõukogu, kuhu kuulub iga kõrge lepinguosalise ministritaseme esindaja, et võtta teadmiseks selliste vaidluste või olukordade olemasolu, mis tõenäoliselt rikuvad piirkonna rahu ja kooskõla.

Artikkel 15

Kui lahendust ei leita otsestel läbirääkimistel, võtab kõrge nõukogu vaidluse või olukorra teadmiseks ning soovitab vaidluse pooltele asjakohaseid lepitusviise, näiteks häid teeneid, vahendamist, uurimist või lepitamist. Sellest hoolimata võib kõrge nõukogu pakkuda oma häid teeneid või vaidlevate poolte kokkuleppel asuda ise täitma vahendamis-, uurimis- või lepitamiskomitee rolli. Vajaduse korral soovitab kõrge nõukogu vaidluse või olukorra teravnemise vältimiseks asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 16

Käesoleva peatüki eelnevat sätet kohaldatakse vaidluse suhtes siis, kui vaidluse kõik pooled selles kokku lepivad. See ei takista muudel, vaidluses mitteosalevatel kõrgetel lepinguosalistel pakkuda kõnealuse vaidluse lahendamiseks kõikvõimalikku abi. Vaidluse pooled peaksid suhtuma sellistesse abipakkumistesse heatahtlikult.

Artikkel 17

Mitte ükski käesoleva lepingu säte ei välista Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artikli 33 lõikes 1 sätestatud tülide rahuliku lahendamise vahendite kasutamist. Enne Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas sätestatud muude menetluste kasuks otsustamist tuleks vaidlevaid kõrgeid lepinguosalisi julgustada võtma meetmeid vaidluse lahendamiseks sõbralike läbirääkimiste teel.

1.1.1.5.   V PEATÜKK: ÜLDSÄTTED

Artikkel 18

Käesolevale lepingule kirjutavad alla Filipiini Vabariik, Indoneesia Vabariik, Malaisia, Singapuri Vabariik ja Tai Kuningriik. Leping ratifitseeritakse kooskõlas iga allakirjutanud riigi põhiseaduslike menetlustega. Lepinguga võivad ühineda teised Kagu-Aasia riigid.

Artikkel 19

Käesolev leping jõustub viienda ratifitseerimisdokumendi deponeerimise kuupäeval. Leping deponeeritakse allakirjutanud riikide valitsuste juures, kes on määratud käesoleva lepingu ning selle ratifitseerimise ja sellega ühinemise dokumentide hoiulevõtjateks.

Artikkel 20

Käesolev leping koostatakse kõrgete lepinguosaliste ametlikes keeltes ja kõik keeleversioonid on võrdselt autentsed. Tekstidest tehakse heakskiidetud ühine tõlge inglise keelde. Igasugune ühise teksti lahknev tõlgendamine lahendatakse läbirääkimiste teel.

HEAS USUS on kõrged lepinguosalised lepingu allkirjastanud ja kinnitanud selle oma pitseritega.

Sõlmitud kahekümne neljandal veebruaril tuhande üheksasaja seitsmekümne kuuendal aastal Balil Denpasaris.

Kagu- Aasia sõprus- ja koostöölepingu muutmise protokoll Filipiinid, 15. detsember 1987

Brunei Darussalami Riigi valitsus,

Filipiini Vabariigi valitsus,

Indoneesia Vabariigi valitsus,

Malaisia valitsus,

Singapuri Vabariigi valitsus,

Tai Kuningriigi valitsus,

SOOVIDES veelgi tõhustada koostööd kõigi rahu armastavate riikidega nii Kagu-Aasias kui ka mujal ning eelkõige Kagu-Aasia naaberriikidega,

VÕTTES ARVESSE 24. veebruaril 1976. aastal Balil Denpasaris sõlmitud Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepingu (edaspidi „sõprusleping”) preambuli põhjendust 5, milles käsitletakse nii Kagu-Aasias kui ka mujal asuvate rahu armastavate riikide koostöö vajadust maailmarahu, stabiilsuse ja kooskõla edendamisel,

LEPIVAD KOKKU JÄRGNEVAS:

Artikkel 1

Sõpruslepingu artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

„Käesolevale lepingule kirjutavad alla Filipiini Vabariik, Indoneesia Vabariik, Malaisia, Singapuri Vabariik ja Tai Kuningriik. Leping ratifitseeritakse kooskõlas iga allakirjutanud riigi põhiseaduslike menetlustega.

Lepinguga võivad ühineda teised Kagu-Aasia riigid.

Kõigi käesoleva lepingu allkirjastanud Kagu-Aasia riikide ja Brunei Darussalami Riigi nõusolekul võivad käesoleva lepinguga ühineda ka mujal kui Kagu-Aasias asuvad riigid.”

Artikkel 2

Sõpruslepingu artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

„Selleks et lahendada vaidlusi piirkondlike protsesside abil, kutsuvad kõrged lepinguosalised alalise organina kokku kõrge nõukogu, kuhu kuulub iga kõrge lepinguosalise ministritaseme esindaja, et võtta teadmiseks selliste vaidluste ja olukordade olemasolu, mis tõenäoliselt rikuvad piirkonna rahu ja kooskõla.

Käesolevat artiklit kohaldatakse lepinguga ühinenud väljaspool Kagu-Aasiat asuva riigi suhtes ainult juhul, kui kõnealune riik on vahetult kaasatud vaidlusse, mis lahendatakse piirkondlike protsesside abil.”

Artikkel 3

Käesolev protokoll ratifitseeritakse ja see jõustub kuupäeval, mil deponeeritakse kõrgete lepinguosaliste viimane ratifitseerimisdokument.

Sõlmitud viieteistkümnendal detsembril tuhande üheksasaja kaheksakümne seitsmendal aastal Manilas.

Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepingu muutmise teine protokoll

Manila, Filipiinid, 25. juuli 1998

Brunei Darussalami Riigi valitsus,

Kambodža Kuningriigi valitsus,

Indoneesia Vabariigi valitsus,

Laose Demokraatliku Rahvavabariigi valitsus,

Malaisia valitsus,

Myanmari Liidu valitsus,

Filipiini Vabariigi valitsus,

Singapuri Vabariigi valitsus,

Tai Kuningriigi valitsus,

Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsus,

Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriigi valitsus,

edaspidi „kõrged lepinguosalised”,

SOOVIDES tagada, et piisavalt tõhustatakse koostööd kõigi rahu armastavate riikidega nii Kagu-Aasias kui ka mujal ning eelkõige Kagu-Aasia naaberriikidega,

VÕTTES ARVESSE 24. veebruaril 1976. aastal Balil Denpasaris sõlmitud Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepingu (edaspidi „sõprusleping”) preambuli põhjendust 5, milles käsitletakse nii Kagu-Aasias kui ka mujal asuvate rahu armastavate riikide koostöö vajadust maailmarahu, stabiilsuse ja kooskõla edendamisel,

LEPIVAD KOKKU JÄRGNEVAS:

Artikkel 1

Sõpruslepingu artikli 18 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

„Kõigi Kagu-Aasia riikide (Brunei Darussalami Riik, Filipiini Vabariik, Indoneesia Vabariik, Kambodža Kuningriik, Laose Demokraatlik Rahvavabariik, Malaisia, Myanmari Liidu Vabariik, Singapuri Vabariik, Tai Kuningriik ja Vietnami Sotsialistlik Vabariik) nõusolekul võivad käesoleva lepinguga ühineda ka mujal kui Kagu-Aasias asuvad riigid.”

Artikkel 2

Käesolev protokoll ratifitseeritakse ja see jõustub kuupäeval, mil deponeeritakse kõrgete lepinguosaliste viimane ratifitseerimisdokument.

Sõlmitud kahekümne viiendal juulil tuhande üheksasaja üheksakümne kaheksandal aastal Manilas.

Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepingu muutmise kolmas protokoll

Hanoi, Vietnam, 23. juuli 2010

Brunei Darussalami Riik,

Kambodža Kuningriik,

Indoneesia Vabariik,

Laose Demokraatlik Rahvavabariik,

Malaisia,

Myanmari Liidu Vabariik,

Filipiini Vabariik,

Singapuri Vabariik,

Tai Kuningriik,

Vietnami Sotsialistlik Vabariik,

Austraalia Liit,

Bangladeshi Rahvavabariik,

Hiina Rahvavabariik,

Korea Rahvademokraatlik Vabariik,

Prantsuse Vabariik,

India Vabariik,

Jaapan,

Mongoolia,

Uus-Meremaa,

Pakistani Islamivabariik,

Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriik,

Korea Vabariik,

Venemaa Föderatsioon,

Sri Lanka Demokraatlik Sotsialistlik Vabariik,

Timor-Leste Demokraatlik Vabariik,

Türgi Vabariik ja

Ameerika Ühendriigid,

edaspidi „kõrged lepinguosalised”,

SOOVIDES tagada, et piisavalt tõhustatakse koostööd kõigi rahu armastavate riikidega nii Kagu-Aasias kui ka mujal ning eelkõige Kagu-Aasia naaberriikidega, samuti piirkondlike organisatsioonidega, mille liikmete hulka kuuluvad ainult sõltumatud riigid,

VÕTTES ARVESSE 24. veebruaril 1976. aastal Balil Denpasaris sõlmitud Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepingu (edaspidi „sõprusleping”) preambuli põhjendust 5, milles käsitletakse nii Kagu-Aasias kui ka mujal asuvate rahu armastavate riikide koostöö vajadust maailmarahu, stabiilsuse ja kooskõla edendamisel,

LEPIVAD KOKKU JÄRGNEVAS:

Artikkel 1

Sõpruslepingu artikli 18 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

„Kõigi Kagu-Aasia riikide (Brunei Darussalami Riik, Filipiini Vabariik, Indoneesia Vabariik, Kambodža Kuningriik, Laose Demokraatlik Rahvavabariik, Malaisia, Myanmari Liidu Vabariik, Singapuri Vabariik, Tai Kuningriik ja Vietnami Sotsialistlik Vabariik) nõusolekul on käesolev leping ühinemiseks avatud mujal kui Kagu-Aasias asuvatele riikidele ja piirkondlikele organisatsioonidele, mille liikmete hulka kuuluvad ainult sõltumatud riigid.”

Artikkel 2

Sõpruslepingu artikli 14 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

„Käesolevat artiklit kohaldatakse lepinguga ühinenud kõrge lepinguosalise suhtes ainult juhul, kui kõrge lepinguosaline on vahetult kaasatud vaidlusse, mis lahendatakse piirkondlike protsesside abil.”

Artikkel 3

Käesolev protokoll ratifitseeritakse ja see jõustub kuupäeval, mil deponeeritakse kõrgete lepinguosaliste viimane ratifitseerimisdokument.

Sõlmitud kahekümne kolmandal juulil kahe tuhande kümnendal aastal Vietnamis Hanois ühes ingliskeelses eksemplaris.

Euroopa Liidu Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga ühinemise dokument

VÕTTES ARVESSE, et 24. veebruaril 1976 Indoneesias Balil allkirjastatud Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepingut muudeti Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepingu muutmise esimese, teise ja kolmanda protokolliga, mis allkirjastati vastavalt 15. detsembril 1987, 25. juulil 1998 ja 23. juulil 2010,

VÕTTES ARVESSE, et eespool nimetatud lepingu artikli 18 lõikes 3, mida on muudetud eespool nimetatud kolmanda protokolli artikliga 1, on sätestatud, et kõigi Kagu-Aasia riikide (Brunei Darussalami Riik, Filipiini Vabariik, Indoneesia Vabariik, Kambodža Kuningriik, Laose Demokraatlik Rahvavabariik, Malaisia, Myanmari Liidu Vabariik, Singapuri Vabariik, Tai Kuningriik ja Vietnami Sotsialistlik Vabariik) nõusolekul võivad lepinguga ühineda piirkondlikud organisatsioonid, mille liikmete hulka kuuluvad ainult sõltumatud riigid,

VÕTTES ARVESSE, et Soome välisminister ning Euroopa Komisjoni välissuhete ja Euroopa naabruspoliitika eest vastutav liige esitasid 7. detsembri 2006. aasta kuupäevaga kirjas Euroopa Liidu taotluse lepinguga ühineda,

VÕTTES ARVESSE, et Kagu-Aasia riigid on Euroopa Liidu taotluse lepinguga ühineda heaks kiitnud,

ühineb Euroopa Liit Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga alates käesoleva dokumendi deponeerimise kuupäevast.

SELLE TÕENDUSEKS allkirjastab käesoleva ühinemisdokumendi [AMETINIMETUS].

Sõlmitud [päeval] [kuul] kahe tuhande [aastal] [riigis] [kohas].

Euroopa Liidu nimel

---

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 154/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 154/11

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. mai 2012,

Euroopa 2016. aasta kultuuripealinnade nimetamise kohta Hispaanias ja Poolas

(2012/309/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1622/2006/EÜ, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019, (1) eelkõige selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse valikukomisjoni 2011. aasta juunis esitatud aruannet Euroopa kultuuripealinnade valimise kohta Hispaanias ja Poolas

ning arvestades, et

otsuse nr 1622/2006/EÜ artiklis 4 nimetatud tingimused on täielikult täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

2016. aasta Euroopa kultuuripealinnadeks nimetatakse Donostia-San Sebastián Hispaanias ja Wrocław Poolas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 10. mai 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

U. ELBÆK

---

(1)  ELT L 304, 3.11.2006, lk 1.

1

---

MÄÄRUSED

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 154/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 154/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 505/2012,

14. juuni 2012,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut;

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 2, artikli 16 lõike 1 punkti d, artikli 16 lõike 3 punkti a, artikli 21 lõiget 2, artikli 22 lõiget 1, artikli 26 punkti a ning artikli 38 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 14 lõike 1 punktis d on sätestatud mahepõllumajandusliku sööda tootmise üldeeskirjad seoses päritoluga. Sellise lähenemisviisi puhul on oma põllumajandusettevõttes toodetud sööt mahepõllumajandusliku tootmistsükli täienduseks. Põllumajandusettevõttes sööda tootmine ja/või piirkonna söödavarude kasutamine vähendab vedu ning on keskkonna- ja loodussäästlik. Selleks et paremini saavutada määruse (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajanduslikke eesmärke ning võttes arvesse kogemusi, on asjakohane kehtestada oma põllumajandusettevõttes sigade ja kodulindude jaoks toodetud sööda miinimumosa ning suurendada taimtoiduliste loomade sööda miinimumosa. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 14 lõike 1 punktis d on sätestatud mahepõllumajandusliku sööda tootmise üldeeskirjad seoses päritoluga. Sellise lähenemisviisi puhul on oma põllumajandusettevõttes toodetud sööt mahepõllumajandusliku tootmistsükli täienduseks. Põllumajandusettevõttes sööda tootmine ja/või piirkonna söödavarude kasutamine vähendab vedu ning on keskkonna- ja loodussäästlik. Selleks et paremini saavutada määruse (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajanduslikke eesmärke ning võttes arvesse kogemusi, on asjakohane kehtestada oma põllumajandusettevõttes sigade ja kodulindude jaoks toodetud sööda miinimumosa ning suurendada taimtoiduliste loomade sööda miinimumosa.

| (2) | Söödamaterjale, segasööta ja neis sisalduvaid söödalisandeid käsitlevaid horisontaalõigusakte on parandatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ (2). Seepärast tuleks komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 (3) vastavaid artikleid ja lisasid kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Söödamaterjale, segasööta ja neis sisalduvaid söödalisandeid käsitlevaid horisontaalõigusakte on parandatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ (2). Seepärast tuleks komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 (3) vastavaid artikleid ja lisasid kohandada.

| (3) | Noorlindude mahepõllumajandusliku tootmise ühtlustatud eeskirjade väljatöötamine liidu tasandil on keeruline, kuna asjaomaste osaliste tehnilisi nõudeid käsitlevad seisukohad erinevad suurel määral. Selleks et võimaldada rohkem aega noorkanade mahepõllumajandusliku tootmise üksikasjalike eeskirjade väljatöötamiseks, tuleks mittemahepõllumajanduslike noorkanade erandliku eeskirja kasutamist pikendada. |
| --- | --- |

(3)

Noorlindude mahepõllumajandusliku tootmise ühtlustatud eeskirjade väljatöötamine liidu tasandil on keeruline, kuna asjaomaste osaliste tehnilisi nõudeid käsitlevad seisukohad erinevad suurel määral. Selleks et võimaldada rohkem aega noorkanade mahepõllumajandusliku tootmise üksikasjalike eeskirjade väljatöötamiseks, tuleks mittemahepõllumajanduslike noorkanade erandliku eeskirja kasutamist pikendada.

| (4) | Valgurikaste taimede mahepõllumajanduslik tootmine on nõudlusest maha jäänud. Eelkõige mahepõllumajanduslikult toodetud proteiini tarnetest ELi turul ei piisa ikka veel nii kvalitatiivses kui kvantitatiivses mõttes, et täita mahepõllumajandusettevõtetes kasvatatavate sigade ja kodulindude toitainevajadusi. Seepärast on erandkorras asjakohane lubada piiratud ajavahemikuks vähesel määral mittemahepõllumajanduslikult toodetud proteiinsööta. |
| --- | --- |

(4)

Valgurikaste taimede mahepõllumajanduslik tootmine on nõudlusest maha jäänud. Eelkõige mahepõllumajanduslikult toodetud proteiini tarnetest ELi turul ei piisa ikka veel nii kvalitatiivses kui kvantitatiivses mõttes, et täita mahepõllumajandusettevõtetes kasvatatavate sigade ja kodulindude toitainevajadusi. Seepärast on erandkorras asjakohane lubada piiratud ajavahemikuks vähesel määral mittemahepõllumajanduslikult toodetud proteiinsööta.

| (5) | Selleks et täiendavalt täpsustada ja selgitada mõistet „mahepõllumajanduslik” ja mahepõllumajanduslikult toodetud koostisosadega sööda märgistusel ELi mahetoote logo kasutamist, tuleks määruse (EÜ) nr 889/2008 vastavad sätted ümber sõnastada. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et täiendavalt täpsustada ja selgitada mõistet „mahepõllumajanduslik” ja mahepõllumajanduslikult toodetud koostisosadega sööda märgistusel ELi mahetoote logo kasutamist, tuleks määruse (EÜ) nr 889/2008 vastavad sätted ümber sõnastada.

| (6) | Söödalisandite kasutamine sööda mahepõllumajanduslikus tootmises võib olla lubatud teatavatel tingimustel. Liikmesriigid on taotlenud mitmeid uusi aineid, millele on vaja saada luba määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõike 1 kohaselt. Tuginedes mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühma soovitustele, (4) milles järeldati, et söödalisandid naatriumformiaat, naatriumferrotsüaniid, natroliitfonoliit ja klinoptiloliit vastavad mahepõllumajanduslikele eesmärkidele ja põhimõtetele, tuleks kõnealused ained lisada määruse (EÜ) nr 889/2008 VI lisasse. |
| --- | --- |

(6)

Söödalisandite kasutamine sööda mahepõllumajanduslikus tootmises võib olla lubatud teatavatel tingimustel. Liikmesriigid on taotlenud mitmeid uusi aineid, millele on vaja saada luba määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõike 1 kohaselt. Tuginedes mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühma soovitustele, (4) milles järeldati, et söödalisandid naatriumformiaat, naatriumferrotsüaniid, natroliitfonoliit ja klinoptiloliit vastavad mahepõllumajanduslikele eesmärkidele ja põhimõtetele, tuleks kõnealused ained lisada määruse (EÜ) nr 889/2008 VI lisasse.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 889/2008 VIII lisa A osas ilmnes viga rosmariiniekstrakti kui toidu lisaaine kasutamise nõuete kohta, seepärast tuleks see parandada. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 889/2008 VIII lisa A osas ilmnes viga rosmariiniekstrakti kui toidu lisaaine kasutamise nõuete kohta, seepärast tuleks see parandada.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 889/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 889/2008 vastavalt muuta.

| (9) | Selleks et võimaldada ettevõtjatel järjepidevalt kasutada erandlikke tootmiseeskirju seoses mittemahepõllumajandusliku sööda ja noorkanadega pärast kõnealuste eeskirjade käesolevat aegumiskuupäeva, tuleks mahepõllumajandusliku tootmise takistuste või häirimise vältimiseks kohaldada käesoleva määrusega sätestatud erandlike eeskirjade muudatusi alates 1. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et võimaldada ettevõtjatel järjepidevalt kasutada erandlikke tootmiseeskirju seoses mittemahepõllumajandusliku sööda ja noorkanadega pärast kõnealuste eeskirjade käesolevat aegumiskuupäeva, tuleks mahepõllumajandusliku tootmise takistuste või häirimise vältimiseks kohaldada käesoleva määrusega sätestatud erandlike eeskirjade muudatusi alates 1. jaanuarist 2012.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muudatussäte

Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 19
  Samast ettevõttest pärinev või muud päritolu sööt
  1.   Taimtoiduliste loomade puhul, välja arvatud iga-aastase rändkarjatamise ajal vastavalt artikli 17 lõikele 4, peab vähemalt 60 % söödast pärinema samast tootmisüksusest või juhul, kui see ei ole võimalik, olema toodetud koostöös teiste mahepõllumajandusettevõtetega samas piirkonnas.
  2.   Sigade ja kodulindude puhul peab vähemalt 20 % söödast pärinema samast tootmisüksusest või juhul, kui see ei ole võimalik, olema toodetud koostöös teiste mahepõllumajandusettevõtetega või söödakäitlejatega samas piirkonnas.
  3.   Mesilaste puhul tuleb tootmisperioodi lõpus jätta tarudesse talvitamiseks piisav mee- ja õietolmuvaru.
  Mesilasperede söötmine on lubatud ainult juhul, kui ilmastikutingimused ohustavad mesilasperede säilimist. Sööta tuleb mahepõllumajandusliku mee, mahepõllumajanduslike suhkrusiirupite või mahepõllumajandusliku suhkruga.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Samast ettevõttest pärinev või muud päritolu sööt

1.   Taimtoiduliste loomade puhul, välja arvatud iga-aastase rändkarjatamise ajal vastavalt artikli 17 lõikele 4, peab vähemalt 60 % söödast pärinema samast tootmisüksusest või juhul, kui see ei ole võimalik, olema toodetud koostöös teiste mahepõllumajandusettevõtetega samas piirkonnas.

2.   Sigade ja kodulindude puhul peab vähemalt 20 % söödast pärinema samast tootmisüksusest või juhul, kui see ei ole võimalik, olema toodetud koostöös teiste mahepõllumajandusettevõtetega või söödakäitlejatega samas piirkonnas.

3.   Mesilaste puhul tuleb tootmisperioodi lõpus jätta tarudesse talvitamiseks piisav mee- ja õietolmuvaru.

Mesilasperede söötmine on lubatud ainult juhul, kui ilmastikutingimused ohustavad mesilasperede säilimist. Sööta tuleb mahepõllumajandusliku mee, mahepõllumajanduslike suhkrusiirupite või mahepõllumajandusliku suhkruga.”

| 2) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 22
  Teatavate toodete ja ainete kasutamine söödas
  Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 14 lõike 1 punkti d alapunkti iv kohaldamisel võib mahepõllumajandusliku sööda töötlemiseks ja mahepõllumajanduslike loomade söötmiseks kasutada ainult järgmisi aineid:






  a) | taimse ja loomse päritoluga mittemahepõllumajanduslikud söödamaterjalid või muud V lisa 2. osas loetletud söödamaterjalid, tingimusel et:






  i) | need on toodetud või valmistatud ilma keemiliste lahustiteta ning |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Teatavate toodete ja ainete kasutamine söödas

Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 14 lõike 1 punkti d alapunkti iv kohaldamisel võib mahepõllumajandusliku sööda töötlemiseks ja mahepõllumajanduslike loomade söötmiseks kasutada ainult järgmisi aineid:

a)

taimse ja loomse päritoluga mittemahepõllumajanduslikud söödamaterjalid või muud V lisa 2. osas loetletud söödamaterjalid, tingimusel et:

i)

need on toodetud või valmistatud ilma keemiliste lahustiteta ning

| ii) | artiklis 43 või artikli 47 punktis c sätestatud piirangud on täidetud; |
| --- | --- |

ii)

artiklis 43 või artikli 47 punktis c sätestatud piirangud on täidetud;

| b) | mittemahepõllumajanduslikud vürtsid, maitsetaimed ja melass, tingimusel et:






  i) | mahepõllumajanduslik vorm ei ole kättesaadav, |
| --- | --- | --- |

b)

mittemahepõllumajanduslikud vürtsid, maitsetaimed ja melass, tingimusel et:

i)

mahepõllumajanduslik vorm ei ole kättesaadav,

| ii) | need on toodetud või valmistatud ilma keemiliste lahustiteta ning |
| --- | --- |

ii)

need on toodetud või valmistatud ilma keemiliste lahustiteta ning

| iii) | nende kasutamine on piiratud 1 % asjaomase liigi söödaratsioonist, mis on arvutatud igal aastal põllumajandusest pärinevas söödas sisalduva kuivaine osakaaluna; |
| --- | --- |

iii)

nende kasutamine on piiratud 1 % asjaomase liigi söödaratsioonist, mis on arvutatud igal aastal põllumajandusest pärinevas söödas sisalduva kuivaine osakaaluna;

| c) | mahepõllumajanduslikud loomse päritoluga söödamaterjalid; |
| --- | --- |

c)

mahepõllumajanduslikud loomse päritoluga söödamaterjalid;

| d) | V lisa 1. osas loetletud mineraalse päritoluga söödamaterjalid; |
| --- | --- |

d)

V lisa 1. osas loetletud mineraalse päritoluga söödamaterjalid;

| e) | säästvast kalandusest pärit tooted, tingimusel et:






  i) | need on toodetud või valmistatud ilma keemiliste lahustiteta, |
| --- | --- | --- |

e)

säästvast kalandusest pärit tooted, tingimusel et:

i)

need on toodetud või valmistatud ilma keemiliste lahustiteta,

| ii) | neid kasutatakse üksnes mittetaimtoiduliste söödaks ning |
| --- | --- |

ii)

neid kasutatakse üksnes mittetaimtoiduliste söödaks ning

| iii) | kalaproteiini hüdrolüsaati kasutatakse üksnes noorloomade söödaks; |
| --- | --- |

iii)

kalaproteiini hüdrolüsaati kasutatakse üksnes noorloomade söödaks;

| f) | sool meresoolana, jäme kivisool; |
| --- | --- |

f)

sool meresoolana, jäme kivisool;

| g) | VI lisas loetletud söödalisandid.” |
| --- | --- |

g)

VI lisas loetletud söödalisandid.”

| 3) | Artikli 24 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Keemiliselt sünteesitud allopaatiliste veterinaarravimite või antibiootikumide asemel kasutatakse taimravitooteid, mikroelemente ning V lisa 1. osas ja VI lisa 3. osas loetletud tooteid, kui nende ravitoime asjaomase loomaliigi ja haiguse puhul on tõhus.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 24 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Keemiliselt sünteesitud allopaatiliste veterinaarravimite või antibiootikumide asemel kasutatakse taimravitooteid, mikroelemente ning V lisa 1. osas ja VI lisa 3. osas loetletud tooteid, kui nende ravitoime asjaomase loomaliigi ja haiguse puhul on tõhus.”

| 4) | Artikli 25k lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | mahepõllumajanduslikud taimsed ja loomsed söödamaterjalid.” |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 25k lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

mahepõllumajanduslikud taimsed ja loomsed söödamaterjalid.”

| 5) | Artikli 25m lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses võib kasutada üksnes V lisa 1. osas loetletud mineraalse päritoluga söödamaterjale.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 25m lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses võib kasutada üksnes V lisa 1. osas loetletud mineraalse päritoluga söödamaterjale.”

| 6) | Artikli 42 punktis b asendatakse kuupäev „31. detsember 2011” kuupäevaga „31. detsember 2014”. |
| --- | --- |

6)

Artikli 42 punktis b asendatakse kuupäev „31. detsember 2011” kuupäevaga „31. detsember 2014”.

| 7) | Artikkel 43 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 43
  Taimset ja loomset päritolu mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamine kariloomade puhul
  Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 22 lõike 2 punkti b tingimuste kohaldamisel ja juhul, kui ei ole võimalik saada ainult mahepõllumajanduslikku proteiinsööta, on lubatud taimset ja loomset päritolu mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamine piiratud kogustes sigade ja kodulindude puhul.
  Mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda maksimaalne lubatud osakaal 12-kuulisel ajavahemikul kõnealuste liikide puhul on 5 % 2012., 2013. ja 2014. kalendriaastal.
  Kõnealused kogused arvutatakse igal aastal põllumajandusest pärinevas söödas sisalduva kuivaine osakaaluna.
  Ettevõtja hoiab alles käesoleva sätte kasutamise vajadust tõendavad dokumendid.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 43 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 43

Taimset ja loomset päritolu mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamine kariloomade puhul

Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 22 lõike 2 punkti b tingimuste kohaldamisel ja juhul, kui ei ole võimalik saada ainult mahepõllumajanduslikku proteiinsööta, on lubatud taimset ja loomset päritolu mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamine piiratud kogustes sigade ja kodulindude puhul.

Mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda maksimaalne lubatud osakaal 12-kuulisel ajavahemikul kõnealuste liikide puhul on 5 % 2012., 2013. ja 2014. kalendriaastal.

Kõnealused kogused arvutatakse igal aastal põllumajandusest pärinevas söödas sisalduva kuivaine osakaaluna.

Ettevõtja hoiab alles käesoleva sätte kasutamise vajadust tõendavad dokumendid.”

| 8) | Artiklid 59 ja 60 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 59
  Reguleerimisala, kaubamärkide ja müüginimetuste kasutamine
  Käesolevat peatükki ei kohaldata lemmikloomatoidu ega karusloomasööda suhtes.
  Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 23 lõikes 1 osutatud märgist sisaldavaid kaubamärke ja müüginimetusi võib kasutada ainult siis, kui kõik taimset ja loomset päritolu koostisosad on saadud mahepõllumajanduslikul tootmismeetodil ning vähemalt 95 % toote kuivainest koosneb kõnealustest koostisosadest.
  Artikkel 60
  Töödeldud sööda märgistused
  1.   Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 23 lõikes 1 osutatud mõisteid ja ELi mahetoote logo võib töödeldud sööda puhul kasutada tingimusel, et kõik järgmised nõuded on täidetud:






  a) | töödeldud sööt vastab määruse (EÜ) nr 834/2007 sätetele ning loomasööt eelkõige kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 punkti d alapunktidele iv ja v või vesiviljelusloomasööt artikli 15 lõike 1 punktile d ning artiklile 18; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklid 59 ja 60 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 59

Reguleerimisala, kaubamärkide ja müüginimetuste kasutamine

Käesolevat peatükki ei kohaldata lemmikloomatoidu ega karusloomasööda suhtes.

Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 23 lõikes 1 osutatud märgist sisaldavaid kaubamärke ja müüginimetusi võib kasutada ainult siis, kui kõik taimset ja loomset päritolu koostisosad on saadud mahepõllumajanduslikul tootmismeetodil ning vähemalt 95 % toote kuivainest koosneb kõnealustest koostisosadest.

Artikkel 60

Töödeldud sööda märgistused

1.   Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 23 lõikes 1 osutatud mõisteid ja ELi mahetoote logo võib töödeldud sööda puhul kasutada tingimusel, et kõik järgmised nõuded on täidetud:

a)

töödeldud sööt vastab määruse (EÜ) nr 834/2007 sätetele ning loomasööt eelkõige kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 punkti d alapunktidele iv ja v või vesiviljelusloomasööt artikli 15 lõike 1 punktile d ning artiklile 18;

| b) | töödeldud sööt vastab käesoleva määruse sätetele ning eelkõige artiklitele 22 ja 26; |
| --- | --- |

b)

töödeldud sööt vastab käesoleva määruse sätetele ning eelkõige artiklitele 22 ja 26;

| c) | kõik töödeldud sööda taimset ja loomset päritolu koostisosad on saadud mahepõllumajanduslikul tootmismeetodil; |
| --- | --- |

c)

kõik töödeldud sööda taimset ja loomset päritolu koostisosad on saadud mahepõllumajanduslikul tootmismeetodil;

| d) | vähemalt 95 % toote kuivainest koosneb mahepõllumajanduslikest põllumajandustoodetest. |
| --- | --- |

d)

vähemalt 95 % toote kuivainest koosneb mahepõllumajanduslikest põllumajandustoodetest.

2.   Kui lõike 1 punktides a ja b kehtestatud nõuetest ei tulene teisiti, on toodete puhul, mille koostises on mitmesugustes kogustes mahepõllumajanduslikul meetodil toodetud ja/või mahepõllumajandusele ülemineku järgus toodetest saadud söödamaterjale ja/või kõnealuse määruse artiklis 22 osutatud tooteid, lubatud järgmine märge:

„võib kasutada mahepõllumajanduses kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008”.”

| 9) | V ja VI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

9)

V ja VI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas sätestatud tekstiga.

Artikkel 2

Parandussätted

Määrus (EÜ) nr 889/2008 VIII lisa A osas asendatakse toidulisandit E 392 käsitlev rida järgmisega:

| „B | E 392* | Rosmariiniekstrakt | X | X | Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„B

E 392*

Rosmariiniekstrakt

X

X

Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikli 1 punkte 6 ja 7 kohaldatakse siiski alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 229, 1.9.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 250, 18.9.2008, lk 1.

3

(4)  Lõplik aruanne sööda kohta (EGTOP/1/2011), http://ec.europa.eu/agriculture/organic/files/eu-policy/expert-recommendations/expert_group/final_report_on_feed_to_be_published_en.pdf

4

---

LISA

V LISA

Artikli 22 punktis d, artikli 24 lõikes 2 ja artikli 25m lõikes 1 osutatud söödamaterjalid

1.   MINERAALSED SÖÖDAMATERJALID

| A | Mereloomade lubjarikkad kojad | |
| --- | --- | --- |
| A | Lupja sisaldavad merevetikad (maerl) | |
| A | Litotamnium | |
| A | Kaltsiumglükonaat | |
| A | Kaltsiumkarbonaat | |
| A | Magneesiumoksiid (veevaba magneesia) | |
| A | Magneesiumsulfaat | |
| A | Magneesiumkloriid | |
| A | Magneesiumkarbonaat | |
| A | Defluoreeritud fosfaat | |
| A | Kaltsiummagneesiumfosfaat | |
| A | Magneesiumfosfaat | |
| A | Mononaatriumfosfaat | |
| A | Kaltsiumnaatriumfosfaat | |
| A | Naatriumkloriid | |
| A | Naatriumvesinikkarbonaat | |
| A | Naatriumkarbonaat | |
| A | Naatriumsulfaat | |
| A | Kaaliumkloriid | |

A

Mereloomade lubjarikkad kojad

A

Lupja sisaldavad merevetikad (maerl)

A

Litotamnium

A

Kaltsiumglükonaat

A

Kaltsiumkarbonaat

A

Magneesiumoksiid (veevaba magneesia)

A

Magneesiumsulfaat

A

Magneesiumkloriid

A

Magneesiumkarbonaat

A

Defluoreeritud fosfaat

A

Kaltsiummagneesiumfosfaat

A

Magneesiumfosfaat

A

Mononaatriumfosfaat

A

Kaltsiumnaatriumfosfaat

A

Naatriumkloriid

A

Naatriumvesinikkarbonaat

A

Naatriumkarbonaat

A

Naatriumsulfaat

A

Kaaliumkloriid

2.   MUU SÖÖDAMATERJAL

Fermenteerimise (kõrval)saadused, mis on saadud inaktiveeritud või elutute rakkudega mikroorganismidest:

| A | Saccharomyces cerevisiae | |
| --- | --- | --- |
| A | Saccharomyces carlsbergiensis | |

A

Saccharomyces cerevisiae

A

Saccharomyces carlsbergiensis

VI LISA

Artikli 22 punktis g, artikli 24 lõikes 2 ja artikli 25m lõikes 2 osutatud loomasöödas kasutatud söödalisandid

Lisas loetletud söödalisandid peavad olema heaks kiidetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1831/2003 (1).

1.   TEHNOLOOGILISED LISANDID

a)   Säilitusained

| Luba | Identifitseerimisnumbrid | Aine | Kirjeldus, kasutustingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1a | E 200 | Sorbiinhape | |
| A | 1a | E 236 | Sipelghape | |
| B | 1a | E 237 | Naatriumformiaat | |
| A | 1a | E 260 | Äädikhape | |
| A | 1a | E 270 | Piimhape | |
| A | 1a | E 280 | Propioonhape | |
| A | 1a | E 330 | Sidrunhape | |

Luba

Identifitseerimisnumbrid

Aine

Kirjeldus, kasutustingimused

A

1a

E 200

Sorbiinhape

A

1a

E 236

Sipelghape

B

1a

E 237

Naatriumformiaat

A

1a

E 260

Äädikhape

A

1a

E 270

Piimhape

A

1a

E 280

Propioonhape

A

1a

E 330

Sidrunhape

b)   Antioksüdandid

| Luba | Identifitseerimisnumber | Aine | Kirjeldus, kasutustingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1b | E 306 | Looduslikud tokoferoolikontsentraadid. | |

Luba

Identifitseerimisnumber

Aine

Kirjeldus, kasutustingimused

A

1b

E 306

Looduslikud tokoferoolikontsentraadid.

c)   Emulgaatorid ja stabilisaatorid, paksendajad ja želeerivad ained

| Luba | Identifitseerimisnumbrid | Aine | Kirjeldus, kasutustingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | E 322 | Letsitiin | Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud toorainest
  Kasutatakse üksnes vesiviljelusloomasöödana |

Luba

Identifitseerimisnumbrid

Aine

Kirjeldus, kasutustingimused

A

1

E 322

Letsitiin

Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud toorainest

Kasutatakse üksnes vesiviljelusloomasöödana

d)   Sideained, paakumisvastased ained ja koagulandid

| Luba | Identifitseerimisnumber | Aine | Kirjeldus, kasutustingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| B | 1 | E 535 | Naatriumferrotsüaniid | Maksimumdoos: 20 mg/kg NaCl (arvutatud ferrotsüaniidi anioonina) |
| A | 1 | E 551b | Kolloidne ränidioksiid | |
| A | 1 | E 551c | Kiiselguur (puhastatud kobediatomiit) | |
| A | 1 | E 558 | Bentoniit-montmorilloniit | |
| A | 1 | E 559 | Asbestivabad kaoliinsavid | |
| A | 1 | E 560 | Steariidi ja kloriidi looduslikud segud | |
| A | 1 | E 561 | Vermikuliit | |
| A | 1 | E 562 | Sepioliit | |
| B | 1 | E 566 | Natroliit-fonoliit | |
| B | 1 | E 568 | Setteline klinoptiloliit [nuumsead, broilerkanad, broilerkalkunid, veised, lõhe] | |
| A | 1 | E 599 | Perliit | |

Luba

Identifitseerimisnumber

Aine

Kirjeldus, kasutustingimused

B

1

E 535

Naatriumferrotsüaniid

Maksimumdoos: 20 mg/kg NaCl (arvutatud ferrotsüaniidi anioonina)

A

1

E 551b

Kolloidne ränidioksiid

A

1

E 551c

Kiiselguur (puhastatud kobediatomiit)

A

1

E 558

Bentoniit-montmorilloniit

A

1

E 559

Asbestivabad kaoliinsavid

A

1

E 560

Steariidi ja kloriidi looduslikud segud

A

1

E 561

Vermikuliit

A

1

E 562

Sepioliit

B

1

E 566

Natroliit-fonoliit

B

1

E 568

Setteline klinoptiloliit [nuumsead, broilerkanad, broilerkalkunid, veised, lõhe]

A

1

E 599

Perliit

e)   Silokonservandid

| Luba | Identifitseerimisnumber | Aine | Kirjeldus, kasutustingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1k | Ensüümid, pärmid ja bakterid | Silo tootmise jaoks üksnes juhul, kui ilmastikutingimused ei võimalda saavutada vajalikku käärimist. |

Luba

Identifitseerimisnumber

Aine

Kirjeldus, kasutustingimused

A

1k

Ensüümid, pärmid ja bakterid

Silo tootmise jaoks üksnes juhul, kui ilmastikutingimused ei võimalda saavutada vajalikku käärimist.

2.   ORGANOLEPTILISED LISANDID

| Luba | Identifitseerimisnumber | Aine | Kirjeldus, kasutustingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 2b | | Lõhna- ja maitseained | Üksnes põllumajandustoodetest saadud ekstraktid |

Luba

Identifitseerimisnumber

Aine

Kirjeldus, kasutustingimused

A

2b

Lõhna- ja maitseained

Üksnes põllumajandustoodetest saadud ekstraktid

3.   TOITAINELISED LISANDID

a)   Vitamiinid

| Luba | Identifitseerimisnumber | Aine | Kirjeldus, kasutustingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 3a | | Vitamiinid või provitamiinid | — | Saadud põllumajandussaadustest |

Luba

Identifitseerimisnumber

Aine

Kirjeldus, kasutustingimused

A

3a

Vitamiinid või provitamiinid

—

Saadud põllumajandussaadustest

| — | Monogastriliste loomade ja vesiviljelusloomade puhul tohib kasutada üksnes looduslike vitamiinidega identseid sünteetilisi vitamiine. |
| --- | --- |

—

Monogastriliste loomade ja vesiviljelusloomade puhul tohib kasutada üksnes looduslike vitamiinidega identseid sünteetilisi vitamiine.

| — | Mäletsejaliste puhul tohib kasutada üksnes põllumajandussaadustest saadud looduslike vitamiinidega identseid sünteetilisi A-, D- ja E-vitamiine liikmesriikide eelneva loaga, mille aluseks on hinnang mahepõllumajanduslike mäletsejaliste võimaluste kohta saada oma söödaratsioonidest vajalikus koguses kõnealuseid vitamiine. |
| --- | --- |

—

Mäletsejaliste puhul tohib kasutada üksnes põllumajandussaadustest saadud looduslike vitamiinidega identseid sünteetilisi A-, D- ja E-vitamiine liikmesriikide eelneva loaga, mille aluseks on hinnang mahepõllumajanduslike mäletsejaliste võimaluste kohta saada oma söödaratsioonidest vajalikus koguses kõnealuseid vitamiine.

b)   Mikroelemendid

| Luba | Identifitseerimisnumbrid | Aine | Kirjeldus, kasutustingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 3b | E1 Iron | — | raud(III)oksiid |

Luba

Identifitseerimisnumbrid

Aine

Kirjeldus, kasutustingimused

A

3b

E1 Iron

—

raud(III)oksiid

| — | raud(II)karbonaat |
| --- | --- |

—

raud(II)karbonaat

| — | raud(II)sulfaat, heptahüdraat |
| --- | --- |

—

raud(II)sulfaat, heptahüdraat

| — | raud(II)sulfaat, monohüdraat |
| --- | --- |

—

raud(II)sulfaat, monohüdraat

A

3b

E2 jood:

| — | veevaba kaltsiumiodaat |
| --- | --- |

—

veevaba kaltsiumiodaat

A

3b

E3 koobalt:

| — | aluseline koobaltkarbonaat, monohüdraat |
| --- | --- |

—

aluseline koobaltkarbonaat, monohüdraat

| — | koobaltsulfaat, monohüdraat ja/või heptahüdraat |
| --- | --- |

—

koobaltsulfaat, monohüdraat ja/või heptahüdraat

A

3b

E4 vask:

| — | aluseline vaskkarbonaat, monohüdraat |
| --- | --- |

—

aluseline vaskkarbonaat, monohüdraat

| — | vaskoksiid |
| --- | --- |

—

vaskoksiid

| — | vasksulfaat, pentahüdraat |
| --- | --- |

—

vasksulfaat, pentahüdraat

A

3b

E5 mangaan:

| — | mangaankarbonaat |
| --- | --- |

—

mangaankarbonaat

| — | mangaanoksiid |
| --- | --- |

—

mangaanoksiid

| — | mangaansulfaat, monohüdraat |
| --- | --- |

—

mangaansulfaat, monohüdraat

A

3b

E6 tsink:

| — | tsinkoksiid |
| --- | --- |

—

tsinkoksiid

| — | tsinksulfaat, monohüdraat |
| --- | --- |

—

tsinksulfaat, monohüdraat

| — | tsinksulfaat, heptahüdraat |
| --- | --- |

—

tsinksulfaat, heptahüdraat

A

3b

E7 molübdeen:

| — | naatriummolübdaat |
| --- | --- |

—

naatriummolübdaat

A

3b

E8 seleen:

| — | naatriumselenaat |
| --- | --- |

—

naatriumselenaat

| — | naatriumseleniit |
| --- | --- |

—

naatriumseleniit

4.   ZOOTEHNILISED LISANDID

| Luba | Identifitseerimisnumber | Aine | Kirjeldus, kasutustingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| A | | Ensüümid ja mikroorganismid | |

Luba

Identifitseerimisnumber

Aine

Kirjeldus, kasutustingimused

A

Ensüümid ja mikroorganismid

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

---

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 154/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 154/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 506/2012,

14. juuni 2012,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Kraški pršut” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Kraški pršut” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Kraški pršut” (2).

| (2) | Itaalia esitas komisjonile 29. märtsil 2010 määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohase vastuväite, mis tugineb määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punktide a ja c sätetele. Komisjon kutsus 14. juuni 2010. aasta kirjaga huvitatud osapooli üles asjakohaseid läbirääkimisi pidama. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia esitas komisjonile 29. märtsil 2010 määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohase vastuväite, mis tugineb määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punktide a ja c sätetele. Komisjon kutsus 14. juuni 2010. aasta kirjaga huvitatud osapooli üles asjakohaseid läbirääkimisi pidama.

| (3) | Kuue kuu jooksul jõudsid Sloveenia ja Itaalia kokkuleppele muuta esialgset spetsifikaati ja jätta sellest välja Štanjeli küla, 9. novembril 2010 teavitati komisjoni kokkuleppele jõudmisest. |
| --- | --- |

(3)

Kuue kuu jooksul jõudsid Sloveenia ja Itaalia kokkuleppele muuta esialgset spetsifikaati ja jätta sellest välja Štanjeli küla, 9. novembril 2010 teavitati komisjoni kokkuleppele jõudmisest.

| (4) | Kõnealune väljajätmine on seotud määratletud geograafilise piirkonnaga ja seda ei saa lugeda väikeseks muudatuseks. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune väljajätmine on seotud määratletud geograafilise piirkonnaga ja seda ei saa lugeda väikeseks muudatuseks.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 5 teise lõigu kohaselt peab komisjon teostama uuesti kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 1 ette nähtud hindamise. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 5 teise lõigu kohaselt peab komisjon teostama uuesti kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 1 ette nähtud hindamise.

| (6) | Taotlus registreerida Sloveenia ja Itaalia vahelise kokkuleppe kohaselt muudetud nimetus „Kraški pršut” avaldati uuesti Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(6)

Taotlus registreerida Sloveenia ja Itaalia vahelise kokkuleppe kohaselt muudetud nimetus „Kraški pršut” avaldati uuesti Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (7) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(7)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 235, 30.9.2009, lk 32.

2

(3)  ELT C 284, 28.9.2011, lk 25.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

SLOVEENIA

Kraški pršut (KGT)

---

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 154/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 154/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 507/2012,

14. juuni 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuni 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| MK | 45,6 |
| TR | 43,1 |
| ZZ | 48,0 |
| 0707 00 05 | MK | 26,2 |
| TR | 114,4 |
| ZZ | 70,3 |
| 0709 93 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | AR | 106,6 |
| BO | 105,1 |
| TR | 107,0 |
| ZA | 105,2 |
| ZZ | 106,0 |
| 0808 10 80 | AR | 111,8 |
| BR | 87,8 |
| CH | 68,9 |
| CL | 99,3 |
| NZ | 136,4 |
| US | 170,1 |
| UY | 61,9 |
| ZA | 104,5 |
| ZZ | 105,1 |
| 0809 10 00 | TR | 193,3 |
| ZZ | 193,3 |
| 0809 29 00 | TR | 411,8 |
| ZZ | 411,8 |
| 0809 40 05 | ZA | 300,5 |
| ZZ | 300,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

55,3

MK

45,6

TR

43,1

ZZ

48,0

0707 00 05

MK

26,2

TR

114,4

ZZ

70,3

0709 93 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0805 50 10

AR

106,6

BO

105,1

TR

107,0

ZA

105,2

ZZ

106,0

0808 10 80

AR

111,8

BR

87,8

CH

68,9

CL

99,3

NZ

136,4

US

170,1

UY

61,9

ZA

104,5

ZZ

105,1

0809 10 00

TR

193,3

ZZ

193,3

0809 29 00

TR

411,8

ZZ

411,8

0809 40 05

ZA

300,5

ZZ

300,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 15.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 154/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 154/24

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EULEX KOSOVO/1/2012,

12. juuni 2012,

Kosovos läbiviidava Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (1) EULEX Kosovo juhi volituste pikendamise kohta

(2012/310/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX Kosovo), (2) eriti selle artikli 12 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühismeetme 2008/124/ÜVJP artikli 12 lõikele 2 on poliitika- ja julgeolekukomitee kooskõlas aluslepingu artikliga 38 volitatud tegema asjakohaseid otsuseid Kosovos läbiviidava Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX Kosovo) poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas nimetama ametisse missiooni juhi. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühismeetme 2008/124/ÜVJP artikli 12 lõikele 2 on poliitika- ja julgeolekukomitee kooskõlas aluslepingu artikliga 38 volitatud tegema asjakohaseid otsuseid Kosovos läbiviidava Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX Kosovo) poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas nimetama ametisse missiooni juhi.

| (2) | Nõukogu võttis 5. juunil 2012 vastu otsuse 2012/291/ÜVJP, (3) millega pikendatakse EULEX Kosovo kehtivust kuni 14. juunini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 5. juunil 2012 vastu otsuse 2012/291/ÜVJP, (3) millega pikendatakse EULEX Kosovo kehtivust kuni 14. juunini 2014.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee nimetas otsusega 2010/431/ÜVJP (4) liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepanekul Xavier BOUT DE MARNHACi missiooni EULEX Kosovo juhiks alates 15. oktoobrist 2010, otsusega 2011/688/ÜVJP (5) pikendas ta Xavier BOUT DE MARNHACi volitusi kuni 14. detsembrini 2011 ning otsusega 2011/849/ÜVJP (6) pikendas ta kõnealuseid volitusi kuni 14. juunini 2012. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimetas otsusega 2010/431/ÜVJP (4) liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepanekul Xavier BOUT DE MARNHACi missiooni EULEX Kosovo juhiks alates 15. oktoobrist 2010, otsusega 2011/688/ÜVJP (5) pikendas ta Xavier BOUT DE MARNHACi volitusi kuni 14. detsembrini 2011 ning otsusega 2011/849/ÜVJP (6) pikendas ta kõnealuseid volitusi kuni 14. juunini 2012.

| (4) | Kõrge esindaja tegi 7. juunil 2012 ettepaneku pikendada missiooni EULEX Kosovo juhi Xavier BOUT DE MARNHACi volitusi kuni 14. oktoobrini 2012, |
| --- | --- |

(4)

Kõrge esindaja tegi 7. juunil 2012 ettepaneku pikendada missiooni EULEX Kosovo juhi Xavier BOUT DE MARNHACi volitusi kuni 14. oktoobrini 2012,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Missiooni EULEX Kosovo juhi Xavier BOUT DE MARNHACi volitusi pikendatakse kuni 14. oktoobrini 2012.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 15. juunist 2012.

Brüssel, 12. juuni 2012

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

O. SKOOG

---

(1)  Kõnealune määratlus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

1

(2)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 92.

2

(3)  ELT L 146, 6.6.2012, lk 46.

3

(4)  ELT L 202, 4.8.2010, lk 10.

4

(5)  ELT L 270, 15.10.2011, lk 32.

5

(6)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 85.

6

---