# Europeiska unionens L 410/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 410 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången18 november 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 410

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången18 november 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2021/2009 av den 12 november 2021 om stängning av fisket efter långa i Förenade kungariket och internationella vatten i 1 och 2 för fartyg som för fransk flagg | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2021/2010 av den 17 november 2021 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 om statistik om bekämpningsmedel vad gäller förteckningen över verksamma ämnen (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2011 av den 17 november 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina | 51 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2012 av den 17 november 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien | 153 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/2013 av den 15 november 2021 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien | 178 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/2014 av den 17 november 2021 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2021/1073 om fastställande av tekniska specifikationer och regler för genomförandet av och tillitsramverket för EU:s digitala covidintyg som infördes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 180 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2021/2009 av den 12 november 2021 om stängning av fisket efter långa i Förenade kungariket och internationella vatten i 1 och 2 för fartyg som för fransk flagg

1

*

Kommissionens förordning (EU) 2021/2010 av den 17 november 2021 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 om statistik om bekämpningsmedel vad gäller förteckningen över verksamma ämnen (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2011 av den 17 november 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina

51

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2012 av den 17 november 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien

153

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2021/2013 av den 15 november 2021 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien

178

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/2014 av den 17 november 2021 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2021/1073 om fastställande av tekniska specifikationer och regler för genomförandet av och tillitsramverket för EU:s digitala covidintyg som infördes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

180

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens ( EUT L 57, 18.2.2021 ) | 197 |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/771 av den 21 januari 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 genom fastställande av särskilda kriterier och villkor för kontroller av dokumentation inom ramen för offentlig kontroll i ekologisk produktion och offentlig kontroll av aktörsgrupper ( EUT L 165, 11.5.2021 ) | 198 |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1100 av den 5 juli 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet ( EUT L 238, 6.7.2021 ) | 199 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens ( EUT L 57, 18.2.2021 )

( EUT L 57, 18.2.2021 )

197

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/771 av den 21 januari 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 genom fastställande av särskilda kriterier och villkor för kontroller av dokumentation inom ramen för offentlig kontroll i ekologisk produktion och offentlig kontroll av aktörsgrupper ( EUT L 165, 11.5.2021 )

( EUT L 165, 11.5.2021 )

198

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1100 av den 5 juli 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet ( EUT L 238, 6.7.2021 )

( EUT L 238, 6.7.2021 )

199

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 18.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 410/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 410/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2021/2009

av den 12 november 2021

om stängning av fisket efter långa i Förenade kungariket och internationella vatten i 1 och 2 för fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2021/92 (2) fastställs kvoter för 2021. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2021/92 (2) fastställs kvoter för 2021.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av långa i Förenade kungariket och internationella vatten i 1 och 2 gjorda av fartyg som är registrerade i Frankrike, eller som för fransk flagg, medfört att kvoten för 2021 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av långa i Förenade kungariket och internationella vatten i 1 och 2 gjorda av fartyg som är registrerade i Frankrike, eller som för fransk flagg, medfört att kvoten för 2021 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2021 som tilldelats Frankrike för det bestånd av långa i Förenade kungariket och internationella vatten i 1 och 2 som anges i bilagan ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

1.   Fiske efter det bestånd som anges i artikel 1, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i Frankrike, eller som för fransk flagg, ska vara förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det ska även vara förbjudet att söka efter fisk, sätta eller placera ut eller ta upp fiskeredskap för att fiska efter detta bestånd.

2.   Omlastning, behållande ombord, beredning ombord, överföring, placering i bur, gödning och landning av fisk och fiskeriprodukter från det bestånd som fångats av dessa fartyg ska fortfarande vara tillåtet när det gäller fångster som tagits före den dagen.

3.   Oavsiktliga fångster av arterna från detta bestånd som görs av dessa fartyg ska tas ombord och behållas ombord på fiskefartygen, registreras, landas och räknas av mot kvoter i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3).

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 november 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2021/92 av den 28 januari 2021 om fastställande för 2021 av fiskemöjligheterna avseende vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 31, 29.1.2021, s. 31).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

---

BILAGA

| Nr | 19/TQ92 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | LIN/1/2. |
| Art | Långa (Molva molva) |
| Område | Förenade kungariket och internationella vatten i 1 och 2 |
| Datum | 22.10.2021 |

Nr

19/TQ92

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

LIN/1/2.

Art

Långa (Molva molva)

Område

Förenade kungariket och internationella vatten i 1 och 2

Datum

22.10.2021

---

| 18.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 410/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 410/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2021/2010

av den 17 november 2021

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 om statistik om bekämpningsmedel vad gäller förteckningen över verksamma ämnen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 av den 25 november 2009 om statistik om bekämpningsmedel (1), särskilt artikel 5.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1185/2009 fastställs en gemensam ram för framställning av jämförbar europeisk statistik om försäljning och användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1185/2009 fastställs en gemensam ram för framställning av jämförbar europeisk statistik om försäljning och användning av bekämpningsmedel.

| (2) | Kommissionen ska regelbundet och minst vart femte år anpassa den förteckning över ämnen och deras klassificering i produktkategorier och kemiska klasser som fastställs i bilaga III till förordning (EG) nr 1185/2009. Förteckningen i bilaga III till den förordningen uppdaterades senast 2017 genom kommissionens förordning (EU) 2017/269 (2) och behöver därför uppdateras för att omfatta perioden 2021–2024. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen ska regelbundet och minst vart femte år anpassa den förteckning över ämnen och deras klassificering i produktkategorier och kemiska klasser som fastställs i bilaga III till förordning (EG) nr 1185/2009. Förteckningen i bilaga III till den förordningen uppdaterades senast 2017 genom kommissionens förordning (EU) 2017/269 (2) och behöver därför uppdateras för att omfatta perioden 2021–2024.

| (3) | Med tanke på antalet berörda ämnen och det komplicerade arbetet med att identifiera och klassificera de relevanta föreningarna är det svårt för de nationella statistikmyndigheterna att förvärva de verktyg som de behöver för att samla in uppgifter om användning och utsläppande på marknaden av bekämpningsmedel. Därför bör endast de ämnen ingå som har tilldelats ett identifikationsnummer av minst ett av de två största internationellt erkända instituten för registrering av kemiska föreningar eller bekämpningsmedel, dvs. CAS (Chemical Abstracts Service of the American Chemical Society) och CIPAC (Collaborative International Pesticides Analytical Council). |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på antalet berörda ämnen och det komplicerade arbetet med att identifiera och klassificera de relevanta föreningarna är det svårt för de nationella statistikmyndigheterna att förvärva de verktyg som de behöver för att samla in uppgifter om användning och utsläppande på marknaden av bekämpningsmedel. Därför bör endast de ämnen ingå som har tilldelats ett identifikationsnummer av minst ett av de två största internationellt erkända instituten för registrering av kemiska föreningar eller bekämpningsmedel, dvs. CAS (Chemical Abstracts Service of the American Chemical Society) och CIPAC (Collaborative International Pesticides Analytical Council).

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet, inrättad genom artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (3). |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet, inrättad genom artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EG) nr 1185/2009 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 324, 10.12.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) 2017/269 av den 16 februari 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 om statistik om bekämpningsmedel vad gäller förteckningen över verksamma ämnen (EUT L 40, 17.2.2017, s. 4).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

3

---

BILAGA

‘BILAGA III

HARMONISERAD KLASSIFICERING AV ÄMNEN

| Huvudgrupper | Produktkategorier | Kod | Kemisk klass | Ämnen trivialnamn


  Gemensam nomenklatur | CAS
   (1) | CIPAC
   (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bekämpningsmedel som släpps ut på marknaden, totalt | | PPM_TOT | | | | |
| | Bekämpningsmedel som släpps ut på marknaden för yrkesmässig användning (3) | PPM_PU | | | | |
| | — | Avsedda att användas inom jordbruk (4) |

Huvudgrupper

Produktkategorier

Kod

Kemisk klass

Ämnen trivialnamn

Gemensam nomenklatur

CAS
   (1)

CIPAC
   (2)

Bekämpningsmedel som släpps ut på marknaden, totalt

PPM_TOT

Bekämpningsmedel som släpps ut på marknaden för yrkesmässig användning (3)

PPM_PU

—

Avsedda att användas inom jordbruk (4)

PPM_AGRI

| — | Avsedda att användas inom skogsbruk (5) |
| --- | --- |

—

Avsedda att användas inom skogsbruk (5)

PPM_FORE

| — | Avsedda för annan yrkesmässig användning (6) |
| --- | --- |

—

Avsedda för annan yrkesmässig användning (6)

PPM_AMU

| — | Endast avsedda för lagring (6) |
| --- | --- |

—

Endast avsedda för lagring (6)

PPM_STOR

Bekämpningsmedel som släpps ut på marknaden i enlighet med artiklarna 22 och 24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (7)

Grupp 1 – Verksamma ämnen med låg risk i enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 1107/2009 (8)

GRP1

Grupp 3 – Kandidatämnen för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009 (9)

GRP3

Bekämpningsmedel som släppts ut på marknaden, grupper och kategorier enligt bilaga IV i direktiv 2009/128/EG

Grupp 2 – Verksamma ämnen som är eller kommer att godkännas enligt förordning (EG) nr 1107/2009, som inte omfattas av andra kategorier och som förtecknas i delarna A och B i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (10)

GRP2

Grupp 4 – Verksamma ämnen som inte har godkänts enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och därför inte förtecknas i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

GRP4

Kategori A och C: Icke-kemiska verksamma ämnen

CAT_A_C

Kategori B, D, E, F: Kemiska verksamma ämnen

CAT_B_D-F

Fungicider och baktericider

PES_F

Oorganiska fungicider

F01

F01_01

KOPPARFÖRENINGAR

F01_01_01

BORDEAUXVÄTSKA

8011-63-0

44.604

F01_01_02

KOPPARHYDROXID

20427-59-2

44.305

F01_01_03

KOPPAR(I)OXID

1317-39-1

44.603

F01_01_04

KOPPAROXIKLORID

1332-65-6

1332-40-7

44.602

F01_01_05

TRIBASISKT KOPPARSULFAT

12527-76-3

44.306

F01_01_06

ANDRA KOPPARSALTER

F01_02

OORGANISKT SVAVEL

F01_02_01

SVAVEL

7704-34-9

18

F01_99

ANDRA OORGANISKA FUNGICIDER

F01_99_01

SVAVELKALK (KALCIUMPOLYSULFID)

1344-81-6

17

F01_99_02

KALIUMJODID

7681-11-0

773

F01_99_03

KALIUMFOSFONATER (TIDIGARE KALIUMFOSFIT)

13977-65-6

13492-26-7

756

F01_99_04

KALIUMTIOCYANAT

333-20-0

772

F01_99_06

DINATRIUMFOSFONAT

13708-85-5

808

F01_99_07

KALIUMVÄTEKARBONAT

298-14-6

853

F01_99_08

NATRIUMVÄTEKARBONAT

144-55-8

F01_99_99

ANDRA OORGANISKA FUNGICIDER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Fungicider baserade på karbamater och ditiokarbamater

F02

F02_01

KARBANILATFUNGICIDER

F02_01_01

DIETOFENKARB

87130-20-9

513

F02_02

KARBAMATFUNGICIDER

F02_02_01

BENTIAVALIKARB

413615-35-7

744

F02_02_02

IPROVALIKARB

140923-17-7

620

F02_02_03

PROPAMOKARB

24579-73-5

399

F02_03

DITIOKARBAMATFUNGICIDER

F02_03_01

MANKOZEB

8018-01-7

34

F02_03_02

MANEB

12427-38-2

61

F02_03_03

METIRAM

9006-42-2

478

F02_03_04

PROPINEB

12071-83-9

177

F02_03_05

TIRAM

137-26-8

24

F02_03_06

ZIRAM

137-30-4

31

F02_99

ANDRA FUNGICIDER BASERADE PÅ KARBAMATER OCH DITIOKARBAMATER

F02_99_99

ANDRA FUNGICIDER BASERADE PÅ KARBAMATER OCH DITIOKARBAMATER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Fungicider baserade på bensimidazoler

F03

F03_01

BENSIMIDAZOLFUNGICIDER

F03_01_01

KARBENDAZIM

10605-21-7

263

F03_01_02

FUBERIDAZOL

3878-19-1

525

F03_01_03

TIABENDAZOL

148-79-8

323

F03_01_04

TIOFANATMETYL

23564-05-8

262

F03_99

ANDRA FUNGICIDER BASERADE PÅ BENSIMIDAZOLER

F03_99_99

ANDRA FUNGICIDER BASERADE PÅ BENSIMIDAZOLER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Fungicider baserade på imidazoler och triazoler

F04

F04_01

KONAZOLFUNGICIDER

F04_01_01

BITERTANOL

55179-31-2

386

F04_01_02

BROMUKONAZOL

116255-48-2

680

F04_01_03

CYPROKONAZOL

94361-06-5

600

F04_01_04

DIFENOKONAZOL

119446-68-3

687

F04_01_05

EPOXIKONAZOL

106325-08-0

609

F04_01_06

ETRIDIAZOL

2593-15-9

518

F04_01_07

FENBUKONAZOL

114369-43-6

694

F04_01_08

FLUKVINKONAZOL

136426-54-5

474

F04_01_09

FLUSILAZOL

85509-19-9

435

F04_01_10

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F04_01_11

IMAZALIL (ENILKONAZOL)

35554-44-0

335

F04_01_12

IPKONAZOL

125225-28-7

115850-69-6

115937-89-8

798

F04_01_13

METKONAZOL

125116-23-6

706

F04_01_14

MYKLOBUTANIL

88671-89-0

442

F04_01_15

PENKONAZOL

66246-88-6

446

F04_01_16

PROPIKONAZOL

60207-90-1

408

F04_01_17

PROTIOKONAZOL

178928-70-6

745

F04_01_18

TEBUKONAZOL

107534-96-3

494

F04_01_19

TETRAKONAZOL

112281-77-3

726

F04_01_20

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F04_01_21

TRIFLUMIZOL

99387-89-0

730

F04_01_22

TRITIKONAZOL

131983-72-7

652

F04_01_23

MEFENTRIFLUKONAZOL

1417782-03-6

1004

F04_02

IMIDAZOLFUNGICIDER

F04_02_01

CYAZOFAMID

120116-88-3

653

F04_02_02

FENAMIDON

161326-34-7

650

F04_02_03

TRIAZOXID

72459-58-6

729

F04_99

ANDRA FUNGICIDER BASERADE PÅ IMIDAZOLER OCH TRIAZOLER

F04_99_01

AMETOKTRADIN

865318-97-4

818

F04_99_02

AMISULBROM

348635-87-0

789

F04_99_03

TRICYKLAZOL

41814-78-2

547

F04_99_99

ANDRA FUNGICIDER BASERADE PÅ IMIDAZOLER OCH TRIAZOLER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Fungicider baserade på morfoliner

F05

F05_01

MORFOLINFUNGICIDER

F05_01_01

DIMETOMORF

110488-70-5

483

F05_01_02

DODEMORF

1593-77-7

300

F05_01_03

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

F05_99

ANDRA FUNGICIDER BASERADE PÅ MORFOLINER

F05_99_99

ANDRA FUNGICIDER BASERADE PÅ MORFOLINER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Fungicider med mikrobiologiskt eller botaniskt ursprung

F06

F06_01

MIKROBIOLOGISKA FUNGICIDER

F06_01_01

AMPELOMYCES QUISQUALIS, STAM AQ10

589

F06_01_021

AUREOBASIDIUM PULLULANS, STAM DSM 14940

809

F06_01_022

AUREOBASIDIUM PULLULANS, STAM DSM 14941

810

F06_01_03

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS (TIDIGARE SUBTILIS, STAM QST 713) STAM AQ 713

661

F06_01_04

CONIOTHYRIUM MINITANS, STAM CON/M/91–08

614

F06_01_05

CLONOSTACHYS ROSEA (TIDIGARE GLIOCLADIUM CATENULATUM), STAM J1446

624

F06_01_08

PSEUDOMONAS CHLORORAPHIS, STAM MA342

574

F06_01_09

PSEUDOZYMA FLOCCULOSA

669

F06_01_111

TRICHODERMA HARZIANUM, STAM T-22

1007

F06_01_112

TRICHODERMA HARZIANUM, STAM ITEM 908

1008

F06_01_12

CANDIDA OLEOPHILA, STAM O

947

F06_01_141

PHLEBIOPSIS GIGANTEA, STAM FOC PG 410.3

930

F06_01_142

PHLEBIOPSIS GIGANTEA, STAM VRA 1835

921

F06_01_143

PHLEBIOPSIS GIGANTEA, STAM VRA 1984

922

F06_01_15

PSEUDOMONAS SP., STAM DSMZ 13134

935

F06_01_16

PYTHIUM OLIGANDRUM, STAM M1

936

F06_01_17

STREPTOMYCES (TIDIGARE STREPTOMYCES GRISEOVIRIDIS), STAM K61

937

F06_01_181

TRICHODERMA ASPELLERUM (TIDIGARE T. HARZIANUM), STAM ICC012

938

F06_01_182

TRICHODERMA ASPERELLUM (TIDIGARE T. VIRIDE), STAM T25

1010

F06_01_183

TRICHODERMA ASPERELLUM (TIDIGARE T. VIRIDE), STAM TV1

940

F06_01_19

TRICHODERMA ASPERELLUM, STAM T34

941

F06_01_201

TRICHODERMA ATROVIRIDE (TIDIGARE T. HARZIANUM), STAM IMI 206040

942

F06_01_202

TRICHODERMA ATROVIRIDE (TIDIGARE T. HARZIANUM), STAM T11

943

F06_01_21

TRICHODERMA ATROVIRIDE, STAM I-1237

944

F06_01_22

TRICHODERMA GAMSII (TIDIGARE T. VIRIDE), STAM ICC080

945

F06_01_23

TRICHODERMA POLYSPORUM (IMI 206039)

946

F06_01_24

VERTICILLIUM ALBO-ATRUM (TIDIGARE VERTICILLIUM DAHLIAE), STAM WCS850

948

F06_01_25

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS, STAM MBI 600

1011

F06_01_26

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS, STAM FZB24

1012

F06_01_27

SACCHAROMYCES CEREVISIAE, STAM LAS02

1016

F06_01_28

TRICHODERMA ATROVIRIDE, STAM SC1

988

F06_01_29

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS SUBSP. PLANTARUM, STAM D747

1013

F06_01_30

BACILLUS PUMILUS QST, STAM 2808

1014

F06_01_31

METSCHNIKOWIA FRUCTICOLA, STAM NRRL Y-27328

F06_01_32

STREPTOMYCES LYDICUS WYEC 108

F06_01_33

ABE-IT 56

F06_01_34

BACILLUS SUBTILIS, STAM IAB/BS03

F06_01_35

ASPERGILLUS FLAVUS, STAM MUCL 54911

F06_01_36

VERTICILLIUM NONALFAFAE

F06_02

BOTANISKA FUNGICIDER

F06_02_01

EUGENOL

97-53-0

967

F06_02_02

GERANIOL

106-24-1

968

F06_02_03

TYMOL

89-83-8

969

F06_02_04

EXTRAKT AV TETRÄD

68647-73-4

914

F06_02_05

LAMINARIN

9008-22-4

671

F06_02_06

FEN 560 (BOCKHORNSKLÖVERFRÖ I PULVERFORM)

858

F06_02_07

REYNOUTRIA SACCHALINENSIS EXTRAKT

F06_99

ANDRA FUNGICIDER MED MIKROBIOLOGISKT ELLER BOTANISKT URSPRUNG

F06_99_01

CEREVISAN

980

F06_99_99

ANDRA FUNGICIDER MED MIKROBIOLOGISKT ELLER BOTANISKT URSPRUNG (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

F07

BAKTERICIDER

F07_01

OORGANISKA BAKTERICIDER

F07_01_01

NATRIUMHYPOKLORIT

7681-52-9

848

F07_01_02

ALUMINIUMSULFAT

10043-01-3

849

F07_99

ANDRA BAKTERICIDER

F07_99_01

KASUGAMYCIN

6980-18-3

19408-46-9

703

F07_99_02

STREPTOMYCIN

57-92-1

312

F07_99_03

ALUMINIUMKALIUMSULFATDODEKAHYDRAT

7784-24-9

Andra fungicider och baktericider

F99

F99_01

ALIFATISKA KVÄVEFUNGICIDER

F99_01_01

CYMOXANIL

57966-95-7

419

F99_01_02

DODIN

2439-10-3

101

F99_01_03

GUAZATIN

108173-90-6

361

F99_02

AMIDFUNGICIDER

F99_02_01

CYFLUFENAMID

180409-60-3

759

F99_02_02

FLUOPIKOLID

239110-15-7

787

F99_02_03

PROKLORAZ

67747-09-5

407

F99_02_04

SILTIOFAM

175217-20-6

635

F99_02_05

ZOXAMID

156052-68-5

640

F99_02_06

MANDIPROPAMID

374726-62-2

783

F99_02_07

PENTIOPYRAD

183675-82-3

824

F99_02_08

BENSOVINDIFLUPYR

1072957-71-1

981

F99_02_09

ISOFETAMID

875915-78-9

972

F99_02_10

MANDESTROBIN

173662-97-0

F99_02_11

FLUOPYRAM

658066-35-4

807

F99_03

ANILIDFUNGICIDER

F99_03_01

BENALAXYL

71626-11-4

416

F99_03_02

BOSKALID

188425-85-6

673

F99_03_03

KARBOXIN

5234-68-4

273

F99_03_04

FENHEXAMID

126833-17-8

603

F99_03_05

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F99_03_06

METALAXYL-M

70630-17-0

580

F99_03_07

METALAXYL

57837-19-1

365

F99_03_08

BENALAXYL-M

98243-83-5

766

F99_03_09

BIXAFEN

581809-46-3

819

F99_03_12

ISOPYRAZAM

881685-58-1

683777–13

683777-14-2

963

F99_03_13

FLUXAPYROXAD

907204-31-3

828

F99_03_14

PENFLUFEN

494793-67-8

826

F99_03_15

SEDAXAN

874967-67-6

599197-38-3

599194-51-1

833

F99_05

AROMATISKA FUNGICIDER

F99_05_01

KLORTALONIL

1897-45-6

288

F99_05_02

DIKLORAN

99-30-9

150

F99_05_03

2,5-DIKLORBENSOESYRAMETYLESTER

2905-69-3

686

F99_06

DIKARBOXIMIDFUNGICIDER

F99_06_01

IPRODION

36734-19-7

278

F99_07

DINITROANILINFUNGICIDER

F99_07_01

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F99_08

DINITROFENOLFUNGICIDER

F99_08_01

DINOKAP

39300-45-3

98

F99_08_02

MEPTYLDINOKAP

6119-92-2

811

F99_09

FUNGICIDER MED ORGANISK FOSFOR

F99_09_01

FOSETYL

15845-66-6

384

F99_09_02

TOLKLOFOSMETYL

57018-04-9

479

F99_10

OXAZOLFUNGICIDER

F99_10_01

FAMOXADON

131807-57-3

594

F99_10_02

HYMEXAZOL

10004-44-1

528

F99_10_03

OXATIAPIPROLIN

1003318-67-9

985

F99_11

FENYLPYRROLFUNGICIDER

F99_11_01

FLUDIOXONIL

131341-86-1

522

F99_12

FTALIMIDFUNGICIDER

F99_12_01

KAPTAN

133-06-2

40

F99_12_02

FOLPET

133-07-3

75

F99_13

PYRIMIDINFUNGICIDER

F99_13_01

BUPIRIMAT

41483-43-6

261

F99_13_02

CYPRODINIL

121552-61-2

511

F99_13_03

MEPANIPYRIM

110235-47-7

611

F99_13_04

PYRIMETANIL

53112-28-0

714

F99_14

KINOLINFUNGICIDER

F99_14_01

8-HYDROXIKINOLIN

148-24-3

677

F99_14_02

KINOXIFEN

124495-18-7

566

F99_15

KINONFUNGICIDER

F99_15_01

DITIANON

3347-22-6

153

F99_16

STROBILURINFUNGICIDER

F99_16_01

AZOXISTROBIN

131860-33-8

571

F99_16_02

DIMOXISTROBIN

149961-52-4

739

F99_16_03

FLUOXASTROBIN

361377-29-9

746

F99_16_04

KRESOXIMMETYL

143390-89-0

568

F99_16_05

PIKOXYSTROBIN

117428-22-5

628

F99_16_06

PYRAKLOSTROBIN

175013-18-0

657

F99_16_07

TRIFLOXISTROBIN

141517-21-7

617

F99_16_08

FENPICOXAMID (TIDIGARE LYSERFENVALPYR)

517875-34-2

991

F99_17

UREAFUNGICIDER

F99_17_01

PENCYKURON

66063-05-6

402

F99_17_02

UREA

57-13-6

913

F99_99

OKLASSIFICERADE FUNGICIDER

F99_99_01

2-FENYLFENOL (INKLUSIVE SALTER SÅSOM NATRIUMSALT)

90-43-7

246

F99_99_02

ACIBENZOLAR-S-METYL

135158-54-2

597

F99_99_04

L-ASKORBINSYRA

50-81-7

774

F99_99_05

BENSOESYRA

65-85-0

622

F99_99_06

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F99_99_08

METRAFENON

220899-03-6

752

F99_99_09

PYRIOFENON

688046-61-9

827

F99_99_10

SPIROXAMIN

118134-30-8

572

F99_99_11

DIDECYLDIMETYLAMMONIUMKLORID

859

F99_99_12

PROKINAZID

189278-12-4

764

F99_99_13

VALIFENALAT (TIDIGARE VALIFENAL)

283159-90-0

857

F99_99_14

DIMETYLDISULFID

624-92-0

F99_99_15

COS-OGA

979

F99_99_16

FLUTIANIL

958647-10-4

835

F99_99_17

FENPYRAZAMIN

473798-59-3

832

F99_99_99

ANDRA OKLASSIFICERADE FUNGICIDER OCH BAKTERICIDER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Herbicider, blastnedbrytande och mossdödande medel

PES_H

Herbicider baserade på fenoxifytohormoner

H01

H01_01

FENOXIHERBICIDER

H01_01_01

2,4 D

94-75-7

1

H01_01_02

2,4-DB

94-82-6

83

H01_01_03

DIKLORPROP-P

15165-67-0

476

H01_01_04

MCPA

94-74-6

2

H01_01_05

MCPB

94-81-5

50

H01_01_06

MEKOPROP

7085-19-0

51

H01_01_07

MEKOPROP-P

16484-77-8

475

H01_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ FENOXIFYTOHORMONER

H01_99_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ FENOXIFYTOHORMONER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Herbicider baserade på triaziner och triazinoner

H02

H02_02

TRIAZINHERBICIDER

H02_02_01

TERBUTYLAZIN

5915-41-3

234

H02_02_02

HEXAZINON

51235-04-2

374

H02_03

TRIAZINONHERBICIDER

H02_03_01

METAMITRON

41394-05-2

381

H02_03_02

METRIBUZIN

21087-64-9

283

H02_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ TRIAZINER OCH TRIAZINONER

H02_99_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ TRIAZINER OCH TRIAZINONER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Herbicider baserade på amider och anilider

H03

H03_01

AMIDHERBICIDER

H03_01_01

BEFLUBUTAMID

113614-08-7

662

H03_01_02

DIMETENAMID-P

163515-14-8

638

H03_01_03

ISOXABEN

82558-50-7

701

H03_01_04

NAPROPAMID

15299-99-7

271

H03_01_05

PENOXSULAM

219714-96-2

758

H03_01_06

PETOXAMID

106700-29-2

665

H03_01_07

PROPYZAMID

23950-58-5

315

H03_01_08

PYROXSULAM

422556-08-9

793

H03_02

ANILIDHERBICIDER

H03_02_01

DIFLUFENIKAN

83164-33-4

462

H03_02_02

FLORASULAM

145701-23-1

616

H03_02_03

FLUFENACET

142459-58-3

588

H03_02_04

METAZAKLOR

67129-08-2

411

H03_02_05

METOSULAM

139528-85-1

707

H03_02_06

PROPANIL

709-98-8

205

H03_03

KLORACETANILIDHERBICIDER

H03_03_01

ACETOKLOR

34256-82-1

496

H03_03_02

DIMETAKLOR

50563-36-5

688

H03_03_03

PROPISOKLOR

86763-47-5

836

H03_03_04

S-METOLAKLOR

87392-12-9

178961-20-1

607

H03_03_05

PRETILAKLOR

51218-49-6

711

H03_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ AMIDER OCH ANILIDER

H03_99_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ AMIDER OCH ANILIDER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Herbicider baserade på karbamater och biskarbamater

H04

H04_01

BISKARBAMATHERBICIDER

H04_01_01

KLORPROFAM

101-21-3

43

H04_01_02

DESMEDIFAM

13684-56-5

477

H04_01_03

FENMEDIFAM

13684-63-4

77

H04_02

KARBAMATHERBICIDER

H04_02_01

ASULAM

3337-71-1

240

H04_02_02

KARBETAMID

16118-49-3

95

H04_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ KARBAMATER OCH BISKARBAMATER

H04_99_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ KARBAMATER OCH BISKARBAMATER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Herbicider baserade på dinitroanilinderivat

H05

H05_01

DINITROANILINHERBICIDER

H05_01_01

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H05_01_02

PENDIMETALIN

40487-42-1

357

H05_01_03

ORYZALIN

19044-88-3

537

H05_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ DINITROANILINDERIVAT

H05_99_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ DINITROANILINDERIVAT (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Herbicider baserade på derivat av urea, uracil eller sulfonylurea

H06

H06_01

SULFONYLUREAHERBICIDER

H06_01_01

AMIDOSULFURON

120923-37-7

515

H06_01_02

AZIMSULFURON

120162-55-2

584

H06_01_03

BENSULFURONMETYL

83055-99-6

502.201

H06_01_04

KLORSULFURON

64902-72-3

391

H06_01_05

ETOXISULFURON

126801-58-9

591

H06_01_06

FLAZASULFURON

104040-78-0

595

H06_01_07

FLUPYRSULFURONMETYL

150315-10-9

1447440-54-5

577

H06_01_08

FORAMSULFURON

173159-57-4

659

H06_01_09

IMAZOSULFURON

122548-33-8

590

H06_01_10

JODSULFURON (JODSULFURONMETYLNATRIUM)

185119-76-0

144550-36-7

634

634.501

H06_01_11

MESOSULFURON (MESOSULFURONMETYL)

400852-66-6

208465-21-8

663

663.201

H06_01_12

METSULFURONMETYL

74223-64-6

441.201

H06_01_13

NIKOSULFURON

111991-09-4

709

H06_01_14

OXASULFURON

144651-06-9

626

H06_01_15

PROSULFURON

94125-34-5

579

H06_01_16

RIMSULFURON

122931-48-0

716

H06_01_17

SULFOSULFURON

141776-32-1

601

H06_01_18

TIFENSULFURONMETYL

79277-27-3

452

H06_01_19

TRIASULFURON

82097-50-5

480

H06_01_20

TRIBENURON (MODERSUBSTANS)

106040-48-6

546

H06_01_21

TRIFLUSULFURON

126535-15-7

731

H06_01_22

TRITOSULFURON

142469-14-5

735

H06_01_23

ORTOSULFAMURON

213464-77-8

781

H06_01_24

ETAMETSULFURONMETYL

97780-06-8

834.201

H06_01_25

HALOSULFURONMETYL

100784-20-1

785.201

H06_01_26

TRIFLOXISULFURON

145099-21-4

617

H06_02

URACILHERBICIDER

H06_02_01

LENACIL

2164-08-1

163

H06_02_02

TERBACIL

5902-51-2

272

H06_03

UREAHERBICIDER

H06_03_01

KLORTOLURON

15545-48-9

217

H06_03_02

DIURON

330-54-1

100

H06_03_03

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H06_03_04

ISOPROTURON

34123-59-6

336

H06_03_05

LINURON

330-55-2

76

H06_03_06

METOBROMURON

3060-89-7

168

H06_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ DERIVAT AV UREA, URACIL ELLER SULFONYLUREA

H06_99_99

ANDRA HERBICIDER BASERADE PÅ DERIVAT AV UREA, URACIL ELLER SULFONYLUREA (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Andra herbicider

H99

H99_01

ARYLOXIFENOXIPROPIONHERBICIDER

H99_01_01

KLODINAFOP

114420-56-3

683

H99_01_02

CYHALOFOPBUTYL

122008-85-9

596

H99_01_03

DIKLOFOP (DIKLOFOPMETYL)

40843-25-2

257-141-8

358

358.201

H99_01_04

FENOXAPROP-P

113158-40-0

484

H99_01_05

FLUAZIFOP-P

83066-88-0

467

H99_01_06

HALOXIFOP-P (HALOXIFOP-P-METYLESTER)

95977-29-0

72619-32-0

526

526.201

H99_01_07

PROPAKIZAFOP

111479-05-1

713

H99_01_08

KIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H99_01_09

KIZALOFOP-P-ETYL

100646-51-3

641.202

H99_01_10

KIZALOFOP-P-TEFURYL

119738-06-6

641.226

H99_02

BENSOFURANHERBICIDER

H99_02_01

ETOFUMESAT

26225-79-6

233

H99_03

BENSOESYREHERBICIDER

H99_03_01

DIKAMBA

1918-00-9

85

H99_03_02

PYRITIOBACNATRIUM

123343-16-8

H99_04

BIPYRIDYLIUMHERBICIDER

H99_04_01

DIKVAT

85-00-7

55

H99_05

CYKLOHEXANDIONHERBICIDER

H99_05_01

KLETODIM

99129-21-2

508

H99_05_02

CYKLOXIDIM

101205-02-1

510

H99_05_03

PROFOXIDIM

139001-49-3

621

H99_05_04

TEPRALOXIDIM

149979-41-9

608

H99_05_05

TRALKOXIDIM

87820-88-0

544

H99_06

DIAZINHERBICIDER

H99_06_01

PYRIDAT

55512-33-9

447

H99_07

DIKARBOXIMIDHERBICIDER

H99_07_01

CINIDONETYL

142891-20-1

598

H99_07_02

FLUMIOXAZIN

103361-09-7

578

H99_08

DIFENYLETERHERBICIDER

H99_08_01

AKLONIFEN

74070-46-5

498

H99_08_02

BIFENOX

42576-02-3

413

H99_08_03

OXYFLUORFEN

42874-03-3

538

H99_09

IMIDAZOLINONHERBICIDER

H99_09_01

IMAZAMOX

114311-32-9

619

H99_10

OORGANISKA HERBICIDER

H99_10_01

JÄRNSULFAT

7720-78-7

17375-41-6

7782-63-0

837

H99_11

ISOXAZOLHERBICIDER

H99_11_01

ISOXAFLUTOL

141112-29-0

575

H99_11_02

TOPRAMEZON

210631-68-8

800

H99_13

NITRILHERBICIDER

H99_13_01

BROMOXINIL

1689-84-5

87

H99_13_02

DIKLOBENIL

1194-65-6

73

H99_13_03

JOXINIL

1689-83-4

3861-47-0

86

H99_14

HERBICIDER MED ORGANISK FOSFOR

H99_14_01

GLUFOSINATAMMONIUM

51276-47-2

77182-82-2

437

H99_14_02

GLYFOSAT

1071-83-6

284

H99_15

FENYLPYRAZOLHERBICIDER

H99_15_01

PINOXADEN

243973-20-8

776

H99_15_02

PYRAFLUFENETYL

129630-19-9

605.202

H99_16

PYRIDAZINONHERBICIDER

H99_16_01

KLORIDAZON

1698-60-8

111

H99_16_02

FLURTAMON

96525-23-4

569

H99_17

PYRIDINKARBOXAMIDHERBICIDER

H99_17_01

PIKOLINAFEN

137641-05-5

639

H99_18

PYRIDINKARBOXYLSYREHERBICIDER

H99_18_01

KLOPYRALID

1702-17-6

455

H99_18_02

PIKLORAM

1918-02-1

174

H99_18_03

HALAUXIFENMETYL

943831-98-9

970.201

H99_18_04

AMINOPYRALID

150114-71-9

771

H99_18_05

FLORPYRAUXIFENBENSYL

1390661-72-9

990.227

H99_19

PYRIDYLOXIÄTTIKSYREHERBICIDER

H99_19_02

FLUROXIPYR

69377-81-7

431

H99_19_03

TRIKLOPYR

55335-06-3

376

H99_20

KINOLINHERBICIDER

H99_20_01

KINMERAK

90717-03-6

563

H99_20_02

KVINKLORAK

84087-01-4

493

H99_21

TIADIAZINHERBICIDER

H99_21_01

BENTAZON

25057-89-0

366

H99_22

TIOKARBAMATHERBICIDER

H99_22_01

MOLINAT

2212-67-1

235

H99_22_02

PROSULFOKARB

52888-80-9

539

H99_22_03

TRIALLAT

2303-17-5

97

H99_23

TRIAZOLHERBICIDER

H99_23_01

AMITROL

61-82-5

90

H99_24

TRIAZOLINONHERBICIDER

H99_24_01

KARFENTRAZONETYL

128639-02-1

587.202

H99_25

TRIAZOLONHERBICIDER

H99_25_01

PROPOXIKARBAZON (PROPOXIKARBAZONNATRIUM)

145026-81-9

181274-15-7

655

655.011

H99_25_02

TIENKARBAZON

317815-83-1

797

H99_26

TRIKETONHERBICIDER

H99_26_01

MESOTRION

104206-82-8

625

H99_26_02

SULKOTRION

99105-77-8

723

H99_26_03

TEMBOTRION

335104-84-2

790

H99_99

OKLASSIFICERADE HERBICIDER

H99_99_01

ÄTTIKSYRA

64-19-7

838

H99_99_02

BISPYRIBAK

125401-75-4

748

H99_99_03

KLOMAZON

81777-89-1

509

H99_99_04

FLUROKLORIDON

61213-25-0

430

H99_99_05

OXADIARGYL

39807-15-3

604

H99_99_06

OXADIAZON

19666-30-9

213

H99_99_07

PELARGONSYRA

112-05-0

888

H99_99_08

KINOKLAMIN

2797-51-5

648

H99_99_99

ANDRA OKLASSIFICERADE HERBICIDER, BLASTNEDBRYTANDE OCH MOSSDÖDANDE MEDEL (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Insekticider och akaricider

PES_I

Insekticider baserade på pyretroider

I01

I01_01

PYRETROIDINSEKTICIDER

I01_01_01

AKRINATRIN

101007-06-1

678

I01_01_02

ALFA-CYPERMETRIN

67375-30-8

454

I01_01_03

BETA-CYFLUTRIN

68359-37-5

482

I01_01_04

BIFENTRIN

82657-04-3

415

I01_01_05

CYFLUTRIN

68359-37-5

385

I01_01_06

CYPERMETRIN

52315-07-8

332

I01_01_07

DELTAMETRIN

52918-63-5

333

I01_01_08

ESFENVALERAT

66230-04-4

481

I01_01_09

ETOFENPROX

80844-07-1

471

I01_01_10

GAMMA-CYHALOTRIN

76703-62-3

768

I01_01_11

LAMBDA-CYHALOTRIN

91465-08-6

463

I01_01_12

TAU-FLUVALINAT

102851-06-9

786

I01_01_13

TEFLUTRIN

79538-32-2

451

I01_01_14

ZETACYPERMETRIN

52315-07-8

733

I01_01_15

BETACYPERMETRIN

65731-84-2

72204-43-4

65732-07-2

83860-31-5

632

I01_99

ANDRA INSEKTICIDER BASERADE PÅ PYRETROIDER

I01_99_99

ANDRA INSEKTICIDER BASERADE PÅ PYRETROIDER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Insekticider baserade på klorerade kolväten

I02

I02_01

ANTRANILDIAMIDINSEKTICIDER

I02_01_01

CYANTRANILIPROL

736994-63-1

998

I02_99

ANDRA INSEKTICIDER BASERADE PÅ KLORERADE KOLVÄTEN

I02_99_99

ANDRA INSEKTICIDER BASERADE PÅ KLORERADE KOLVÄTEN (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Insekticider baserade på karbamater och oximkarbamat

I03

I03_01

OXIMKARBAMATINSEKTICIDER

I03_01_01

METOMYL

16752-77-5

264

I03_01_02

OXAMYL

23135-22-0

342

I03_02

KARBAMATINSEKTICIDER

I03_02_01

FENOXIKARB

79127-80-3

425

I03_02_02

FORMETANAT

23422-53-9

697

I03_02_03

METIOKARB

2032-65-7

165

I03_02_04

PIRIMIKARB

23103-98-2

231

I03_99

ANDRA INSEKTICIDER BASERADE PÅ KARBAMATER OCH OXIMKARBAMATER

I03_99_99

ANDRA INSEKTICIDER BASERADE PÅ KARBAMATER OCH OXIMKARBAMATER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Insekticider baserade på organiska fosfater

I04

I04_01

INSEKTICIDER MED ORGANISK FOSFOR

I04_01_01

KLORPYRIFOS

2921-88-2

221

I04_01_02

KLORPYRIFOSMETYL

5589-13-0

486

I04_01_03

DIMETOAT

60-51-5

59

I04_01_04

ETOPROFOS

13194-48-4

218

I04_01_07

MALATION

121-75-5

12

I04_01_08

FOSMET

732-11-6

318

I04_01_09

PIRIMIFOSMETYL

29232-93-7

239

I04_01_10

DIKLORVOS

62-73-7

11

I04_99

ANDRA INSEKTICIDER BASERADE PÅ ORGANISKA FOSFATER

I04_99_99

ANDRA INSEKTICIDER BASERADE PÅ ORGANISKA FOSFATER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Insekticider med mikrobiologiskt eller botaniskt ursprung

I05

I05_01

MIKROBIOLOGISKA INSEKTICIDER

I05_01_01

ADOXOPHYES ORANA GRANULOVIRUS, STAM BV-0001

782

I05_01_03

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. ISRAELIENSIS (SEROTYP H-14), STAM AM65-52

770

I05_01_04

METARHIZIUM ANISOPLIAE VAR. ANISOPLIAE, STAM BIPESCO 5/F52

1020

I05_01_05

PAECILOMYCES FUMOSOROSEUS, STAM FE 9901

778

I05_01_081

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. AIZAWAI, STAM ABTS-1857

949

I05_01_082

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. AIZAWAI, STAM GC-91

950

I05_01_091

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI, STAM ABTS 351

951

I05_01_092

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI, STAM PB 54

952

I05_01_093

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI, STAM SA 11

953

I05_01_094

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI, STAM SA 12

954

I05_01_095

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI, STAM EG 2348

955

I05_01_10

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. TENEBRIONIS, STAM Anm.: 176 (TM 141)

956

I05_01_111

BEAUVERIA BASSIANA, STAM ATCC 74040

957

I05_01_112

BEAUVERIA BASSIANA, STAM GHA

958

I05_01_12

CYDIA POMONELLA GRANULOVIRUS (CPGV)

959

I05_01_13

HELICOVERPA ARMIGERA KÄRNPOLYEDERVIRUS (HEARNPV)

960

I05_01_14

LECANICILLIUM MUSCARIUM (TIDIGARE VERTICILIUM LECANII), STAM VE 6

961

I05_01_15

SPODOPTERA LITTORALIS KÄRNPOYLEDERVIRUS

962

I05_01_16

BEAUVERIA BASSIANA, STAM 147

1017

I05_01_17

BEAUVERIA BASSIANA, STAM NPP111B005

1018

I05_01_18

ISARIA FUMOSOROSEA, STAM APOPKA 97 (TIDIGARE PAECILOMYCES FUMOSOROSEUS)

573

I05_01_19

SPODOPTERA EXIGUA KÄRNPOLYEDERVIRUS

592

I05_01_20

BEAUVERIA BASSIANA, STAM IMI389521

I05_01_21

BEAUVERIA BASSIANA, STAM PPRI 5339

I05_01_22

BAKULOVIRUS GV

I05_01_23

BEAUVERIA BASSIANA, STAM BB1

I05_01_24

BEAUVERIA BRONGNIARTII

I05_01_25

PHTHORIMAEA OPERCULELLA GRANULOVIRUS (PHOPGV)

I05_01_26

SPODOPTERA EXIGUA MULTIKAPSID KÄRNPOLYEDERVIRUS (SEMNPV)

I05_01_27

BEAUVERIA BASSIANA 203

I05_01_28

METARHIZIUM BRUNNEUM, STAM CB15-III

I05_02

BOTANISKA INSEKTICIDER

I05_02_01

APELSINOLJA

8028-48-6

5989-27-5

902

I05_02_02

TAGETESOLJA

903

I05_02_03

AZADIRAKTIN

11141-17-6

627

I05_02_04

PYRETRINER

8003-34-7

32

I05_99

ANDRA INSEKTICIDER MED MIKROBIOLOGISKT ELLER BOTANISKT URSPRUNG

I05_99_99

ANDRA INSEKTICIDER MED MIKROBIOLOGISKT ELLER BOTANISKT URSPRUNG (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Akaricider

I06

I06_01

PYRAZOLAKARICIDER

I06_01_01

FENPYROXIMAT

134098-61-6

695

I06_02

TETRAZINAKARICIDER

I06_02_01

KLOFENTEZIN

74115-24-5

418

I06_02_02

FLUFENZIN

162320-67-4

734

I06_99

ANDRA AKARICIDER

I06_99_01

ACEKVINOCYL

57960-19-7

760

I06_99_02

CYFLUMETOFEN

400882-07-7

821

I06_99_99

ANDRA AKARICIDER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Andra insekticider

I99

I99_01

INSEKTICIDER SOM FRAMSTÄLLTS GENOM JÄSNING

I99_01_01

ABAMEKTIN, AVERMEKTIN B1A, AVERMEKTIN B1B (UTTRYCKT SOM ABAMEKTIN)

71751-41-2

65195-55-3

65195-56-4

495

I99_01_02

MILBEMEKTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I99_01_03

SPINOSAD

168316-95-8

131929-60-7

131929-63-0

636

I99_01_04

EMAMEKTIN

119791-41-2

155569-91-8

791

I99_01_05

SPINETORAM

935545-74-7

802

I99_03

BENSOYLUREAINSEKTICIDER

I99_03_01

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I99_03_02

FLUFENOXURON

01463-69-8

470

I99_03_03

LUFENURON

103055-07-8

704

I99_03_04

NOVALURON

116714-46-6

672

I99_03_05

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I99_03_06

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I99_04

KARBAZATINSEKTICIDER

I99_04_01

BIFENAZAT

149877-41-8

736

I99_05

DIAZYLHYDRAZININSEKTICIDER

I99_05_01

METOXIFENOZID

161050-58-4

656

I99_05_02

TEBUFENOZID

112410-23-8

724

I99_05_03

KROMAFENOZID

143807-66-3

775

I99_06

TILLVÄXTREGLERANDE MEDEL FÖR INSEKTER

I99_06_01

CYROMAZIN

66215-27-8

420

I99_06_02

BUPROFEZIN

953030-84-7

681

I99_06_03

HEXYTIAZOX

78587-05-0

439

I99_08

NITROGUANIDININSEKTICIDER

I99_08_01

KLOTIANIDIN

210880-92-5

738

I99_08_02

TIAMETOXAM

153719-23-4

637

I99_09

INSEKTICIDER MED ORGANISKT TENN

I99_09_01

FENBUTATENNOXID

13356-08-6

359

I99_10

OXADIAZININSEKTICIDER

I99_10_01

INDOXAKARB

173584-44-6

612

I99_11

FENYLETERINSEKTICIDER

I99_11_01

PYRIPROXIFEN

95737-68-1

715

I99_12

(FENYL)PYRAZOLINSEKTICIDER

I99_12_02

FIPRONIL

120068-37-3

581

I99_12_03

TEBUFENPYRAD

119168-77-3

725

I99_12_04

KLORANTRANILIPROL

500008-45-7

794

I99_13

PYRIDININSEKTICIDER

I99_13_01

PYMETROZIN

123312-89-0

593

I99_13_02

FLONIKAMID (IKI-220)

158062-67-0

763

I99_13_03

SULFOXAFLOR

946578-00-3

820

I99_14

PYRIDYLMETYLAMININSEKTICIDER

I99_14_01

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I99_14_02

IMIDAKLOPRID

138261-41-3

582

I99_14_03

TIAKLOPRID

111988-49-9

631

I99_14_04

FLUPYRADIFURON

951659-40-8

987

I99_15

SULFITESTERINSEKTICIDER

I99_15_01

PROPARGIT

2312-35-8

216

I99_17

TETRONSYREINSEKTICIDER

I99_17_01

SPIRODIKLOFEN

148477-71-8

737

I99_17_02

SPIROMESIFEN

283594-90-1

747

I99_18

ATTRAKTANTER FÖR INSEKTER FJÄRILSFEROMONER MED RAKA KOLKEDJOR (SCLPS)

I99_18_01

(E,E)-8,10-DODEKADIEN-1-OL

33956-49-9

860

I99_18_02

(Z)-9-DODECEN-1-YLACETAT

16974-11-1

112-66-3

422

I99_18_03

(Z)-8-DODECEN-1-YLACETAT

28079-04-1

861

I99_18_04

(2E, 13Z)-OKTADEKADIEN-1-YLACETAT

86252-65-5

862

I99_18_05

(7E, 9E)-DODEKADIEN-1-YLACETAT

54364-63-5

863

I99_18_06

(7E, 9Z)-DODEKADIEN-1-YLACETAT

55774-32-8

864

I99_18_07

(7Z, 11E)-HEXADEKADIEN-1-YLACETAT

51606-94-4

865

I99_18_08

(7Z, 11Z)-HEXADEKADIEN-1-YLACETAT

53042-79-8

52207-99-5

866

I99_18_09

(9Z, 12E)-TETRADEKADIEN-1-YLACETAT

31654-77-0

867

I99_18_10

(E)-11-TETRADECEN-1-YLACETAT

33189-72-9

868

I99_18_11

(E)-5-DECEN-1-OL

56578-18-8

869

I99_18_12

(E)-5-DECEN-1-YLACETATE

38421-90-8

870

I99_18_13

(E)-8-DODECEN-1-YLACETAT

38363-29-0

871

I99_18_14

(E/Z)-8-DODECEN-1-YLACETAT

38363-29-0

28079-04-1

872

I99_18_15

(Z)-11-HEXADECEN-1-OL

56683-54-6

873

I99_18_16

(Z)-11-HEXADECEN-1-YLACETAT

34010-21-4

874

I99_18_17

(Z)-11-HEXADECENAL

53939-28-9

875

I99_18_18

(Z)-11-TETRADECEN-1-YLACETAT

20711-10-8

876

I99_18_19

(Z)-13-OKTADECENAL

58594-45-9

878

I99_18_20

(Z)-7-TETRADECENAL

65128-96-3

879

I99_18_21

(Z)-8-DODECEN-1-OL

40642-40-8

880

I99_18_22

(Z)-9-HEXADECENAL

56219-04-6

881

I99_18_23

(Z)-9-TETRADECEN-1-YLACETAT

16725-53-4

882

I99_18_24

DODECYLACETAT

112-66-3

884

I99_18_25

TETRADEKAN-1-OL

112-72-1

856

I99_18_26

DODEKAN-1-OL

112-53-8

I99_18_27

(E/Z)-9-DODECEN-1-YLACETAT

16974-34-8

I99_18_28

(E,Z,Z)-3,8,11-TETRADEKATRIEN-1-YLACETAT

163041-94-9

I99_18_29

(E,Z)-3,8-TETRADEKADIEN-1-YLACETAT

I99_18_30

N-TETRADECYLACETAT

638-59-5

I99_18_31

(Z,E)-9,11-TETRADEKADIEN-1-YLACETAT

50767-79-8

I99_18_32

(E,Z)-3,13-OKTADEKADIENYLACETAT

53120-26-6

I99_18_33

(Z,Z)-3,13-OKTADEKADIENYLACETAT

53120-26-7

I99_18_34

N-HEXADEKANYLACETAT

629-70-9

I99_18_35

(Z)-8-TETRADECEN-1-OL

64470-32-2

I99_18_36

(Z)-8-TETRADECEN-1-YLACETAT

35835-80-4

I99_18_37

(E,E)-8,10-DODEKADIEN-1-YLACETAT

53880-51-6

I99_19

ANDRA ATTRAKTANTER FÖR INSEKTER

I99_19_01

AMMONIUMACETAT

631-61-8

I99_19_02

PUTRESCIN (1,4-DIAMINOBUTAN)

110-60-1

842

I99_19_03

TRIMETYLAMINHYDROKLORID

593-81-7

848

I99_19_04

(Z)-13-HEXADECEN-11-YN-1-YLACETAT

78617-58-0

I99_19_05

(Z,Z,Z,Z)-7,13,16,19-DOKOSATETRAEN-1-YLISOBUTYRAT

135459-81-3

883

I99_19_06

RESKALUR

67601-06-3

I99_19_07

HYDROLYSERADE PROTEINER

901

I99_19_08

LAVANDULYLSENECIOAT

23960-07-8

I99_19_09

(Z)-3-METYL-6-ISOPROPENYL-9-DECEN-1-YLACETAT

67601-06-3

I99_19_10

2,6,6-TRIMETYLBICYKLO[3.1.1]HEPT-2-EN (ALFAPINEN)

7785-70-8

I99_19_11

2-ETYL-1,6-DIOXASPIRO-(4,4)-NONAN (CHALCOGRAN)

38401-84-2

I99_19_12

2-METYL-3-BUTEN-2-OL

115-18-4

I99_19_13

2-METYL-6-METYLEN-2,7-OKTADIEN-4-OL (IPSDIENOL)

14434-41-4

I99_19_14

4,6,6-TRIMETYLBICYKLO[3.1.1]HEPT-3-EN-OL,((S)-CIS-VERBENOL)

1845-30-3

I99_19_15

8-METYL-2-DEKANOLPROPANOAT

81931-28-4

I99_99

OKLASSIFICERADE INSEKTICIDER OCH AKARICIDER

I99_99_03

ETOXAZOL

153233-91-1

623

I99_99_04

FETTSYROR C7–C18 OCH C18, OMÄTTADE, KALIUMSALTER

67701-09-1

889

I99_99_05

FETTSYROR C8–C10 METYLESTRAR

85566-26-3

890

I99_99_06

FENAZAKIN

120928-09-8

693

I99_99_07

KISELGUR (DIATOMÉJORD)

61790-53-2

647

I99_99_08

LAURINSYRA

143-07-7

885

I99_99_09

METAFLUMIZON

139968-49-3

779

I99_99_10

METYLDEKANOAT

110-42-9

892

I99_99_11

METYLOKTANOAT

111-11-5

893

I99_99_12

OLJESYRA

112-80-1

894

I99_99_13

PARAFFINOLJA (CAS 64742-46-7)

64742-46-7

896

I99_99_14

PARAFFINOLJA (CAS 72623-86-0)

72623-86-0

897

I99_99_15

PARAFFINOLJA (CAS 8042-47-5)

8042-47-5

898

I99_99_16

PARAFFINOLJA (CAS 97862-82-3)

97862-82-3

899

I99_99_17

FOSFAN

7803-51-2

127

I99_99_18

PYRIDABEN

96489-71-3

583

I99_99_19

PYRIDALYL

179101-81-6

792

I99_99_20

SPIROTETRAMAT

203313-25-1

795

I99_99_21

SULFURYLFLUORID

2699-79-8

757

I99_99_27

ALUMINIUMFOSFID

20859-73-8

227

I99_99_28

MAGNESIUMFOSFID

12057-74-8

228

I99_99_29

KOLDIOXID

124-38-9

844

I99_99_30

MALTODEXTRIN

9050-36-6

801

I99_99_31

TERPENOIDBLANDNING QRD 460

982

I99_99_32

FLUBENDIAMID

272451-65-7

788

I99_99_33

ETANDINITRIL

460-19-5

I99_99_99

ANDRA INSEKTICIDER OCH AKARICIDER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Molluskicider

PES_M

Molluskicider

M01

M01_01

MOLLUSKICIDER

M01_01_01

JÄRN(III)FOSFAT

10045-86-0

629

M01_01_03

METALDEHYD

108-62-3

9002-91-9

62

M01_01_04

JÄRN(III)PYROFOSFAT

10058-44-3

M01_01_99

ANDRA MOLLUSKICIDER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Tillväxtreglerande medel för växter

PES_PGR

Fysiologiska tillväxtreglerande medel för växter

PGR01

PGR01_01

FYSIOLOGISKA TILLVÄXTREGLERANDE MEDEL FÖR VÄXTER

PGR01_01_01

1-METYLCYCLOPROPEN

3100-04-7

767

PGR01_01_02

KLORMEKVAT OCH KLORMEKVATKLORID (UTTRYCKT SOM KLORMEKVAT)

7003-89-6

999-81-5

143

143.302

PGR01_01_03

CYKLANILID

113136-77-9

586

PGR01_01_04

DAMINOZID

1596-84-5

330

PGR01_01_05

ETEFON

16672-87-0

373

PGR01_01_06

ETOXIKIN

91-53-2

517

PGR01_01_07

ETYLEN (ETEN)

74-85-1

839

PGR01_01_08

FORKLORFENURON

68157-60-8

633

PGR01_01_09

GIBBERELLINSYRA

77-06-5

307

PGR01_01_10

GIBBERELLIN

468-44-0

510-75-8

8030-53-3

904

PGR01_01_11

IMAZAKVIN

81335-37-7

699

PGR01_01_12

MALEINHYDRAZID

123-33-1

310

PGR01_01_13

MEPIKVAT

15302-91-7

440

PGR01_01_14

PAKLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR01_01_15

PROHEXADIONKALCIUM

127277-53-6

567

567.020

PGR01_01_16

NATRIUM-5-NITROGUAIAKOLAT

67233-85-6

718

PGR01_01_17

NATRIUM-O-NITROFENOLAT

824-39-5

720

PGR01_01_18

NATRIUM-P-NITROFENOLAT

824-78-2

721

PGR01_01_19

TRINEXAPAK

104273-73-6

732

PGR01_01_20

DIFENYLAMIN

122-39-4

460

PGR01_01_21

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR01_01_22

FLUMETRALIN

62924-70-3

971

PGR01_01_23

TIDIAZURON

51707-55-2

727

PGR01_99

ANDRA FYSIOLOGISKA TILLVÄXTREGLERANDE MEDEL FÖR VÄXTER

PGR01_99_01

1-NAFTYLÄTTIKSYRA (1-NAA)

86-87-3

313

PGR01_99_02

1-DEKANOL

112-30-1

831

PGR01_99_03

1-NAFTYLACETAMID (1-NAD)

86-86-2

282

PGR01_99_04

2-NAFTYLOXIÄTTIKSYRA (2-NOA)

120-23-0

664

PGR01_99_05

6-BENSYLADENIN

1214-39-7

829

PGR01_99_06

CYANAMID

420-04-2

685

PGR01_99_07

INDOLYLSMÖRSYRA

133-32-4

830

PGR01_99_08

SINTOFEN (CINTOFEN)

130561-48-7

717

PGR01_99_09

1,4-DIMETYLNAFTALEN

571-58-4

822

PGR01_99_10

NATRIUMSILVERTIOSULFAT

762

PGR01_99_11

S-ABSKISINSYRA

21293-29-8

PGR01_99_99

ANDRA FYSIOLOGISKA TILLVÄXTREGLERANDE MEDEL FÖR VÄXTER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Groningshindrande medel

PGR02

PGR02_02

GRONINGSHINDRANDE MEDEL

PGR02_02_01

KARVON

2244-16-8

602

PGR02_99

ANDRA GRONINGSHINDRANDE MEDEL

PGR02_99_99

ANDRA GRONINGSHINDRANDE MEDEL (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Andra tillväxtreglerande medel för växter

PGR03

PGR03_99

ANDRA TILLVÄXTREGLERANDE MEDEL FÖR VÄXTER

PGR03_99_01

EXTRAKT AV MARINA ALGER (TIDIGARE EXTRAKT AV MARINA ALGER, SAMT TÅNG)

920

PGR03_99_99

ANDRA TILLVÄXTREGLERANDE MEDEL FÖR VÄXTER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Andra växtskyddsmedel

PES_ZR

Vegetabiliska oljor

ZR02

ZR02_01

VEGETABILISKA OLJOR

ZR02_01_01

VÄXTOLJOR/CITRONELLAOLJA

8000-29-1

905

ZR02_01_02

VÄXTOLJOR/NEJLIKOLJA

84961-50-2

97-53-0

906

ZR02_01_03

VÄXTOLJOR/RAPS- OCH RYBSFRÖOLJA

8002-13-9

907

ZR02_01_04

VÄXTOLJOR/GRÖNMYNTAOLJA

8008-79-5

908

ZR02_01_99

ANDRA VEGETABILISKA OLJOR (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Markdesinficerande medel (inkl. nematicider)

ZR03

ZR03_01

METYLBROMID

ZR03_01_01

METYLBROMID

74-83-9

128

ZR03_02

BIOLOGISKA NEMATICIDER

ZR03_02_01

PAECILOMYCES LILACINUS, STAM 251

753

ZR03_02_02

BACILLUS FIRMUS, STAM I-1582

1015

ZR03_02_03

PASTEURIA NISHIZAWAE PN1

ZR03_02_99

ANDRA BIOLOGISKA NEMATICIDER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

ZR03_03

NEMATICIDER MED ORGANISK FOSFOR

ZR03_03_01

FENAMIFOS

22224-92-6

692

ZR03_03_02

FOSTIAZAT

98886-44-3

585

ZR03_03_99

ANDRA NEMATICIDER MED ORGANISK FOSFOR (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

ZR03_99

ANDRA MARKDESINFICERANDE MEDEL

ZR03_99_01

1,3-DIKLORPROPEN

542-75-6

675

ZR03_99_02

KLORPIKRIN

76-06-2

298

ZR03_99_03

DAZOMET

533-74-4

146

ZR03_99_04

METAM

144-54-7

20

ZR03_99_99

ANDRA MARKDESINFICERANDE MEDEL (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Rodenticider

ZR04

ZR04_01

RODENTICIDER

ZR04_01_01

KALCIUMFOSFID

1305-99-3

505

ZR04_01_02

DIFENAKUM

56073-07-5

514

ZR04_01_03

WARFARIN

81-81-2

70

ZR04_01_04

ZINKFOSFID

1314-84-7

69

ZR04_01_05

BROMADIOLON

28772-56-7

371

ZR04_01_06

KLORFASINON

3691-35-8

208

ZR04_01_99

ANDRA RODENTICIDER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

Alla andra växtskyddsmedel

ZR99

ZR99_01

DESINFICERANDE MEDEL

ZR99_01_99

ANDRA DESINFICERANDE MEDEL (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

ZR99_02

REPELLENTER

ZR99_02_01

ALUMINIUMAMMONIUMSULFAT

7784-26-1

7784-25-0

840

ZR99_02_02

ALUMINIUMSILIKAT (KAOLIN)

1332-58-7

841

ZR99_02_03

BLODMJÖL

90989-74-5

909

ZR99_02_04

KALCIUMKARBID

75-20-7

910

ZR99_02_05

KALCIUMKARBONAT

471-34-1

843

ZR99_02_06

DENATONIUMBENSOAT

3734-33-6

845

ZR99_02_07

KALKSTEN

1317-65-3

852

ZR99_02_08

METYLNONYLKETON

112-12-9

846

ZR99_02_09

KVARTSSAND

14808-60-7

7637-86-9

855

ZR99_02_10

REPELLENTER (DOFTÄMNEN)/TALLRÅOLJA

8002-26-4

911

ZR99_02_11

REPELLENTER (DOFTÄMNEN)/TALLOLJEBECK

8016-81-7

912

ZR99_02_12

NATRIUMALUMINIUMSILIKAT

1344-00-9

850

ZR99_02_13

RESTPRODUKTER FRÅN DESTILLERING AV FETT

915

ZR99_02_14

REPELLENTER (DOFTÄMNEN)/FISKOLJA

100085-40-3

918

ZR99_02_15

REPELLENTER (DOFTÄMNEN)/FÅRTALG

98999-15-6

919

ZR99_02_16

VITLÖKSEXTRAKT

8008-99-9

916

ZR99_02_17

PEPPAR

917

ZR99_02_99

ANDRA REPELLENTER (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

ZR99_99

ANDRA VÄXTSKYDDSMEDEL

ZR99_99_07

KAPRINSYRA

334-48-5

886

ZR99_99_08

KAPRYLSYRA

124-07-2

887

ZR99_99_12

HEPTAMALOXILOGLUKAN

870721-81-6

851

ZR99_99_24

ZUCCHINIGULMOSAIKVIRUS, SVAG STAM

618

ZR99_99_34

PEPINOMOSAIKVIRUS, STAM CH2 ISOLAT 1906

1019

ZR99_99_35

MILT PEPINOMOSAIKVIRUSISOLAT VC1

ZR99_99_36

MILT PEPINOMOSAIKVIRUSISOLAT VX1

ZR99_99_37

PEPINOMOSAIKVIRUS (PEPMV) EUROPEISK (EU) STAM, MILT ISOLAT ABP1 (PEPMVO)

ZR99_99_38

PEPINOMOSAIKVIRUS (PEPMV) CHILENSK (CH2) STAM, MILT ISOLAT ABP2 (PEPMVO)

ZR99_99_39

NATURLIGT FRÖEXTRAKT AV CAMELLIA SP.

ZR99_99_40

KVASSIA

ZR99_99_99

ANDRA VÄXTSKYDDSMEDEL (inte nämnda eller inbegripna någon annanstans)

---

(1)  
  Chemical Abstracts Service registry number.

1

Chemical Abstracts Service registry number

(2)  Collaborative International Pesticides Analytical Council.

2

(3)  Frivilligt aggregat.

3

(4)  Frivilligt aggregat. Observera att julgranar som planterats på utnyttjad jordbruksareal ingår (andra permanenta grödor): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Utilised_agricultural_area_(UAA) (finns på engelska, franska och tyska).

4

(5)  Frivilligt aggregat. Observera att skogsbruk inte omfattar julgranar som planterats på utnyttjad jordbruksareal (andra permanenta grödor): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Utilised_agricultural_area_(UAA) (finns på engelska, franska och tyska).

5

(6)  Frivilligt aggregat.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

7

(8)  Motsvarar grupp 1 i den harmoniserade klassificeringen av riskindikatorer, som definieras i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71).

8

(9)  Motsvarar grupp 3 i klassificeringen av harmoniserade riskindikatorer enligt direktiv 2009/128/EG.

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

10

---

| 18.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 410/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 410/51

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2011

av den 17 november 2021

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1.   Inledande

Inledande

| (1) | Den 24 september 2020 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 24 september 2020 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

Kina

det berörda landet

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs av Europacable (nedan kallad klaganden) som företrädare för tillverkare i unionen. Klaganden svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av optiska fiberkablar. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada, vilken var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs av Europacable (nedan kallad klaganden) som företrädare för tillverkare i unionen. Klaganden svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av optiska fiberkablar. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada, vilken var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klaganden

| (3) | Den 21 december 2020 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina och en separat undersökning. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(3)

Den 21 december 2020 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina och en separat undersökning. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3).

Europeiska unionens officiella tidning

3

1.2.   Registrering av import

Registrering av import

| (4) | Till följd av en begäran från klaganden av den 17 december 2020, vilken stöddes av erforderlig bevisning, antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2021/548 av den 29 mars 2021 (4) (nedan kallad registreringsförordningen), genom vilken import av den berörda produkten blev föremål för registrering enligt artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av en begäran från klaganden av den 17 december 2020, vilken stöddes av erforderlig bevisning, antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2021/548 av den 29 mars 2021 (4) (nedan kallad registreringsförordningen), genom vilken import av den berörda produkten blev föremål för registrering enligt artikel 14.5 i grundförordningen.

4

registreringsförordningen

1.3.   Berörda parter

Berörda parter

| (5) | I tillkännagivandet om inledande uppmanas berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Vidare underrättade kommissionen särskilt klaganden, de kända unionstillverkarna, de kända organisationerna i unionen, de kända exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna, kända importörer, kända handlare och användare om att undersökningen skulle inledas och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande uppmanas berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Vidare underrättade kommissionen särskilt klaganden, de kända unionstillverkarna, de kända organisationerna i unionen, de kända exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna, kända importörer, kända handlare och användare om att undersökningen skulle inledas och inbjöd dem att delta.

| (6) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Förhandlingarna ägde rum med klaganden och en importör som ingår i urvalet (Cable 77 Danmark ApS [nedan kallad Cable 77]). |
| --- | --- |

(6)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Förhandlingarna ägde rum med klaganden och en importör som ingår i urvalet (Cable 77 Danmark ApS [nedan kallad Cable 77]).

Cable 77

1.4.   Synpunkter på inledandet av undersökningen

Synpunkter på inledandet av undersökningen

| (7) | Kommissionen mottog synpunkter om inledandet från de kinesiska myndigheterna, Kinas handelskammare för import och export av maskiner och elektronikprodukter (nedan kallad CCCME), klaganden och en importör (Connect Com GmbH [nedan kallad Connect Com]). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen mottog synpunkter om inledandet från de kinesiska myndigheterna, Kinas handelskammare för import och export av maskiner och elektronikprodukter (nedan kallad CCCME), klaganden och en importör (Connect Com GmbH [nedan kallad Connect Com]).

CCCME

Connect Com

| (8) | Connect Com hävdade att det behövdes mer information och förtydliganden avseende klagomålet. Connect Com hävdade också att försämringen av unionsindustrins marknadssituation inte berodde på lågprisimport från Kina, utan på relativt höga internpriser vid transaktioner inom företag. Connect Com hävdade också att klagomålets förteckning över unionstillverkare var ofullständig. Eftersom dessa synpunkter snarare rör sakfrågan i ärendet än inledandet behandlas de nedan i skäl 415 och i skälen 539–541. |
| --- | --- |

(8)

Connect Com hävdade att det behövdes mer information och förtydliganden avseende klagomålet. Connect Com hävdade också att försämringen av unionsindustrins marknadssituation inte berodde på lågprisimport från Kina, utan på relativt höga internpriser vid transaktioner inom företag. Connect Com hävdade också att klagomålets förteckning över unionstillverkare var ofullständig. Eftersom dessa synpunkter snarare rör sakfrågan i ärendet än inledandet behandlas de nedan i skäl 415 och i skälen 539–541.

| (9) | Rörande de materiella kraven för inledandet av undersökningen hävdade CCCME att klagandens skadebedömning i klagomålet är ofullständig, eftersom klaganden inte tillhandahöll siffror avseende sex av de femton skadeindikatorer som anges i artikel 3.4 i WTO:s antidumpningsavtal (dvs. produktivitet, räntabilitet, kassaflöde, löner, tillväxt och förmåga att anskaffa kapital eller investeringar). Dessutom påstod CCCME att klaganden hade underlåtit att tillhandahålla tillförlitliga/jämförbara uppgifter om försäljningspriser. |
| --- | --- |

(9)

Rörande de materiella kraven för inledandet av undersökningen hävdade CCCME att klagandens skadebedömning i klagomålet är ofullständig, eftersom klaganden inte tillhandahöll siffror avseende sex av de femton skadeindikatorer som anges i artikel 3.4 i WTO:s antidumpningsavtal (dvs. produktivitet, räntabilitet, kassaflöde, löner, tillväxt och förmåga att anskaffa kapital eller investeringar). Dessutom påstod CCCME att klaganden hade underlåtit att tillhandahålla tillförlitliga/jämförbara uppgifter om försäljningspriser.

| (10) | Kommissionen påminner, såsom klaganden redan noterat i sitt svar på de kinesiska myndigheternas och CCCME:s synpunkter, om att den tillämpliga rättsliga grunden för inledandet av en antidumpningsundersökning är artikel 5.2 i antidumpningsavtalet, medan artikel 3.4 i antidumpningsavtalet utgör den rättsliga grunden för den översyn som utförs av den undersökande myndigheten, som i detta fall är kommissionen. Klaganden behövde därför uppfylla kraven i artikel 5.2 i antidumpningsavtalet, vilken avspeglas i artikel 5.2 i grundförordningen. Det är riktigt som CCCME påpekat att artikel 5.2 i antidumpningsavtalet hänvisar till artikel 3.4 i antidumpningsavtalet, och att artikel 5.2 i grundförordningen hänvisar till artikel 3.5 i grundförordningen, men i båda fallen är hänvisningarna avsedda som exempel (det hänvisas till faktorer och förhållanden som räknas upp i artikel 3.2 och 3.4 respektive till faktorer och förhållanden som räknas upp artikel 3.3 och 3.5) (5). I artikel 5.2 i antidumpningsavtalet och artikel 5.2 i grundförordningen föreskrivs att ett klagomål bör innehålla bevis för a) dumpning, b) skada, och c) ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den påstådda skadan. I EU:s rättspraxis klargörs att den information som tillhandahålls av klaganden inte behöver vara på den nivå, kvalitetsmässigt och kvantitetsmässigt, som krävs för ett preliminärt eller slutligt fastställande av förekomst av dumpning, skada eller orsakssamband (6). Följaktligen kan bevis som är otillräckliga, kvalitetsmässigt och kvantitetsmässigt, för att motivera ett preliminärt eller slutligt fastställande av dumpning, skada eller orsakssamband, trots detta vara tillräckliga för att motivera att en undersökning inleds (7). |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen påminner, såsom klaganden redan noterat i sitt svar på de kinesiska myndigheternas och CCCME:s synpunkter, om att den tillämpliga rättsliga grunden för inledandet av en antidumpningsundersökning är artikel 5.2 i antidumpningsavtalet, medan artikel 3.4 i antidumpningsavtalet utgör den rättsliga grunden för den översyn som utförs av den undersökande myndigheten, som i detta fall är kommissionen. Klaganden behövde därför uppfylla kraven i artikel 5.2 i antidumpningsavtalet, vilken avspeglas i artikel 5.2 i grundförordningen. Det är riktigt som CCCME påpekat att artikel 5.2 i antidumpningsavtalet hänvisar till artikel 3.4 i antidumpningsavtalet, och att artikel 5.2 i grundförordningen hänvisar till artikel 3.5 i grundförordningen, men i båda fallen är hänvisningarna avsedda som exempel (det hänvisas till faktorer och förhållanden som räknas upp i artikel 3.2 och 3.4 respektive till faktorer och förhållanden som räknas upp artikel 3.3 och 3.5) (5). I artikel 5.2 i antidumpningsavtalet och artikel 5.2 i grundförordningen föreskrivs att ett klagomål bör innehålla bevis för a) dumpning, b) skada, och c) ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den påstådda skadan. I EU:s rättspraxis klargörs att den information som tillhandahålls av klaganden inte behöver vara på den nivå, kvalitetsmässigt och kvantitetsmässigt, som krävs för ett preliminärt eller slutligt fastställande av förekomst av dumpning, skada eller orsakssamband (6). Följaktligen kan bevis som är otillräckliga, kvalitetsmässigt och kvantitetsmässigt, för att motivera ett preliminärt eller slutligt fastställande av dumpning, skada eller orsakssamband, trots detta vara tillräckliga för att motivera att en undersökning inleds (7).

5

6

7

| (11) | Som svar på påståendet om att klaganden underlåtit att tillhandahålla tillförlitliga/jämförbara uppgifter om försäljningspriser konstaterade kommissionen att den version av klagomålet som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som hade lämnats såsom konfidentiella, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång. |
| --- | --- |

(11)

Som svar på påståendet om att klaganden underlåtit att tillhandahålla tillförlitliga/jämförbara uppgifter om försäljningspriser konstaterade kommissionen att den version av klagomålet som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som hade lämnats såsom konfidentiella, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång.

| (12) | I enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6.5 i antidumpningsavtalet är det möjligt att skydda konfidentiella uppgifter i det fall ett utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller innebära en påtaglig nackdel för den person som lämnar uppgifterna, eller för den person från vilken den person som lämnar uppgifterna har erhållit uppgifterna. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6.5 i antidumpningsavtalet är det möjligt att skydda konfidentiella uppgifter i det fall ett utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller innebära en påtaglig nackdel för den person som lämnar uppgifterna, eller för den person från vilken den person som lämnar uppgifterna har erhållit uppgifterna.

| (13) | Kommissionen bedömde och godtog att uppgifterna om försäljningspriser ingick i dessa kategorier. Klaganden tillhandahöll i alla fall en sammanfattning av den information som ingår i de bilagor till klagomålet för vilka åtkomsten begränsas så att berörda parter kan ”bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna”, som anges i artikel 19.2 i grundförordningen. Klagandena sammanfattade på ett lämpligt sätt informationen om försäljningspriser utan att avslöja känslig företagsspecifik information, bland annat i bilagorna 44b och 67 i klagomålet. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bedömde och godtog att uppgifterna om försäljningspriser ingick i dessa kategorier. Klaganden tillhandahöll i alla fall en sammanfattning av den information som ingår i de bilagor till klagomålet för vilka åtkomsten begränsas så att berörda parter kan ”bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna”, som anges i artikel 19.2 i grundförordningen. Klagandena sammanfattade på ett lämpligt sätt informationen om försäljningspriser utan att avslöja känslig företagsspecifik information, bland annat i bilagorna 44b och 67 i klagomålet.

| (14) | CCCME hävdade också att klagomålet inte visade att det förekommit någon skada, eftersom unionsindustrin ökade sin produktion och den lilla minskning i produktionskapacitet som härrör från unionsindustrins oförmåga att tillfredsställa all förbrukning i Europa inte i sig är ett tecken på väsentlig skada. Man angav att försäljningsvolymen dessutom ökade, att unionsindustrin fortsatt har en marknadsandel på nästan 80 % och att lönsamhetstrenden är otydlig och inte visar på skada. På detta svarade klaganden att den ökade förbrukningen i unionen gynnade den kinesiska importen, att den återstående marknadsandelen inte är relevant för bedömningen av skadan och att följderna av de upphandlingar som vunnits av kinesiska tillverkare kommer att uppenbaras med en viss eftersläpning. CCCME svarade att uppgifterna om förbrukning, produktion och produktionskapacitet visar att unionsindustrin kunde tillfredsställa den största delen av förbrukningen i EU samtidigt som den utökade sin verksamhet. |
| --- | --- |

(14)

CCCME hävdade också att klagomålet inte visade att det förekommit någon skada, eftersom unionsindustrin ökade sin produktion och den lilla minskning i produktionskapacitet som härrör från unionsindustrins oförmåga att tillfredsställa all förbrukning i Europa inte i sig är ett tecken på väsentlig skada. Man angav att försäljningsvolymen dessutom ökade, att unionsindustrin fortsatt har en marknadsandel på nästan 80 % och att lönsamhetstrenden är otydlig och inte visar på skada. På detta svarade klaganden att den ökade förbrukningen i unionen gynnade den kinesiska importen, att den återstående marknadsandelen inte är relevant för bedömningen av skadan och att följderna av de upphandlingar som vunnits av kinesiska tillverkare kommer att uppenbaras med en viss eftersläpning. CCCME svarade att uppgifterna om förbrukning, produktion och produktionskapacitet visar att unionsindustrin kunde tillfredsställa den största delen av förbrukningen i EU samtidigt som den utökade sin verksamhet.

| (15) | Dessutom hävdade CCCME att klagomålet inte innehöll några bevis på ett orsakssamband mellan dumpad import och skada. För det första gjorde CCCME gällande att det inte fanns något samband mellan importen från Kina och unionsindustrins utveckling. Som ett exempel på detta angav CCCME att samtidigt som den största ökningen av importvolymen från Kina pågick under 2017–2018 stod unionsindustrin för den mest betydande lönsamhetsökningen. För det andra ökade importen från tredjeländer mellan 2018 och 2019, i motsats till importen från Kina, och effekten därav kan därför inte tillskrivas Kina, och om det förekom skada var detta en självförvållad skada på grund av unionsindustrins långsamma reaktion på marknadsrörelserna. Klaganden reagerade på detta påstående från CCCME, och angav att ett orsakssamband kan fastställas eftersom skadan skedde samtidigt som importen från Kina ökade, och att importen från tredjeländer inte beaktades eftersom den antingen var av mindre betydelse eller inte visade några tecken på skadevållande dumpning. CCCME svarade genom att påminna om att unionsindustrin, samtidigt som den största ökningen av importvolymen från Kina inträffade under 2017–2018, hade den största ökningen i lönsamhet och att det inte fanns något samband mellan ökningen av importen från Kina och unionsindustrins minskade försäljningsvolym. Vad gäller import från tredjeländer noterade CCCME istället att importen från tredjeländer ökade totalt sett, medan importen från Kina minskade mellan 2018 och 2019. Avslutningsvis påpekade CCCME att klaganden inte bestred argumentet att i stort sett alla skadeindikatorer i klagomålet visade tecken på positiv utveckling och att den påstådda skadan åtminstone till viss del var självförvållad. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom hävdade CCCME att klagomålet inte innehöll några bevis på ett orsakssamband mellan dumpad import och skada. För det första gjorde CCCME gällande att det inte fanns något samband mellan importen från Kina och unionsindustrins utveckling. Som ett exempel på detta angav CCCME att samtidigt som den största ökningen av importvolymen från Kina pågick under 2017–2018 stod unionsindustrin för den mest betydande lönsamhetsökningen. För det andra ökade importen från tredjeländer mellan 2018 och 2019, i motsats till importen från Kina, och effekten därav kan därför inte tillskrivas Kina, och om det förekom skada var detta en självförvållad skada på grund av unionsindustrins långsamma reaktion på marknadsrörelserna. Klaganden reagerade på detta påstående från CCCME, och angav att ett orsakssamband kan fastställas eftersom skadan skedde samtidigt som importen från Kina ökade, och att importen från tredjeländer inte beaktades eftersom den antingen var av mindre betydelse eller inte visade några tecken på skadevållande dumpning. CCCME svarade genom att påminna om att unionsindustrin, samtidigt som den största ökningen av importvolymen från Kina inträffade under 2017–2018, hade den största ökningen i lönsamhet och att det inte fanns något samband mellan ökningen av importen från Kina och unionsindustrins minskade försäljningsvolym. Vad gäller import från tredjeländer noterade CCCME istället att importen från tredjeländer ökade totalt sett, medan importen från Kina minskade mellan 2018 och 2019. Avslutningsvis påpekade CCCME att klaganden inte bestred argumentet att i stort sett alla skadeindikatorer i klagomålet visade tecken på positiv utveckling och att den påstådda skadan åtminstone till viss del var självförvållad.

| (16) | Dessutom angav CCCME att de importuppgifter som lades fram av klaganden var överdrivna eftersom de bygger på ett felaktigt antagande avseende volymen som skulle ha lett till en snedvriden importökning. I synnerhet skulle importen från Kina ha minskat, inte ökat, under 2019. Dessutom var beräkningarna av prisunderskridandet i klagomålet bristfälliga eftersom de endast hänvisar till en enskild exportör i ett särskilt upphandlingsförfarande. Rörande detta svarade klaganden att en längre tidsperiod borde beaktas för att se den ökning i importvolymen som inte bestreds av CCCME och som bekräftades av tredjepartsuppgifter från marknadsundersökningsföretag (CRU), och att beräkningarna inte var bristfälliga eftersom klaganden var skyldig att endast tillhandahålla information som var rimligen tillgänglig, bland annat information från flera tillverkare i unionen och i Kina. CCCME svarade att det var klagandens skyldighet att styrka sina påståenden och lägga fram bevis med avseende på importuppgifter, samt att marknadsinformationen (CRU) avsåg optiska fibrer och inte optiska fiberkablar. Vad gäller beräkningarna rörande prisunderskridande och målprisunderskridande upprepade CCCME att dessa inte uppfyllde kriterierna för att utgöra tillräcklig bevisning och att klaganden för vissa betydande beräkningar endast använder en enda kinesisk tillverkares priser (t.ex. det exportpris vid fri omsättning som använts för beräkningen av skademarginalen för första halvåret 2019 och det exportpris som använts för produktionskostnaden för målprisunderskridandet för andra halvåret 2019). |
| --- | --- |

(16)

Dessutom angav CCCME att de importuppgifter som lades fram av klaganden var överdrivna eftersom de bygger på ett felaktigt antagande avseende volymen som skulle ha lett till en snedvriden importökning. I synnerhet skulle importen från Kina ha minskat, inte ökat, under 2019. Dessutom var beräkningarna av prisunderskridandet i klagomålet bristfälliga eftersom de endast hänvisar till en enskild exportör i ett särskilt upphandlingsförfarande. Rörande detta svarade klaganden att en längre tidsperiod borde beaktas för att se den ökning i importvolymen som inte bestreds av CCCME och som bekräftades av tredjepartsuppgifter från marknadsundersökningsföretag (CRU), och att beräkningarna inte var bristfälliga eftersom klaganden var skyldig att endast tillhandahålla information som var rimligen tillgänglig, bland annat information från flera tillverkare i unionen och i Kina. CCCME svarade att det var klagandens skyldighet att styrka sina påståenden och lägga fram bevis med avseende på importuppgifter, samt att marknadsinformationen (CRU) avsåg optiska fibrer och inte optiska fiberkablar. Vad gäller beräkningarna rörande prisunderskridande och målprisunderskridande upprepade CCCME att dessa inte uppfyllde kriterierna för att utgöra tillräcklig bevisning och att klaganden för vissa betydande beräkningar endast använder en enda kinesisk tillverkares priser (t.ex. det exportpris vid fri omsättning som använts för beräkningen av skademarginalen för första halvåret 2019 och det exportpris som använts för produktionskostnaden för målprisunderskridandet för andra halvåret 2019).

| (17) | Kommissionen anser att inget av CCCME:s påståenden motbevisar slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda ett antidumpningsförfarande. Klagomålet innehöll i själva verket tillräcklig bevisning på att dumpad import hade en väsentlig skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd. Den särskilda skadeanalysen i samband med klagomålet visar på en ökad aktivitet på EU-marknaden (både i absoluta och relativa termer) när det gäller import från Kina till priser som betydligt underskrider unionsindustrins egna priser. Detta verkar ha haft en väsentligt skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket till exempel kan ses genom minskningar i försäljning och marknadsandelar eller genom en försämring av de finansiella resultaten. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen anser att inget av CCCME:s påståenden motbevisar slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda ett antidumpningsförfarande. Klagomålet innehöll i själva verket tillräcklig bevisning på att dumpad import hade en väsentlig skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd. Den särskilda skadeanalysen i samband med klagomålet visar på en ökad aktivitet på EU-marknaden (både i absoluta och relativa termer) när det gäller import från Kina till priser som betydligt underskrider unionsindustrins egna priser. Detta verkar ha haft en väsentligt skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket till exempel kan ses genom minskningar i försäljning och marknadsandelar eller genom en försämring av de finansiella resultaten.

| (18) | Kommissionen höll inte med om att beräkningarna av prisunderskridandet och målprisunderskridandet i klagomålet var felaktiga. Metoden förklaras i klagomålet i avsnitt 8.1.2 och i de bilagor som det hänvisas till i detta avsnitt, vilka innehåller separata beräkningar av prisunderskridande och målprisunderskridande för varje representativ produkttyp. Kommissionen var inledningsvis tillfreds med de bevis på prisunderskridande och målprisunderskridande som lagts fram av sökandena och ansåg att bevisningen var tillräcklig för att motivera att undersökningen inleddes. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen höll inte med om att beräkningarna av prisunderskridandet och målprisunderskridandet i klagomålet var felaktiga. Metoden förklaras i klagomålet i avsnitt 8.1.2 och i de bilagor som det hänvisas till i detta avsnitt, vilka innehåller separata beräkningar av prisunderskridande och målprisunderskridande för varje representativ produkttyp. Kommissionen var inledningsvis tillfreds med de bevis på prisunderskridande och målprisunderskridande som lagts fram av sökandena och ansåg att bevisningen var tillräcklig för att motivera att undersökningen inleddes.

| (19) | Beträffande tillräcklig bevisning för ett orsakssamband bör följande noteras. För det första försämrades tillståndet i unionsindustrin på samma gång som ökningen av dumpad import till priser som betydligt underskrider unionsindustrins priser. Detta är ett tydligt tecken på att det finns ett orsakssamband. För det andra, när det gäller andra faktorer, såsom import från tredjeländer, är deras inverkan inte sådan att den orsakar en försämring för unionsindustrin, samtidigt som analysen i samband med klagomålet inte tydde på en självförvållad skada. |
| --- | --- |

(19)

Beträffande tillräcklig bevisning för ett orsakssamband bör följande noteras. För det första försämrades tillståndet i unionsindustrin på samma gång som ökningen av dumpad import till priser som betydligt underskrider unionsindustrins priser. Detta är ett tydligt tecken på att det finns ett orsakssamband. För det andra, när det gäller andra faktorer, såsom import från tredjeländer, är deras inverkan inte sådan att den orsakar en försämring för unionsindustrin, samtidigt som analysen i samband med klagomålet inte tydde på en självförvållad skada.

| (20) | Under ett hörande som ägde rum efter det uteblivna införandet av provisoriska åtgärder lämnade CCCME en rad synpunkter på den analys av skada, orsakssamband och unionens intresse som ingick i klagomålet. Kommissionen anser att dessa synpunkter på klagomålet inte kan tas emot, eftersom de framfördes i ett mycket sent skede av undersökningen och efter utgången av den tidsfrist som anges i punkt 5.2 i tillkännagivandet om inledande. Under alla omständigheter är de flesta av dessa synpunkter upprepningar av argument som redan framförts och behandlats i detta avsnitt och synpunkterna är inte tillräckliga för att påvisa att det skulle ha saknats tillräcklig bevisning när kommissionen beslutade att inleda denna undersökning. När det gäller de nya uppgifter som lämnats in erinrar kommissionen om den tidsram som anges i punkt 5.2 i tillkännagivandet om inledande och om att undersökningen befinner sig ett skede långt efter utgången av de tidsfrister för inlämnande av nya uppgifter som anges i punkt 7 i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(20)

Under ett hörande som ägde rum efter det uteblivna införandet av provisoriska åtgärder lämnade CCCME en rad synpunkter på den analys av skada, orsakssamband och unionens intresse som ingick i klagomålet. Kommissionen anser att dessa synpunkter på klagomålet inte kan tas emot, eftersom de framfördes i ett mycket sent skede av undersökningen och efter utgången av den tidsfrist som anges i punkt 5.2 i tillkännagivandet om inledande. Under alla omständigheter är de flesta av dessa synpunkter upprepningar av argument som redan framförts och behandlats i detta avsnitt och synpunkterna är inte tillräckliga för att påvisa att det skulle ha saknats tillräcklig bevisning när kommissionen beslutade att inleda denna undersökning. När det gäller de nya uppgifter som lämnats in erinrar kommissionen om den tidsram som anges i punkt 5.2 i tillkännagivandet om inledande och om att undersökningen befinner sig ett skede långt efter utgången av de tidsfrister för inlämnande av nya uppgifter som anges i punkt 7 i tillkännagivandet om inledande.

| (21) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att uppgifterna i klagomålet visade på tendenser som inte motiverar införandet av antidumpningstullar. Connect Com begärde också att de konfidentiella uppgifterna i punkterna 105 och 109 i klagomålet rörande vissa unionstillverkares vinst och de upphandlingsförfaranden som gått till de kinesiska tillverkarna skulle lämnas ut. |
| --- | --- |

(21)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att uppgifterna i klagomålet visade på tendenser som inte motiverar införandet av antidumpningstullar. Connect Com begärde också att de konfidentiella uppgifterna i punkterna 105 och 109 i klagomålet rörande vissa unionstillverkares vinst och de upphandlingsförfaranden som gått till de kinesiska tillverkarna skulle lämnas ut.

| (22) | Angående detta erinrade kommissionen om att berörda parter i enlighet med punkt 5.2 i tillkännagivandet om inledande hade möjlighet att lämna synpunkter på klagomålet och inledandet av undersökningen inom 37 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Dessa synpunkter kan därför inte beaktas efter det att uppgifterna har lämnats ut slutgiltigt. Under alla omständigheter är de uppgifter som Connect Com begär konfidentiella och kan inte lämnas ut till andra berörda parter. |
| --- | --- |

(22)

Angående detta erinrade kommissionen om att berörda parter i enlighet med punkt 5.2 i tillkännagivandet om inledande hade möjlighet att lämna synpunkter på klagomålet och inledandet av undersökningen inom 37 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Dessa synpunkter kan därför inte beaktas efter det att uppgifterna har lämnats ut slutgiltigt. Under alla omständigheter är de uppgifter som Connect Com begär konfidentiella och kan inte lämnas ut till andra berörda parter.

| (23) | På grundval av det som angetts ovan bekräftade kommissionen att klaganden har tillhandahållit tillräcklig bevisning om dumpning, skada och orsakssamband, och därmed uppfyllt de krav som anges i artikel 5.2 i antidumpningsavtalet och artikel 5.2 i grundförordningen. Kommissionen uppfyllde därmed de lagenliga kraven för inledande. |
| --- | --- |

(23)

På grundval av det som angetts ovan bekräftade kommissionen att klaganden har tillhandahållit tillräcklig bevisning om dumpning, skada och orsakssamband, och därmed uppfyllt de krav som anges i artikel 5.2 i antidumpningsavtalet och artikel 5.2 i grundförordningen. Kommissionen uppfyllde därmed de lagenliga kraven för inledande.

| (24) | I avsnitten nedan följer alla de övriga relevanta synpunkter som kommissionen beaktade och behandlade. |
| --- | --- |

(24)

I avsnitten nedan följer alla de övriga relevanta synpunkter som kommissionen beaktade och behandlade.

1.5.   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (25) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (26) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde sitt urval på grundval av tillverknings- och försäljningsvolymer för den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 52 % av tillverkningen i unionen under undersökningsperioden och ansågs vara representativa för unionsindustrin. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och urvalet bekräftades därför. |
| --- | --- |

(26)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde sitt urval på grundval av tillverknings- och försäljningsvolymer för den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 52 % av tillverkningen i unionen under undersökningsperioden och ansågs vara representativa för unionsindustrin. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och urvalet bekräftades därför.

1.5.2.   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (27) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(27)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (28) | Fem icke-närstående importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Efter analys av de uppgifter som lämnats in av importörerna beslutande kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och uppmanade alla samarbetsvilliga importörer att lämna in sina svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(28)

Fem icke-närstående importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Efter analys av de uppgifter som lämnats in av importörerna beslutande kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och uppmanade alla samarbetsvilliga importörer att lämna in sina svar på frågeformuläret.

1.5.3.   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (29) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(29)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (30) | Trettio exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av två grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet av exporterande tillverkare stod för över 40 % av den export från Kina till unionen under undersökningsperioden som rapporterats av de exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(30)

Trettio exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av två grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet av exporterande tillverkare stod för över 40 % av den export från Kina till unionen under undersökningsperioden som rapporterats av de exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar.

| (31) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet.

| (32) | Synpunkter om urvalsförfarandet mottogs från en exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet, Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (nedan kallad YOFC), och från Kinas delegation vid Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(32)

Synpunkter om urvalsförfarandet mottogs från en exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet, Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (nedan kallad YOFC), och från Kinas delegation vid Europeiska unionen.

YOFC

| (33) | YOFC och Kinas delegation vid Europeiska unionen hävdade att de två företag som ingår i urvalet, med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare, utgjorde en liten andel av exportvolymen till unionen och inte var representativa för de kinesiska exportörerna. Det påstods dessutom att ett urval med tre företag bättre skulle göra det möjligt att motverka risken för att urvalet, på grund av ändringar av de utvalda företagen, skulle reduceras till ett enda företag. Kinas delegation vid Europeiska unionen hänvisade i detta avseende till antidumpningsundersökningen av import från Kina av stålhjul (8), i vilket det påstods att rättigheterna för övriga samarbetsvilliga exportörer begränsades eftersom urvalet med två exporterande tillverkare reducerades till en tillverkare när en av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet i ett senare skede beslutade att inte samarbeta i undersökningen. Det angavs vidare att kommissionens praxis i tidigare antidumpningsundersökningar var att göra ett urval med minst tre företag. Avslutningsvis påstods det att ett urval med tre företag skulle vara lämpligare med tanke på att exportörerna kunde ha olika försäljningskanaler, produkttyper, kunder och konkurrenssituationer. |
| --- | --- |

(33)

YOFC och Kinas delegation vid Europeiska unionen hävdade att de två företag som ingår i urvalet, med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare, utgjorde en liten andel av exportvolymen till unionen och inte var representativa för de kinesiska exportörerna. Det påstods dessutom att ett urval med tre företag bättre skulle göra det möjligt att motverka risken för att urvalet, på grund av ändringar av de utvalda företagen, skulle reduceras till ett enda företag. Kinas delegation vid Europeiska unionen hänvisade i detta avseende till antidumpningsundersökningen av import från Kina av stålhjul (8), i vilket det påstods att rättigheterna för övriga samarbetsvilliga exportörer begränsades eftersom urvalet med två exporterande tillverkare reducerades till en tillverkare när en av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet i ett senare skede beslutade att inte samarbeta i undersökningen. Det angavs vidare att kommissionens praxis i tidigare antidumpningsundersökningar var att göra ett urval med minst tre företag. Avslutningsvis påstods det att ett urval med tre företag skulle vara lämpligare med tanke på att exportörerna kunde ha olika försäljningskanaler, produkttyper, kunder och konkurrenssituationer.

8

| (34) | Enligt artikel 17.1 i grundförordningen bör urvalet göras på grundval av den största representativa produktions-, försäljnings- eller exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Som anges i skäl 30 stod grupperna av exporterande tillverkare som ingår i urvalet för över 40 % av den inrapporterade exporten från Kina till unionen under undersökningsperioden, vilket var en representativ nivå. Kommissionen ansåg att det urval som gjorts innehöll den största importmängd som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. I detta sammanhang bör påpekas att de två utvalda grupperna av exporterande tillverkare innehöll ett stort antal enheter (fem tillverkningsenheter och sju försäljningsenheter), och minst fyra exporterande tillverkare med en mångfald av försäljningskanaler och kunder samt ett stort antal produkter. Dessutom är frågan om huruvida ett företag som ingår i urvalet verkligen är samarbetsvilligt efter det att urvalet har gjorts, ett nödvändigt, men inte tillräckligt villkor för att en exporterande tillverkare ska komma i fråga för att ingå i ett urval enligt artikel 17.1 i grundförordningen. Rörande kommissionens påstådda praxis att göra ett urval med minst tre företag bör det noteras att urvalet, som förklaras ovan, byggde på den största representativa produktions-, försäljnings- eller exportvolym som rimligen skulle kunna undersökas under den tid som står till förfogande i detta ärende. Påståendet om olika konkurrenssituationer förkastades eftersom parterna inte förklarade på vilket sätt detta skulle vara till förfång för urvalets representativitet eller hur utökandet av urvalet med ett tredje företag eventuellt skulle påverka frågan olika konkurrenssituationer. |
| --- | --- |

(34)

Enligt artikel 17.1 i grundförordningen bör urvalet göras på grundval av den största representativa produktions-, försäljnings- eller exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Som anges i skäl 30 stod grupperna av exporterande tillverkare som ingår i urvalet för över 40 % av den inrapporterade exporten från Kina till unionen under undersökningsperioden, vilket var en representativ nivå. Kommissionen ansåg att det urval som gjorts innehöll den största importmängd som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. I detta sammanhang bör påpekas att de två utvalda grupperna av exporterande tillverkare innehöll ett stort antal enheter (fem tillverkningsenheter och sju försäljningsenheter), och minst fyra exporterande tillverkare med en mångfald av försäljningskanaler och kunder samt ett stort antal produkter. Dessutom är frågan om huruvida ett företag som ingår i urvalet verkligen är samarbetsvilligt efter det att urvalet har gjorts, ett nödvändigt, men inte tillräckligt villkor för att en exporterande tillverkare ska komma i fråga för att ingå i ett urval enligt artikel 17.1 i grundförordningen. Rörande kommissionens påstådda praxis att göra ett urval med minst tre företag bör det noteras att urvalet, som förklaras ovan, byggde på den största representativa produktions-, försäljnings- eller exportvolym som rimligen skulle kunna undersökas under den tid som står till förfogande i detta ärende. Påståendet om olika konkurrenssituationer förkastades eftersom parterna inte förklarade på vilket sätt detta skulle vara till förfång för urvalets representativitet eller hur utökandet av urvalet med ett tredje företag eventuellt skulle påverka frågan olika konkurrenssituationer.

| (35) | YOFC angav att det inte skulle vara betungande för kommissionen att inkludera YOFC i urvalet eftersom kommissionen, på grund av covid-19-pandemin, inte genomför kontrollbesök på plats. |
| --- | --- |

(35)

YOFC angav att det inte skulle vara betungande för kommissionen att inkludera YOFC i urvalet eftersom kommissionen, på grund av covid-19-pandemin, inte genomför kontrollbesök på plats.

| (36) | Kommissionens arbetsgrupp har inte genomfört kontrollbesök på plats i detta ärende, men däremot genomförde den en dubbelkontroll på distans av svaren på frågeformuläret. Dubbelkontroller på distans innebär inte att kommissionen sparar tid under undersökningen. Det är snarare tvärtom så att mer tid behövs för att förbereda kontrollen av den information som tillhandahålls av företagen när detta görs på distans. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionens arbetsgrupp har inte genomfört kontrollbesök på plats i detta ärende, men däremot genomförde den en dubbelkontroll på distans av svaren på frågeformuläret. Dubbelkontroller på distans innebär inte att kommissionen sparar tid under undersökningen. Det är snarare tvärtom så att mer tid behövs för att förbereda kontrollen av den information som tillhandahålls av företagen när detta görs på distans. Påståendet avvisades därför.

| (37) | YOFC påstod också att det borde ingå i urvalet eftersom företaget är en erfaren tillverkare som exporterar högkvalitativa optiska fiberkablar till unionen och har en tillverkningsprocess som skiljer sig från andra kinesiska tillverkares (den är vertikalt integrerad, använder europeisk teknik för att tillverka optiska fiberkablar, har avancerad teknik, är den enda nationella intelligenta tillverkningsdemonstrationsenheten i Kina och har uppnått en hög grad av automatisering vid tillverkningen av optiska fibrer). Företaget påstod vidare att dess exportvolym till unionen under undersökningsperioden var relativt stor. Dessutom gjorde YOFC gällande att en av de unionstillverkare som ingår i urvalet indirekt äger aktier i YOFC och i två av YOFC:s berörda närstående företag, och att en inkludering av YOFC i urvalet därmed skulle göra det möjligt för kommissionen att få mer ingående kunskap om branschens struktur. Det påstods även att en del av YOFC:s unionskunder också deltog i undersökningen som icke-närstående importörer och att en inkludering av YOFC i urvalet därför skulle hjälpa kommissionen att kontrollera huruvida det fanns en komplett försäljningskedja från Kina till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(37)

YOFC påstod också att det borde ingå i urvalet eftersom företaget är en erfaren tillverkare som exporterar högkvalitativa optiska fiberkablar till unionen och har en tillverkningsprocess som skiljer sig från andra kinesiska tillverkares (den är vertikalt integrerad, använder europeisk teknik för att tillverka optiska fiberkablar, har avancerad teknik, är den enda nationella intelligenta tillverkningsdemonstrationsenheten i Kina och har uppnått en hög grad av automatisering vid tillverkningen av optiska fibrer). Företaget påstod vidare att dess exportvolym till unionen under undersökningsperioden var relativt stor. Dessutom gjorde YOFC gällande att en av de unionstillverkare som ingår i urvalet indirekt äger aktier i YOFC och i två av YOFC:s berörda närstående företag, och att en inkludering av YOFC i urvalet därmed skulle göra det möjligt för kommissionen att få mer ingående kunskap om branschens struktur. Det påstods även att en del av YOFC:s unionskunder också deltog i undersökningen som icke-närstående importörer och att en inkludering av YOFC i urvalet därför skulle hjälpa kommissionen att kontrollera huruvida det fanns en komplett försäljningskedja från Kina till unionsmarknaden.

| (38) | Som förklarades ovan valdes gruppen av exporterande tillverkare ut på grundval av den största procentandel av exportvolymen från landet i fråga som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. YOFC var inte en av de två största exporterande tillverkarna och valdes därför inte ut. I vilket fall som helst är de två utvalda grupperna med exporterande tillverkare också stora erfarna grupper av företag som tillverkar och säljer högkvalitativa optiska fiberkablar till unionen, däribland även vertikalt integrerade enheter. Dessutom finns det ingen information i ärendet som tyder på att de exporterande tillverkare som ingår i urvalet skulle använda mindre avancerad teknik än andra kinesiska exporterande tillverkare. YOFC har inte lagt fram några bevis som vederlägger detta faktum. Dessutom är varken det faktum att en unionstillverkare som ingår i urvalet innehar aktier i en exporterande tillverkare eller att exporterande tillverkares kunder deltar i undersökningen av relevans för processen för urval av de exporterande tillverkarna. Därför tillbakavisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(38)

Som förklarades ovan valdes gruppen av exporterande tillverkare ut på grundval av den största procentandel av exportvolymen från landet i fråga som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. YOFC var inte en av de två största exporterande tillverkarna och valdes därför inte ut. I vilket fall som helst är de två utvalda grupperna med exporterande tillverkare också stora erfarna grupper av företag som tillverkar och säljer högkvalitativa optiska fiberkablar till unionen, däribland även vertikalt integrerade enheter. Dessutom finns det ingen information i ärendet som tyder på att de exporterande tillverkare som ingår i urvalet skulle använda mindre avancerad teknik än andra kinesiska exporterande tillverkare. YOFC har inte lagt fram några bevis som vederlägger detta faktum. Dessutom är varken det faktum att en unionstillverkare som ingår i urvalet innehar aktier i en exporterande tillverkare eller att exporterande tillverkares kunder deltar i undersökningen av relevans för processen för urval av de exporterande tillverkarna. Därför tillbakavisades dessa påståenden.

1.6.   Individuell undersökning

Individuell undersökning

| (39) | Åtta av de kinesiska exporterande tillverkare som lämnade in det ifyllda stickprovsformuläret upplyste kommissionen om att de avsåg begära en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Kommissionen gjorde frågeformuläret tillgängligt via internet på dagen för inledandet. Kommissionen informerade dessutom de exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet om att de var tvungna att besvara frågeformuläret om de ville få en enskild undersökning. Två företag besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(39)

Åtta av de kinesiska exporterande tillverkare som lämnade in det ifyllda stickprovsformuläret upplyste kommissionen om att de avsåg begära en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Kommissionen gjorde frågeformuläret tillgängligt via internet på dagen för inledandet. Kommissionen informerade dessutom de exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet om att de var tvungna att besvara frågeformuläret om de ville få en enskild undersökning. Två företag besvarade frågeformuläret.

| (40) | På grund av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beslutade kommissionen att inte bevilja individuella undersökningar eftersom sådana skulle vara orimligt betungande och skulle kunna hindra kommissionen från att slutföra undersökningen inom de föreskrivna tidsfristerna. |
| --- | --- |

(40)

På grund av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beslutade kommissionen att inte bevilja individuella undersökningar eftersom sådana skulle vara orimligt betungande och skulle kunna hindra kommissionen från att slutföra undersökningen inom de föreskrivna tidsfristerna.

1.7.   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (41) | Kommissionen sände ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Frågeformulären för unionstillverkare, importörer, användare och exporterande tillverkare i Kina gjordes tillgängliga online (9) den dag då undersökningen inleddes. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen sände ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Frågeformulären för unionstillverkare, importörer, användare och exporterande tillverkare i Kina gjordes tillgängliga online (9) den dag då undersökningen inleddes.

9

| (42) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa dumpning, därav följande skada och unionens intresse. På grund av covid-19-pandemins utbrott och de efterföljande åtgärder som vidtagits för att hantera utbrottet (nedan kallat tillkännagivandet om covid-19) (10) kunde kommissionen inte genomföra kontrollbesök på plats hos de företag som ingår i urvalet eller hos de samarbetande användarna. I stället genomförde kommissionen dubbelkontroller på distans av den information som följande företag lämnade via videokonferens:
  Unionstillverkare:






  — | Acome S.A. (Frankrike) |
| --- | --- | --- |

(42)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa dumpning, därav följande skada och unionens intresse. På grund av covid-19-pandemins utbrott och de efterföljande åtgärder som vidtagits för att hantera utbrottet (nedan kallat tillkännagivandet om covid-19) (10) kunde kommissionen inte genomföra kontrollbesök på plats hos de företag som ingår i urvalet eller hos de samarbetande användarna. I stället genomförde kommissionen dubbelkontroller på distans av den information som följande företag lämnade via videokonferens:

tillkännagivandet om covid-19

10

Unionstillverkare:

—

Acome S.A. (Frankrike)

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o., och dess närstående företag (Polen, Danmark, Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien) |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o., och dess närstående företag (Polen, Danmark, Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien)

| — | Prysmian S.p.A., och dess närstående företag (Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Rumänien, Slovakien, Spanien, Sverige) |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A., och dess närstående företag (Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Rumänien, Slovakien, Spanien, Sverige)

Importörer:

| — | Cable 77 Danmark ApS (Danmark) |
| --- | --- |

—

Cable 77 Danmark ApS (Danmark)

| — | Connect Com GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Tyskland)

| — | Eku Kabel GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Tyskland)

| — | Har&Ca S.r.l. (Italien) |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Italien)

| — | Infraconcepts B.V. (Nederländerna) |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Nederländerna)

Användare:

| — | Deutsche Telekom GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Deutsche Telekom GmbH (Tyskland)

Exporterande tillverkare i Kina:

FTT-gruppen:

| — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan (FTT) |
| --- | --- |

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan (FTT)

FTT

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing (NW) |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing (NW)

NW

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong (ZT) |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong (ZT)

ZT

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong (ZP) |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong (ZP)

ZP

Närstående handlare i Kina:

| — | ZTT International Limited, Nantong |
| --- | --- |

—

ZTT International Limited, Nantong

Närstående handlare i Hongkong:

| — | Sumec Hong Kong Company Limited, Hongkong |
| --- | --- |

—

Sumec Hong Kong Company Limited, Hongkong

Närstående importörer i unionen:

| — | FiberHome International Poland Sp. z o.o, Warszawa, Polen |
| --- | --- |

—

FiberHome International Poland Sp. z o.o, Warszawa, Polen

| — | FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Tyskland |
| --- | --- |

—

FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Tyskland

| — | ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Tyskland |
| --- | --- |

—

ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Tyskland

1.8.   Avstående från införande av provisoriska tullar och efterföljande förfarande

Avstående från införande av provisoriska tullar och efterföljande förfarande

| (43) | Med tanke på ärendets tekniska komplexitet beslutade kommissionen att inte införa provisoriska åtgärder och att fortsätta undersökningen i syfte att samla in ytterligare uppgifter. |
| --- | --- |

(43)

Med tanke på ärendets tekniska komplexitet beslutade kommissionen att inte införa provisoriska åtgärder och att fortsätta undersökningen i syfte att samla in ytterligare uppgifter.

| (44) | Den 23 april 2021 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 19a.2 i grundförordningen, medlemsstaterna och alla berörda parter om att inga preliminära tullar skulle införas på import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina och att undersökningen skulle fortsätta. |
| --- | --- |

(44)

Den 23 april 2021 underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 19a.2 i grundförordningen, medlemsstaterna och alla berörda parter om att inga preliminära tullar skulle införas på import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina och att undersökningen skulle fortsätta.

| (45) | Efter det att kommissionen meddelat sin avsikt att inte införa provisoriska åtgärder inkom synpunkter och begäranden om förtydligande från Cable 77, Eku Kabel, Infraconcept och Comel. |
| --- | --- |

(45)

Efter det att kommissionen meddelat sin avsikt att inte införa provisoriska åtgärder inkom synpunkter och begäranden om förtydligande från Cable 77, Eku Kabel, Infraconcept och Comel.

| (46) | De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Ett hörande genomfördes med Cable 77 och CCCME. |
| --- | --- |

(46)

De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Ett hörande genomfördes med Cable 77 och CCCME.

| (47) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för sina slutgiltiga avgöranden. För detta ändamål skickade kommissionen ytterligare en begäran om information till de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och till de unionstillverkare som ingick i urvalet, och begäran avsåg, men var inte begränsad till, försäljningsuppgifter på grundval av grupper av produktkontrollnummer, investeringar och upphandlingsförfaranden. Svaren kontrollerades av kommissionen i en ytterligare omgång av dubbelkontroller på distans. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för sina slutgiltiga avgöranden. För detta ändamål skickade kommissionen ytterligare en begäran om information till de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och till de unionstillverkare som ingick i urvalet, och begäran avsåg, men var inte begränsad till, försäljningsuppgifter på grundval av grupper av produktkontrollnummer, investeringar och upphandlingsförfaranden. Svaren kontrollerades av kommissionen i en ytterligare omgång av dubbelkontroller på distans.

| (48) | Officiell importstatistik anges i kilogram och KN-nummer 8544 70 00 omfattar andra produkter än den berörda produkten. För att få en mer exakt bild av importen av den berörda produkten granskade kommissionen detaljerade uppgifter från de nationella tullmyndigheterna avseende samtliga enskilda importtransaktioner under perioden från 2017 till och med undersökningsperioden; uppgifterna motsvarade de uppgifter som importörerna angett i sina tulldeklarationer och som behandlats av tullmyndigheterna. Uppgifterna avsåg import till nio medlemsstater (Bulgarien, Danmark, Frankrike, Tyskland, Ungern, Nederländerna, Portugal, Rumänien och Spanien) och ansågs vara representativa eftersom de täckte 79 % av importen under skadeundersökningsperioden. En detaljerad analys på grundval av detta ledde till de slutsatser som presenteras nedan. |
| --- | --- |

(48)

Officiell importstatistik anges i kilogram och KN-nummer 8544 70 00 omfattar andra produkter än den berörda produkten. För att få en mer exakt bild av importen av den berörda produkten granskade kommissionen detaljerade uppgifter från de nationella tullmyndigheterna avseende samtliga enskilda importtransaktioner under perioden från 2017 till och med undersökningsperioden; uppgifterna motsvarade de uppgifter som importörerna angett i sina tulldeklarationer och som behandlats av tullmyndigheterna. Uppgifterna avsåg import till nio medlemsstater (Bulgarien, Danmark, Frankrike, Tyskland, Ungern, Nederländerna, Portugal, Rumänien och Spanien) och ansågs vara representativa eftersom de täckte 79 % av importen under skadeundersökningsperioden. En detaljerad analys på grundval av detta ledde till de slutsatser som presenteras nedan.

1.9.   Utlämnande av uppgifter

Utlämnande av uppgifter

| (49) | Den 30 juni 2021 underrättade kommissionen alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina (nedan kallat det slutliga utlämnandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen tog emot synpunkter från de kinesiska myndigheterna, CCCME, de två exporterande tillverkare i Kina som ingår i urvalet, samtliga samarbetsvilliga icke-närstående importörer och från klaganden. På grundval av dessa synpunkter ändrade kommissionen vissa av de överväganden på grundval av vilka kommissionen hade för avsikt att införa en slutgiltig antidumpningstull och underrättade den 2 september 2021 alla berörda parter om detta (nedan kallat ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter). |
| --- | --- |

(49)

Den 30 juni 2021 underrättade kommissionen alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina (nedan kallat det slutliga utlämnandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen tog emot synpunkter från de kinesiska myndigheterna, CCCME, de två exporterande tillverkare i Kina som ingår i urvalet, samtliga samarbetsvilliga icke-närstående importörer och från klaganden. På grundval av dessa synpunkter ändrade kommissionen vissa av de överväganden på grundval av vilka kommissionen hade för avsikt att införa en slutgiltig antidumpningstull och underrättade den 2 september 2021 alla berörda parter om detta (nedan kallat ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter).

det slutliga utlämnandet av uppgifter

ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter

| (50) | Efter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter gavs berörda parter möjlighet att bli hörda i enlighet med punkt 5.7 i tillkännagivandet om inledande. Höranden genomfördes med de exporterande tillverkare som ingår i urvalet, CCCME och en importör (Cable77). |
| --- | --- |

(50)

Efter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter gavs berörda parter möjlighet att bli hörda i enlighet med punkt 5.7 i tillkännagivandet om inledande. Höranden genomfördes med de exporterande tillverkare som ingår i urvalet, CCCME och en importör (Cable77).

1.10.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (51) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av den utveckling som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från den 1 januari 2017 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(51)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av den utveckling som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från den 1 januari 2017 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   Berörd produkt

Berörd produkt

| (52) | Den berörda produkten är optiska enkelmodsfiberkablar, bestående av en eller flera individuellt skärmade fibrer, med skyddshölje, med eller utan ingående elektriska ledare, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8544 70 00 (Taric-nummer 8544700010) (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(52)

Den berörda produkten är optiska enkelmodsfiberkablar, bestående av en eller flera individuellt skärmade fibrer, med skyddshölje, med eller utan ingående elektriska ledare, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8544 70 00 (Taric-nummer 8544700010) (nedan kallad den berörda produkten).

den berörda produkten

| (53) | Följande produkter ingår inte:






  i) | Kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna. |
| --- | --- | --- |

(53)

Följande produkter ingår inte:

i)

Kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna.

| ii) | Optiska fiberkablar för undervattensbruk. Optiska fiberkablar för undervattensbruk är plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler. |
| --- | --- |

ii)

Optiska fiberkablar för undervattensbruk. Optiska fiberkablar för undervattensbruk är plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler.

| (54) | De optiska fiberkablarna används som ett optiskt överföringsmedium i telekommunikationsnät i fjärr-, stads- och accessnät. |
| --- | --- |

(54)

De optiska fiberkablarna används som ett optiskt överföringsmedium i telekommunikationsnät i fjärr-, stads- och accessnät.

2.2.   Likadan produkt

Likadan produkt

| (55) | Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(55)

Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (56) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3.   Invändningar gällande produktdefinition

Invändningar gällande produktdefinition

| (57) | ZTT-gruppen begärde att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle uteslutas från undersökningen. Gruppen hävdade att även om dessa kablar omfattas av produktdefinitionen har de andra fysiska egenskaper och ett annat användningsområde (dvs. kraftöverföring), omfattas av olika tekniska standarder, tillverkas av andra råvaror och enligt andra produktionsprocesser, och säljs på separata marknader. Det påstods dessutom att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast utgör en liten del av försäljningen i unionen. ZTT-gruppen begärde också, för den händelse att kommissionen ansåg att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar omfattades av undersökningens produktdefinition, att dessa produkters särskilda särdrag, slutanvändning eller marknadssegmentfaktorer skulle beaktas i undersökningen. |
| --- | --- |

(57)

ZTT-gruppen begärde att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle uteslutas från undersökningen. Gruppen hävdade att även om dessa kablar omfattas av produktdefinitionen har de andra fysiska egenskaper och ett annat användningsområde (dvs. kraftöverföring), omfattas av olika tekniska standarder, tillverkas av andra råvaror och enligt andra produktionsprocesser, och säljs på separata marknader. Det påstods dessutom att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast utgör en liten del av försäljningen i unionen. ZTT-gruppen begärde också, för den händelse att kommissionen ansåg att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar omfattades av undersökningens produktdefinition, att dessa produkters särskilda särdrag, slutanvändning eller marknadssegmentfaktorer skulle beaktas i undersökningen.

| (58) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade ZTT-gruppen sin begäran om att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle undantas från undersökningen och hävdade att de unionstillverkare som ingår i urvalet inte sålde samma produkttyper som ZTT-gruppen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(58)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade ZTT-gruppen sin begäran om att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle undantas från undersökningen och hävdade att de unionstillverkare som ingår i urvalet inte sålde samma produkttyper som ZTT-gruppen under undersökningsperioden.

| (59) | Optiska jordledningar och optiska fasledarkablar används bland annat för dataöverföring och har samma grundläggande egenskaper som andra optiska fiberkablar, däribland följande: i) de innehåller optiska fibrer, ii) diametern för den belagda optiska fibern är i samma storleksordning, iii) antalet fibrer också är i samma storleksordning, iv) antalet fibrer per modul är också detsamma, och v) konstruktionen av kablarnas ledare är likadan. Det faktum att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar också används för kraftöverföring och har vissa särdrag (såsom elektriska anordningar, inga krav på flamhärdighet, höga krav på draghållfasthet, osv.) ändrar inte detta faktum. |
| --- | --- |

(59)

Optiska jordledningar och optiska fasledarkablar används bland annat för dataöverföring och har samma grundläggande egenskaper som andra optiska fiberkablar, däribland följande: i) de innehåller optiska fibrer, ii) diametern för den belagda optiska fibern är i samma storleksordning, iii) antalet fibrer också är i samma storleksordning, iv) antalet fibrer per modul är också detsamma, och v) konstruktionen av kablarnas ledare är likadan. Det faktum att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar också används för kraftöverföring och har vissa särdrag (såsom elektriska anordningar, inga krav på flamhärdighet, höga krav på draghållfasthet, osv.) ändrar inte detta faktum.

| (60) | Alla kabeltyper omfattas dessutom till viss grad av olika tekniska specifikationer och standarder. Rörande råvarorna är det irrelevant att ett material som används för en enskild komponent i den optiska fiberkabeln skiljer sig från en typ av kabel till en annan: alla typer av optiska fiberkablar tillverkas av optiska fibrer. Rörande tillverkningsprocessen avslöjade undersökningen att vissa särskilt skyddade konstruktioner av optiska standardkablar har ett lager ståltråd runt isoleringsmaterialet, och att dessa kablar tillverkads med samma maskiner som optiska jordledningar. Dessutom gällde tillverkningen av armeringen för optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast ett enda stadium i tillverkningen av dessa kablar, och detta motiverade inte att de skulle uteslutas från undersökningens produktdefinition. Det faktum att försäljningen av optiska jordledningar och optiska fasledarkablar utgör en liten del av försäljningen till unionen under undersökningsperioden är dessutom irrelevant för bedömningen av påståendet. Det faktum att varor med de specifika produktkontrollnummer som ZTT-gruppen sålde under undersökningsperioden inte såldes av unionstillverkarna i urvalet påverkar inte det faktum att unionsindustrin tillverkar OPGW- och OPPC-kablar i konkurrens med de kinesiska exportörerna. |
| --- | --- |

(60)

Alla kabeltyper omfattas dessutom till viss grad av olika tekniska specifikationer och standarder. Rörande råvarorna är det irrelevant att ett material som används för en enskild komponent i den optiska fiberkabeln skiljer sig från en typ av kabel till en annan: alla typer av optiska fiberkablar tillverkas av optiska fibrer. Rörande tillverkningsprocessen avslöjade undersökningen att vissa särskilt skyddade konstruktioner av optiska standardkablar har ett lager ståltråd runt isoleringsmaterialet, och att dessa kablar tillverkads med samma maskiner som optiska jordledningar. Dessutom gällde tillverkningen av armeringen för optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast ett enda stadium i tillverkningen av dessa kablar, och detta motiverade inte att de skulle uteslutas från undersökningens produktdefinition. Det faktum att försäljningen av optiska jordledningar och optiska fasledarkablar utgör en liten del av försäljningen till unionen under undersökningsperioden är dessutom irrelevant för bedömningen av påståendet. Det faktum att varor med de specifika produktkontrollnummer som ZTT-gruppen sålde under undersökningsperioden inte såldes av unionstillverkarna i urvalet påverkar inte det faktum att unionsindustrin tillverkar OPGW- och OPPC-kablar i konkurrens med de kinesiska exportörerna.

| (61) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar bör betraktas som en typ av optiska fiberkablar med samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra optiska fiberkablar enligt definitionen för den berörda produkten och att ingen separat analys av dessa produkter därför var nödvändig. Optiska jordledningar och optiska fasledarkablar är i själva verket optiska fiberkablar eftersom de innehåller optiska fibrer, kabelkärnans konstruktion är densamma och de är avsedda att användas för dataöverföring. De produktkontrollnummer som kommissionen använder för beräkning av dumpningens omfattning och skademarginalerna identifierar dessutom korrekt optiska jordledningar och optiska fasledarkablar och gör det möjligt för kommissionen att göra en rättvis prisjämförelse mellan unionstillverkare och kinesiska tillverkare. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(61)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar bör betraktas som en typ av optiska fiberkablar med samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra optiska fiberkablar enligt definitionen för den berörda produkten och att ingen separat analys av dessa produkter därför var nödvändig. Optiska jordledningar och optiska fasledarkablar är i själva verket optiska fiberkablar eftersom de innehåller optiska fibrer, kabelkärnans konstruktion är densamma och de är avsedda att användas för dataöverföring. De produktkontrollnummer som kommissionen använder för beräkning av dumpningens omfattning och skademarginalerna identifierar dessutom korrekt optiska jordledningar och optiska fasledarkablar och gör det möjligt för kommissionen att göra en rättvis prisjämförelse mellan unionstillverkare och kinesiska tillverkare. Påståendet avvisades därför.

| (62) | ZTT-gruppen föreslog också fyra metoder för att hantera och undvika eventuella möjliga problem med kringgående för den händelse optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle uteslutas från undersökningens produktdefinition, såsom i) visuell besiktning och dokumentkontroll som utförs av tulltjänstemän, ii) certifieringssystem, iii) ett tullförfarande för slutanvändningskontroll, och iv) övervakningssystem. I och med slutsatsen att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar omfattas av undersökningen var det inte nödvändigt att ta upp de föreslagna metoderna för förhindrande av kringgående. |
| --- | --- |

(62)

ZTT-gruppen föreslog också fyra metoder för att hantera och undvika eventuella möjliga problem med kringgående för den händelse optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle uteslutas från undersökningens produktdefinition, såsom i) visuell besiktning och dokumentkontroll som utförs av tulltjänstemän, ii) certifieringssystem, iii) ett tullförfarande för slutanvändningskontroll, och iv) övervakningssystem. I och med slutsatsen att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar omfattas av undersökningen var det inte nödvändigt att ta upp de föreslagna metoderna för förhindrande av kringgående.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1.   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

| (63) | Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig vid inledandet av undersökningen som visar på att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen med avseende på Kina, ansåg kommissionen lämpligt att inleda en undersökning av de exporterande tillverkarna från detta land med beaktande av artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig vid inledandet av undersökningen som visar på att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen med avseende på Kina, ansåg kommissionen lämpligt att inleda en undersökning av de exporterande tillverkarna från detta land med beaktande av artikel 2.6a i grundförordningen.

| (64) | För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen därför alla exporterande tillverkare i Kina att lämna uppgifter rörande de insatsvaror som används för att tillverka optiska fiberkablar. Tjugofem kinesiska exporterande tillverkare lämnade in de relevanta uppgifterna. |
| --- | --- |

(64)

För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen därför alla exporterande tillverkare i Kina att lämna uppgifter rörande de insatsvaror som används för att tillverka optiska fiberkablar. Tjugofem kinesiska exporterande tillverkare lämnade in de relevanta uppgifterna.

| (65) | För att erhålla den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för sin undersökning av de påstådda betydande snedvridningarna, skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. De kinesiska myndigheterna inkom inte med de begärda uppgifterna. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. |
| --- | --- |

(65)

För att erhålla den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för sin undersökning av de påstådda betydande snedvridningarna, skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. De kinesiska myndigheterna inkom inte med de begärda uppgifterna. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina.

| (66) | Ansökan från de kinesiska myndigheterna och CCCME om tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen mottogs inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(66)

Ansökan från de kinesiska myndigheterna och CCCME om tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen mottogs inom tidsfristen.

| (67) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”. |
| --- | --- |

(67)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

| (68) | Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen gäller dock att om det ”fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden” och ”ska omfatta ett icke-snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. |
| --- | --- |

(68)

Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen gäller dock att om det ”fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden” och ”ska omfatta ett icke-snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”.

| (69) | Som förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i den föreliggande undersökningen att det var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen, på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja i enlighet med skäl 65. |
| --- | --- |

(69)

Som förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i den föreliggande undersökningen att det var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen, på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja i enlighet med skäl 65.

3.1.1.   Förekomst av betydande snedvridningar

Förekomst av betydande snedvridningar

3.1.1.1.   Inledning

Inledning

| (70) | Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter:






  — | den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter, |
| --- | --- | --- |

(70)

Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter:

—

den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter,

den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter,

| — | förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader, |
| --- | --- |

—

förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader,

förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader,

| — | förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna, |
| --- | --- |

—

förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna,

förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna,

| — | avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt, |
| --- | --- |

—

avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt,

avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt,

| — | snedvridna lönekostnader, |
| --- | --- |

—

snedvridna lönekostnader,

snedvridna lönekostnader,

| — | tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.” |
| --- | --- |

—

tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.”

| (71) | I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen bör bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a bland annat beakta denna icke uttömmande förteckning över aspekter. I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen bör vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter för priser och kostnader i den berörda produktens exportland. Eftersom denna förteckning inte är uttömmande behöver inte alla aspekter beaktas för att en slutsats ska kunna dras om förekomsten av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas för att påvisa förekomsten av en eller flera aspekter i förteckningen. Slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a måste dock dras på grundval av all tillgänglig bevisning. I den övergripande bedömningen avseende förekomsten av snedvridningar kan även förhållandena och situationen generellt sett i exportlandet beaktas, särskilt där de grundläggande delarna av exportlandets ekonomiska och administrativa struktur ger de kinesiska myndigheterna betydande befogenheter att ingripa i ekonomin på ett sätt som gör att priser och kostnader inte är resultatet av fri utveckling av marknadskrafterna. |
| --- | --- |

(71)

I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen bör bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a bland annat beakta denna icke uttömmande förteckning över aspekter. I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen bör vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter för priser och kostnader i den berörda produktens exportland. Eftersom denna förteckning inte är uttömmande behöver inte alla aspekter beaktas för att en slutsats ska kunna dras om förekomsten av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas för att påvisa förekomsten av en eller flera aspekter i förteckningen. Slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a måste dock dras på grundval av all tillgänglig bevisning. I den övergripande bedömningen avseende förekomsten av snedvridningar kan även förhållandena och situationen generellt sett i exportlandet beaktas, särskilt där de grundläggande delarna av exportlandets ekonomiska och administrativa struktur ger de kinesiska myndigheterna betydande befogenheter att ingripa i ekonomin på ett sätt som gör att priser och kostnader inte är resultatet av fri utveckling av marknadskrafterna.

| (72) | Följande anges i artikel 2.6a c i grundförordningen: ”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.” |
| --- | --- |

(72)

Följande anges i artikel 2.6a c i grundförordningen: ”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.”

| (73) | Enligt denna bestämmelse har kommissionen utfärdat en landrapport för (11) Kina (nedan kallad rapporten), som samlar information om förekomsten av ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av många centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom kemikaliesektorn). Rapporten infördes i undersökningens ärendehandlingar i det inledande skedet. Berörda parter uppmanades att motbevisa, kommentera eller komplettera bevisningen i ärendehandlingarna vid den tidpunkt då undersökningen inleddes, där rapporten ingick som en integrerad del. |
| --- | --- |

(73)

Enligt denna bestämmelse har kommissionen utfärdat en landrapport för (11) Kina (nedan kallad rapporten), som samlar information om förekomsten av ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av många centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom kemikaliesektorn). Rapporten infördes i undersökningens ärendehandlingar i det inledande skedet. Berörda parter uppmanades att motbevisa, kommentera eller komplettera bevisningen i ärendehandlingarna vid den tidpunkt då undersökningen inleddes, där rapporten ingick som en integrerad del.

11

rapporten

| (74) | I klagomålet gavs ytterligare belägg för betydande snedvridningar i sektorn för optiska fiberkablar i den mening som avses i artikel 2.6a b, vilket kompletterar rapporten. Klaganden lade fram bevisning för att tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten (åtminstone potentiellt) påverkas av de snedvridningar som nämns i rapporten, särskilt det stora statliga inflytandet i värdekedjan för optiska fiberkablar, dvs. i sektorn för optiska fiberkablar och de sektorer som är knutna till tillverkningen av optiska fiberkablar, särskilt insatsvarusektorerna och tillverkningsfaktorerna. |
| --- | --- |

(74)

I klagomålet gavs ytterligare belägg för betydande snedvridningar i sektorn för optiska fiberkablar i den mening som avses i artikel 2.6a b, vilket kompletterar rapporten. Klaganden lade fram bevisning för att tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten (åtminstone potentiellt) påverkas av de snedvridningar som nämns i rapporten, särskilt det stora statliga inflytandet i värdekedjan för optiska fiberkablar, dvs. i sektorn för optiska fiberkablar och de sektorer som är knutna till tillverkningen av optiska fiberkablar, särskilt insatsvarusektorerna och tillverkningsfaktorerna.

| (75) | Kommissionen undersökte huruvida det var lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inklusive de belägg som fanns i rapporten, vilka bygger på offentligt tillgängliga källor, särskilt på kinesisk lagstiftning, offentliggjorda officiella kinesiska policydokument, rapporter som offentliggjorts av internationella organisationer samt studier/artiklar av erkända akademiker, som anges särskilt i rapporten. Analysen omfattade en undersökning beträffande betydande statliga ingripanden i ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för den berörda produkten. Kommissionen kompletterade vidare dessa bevisuppgifter med sin egen undersökning av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i de tidigare undersökningarna i detta avseende. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen undersökte huruvida det var lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inklusive de belägg som fanns i rapporten, vilka bygger på offentligt tillgängliga källor, särskilt på kinesisk lagstiftning, offentliggjorda officiella kinesiska policydokument, rapporter som offentliggjorts av internationella organisationer samt studier/artiklar av erkända akademiker, som anges särskilt i rapporten. Analysen omfattade en undersökning beträffande betydande statliga ingripanden i ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för den berörda produkten. Kommissionen kompletterade vidare dessa bevisuppgifter med sin egen undersökning av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i de tidigare undersökningarna i detta avseende.

3.1.1.2.   Betydande snedvridningar som påverkar de inhemska priserna och kostnaderna i Kina

Betydande snedvridningar som påverkar de inhemska priserna och kostnaderna i Kina

| (76) | Det kinesiska ekonomiska systemet bygger på begreppet socialistisk marknadsekonomi. Begreppet är inskrivet i den kinesiska författningen och bestämmer Kinas ekonomiska styrning. Den centrala principen är socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna. Den statsägda ekonomin är den ledande kraften i den nationella ekonomin och staten har i uppdrag att säkerställa dess konsolidering och tillväxt (12). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör ett betydande statligt inflytande i ekonomin, utan också att staten uttryckligen har i uppdrag att utöva ett sådant inflytande. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomslagen är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (13). |
| --- | --- |

(76)

Det kinesiska ekonomiska systemet bygger på begreppet socialistisk marknadsekonomi. Begreppet är inskrivet i den kinesiska författningen och bestämmer Kinas ekonomiska styrning. Den centrala principen är socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna. Den statsägda ekonomin är den ledande kraften i den nationella ekonomin och staten har i uppdrag att säkerställa dess konsolidering och tillväxt (12). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör ett betydande statligt inflytande i ekonomin, utan också att staten uttryckligen har i uppdrag att utöva ett sådant inflytande. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomslagen är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (13).

socialistisk marknadsekonomi

socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna

ledande kraften i den nationella ekonomin

säkerställa dess konsolidering och tillväxt

12

13

| (77) | Enligt kinesisk rätt utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och det kinesiska kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättslig, institutionell, personlig), och bildar en överbyggnad där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Efter en ändring av den kinesiska konstitutionen i mars 2018 blev det kinesiska kommunistpartiets ledande roll ännu mer framträdande genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i konstitutionen. Efter den sedan tidigare befintliga första meningen i bestämmelsen, dvs. ”det socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina”, infogades en ny andra mening, som lyder ”det främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap” (14). Detta åskådliggör det kinesiska kommunistpartiets absoluta och allt större kontroll över Kinas ekonomiska system. Detta ledarskap och denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går mycket längre än vad som är brukligt i andra länder, där staten utövar allmän makroekonomisk kontroll inom vars gränser de fria marknadskrafterna råder. |
| --- | --- |

(77)

Enligt kinesisk rätt utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och det kinesiska kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättslig, institutionell, personlig), och bildar en överbyggnad där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Efter en ändring av den kinesiska konstitutionen i mars 2018 blev det kinesiska kommunistpartiets ledande roll ännu mer framträdande genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i konstitutionen. Efter den sedan tidigare befintliga första meningen i bestämmelsen, dvs. ”det socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina”, infogades en ny andra mening, som lyder ”det främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap” (14). Detta åskådliggör det kinesiska kommunistpartiets absoluta och allt större kontroll över Kinas ekonomiska system. Detta ledarskap och denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går mycket längre än vad som är brukligt i andra länder, där staten utövar allmän makroekonomisk kontroll inom vars gränser de fria marknadskrafterna råder.

14

| (78) | Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik och strävar efter mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställs av det kinesiska kommunistpartiet, i stället för att avspegla de ekonomiska förhållandena på en öppen marknad (15). En mångfald av interventionistiska ekonomiska verktyg används av de kinesiska myndigheterna, inklusive systemet med industriplanering, det finansiella systemet, samt andra medel genom vilka staten agerar på och påverkar marknaden, såsom genom offentliga investeringar och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(78)

Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik och strävar efter mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställs av det kinesiska kommunistpartiet, i stället för att avspegla de ekonomiska förhållandena på en öppen marknad (15). En mångfald av interventionistiska ekonomiska verktyg används av de kinesiska myndigheterna, inklusive systemet med industriplanering, det finansiella systemet, samt andra medel genom vilka staten agerar på och påverkar marknaden, såsom genom offentliga investeringar och offentlig upphandling.

15

| (79) | För det första styrs den kinesiska ekonomins inriktning när det gäller den övergripande administrativa kontrollen av ett komplext system av industriplanering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och tillämpas på alla myndighetsnivåer. Planerna på provinsiell nivå är detaljerade, medan de nationella planerna innehåller bredare mål. Planerna anger också vilka hjälpmedel som ska användas för att stödja de relevanta industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller fortfarande uttryckliga produktionsmål, vilket även var ett vanligt förekommande inslag under tidigare planeringsperioder. Enligt planerna väljs individuella industrisektorer och/eller projekt ut som (positiva eller negativa) prioriteringar i linje med statens prioriteringar och särskilda utvecklingsmål fastställs för dem (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste effektivt anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Detta beror inte bara på att planerna är bindande, utan även på att de berörda kinesiska myndigheterna på alla nivåer följer plansystemet och utövar sina befogenheter därefter, vilket innebär att de förmår de ekonomiska aktörerna att uppfylla de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.1.1.5 nedan) (16). |
| --- | --- |

(79)

För det första styrs den kinesiska ekonomins inriktning när det gäller den övergripande administrativa kontrollen av ett komplext system av industriplanering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och tillämpas på alla myndighetsnivåer. Planerna på provinsiell nivå är detaljerade, medan de nationella planerna innehåller bredare mål. Planerna anger också vilka hjälpmedel som ska användas för att stödja de relevanta industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller fortfarande uttryckliga produktionsmål, vilket även var ett vanligt förekommande inslag under tidigare planeringsperioder. Enligt planerna väljs individuella industrisektorer och/eller projekt ut som (positiva eller negativa) prioriteringar i linje med statens prioriteringar och särskilda utvecklingsmål fastställs för dem (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste effektivt anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Detta beror inte bara på att planerna är bindande, utan även på att de berörda kinesiska myndigheterna på alla nivåer följer plansystemet och utövar sina befogenheter därefter, vilket innebär att de förmår de ekonomiska aktörerna att uppfylla de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.1.1.5 nedan) (16).

16

| (80) | När det gäller fördelningen av ekonomiska resurser domineras Kinas finansiella system av statsägda affärsbanker När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolitik måste de anpassa sig till de kinesiska myndigheternas industripolitiska mål i stället för att huvudsakligen bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.1.1.8 nedan) (17). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknaden för riskkapital osv. Även de andra delarna av finanssektorn utöver banksektorn är institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra ingripanden från staten och kommunistpartiet (18). |
| --- | --- |

(80)

När det gäller fördelningen av ekonomiska resurser domineras Kinas finansiella system av statsägda affärsbanker När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolitik måste de anpassa sig till de kinesiska myndigheternas industripolitiska mål i stället för att huvudsakligen bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.1.1.8 nedan) (17). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknaden för riskkapital osv. Även de andra delarna av finanssektorn utöver banksektorn är institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra ingripanden från staten och kommunistpartiet (18).

17

18

| (81) | För det tredje utövar staten ett inflytande i ekonomin på flera olika sätt när det gäller användningen av olika statliga och regleringsmässiga instrument. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel ofta för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. I tillämplig lagstiftning föreskrivs uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av de mål som utformas utifrån statens politik. Målens karaktär fastställs dock inte, vilket ger de beslutande organen ett stort utrymme för skönsmässig bedömning (19). På investeringsområdet utövar de kinesiska myndigheterna likaså en betydande kontroll och har ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Investeringskontroll och olika incitament, begränsningar och förbud i samband med investeringar är viktiga verktyg för myndigheterna för att stödja politiska mål, exempelvis att upprätthålla statlig kontroll av viktiga sektorer eller stödja den inhemska industrin (20). |
| --- | --- |

(81)

För det tredje utövar staten ett inflytande i ekonomin på flera olika sätt när det gäller användningen av olika statliga och regleringsmässiga instrument. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel ofta för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. I tillämplig lagstiftning föreskrivs uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av de mål som utformas utifrån statens politik. Målens karaktär fastställs dock inte, vilket ger de beslutande organen ett stort utrymme för skönsmässig bedömning (19). På investeringsområdet utövar de kinesiska myndigheterna likaså en betydande kontroll och har ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Investeringskontroll och olika incitament, begränsningar och förbud i samband med investeringar är viktiga verktyg för myndigheterna för att stödja politiska mål, exempelvis att upprätthålla statlig kontroll av viktiga sektorer eller stödja den inhemska industrin (20).

19

20

| (82) | Sammanfattningsvis grundas Kinas ekonomiska modell på vissa grundläggande axiom som föreskriver och uppmuntrar statligt inflytande av många olika slag. Sådana betydande statliga ingripanden strider mot de fria marknadskrafterna, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (21). |
| --- | --- |

(82)

Sammanfattningsvis grundas Kinas ekonomiska modell på vissa grundläggande axiom som föreskriver och uppmuntrar statligt inflytande av många olika slag. Sådana betydande statliga ingripanden strider mot de fria marknadskrafterna, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (21).

21

3.1.1.3.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen: den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen: den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter

| (83) | I Kina utgör företag som ägs av eller drivs under kontroll och/eller politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin. |
| --- | --- |

(83)

I Kina utgör företag som ägs av eller drivs under kontroll och/eller politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin.

| (84) | De kinesiska myndigheterna och kommunistpartiet har strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över företag, särskilt statsägda företag. Staten (och i många avseenden också kommunistpartiet) inte bara utformar och övervakar statsägda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar även sina rättigheter att delta i de statsägda företagens operativa beslutsfattande. Detta sker vanligen genom rotation av tjänstemän mellan de statliga myndigheterna och de statsägda företagen, genom att partimedlemmar sitter med i de statsägda företagens styrelser, genom particeller i företagen (se även avsnitt 3.1.1.4) samt genom att staten formar företagsstrukturen hos statsägda företag (22). I gengäld har statsägda företag en särskild ställning inom den kinesiska ekonomin, vilket medför flera ekonomiska fördelar, i synnerhet skydd mot konkurrens och förmånstillträde till relevanta insatsvaror, även finansiering (23). De faktorer som visar på förekomsten av statlig kontroll eller statligt inflytande över företag i sektorn för optiska fiberkablar beskrivs närmare i avsnitten 3.1.1.4 och 3.1.1.5 nedan. |
| --- | --- |

(84)

De kinesiska myndigheterna och kommunistpartiet har strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över företag, särskilt statsägda företag. Staten (och i många avseenden också kommunistpartiet) inte bara utformar och övervakar statsägda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar även sina rättigheter att delta i de statsägda företagens operativa beslutsfattande. Detta sker vanligen genom rotation av tjänstemän mellan de statliga myndigheterna och de statsägda företagen, genom att partimedlemmar sitter med i de statsägda företagens styrelser, genom particeller i företagen (se även avsnitt 3.1.1.4) samt genom att staten formar företagsstrukturen hos statsägda företag (22). I gengäld har statsägda företag en särskild ställning inom den kinesiska ekonomin, vilket medför flera ekonomiska fördelar, i synnerhet skydd mot konkurrens och förmånstillträde till relevanta insatsvaror, även finansiering (23). De faktorer som visar på förekomsten av statlig kontroll eller statligt inflytande över företag i sektorn för optiska fiberkablar beskrivs närmare i avsnitten 3.1.1.4 och 3.1.1.5 nedan.

22

23

| (85) | Närmare bestämt äger de kinesiska myndigheterna andelar i många företag i värdekedjan för optiska fiberkablar, och kontrollerar också ett antal av dessa företag. |
| --- | --- |

(85)

Närmare bestämt äger de kinesiska myndigheterna andelar i många företag i värdekedjan för optiska fiberkablar, och kontrollerar också ett antal av dessa företag.

| (86) | Kommissionen fann att minst en stor tillverkare av optiska fiberkablar, FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (FTT) (24), erkänner att företaget fullt ut kontrolleras av kommissionen för tillsyn och förvaltning av statsägda tillgångar (SASAC) (25) och därmed kontrolleras av en statlig enhet. Samtidigt som FTT kontrolleras av staten är företaget också majoritetsägare i andra tillverkare av optiska fiberkablar, såsom Changchun Fiberhome Technologies, Chengdu Datang Cable, Fiberhome Marine Network Equipment och Xinjiang Fiberhome Optical Communications. En annan tillverkare av optiska fiberkablar – Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication – befanns också kontrolleras av FTT, och därmed också av staten. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen fann att minst en stor tillverkare av optiska fiberkablar, FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (FTT) (24), erkänner att företaget fullt ut kontrolleras av kommissionen för tillsyn och förvaltning av statsägda tillgångar (SASAC) (25) och därmed kontrolleras av en statlig enhet. Samtidigt som FTT kontrolleras av staten är företaget också majoritetsägare i andra tillverkare av optiska fiberkablar, såsom Changchun Fiberhome Technologies, Chengdu Datang Cable, Fiberhome Marine Network Equipment och Xinjiang Fiberhome Optical Communications. En annan tillverkare av optiska fiberkablar – Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication – befanns också kontrolleras av FTT, och därmed också av staten.

24

25

| (87) | Förutom att kontrollera de direkt statsägda företagen utövar de kinesiska myndigheterna även ett inflytande över de privatägda företagen i Kina. Som bekräftas av en av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet fastställdes det också att staten direkt eller indirekt (t.ex. genom olika enheter som är kopplade till staten, såsom Bank of China, Industrial and Commercial Bank of China, Agricultural Bank of China, China Development Bank, Changshu City Development Investment Co., eller Shanghai Financial Development Investment Fund) äger andelar i många företag som tillverkar optiska fiberkablar. Det är värt att notera att Yangtze Optical Fiber and Cable (YOFC) utmärker sig bland de senare, eftersom företaget till 39 % ägs av statskontrollerade investerare (26). Detta företag är en stor inhemsk tillverkare och även en stor exportör till EU av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(87)

Förutom att kontrollera de direkt statsägda företagen utövar de kinesiska myndigheterna även ett inflytande över de privatägda företagen i Kina. Som bekräftas av en av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet fastställdes det också att staten direkt eller indirekt (t.ex. genom olika enheter som är kopplade till staten, såsom Bank of China, Industrial and Commercial Bank of China, Agricultural Bank of China, China Development Bank, Changshu City Development Investment Co., eller Shanghai Financial Development Investment Fund) äger andelar i många företag som tillverkar optiska fiberkablar. Det är värt att notera att Yangtze Optical Fiber and Cable (YOFC) utmärker sig bland de senare, eftersom företaget till 39 % ägs av statskontrollerade investerare (26). Detta företag är en stor inhemsk tillverkare och även en stor exportör till EU av den berörda produkten.

26

| (88) | Med avseende på privatägda tillverkare av optiska fiberkablar fastställde kommissionen också beträffande minst två av dem, Jiangsu Zhongtian Technology (ZTT) (27) och Hengtong Group, att de kontrollerande (privata) aktieägarna var knutna till kommunistpartiet och innehade partipositioner (se skäl 104). |
| --- | --- |

(88)

Med avseende på privatägda tillverkare av optiska fiberkablar fastställde kommissionen också beträffande minst två av dem, Jiangsu Zhongtian Technology (ZTT) (27) och Hengtong Group, att de kontrollerande (privata) aktieägarna var knutna till kommunistpartiet och innehade partipositioner (se skäl 104).

27

| (89) | När det gäller leverantörerna av insatsvaror för tillverkningen av optiska fiberkablar är aramidfibrer ett av råmaterialen för tillverkning av optiska fiberkablar. Kommissionen fann också att det förekom betydande statligt inflytande i aramidsektorn. Företaget Yantai Tayho Advanced Materials (YTAM) är en av de viktigaste tillverkarna av aramidfibrer i Kina (28). YTAM:s kontrollerande aktieägare är Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), som helt och hållet ägs av SASAC i Yantai (30), av vilket följer att YTAM står helt och hållet under de statliga myndigheternas kontroll. Andra viktiga tillverkare av aramidfibrer i Kina är Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company (31) (ett dotterbolag till den statligt ägda Sinopec Group (32)) eller det statsägda företaget Sinochem (33). |
| --- | --- |

(89)

När det gäller leverantörerna av insatsvaror för tillverkningen av optiska fiberkablar är aramidfibrer ett av råmaterialen för tillverkning av optiska fiberkablar. Kommissionen fann också att det förekom betydande statligt inflytande i aramidsektorn. Företaget Yantai Tayho Advanced Materials (YTAM) är en av de viktigaste tillverkarna av aramidfibrer i Kina (28). YTAM:s kontrollerande aktieägare är Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), som helt och hållet ägs av SASAC i Yantai (30), av vilket följer att YTAM står helt och hållet under de statliga myndigheternas kontroll. Andra viktiga tillverkare av aramidfibrer i Kina är Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company (31) (ett dotterbolag till den statligt ägda Sinopec Group (32)) eller det statsägda företaget Sinochem (33).

28

29

30

31

32

33

| (90) | Vid tillverkningen av optiska fiberkablar används också kemiska insatsvaror, såsom polyeten med låg, mellanhög och hög densitet, eller polybutentereftalat. Dessa ämnen är kemiska föreningar som erhålls genom kemiska processer. Olika kemiska föreningar används också för att producera den förform som den optiska fibern tillverkas av. Tillverkare av dessa insatsvaror kan därför även anses vara aktörer i den kinesiska kemiska sektorn. När det gäller denna sektor konstaterade kommissionen att statsägda företag enligt nationell statistik representerade 52 % av kemiföretagens totala tillgångar 2015 (34). Statsägda företag, särskilt stora centrala företag, har traditionellt spelat en dominerande roll i Kinas kemiindustri genom sin oligopolställning i tidigare led/råvaror, smidig tillgång till statliga resurser (medel, lån, mark osv.) och starkt inflytande över myndigheternas beslutsfattande. I detta avseende fann kommissionen särskilt att vissa centrala tillverkare i Kina av polyeten med hög densitet, såsom PetroChina, Sinopec Maoming Petrochemical Corporation, China National Offshore Oil Corporation (35), är statsägda företag. |
| --- | --- |

(90)

Vid tillverkningen av optiska fiberkablar används också kemiska insatsvaror, såsom polyeten med låg, mellanhög och hög densitet, eller polybutentereftalat. Dessa ämnen är kemiska föreningar som erhålls genom kemiska processer. Olika kemiska föreningar används också för att producera den förform som den optiska fibern tillverkas av. Tillverkare av dessa insatsvaror kan därför även anses vara aktörer i den kinesiska kemiska sektorn. När det gäller denna sektor konstaterade kommissionen att statsägda företag enligt nationell statistik representerade 52 % av kemiföretagens totala tillgångar 2015 (34). Statsägda företag, särskilt stora centrala företag, har traditionellt spelat en dominerande roll i Kinas kemiindustri genom sin oligopolställning i tidigare led/råvaror, smidig tillgång till statliga resurser (medel, lån, mark osv.) och starkt inflytande över myndigheternas beslutsfattande. I detta avseende fann kommissionen särskilt att vissa centrala tillverkare i Kina av polyeten med hög densitet, såsom PetroChina, Sinopec Maoming Petrochemical Corporation, China National Offshore Oil Corporation (35), är statsägda företag.

34

35

| (91) | Dessutom används vissa råvaror av stål i tillverkningen av optiska fiberkablar, såsom vissa typer av ståltråd eller bandstål. Med avseende på detta utövar de kinesiska myndigheterna fortfarande ett betydande ägarskap inom stålsektorn. Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag vara nästan jämnt fördelat, men fyra av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största ståltillverkare är statsägda (36). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016, satte de kinesiska myndigheterna samma år upp målet att konsolidera 60–70 % av järn- och ståltillverkningen kring runt tio storskaliga företag till 2025 (37). De kinesiska myndigheterna upprepade sin avsikt i april 2019, när den tillkännagav offentliggörandet av riktlinjer om konsolidering av stålindustrin (38). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (39). Ett exempel på en nyligen genomförd sammanslagning är fusionen 2016 mellan ståltillverkarna Baosteel Group Corp. och Wuhan Iron & Steel Group Corp., som därigenom blev världens näst största ståltillverkare (40). De stora tillverkarna av rostfritt stål är statsägda, exempelvis Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel och Tangshan. |
| --- | --- |

(91)

Dessutom används vissa råvaror av stål i tillverkningen av optiska fiberkablar, såsom vissa typer av ståltråd eller bandstål. Med avseende på detta utövar de kinesiska myndigheterna fortfarande ett betydande ägarskap inom stålsektorn. Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag vara nästan jämnt fördelat, men fyra av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största ståltillverkare är statsägda (36). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016, satte de kinesiska myndigheterna samma år upp målet att konsolidera 60–70 % av järn- och ståltillverkningen kring runt tio storskaliga företag till 2025 (37). De kinesiska myndigheterna upprepade sin avsikt i april 2019, när den tillkännagav offentliggörandet av riktlinjer om konsolidering av stålindustrin (38). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (39). Ett exempel på en nyligen genomförd sammanslagning är fusionen 2016 mellan ståltillverkarna Baosteel Group Corp. och Wuhan Iron & Steel Group Corp., som därigenom blev världens näst största ståltillverkare (40). De stora tillverkarna av rostfritt stål är statsägda, exempelvis Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel och Tangshan.

36

37

38

39

40

| (92) | De betydande statliga ingripandena i den optiska fiberkabelmarknadens insatsvarusektorer (t.ex. i stålsektorn, i den kemiska värdekedjan, eller genom statlig kontroll av vissa ledande företag som producerar aramid) i förening med det faktum att – som kommissionen konstaterade – vissa tillverkare av optiska fiberkablar kontrolleras eller ägs direkt eller indirekt av staten, eller är underkastade statligt inflytande (t.ex. genom det kinesiska kommunistpartiets närvaro i företagen), förlitar sig på statligt stöd och, i vissa fall, genomför kommunistpartiets ideologi, innebär att statligt ägda eller statligt kontrollerade tillverkare såväl som privatägda tillverkare av optiska fiberkablar förhindras från att bedriva sin verksamhet på marknadsmässiga villkor. Både offentliga och privatägda företag som är verksamma inom tillverkningen av optiska fiberkablar och inom produktionen av de insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar är också direkt eller indirekt föremål för politisk övervakning och vägledning i enlighet med vad som anges i avsnitt 3.1.1.5 nedan. |
| --- | --- |

(92)

De betydande statliga ingripandena i den optiska fiberkabelmarknadens insatsvarusektorer (t.ex. i stålsektorn, i den kemiska värdekedjan, eller genom statlig kontroll av vissa ledande företag som producerar aramid) i förening med det faktum att – som kommissionen konstaterade – vissa tillverkare av optiska fiberkablar kontrolleras eller ägs direkt eller indirekt av staten, eller är underkastade statligt inflytande (t.ex. genom det kinesiska kommunistpartiets närvaro i företagen), förlitar sig på statligt stöd och, i vissa fall, genomför kommunistpartiets ideologi, innebär att statligt ägda eller statligt kontrollerade tillverkare såväl som privatägda tillverkare av optiska fiberkablar förhindras från att bedriva sin verksamhet på marknadsmässiga villkor. Både offentliga och privatägda företag som är verksamma inom tillverkningen av optiska fiberkablar och inom produktionen av de insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar är också direkt eller indirekt föremål för politisk övervakning och vägledning i enlighet med vad som anges i avsnitt 3.1.1.5 nedan.

3.1.1.4.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader

| (93) | Förutom att utöva kontroll över ekonomin genom ägande av statsägda företag och andra verktyg kan de kinesiska myndigheterna påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen kan anses återspegla motsvarande äganderättigheter (41), men kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan viktig kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiet enligt partiets stadgar (42)), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera företagsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (43). År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen, och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag (44). Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och inom alla sektorer, inklusive tillverkare av optiska fiberkablar och leverantörer av deras insatsvaror. |
| --- | --- |

(93)

Förutom att utöva kontroll över ekonomin genom ägande av statsägda företag och andra verktyg kan de kinesiska myndigheterna påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen kan anses återspegla motsvarande äganderättigheter (41), men kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan viktig kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiet enligt partiets stadgar (42)), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera företagsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (43). År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen, och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag (44). Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och inom alla sektorer, inklusive tillverkare av optiska fiberkablar och leverantörer av deras insatsvaror.

41

42

43

44

| (94) | Den 15 september 2020 offentliggjordes dessutom ett dokument med riktlinjer från kommunistpartiets centralkommitté om en upptrappning av Förenade frontens arbete i den privata sektorn för den nya eran (45) för att ytterligare utvidga partikommittéernas roll i de privata företagen. I avsnitt II.4 i riktlinjerna anges följande: [Vi] ”måste utöka partiets övergripande kapacitet att leda Förenade frontens arbete inom den privata sektorn och intensifiera arbetet inom detta område på ett effektivt sätt”. I avsnitt III.6 anges följande: ”Vi måste trappa upp partiuppbyggnaden ytterligare i de privata företagen, göra det möjligt för particellerna att verka effektivt som ett försvarsverk och göra det möjligt för partimedlemmarna att utöva sina roller som förtrupper och pionjärer.” Riktlinjerna betonar och försöker därmed öka kommunistpartiets roll i företag och andra enheter i den privata sektorn (46). |
| --- | --- |

(94)

Den 15 september 2020 offentliggjordes dessutom ett dokument med riktlinjer från kommunistpartiets centralkommitté om en upptrappning av Förenade frontens arbete i den privata sektorn för den nya eran (45) för att ytterligare utvidga partikommittéernas roll i de privata företagen. I avsnitt II.4 i riktlinjerna anges följande: [Vi] ”måste utöka partiets övergripande kapacitet att leda Förenade frontens arbete inom den privata sektorn och intensifiera arbetet inom detta område på ett effektivt sätt”. I avsnitt III.6 anges följande: ”Vi måste trappa upp partiuppbyggnaden ytterligare i de privata företagen, göra det möjligt för particellerna att verka effektivt som ett försvarsverk och göra det möjligt för partimedlemmarna att utöva sina roller som förtrupper och pionjärer.” Riktlinjerna betonar och försöker därmed öka kommunistpartiets roll i företag och andra enheter i den privata sektorn (46).

45

46

| (95) | Följande exempel illustrerar den ovan beskrivna tendensen att de kinesiska myndigheterna i allt högre utsträckning ingriper i sektorn för optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(95)

Följande exempel illustrerar den ovan beskrivna tendensen att de kinesiska myndigheterna i allt högre utsträckning ingriper i sektorn för optiska fiberkablar.

| (96) | Som redan påpekats ägs eller kontrolleras ett visst antal tillverkare av optiska fiberkablar av staten, vilket ger den möjlighet att fritt påverka priser och kostnader. Denna påverkan förvärras också av kommunistpartiets starka närvaro och inflytande i dessa företag. |
| --- | --- |

(96)

Som redan påpekats ägs eller kontrolleras ett visst antal tillverkare av optiska fiberkablar av staten, vilket ger den möjlighet att fritt påverka priser och kostnader. Denna påverkan förvärras också av kommunistpartiets starka närvaro och inflytande i dessa företag.

| (97) | Kommissionen fann till exempel att China Information and Communication Technology Group, i vilken den exporterande tillverkaren FTT ingår, på sin webbplats anger följande: ”Att vara trogen partiets ledarskap och stärka partiuppbyggnaden är de statligt ägda företagens själ och hjärta. Sedan grundandet av China Information and Communication Technology Group Co., Ltd. har gruppens partikommitté fullt ut verkat i enlighet med den 18:e nationalkongressen, den 19:e nationalkongressen och partiets tidigare plenarsammanträden såväl som i enlighet med den nationella konferensen om partiuppbyggnad i statsägda företag, och har säkerställt att partiuppbyggnaden såväl som alla aspekter av företagets verksamhet följer Xi Jinpings teori om den nya eran av socialistisk ideologi med kinesiska kännetecken. Fastställa de ”fyra medvetenheterna”, stärka de ”fyra förtroendena”, resolut uppnå de ”två garantierna”, på djupet genomföra de allmänna kraven på partiuppbyggnad i den nya eran, ägna noggrann uppmärksamhet åt partistyrelsens huvudsakliga ansvarsområden, och fullt ut inkludera gruppens partikommitté i företagsstyrningen för att utöva ledarskap och ”ge vägledning, säkerställa den övergripande ledningen och säkerställa genomförandet” samt hela tiden främja den ”dubbla integreringen och det dubbla främjandet” av partiuppbyggnaden med tillverkningen och affärsverksamheten (47)”. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen fann till exempel att China Information and Communication Technology Group, i vilken den exporterande tillverkaren FTT ingår, på sin webbplats anger följande: ”Att vara trogen partiets ledarskap och stärka partiuppbyggnaden är de statligt ägda företagens själ och hjärta. Sedan grundandet av China Information and Communication Technology Group Co., Ltd. har gruppens partikommitté fullt ut verkat i enlighet med den 18:e nationalkongressen, den 19:e nationalkongressen och partiets tidigare plenarsammanträden såväl som i enlighet med den nationella konferensen om partiuppbyggnad i statsägda företag, och har säkerställt att partiuppbyggnaden såväl som alla aspekter av företagets verksamhet följer Xi Jinpings teori om den nya eran av socialistisk ideologi med kinesiska kännetecken. Fastställa de ”fyra medvetenheterna”, stärka de ”fyra förtroendena”, resolut uppnå de ”två garantierna”, på djupet genomföra de allmänna kraven på partiuppbyggnad i den nya eran, ägna noggrann uppmärksamhet åt partistyrelsens huvudsakliga ansvarsområden, och fullt ut inkludera gruppens partikommitté i företagsstyrningen för att utöva ledarskap och ”ge vägledning, säkerställa den övergripande ledningen och säkerställa genomförandet” samt hela tiden främja den ”dubbla integreringen och det dubbla främjandet” av partiuppbyggnaden med tillverkningen och affärsverksamheten (47)”.

47

| (98) | Kommissionen fastställde att partiuppbyggnadsverksamheten utökats till att omfatta hela industrizoner, såsom rapporteras på webbplatsen för Wuhan Eastlake High-Tech Development Zone: ”Här förmedlas konferensen för hela stadens statligt ägda företags partiuppbyggnadsarbete och det gräsrotsarbete med partiuppbyggnad som utförs av sekreteraren för distriktpartiets (arbets-)kommitté, samt rapporteras om den allmänna andan från konferensen: Den 7 maj 2019 genomfördes i Fiberhome Communications Group den lokala konferensen för främjande av partiuppbyggnadsarbete i statligt ägda företag i Donghu High-Tech Zone. Nära 30 personer deltog i mötet, bland andra den biträdande direktören för organisationsavdelningen för partiets arbetskommitté i Donghu High-Tech Zone, Wan Ling och närstående kamrater, såväl som personer som ansvarar för hantering och ledning av arbetet med partiuppbyggnad i statligt ägda företag som styrs centralt av distriktet och som står under distriktets direkta ledning” (48). Donghu High-tech Zone (eller Wuhan East Lake High-Tech Development Zone) kallas ofta ”Optics Valley” (49) på grund av inriktningen på tillverkningen av optoelektronik, däribland optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen fastställde att partiuppbyggnadsverksamheten utökats till att omfatta hela industrizoner, såsom rapporteras på webbplatsen för Wuhan Eastlake High-Tech Development Zone: ”Här förmedlas konferensen för hela stadens statligt ägda företags partiuppbyggnadsarbete och det gräsrotsarbete med partiuppbyggnad som utförs av sekreteraren för distriktpartiets (arbets-)kommitté, samt rapporteras om den allmänna andan från konferensen: Den 7 maj 2019 genomfördes i Fiberhome Communications Group den lokala konferensen för främjande av partiuppbyggnadsarbete i statligt ägda företag i Donghu High-Tech Zone. Nära 30 personer deltog i mötet, bland andra den biträdande direktören för organisationsavdelningen för partiets arbetskommitté i Donghu High-Tech Zone, Wan Ling och närstående kamrater, såväl som personer som ansvarar för hantering och ledning av arbetet med partiuppbyggnad i statligt ägda företag som styrs centralt av distriktet och som står under distriktets direkta ledning” (48). Donghu High-tech Zone (eller Wuhan East Lake High-Tech Development Zone) kallas ofta ”Optics Valley” (49) på grund av inriktningen på tillverkningen av optoelektronik, däribland optiska fiberkablar.

48

49

| (99) | Det bör noteras att den verksamhet som nämndes i föregående utdrag inbegriper Fiberhome Group, FTT:s moderbolag. På företagets webbplats nämns ”stöd till myndigheternas politik” som en av de viktigaste delarna i företagets förbindelser med de kinesiska myndigheterna (50). Med avseende på företagets partiuppbyggnadsverksamhet framställs dessutom Fiberhome som en modell för andra företag: ”Den 17 maj organiserade Optics Valley Construction Company ett studiebesök för chefer och anställda vid Fiberhome Technology Group för att besöka utställningen om vetenskapliga och tekniska bedrifter, lyssna på föredrag av experter och följa generalsekreterare Xi Jinpings inspektionsresa, granska innebörden i det viktiga tal som hölls av generalsekreterare Xi Jinping under hans inspektion av Hubei [...]. Kamrat Hua Xiaodong, chefen för kansliet för direktören för Fiberhome Communications, riktade in sig på Fiberhome Technology Groups partiuppbyggnad på gräsrotsnivå, innovativa partiuppbyggnadsåtgärder och resultat av partiuppbyggnaden online. [...] Företagets generaldirektör, kamrat Zhou Aiqiang, betonade att företagets chefer och anställda måste kombinera studierna och genomförandet av generalsekreterare Xi Jinpings viktiga tal med andan från den högteknologiska zonen, som främjar genomförandet av Optics Valleys högkvalitativa utveckling” (51). Som står klart av det senare utdraget är partiuppbyggnadsverksamheten avsedd att vara nära förknippad med affärsutvecklingen i Optics Valley. |
| --- | --- |

(99)

Det bör noteras att den verksamhet som nämndes i föregående utdrag inbegriper Fiberhome Group, FTT:s moderbolag. På företagets webbplats nämns ”stöd till myndigheternas politik” som en av de viktigaste delarna i företagets förbindelser med de kinesiska myndigheterna (50). Med avseende på företagets partiuppbyggnadsverksamhet framställs dessutom Fiberhome som en modell för andra företag: ”Den 17 maj organiserade Optics Valley Construction Company ett studiebesök för chefer och anställda vid Fiberhome Technology Group för att besöka utställningen om vetenskapliga och tekniska bedrifter, lyssna på föredrag av experter och följa generalsekreterare Xi Jinpings inspektionsresa, granska innebörden i det viktiga tal som hölls av generalsekreterare Xi Jinping under hans inspektion av Hubei [...]. Kamrat Hua Xiaodong, chefen för kansliet för direktören för Fiberhome Communications, riktade in sig på Fiberhome Technology Groups partiuppbyggnad på gräsrotsnivå, innovativa partiuppbyggnadsåtgärder och resultat av partiuppbyggnaden online. [...] Företagets generaldirektör, kamrat Zhou Aiqiang, betonade att företagets chefer och anställda måste kombinera studierna och genomförandet av generalsekreterare Xi Jinpings viktiga tal med andan från den högteknologiska zonen, som främjar genomförandet av Optics Valleys högkvalitativa utveckling” (51). Som står klart av det senare utdraget är partiuppbyggnadsverksamheten avsedd att vara nära förknippad med affärsutvecklingen i Optics Valley.

50

51

| (100) | Som påpekas i skäl 94 breddar de kinesiska myndigheterna dessutom kommunistpartiets roll i den privata sektorn, vilket därmed ytterligare utökar dess kapacitet att kontrollera och påverka privata företags beslut och verksamhet. Kommissionen fann ett överflöd av bevis på den senare typen av påverkan i fallet med privatägda tillverkare av optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(100)

Som påpekas i skäl 94 breddar de kinesiska myndigheterna dessutom kommunistpartiets roll i den privata sektorn, vilket därmed ytterligare utökar dess kapacitet att kontrollera och påverka privata företags beslut och verksamhet. Kommissionen fann ett överflöd av bevis på den senare typen av påverkan i fallet med privatägda tillverkare av optiska fiberkablar.

| (101) | ZTT berömmer sig själv för kommunistpartiets och myndigheternas intresse för företaget: ”ZTT har dragit till sig kommunistpartiets och statens ledares uppmärksamhet för sin sektorsövergripande utveckling. Centrala, provinsiella och kommunala ledare har inspekterat och godkänt samt uppmuntrat ZTT (52)”. Dessutom beskrivs på företagets webbplats dess verksamhet och bedrifter när det gäller partiuppbyggnaden, såväl som dess interaktioner med kommunistpartiet och myndigheterna i detta avseende. Till exempel beskriver företaget en inspektion av företagets partiuppbyggnadsarbete utförd av provinsiella och kommunala parti- och myndighetsledare: ”Xue Jiping [sekreterare för partikommittén och ordförande i ZTT] sade att Zhongtian Technology är ett viktigt tillverkningsföretag i Nantong, och att dagens utveckling inte kan särskiljas från den omsorg och det stöd som utvisas av partikommittéerna och myndighetsledarna på alla nivåer, samt att partikommittén vid Zhongtian Technology Group under ledning av den överordnade partiorganisationen noggrant beredde vägen för att gynna ett ömsesidigt främjande, gemensamma framsteg och en partiuppbyggnad som alla vinner på jämte en utveckling av företaget. Han framhöll de två särskilda exemplen på praxis som Zhongtian Technology omfattade och som företaget skapat under partiflaggans ledning. Det första är de kvalificerade idémässiga nationella ingenjörernas arbetssystem. [...]; Det andra är den avancerade immateriella äganderättsbank som ökar företagets huvudsakliga konkurrenskraft genom att införliva grunddragen av partimedlemmarnas initiativ, vilket i sanning omvandlar fördelarna med partiuppbyggnaden till utvecklingsfördelar, och omvandlar partiets och massornas vishet till utvecklingseffektivitet” (53). Företaget betonar också den framskjutna ställning som dess partirelaterade aktiviteter har och vikten av deras integrering i företagets verksamhet: ”Partikommittén hos Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. belönades med hederstiteln ”Kvalificerad gräsrotsorganisation i provinsen Jiangsu” och blev det enda företaget i Nantong-området som har hedrats på detta sätt. På senare år har partikommittén i Zhongtian Technology, under ledning av Xue Jiping, en nationell arbetarförebild, partisekreterare och ordförande för styrelsen, alltid hållit fast vid den vägledande ideologin om att ”koncentrera sig på att bygga upp partiet med utveckling i centrum och att främja utvecklingen genom partiuppbyggnad”, och har aktivt utforskat standardiserade och integrerade partiuppbyggnadsmodeller, med inriktning på integrering av partiuppbyggnaden i företagets tillverkning och affärsverksamhet, detaljstyrning och kulturutveckling” (54). |
| --- | --- |

(101)

ZTT berömmer sig själv för kommunistpartiets och myndigheternas intresse för företaget: ”ZTT har dragit till sig kommunistpartiets och statens ledares uppmärksamhet för sin sektorsövergripande utveckling. Centrala, provinsiella och kommunala ledare har inspekterat och godkänt samt uppmuntrat ZTT (52)”. Dessutom beskrivs på företagets webbplats dess verksamhet och bedrifter när det gäller partiuppbyggnaden, såväl som dess interaktioner med kommunistpartiet och myndigheterna i detta avseende. Till exempel beskriver företaget en inspektion av företagets partiuppbyggnadsarbete utförd av provinsiella och kommunala parti- och myndighetsledare: ”Xue Jiping [sekreterare för partikommittén och ordförande i ZTT] sade att Zhongtian Technology är ett viktigt tillverkningsföretag i Nantong, och att dagens utveckling inte kan särskiljas från den omsorg och det stöd som utvisas av partikommittéerna och myndighetsledarna på alla nivåer, samt att partikommittén vid Zhongtian Technology Group under ledning av den överordnade partiorganisationen noggrant beredde vägen för att gynna ett ömsesidigt främjande, gemensamma framsteg och en partiuppbyggnad som alla vinner på jämte en utveckling av företaget. Han framhöll de två särskilda exemplen på praxis som Zhongtian Technology omfattade och som företaget skapat under partiflaggans ledning. Det första är de kvalificerade idémässiga nationella ingenjörernas arbetssystem. [...]; Det andra är den avancerade immateriella äganderättsbank som ökar företagets huvudsakliga konkurrenskraft genom att införliva grunddragen av partimedlemmarnas initiativ, vilket i sanning omvandlar fördelarna med partiuppbyggnaden till utvecklingsfördelar, och omvandlar partiets och massornas vishet till utvecklingseffektivitet” (53). Företaget betonar också den framskjutna ställning som dess partirelaterade aktiviteter har och vikten av deras integrering i företagets verksamhet: ”Partikommittén hos Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. belönades med hederstiteln ”Kvalificerad gräsrotsorganisation i provinsen Jiangsu” och blev det enda företaget i Nantong-området som har hedrats på detta sätt. På senare år har partikommittén i Zhongtian Technology, under ledning av Xue Jiping, en nationell arbetarförebild, partisekreterare och ordförande för styrelsen, alltid hållit fast vid den vägledande ideologin om att ”koncentrera sig på att bygga upp partiet med utveckling i centrum och att främja utvecklingen genom partiuppbyggnad”, och har aktivt utforskat standardiserade och integrerade partiuppbyggnadsmodeller, med inriktning på integrering av partiuppbyggnaden i företagets tillverkning och affärsverksamhet, detaljstyrning och kulturutveckling” (54).

52

53

54

| (102) | Kommissionen drog också slutsatser om det kinesiska kommunistpartiets inflytande på en annan tillverkare av optiska fiberkablar med betydande inhemsk tillverkning och export av den berörda produkten till EU, dvs. Hengtong-gruppen. Företaget är privatägt men har offentliggjort redogörelser för det kinesiska kommunistpartiets roll och inflytande, medlemskap i kommunistpartiet och partikommittéer inom företaget, samt om hur företaget följer de statliga strategierna i sin verksamhet: ”Utan reformen och öppningspolitiken skulle det inte finnas något Hengtong i dag. När det gäller Hengtongs framtida utveckling måste partiets fana hållas högt inom företaget. Cui Genliang, sekreterare för partikommittén och styrelseordförande för Hengtong-gruppen, sa att Hengtong-gruppens partikommitté aldrig har glömt sin ursprungliga avsikt, alltid har kommit ihåg sitt uppdrag och kommer att fortsätta att driva på den ”röda motorn” i partibyggnaden, lägga allt större kraft på att utveckla företaget vidare och sträva efter att svara på frågeformuläret från tiden med en utveckling av hög kvalitet. [...] Genom systemet ”en person för två befattningar”, som gör det möjligt för samma person att vara partisekreterare och företagsledare, innehas alla de nuvarande 32 sekreterarbefattningarna vid partiavdelningarna i Hengtong-gruppen av cheferna för varje företag, och effektiviteten i partibyggnadsarbetet ingår i den övergripande bedömningen av dotterbolagen. [...] [Hengtong-]gruppens partikommitté håller ett seminarium om partibyggande vartannat år för att utarbeta gruppens arbetsplan för partibyggande som en ”föreskriven åtgärd” för det årliga arbetet vid varje partiavdelning medan varje partiavdelning väljer en innovativ ”frivillig åtgärd” för att främja företagsgrenen för att uppnå det fortliknande målet och att inrätta en grupps ”partibyggnadsstridsgrupp”, se till att personalen som är medlem i partiet fokuserar på heder som är värdig fanan, skapa ”specialstyrkor” för partibyggnad inom grupper och inrätta en partibyggnadsparadigm inom grupperna som innebär ”strategiska partikommittéer, partifortsavdelningar och fanmedlemmar inom partiet [...] Företagets utveckling går hand i hand med partiets korrekta ledarskap. Vi måste förbli tacksamma och ta ansvar samtidigt som vi har vår grund i samhället. Hengtong-gruppens partikommitté har tagit ett stort ansvar för att noggrant följa den nationella utvecklingsstrategin, och anser att partiuppbyggnadsarbetet är ett sätt att åstadkomma en nära integrering av företagsutveckling med den nationella strategin och ta vara på de stora möjligheterna att växa och bli starkare” (55). |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen drog också slutsatser om det kinesiska kommunistpartiets inflytande på en annan tillverkare av optiska fiberkablar med betydande inhemsk tillverkning och export av den berörda produkten till EU, dvs. Hengtong-gruppen. Företaget är privatägt men har offentliggjort redogörelser för det kinesiska kommunistpartiets roll och inflytande, medlemskap i kommunistpartiet och partikommittéer inom företaget, samt om hur företaget följer de statliga strategierna i sin verksamhet: ”Utan reformen och öppningspolitiken skulle det inte finnas något Hengtong i dag. När det gäller Hengtongs framtida utveckling måste partiets fana hållas högt inom företaget. Cui Genliang, sekreterare för partikommittén och styrelseordförande för Hengtong-gruppen, sa att Hengtong-gruppens partikommitté aldrig har glömt sin ursprungliga avsikt, alltid har kommit ihåg sitt uppdrag och kommer att fortsätta att driva på den ”röda motorn” i partibyggnaden, lägga allt större kraft på att utveckla företaget vidare och sträva efter att svara på frågeformuläret från tiden med en utveckling av hög kvalitet. [...] Genom systemet ”en person för två befattningar”, som gör det möjligt för samma person att vara partisekreterare och företagsledare, innehas alla de nuvarande 32 sekreterarbefattningarna vid partiavdelningarna i Hengtong-gruppen av cheferna för varje företag, och effektiviteten i partibyggnadsarbetet ingår i den övergripande bedömningen av dotterbolagen. [...] [Hengtong-]gruppens partikommitté håller ett seminarium om partibyggande vartannat år för att utarbeta gruppens arbetsplan för partibyggande som en ”föreskriven åtgärd” för det årliga arbetet vid varje partiavdelning medan varje partiavdelning väljer en innovativ ”frivillig åtgärd” för att främja företagsgrenen för att uppnå det fortliknande målet och att inrätta en grupps ”partibyggnadsstridsgrupp”, se till att personalen som är medlem i partiet fokuserar på heder som är värdig fanan, skapa ”specialstyrkor” för partibyggnad inom grupper och inrätta en partibyggnadsparadigm inom grupperna som innebär ”strategiska partikommittéer, partifortsavdelningar och fanmedlemmar inom partiet [...] Företagets utveckling går hand i hand med partiets korrekta ledarskap. Vi måste förbli tacksamma och ta ansvar samtidigt som vi har vår grund i samhället. Hengtong-gruppens partikommitté har tagit ett stort ansvar för att noggrant följa den nationella utvecklingsstrategin, och anser att partiuppbyggnadsarbetet är ett sätt att åstadkomma en nära integrering av företagsutveckling med den nationella strategin och ta vara på de stora möjligheterna att växa och bli starkare” (55).

55

| (103) | Dessutom fastställde kommissionen att det privatägda företaget YOFC också står under statens inflytande, särskilt genom det kinesiska kommunistpartiets roll i företagets verksamhet. Företagets webbplats innehåller en redovisning av denna interaktion där man beskriver ett evenemang som syftar till att fira 97-årsdagen av bildandet av det kinesiska kommunistpartiet: ”Vid mötet lade kamrat Ma Jie, partikommitténs sekreterare och ordförande för YOFC, fram en viktig rapport. Sekreterare Ma Jie sammanfattade på ett uttömmande sätt företagets partibyggande arbeten och driftsförhållanden under det senaste året och lade fram framtida arbetskrav. Han påpekade följande: Under det gångna året har företagets partikommitté, under korrekt ledning av organisationer på högre nivå och i enlighet med det övergripande införandet av och kraven från arbetsgruppen för högteknologiska zoner i Donghu, noggrant studerat och tillämpat andan i Kinas kommunistpartis 19:e nationalkongress och fokuserat på YOFC:s övergripande utveckling. [...] I rapporten analyserade sekreterare Ma Jie också de utmaningar som YOFC stod inför 2018 och krävde att alla partimedlemmar effektivt skulle genomföra företagets fem strategiska åtgärder för att påskynda företagets omvandling och utveckling. [...] Han begärde följande: ”[...] I enlighet med andan i rapporten från det kinesiska kommunistpartiets 19:e nationalkongress och med YOFC:s 30-årsjubileum som en möjlighet kommer vi att ge nya bidrag till företagets helt nya framtid och skapa nya framsteg” (56). Ett år senare, i samband med kommunistpartiets 98-årsdag, rapporterade YOFC också att ”YOFC:s partikommitté tilldelades hederstiteln avancerad partiorganisation i Donghus högteknologiska zon” 2019. Under evenemanget uppmanade ordföranden och sekreteraren Ma Jie ”alla partimedlemmar att hålla den kinesiska socialistiska fanan högt och beslutsamt fastställa de ”fyra medvetenheterna”, stärka de ”fyra förtroendena”, tillämpa de ”två försvaren”, dra lärdom av detta exempel, ta de framstående som riktmärke, utföra sina uppgifter med omsorg, ta över och föra vidare den äldre generationens pionjärskap samt revolutionärernas och de framstående förebildernas innovativa anda, fullt ut involvera partiavdelningar på gräsrotsnivå som stridsfästningar samt banbrytande och föredömliga partimedlemmar, sträva efter att slutföra YOFC:s affärsmål 2019 och presentera de framstående prestationerna som en gåva vid 98-årsjubileet för det kinesiska kommunistpartiets grundande och 70-årsjubileet för Folkrepubliken Kinas grundande!” (57) |
| --- | --- |

(103)

Dessutom fastställde kommissionen att det privatägda företaget YOFC också står under statens inflytande, särskilt genom det kinesiska kommunistpartiets roll i företagets verksamhet. Företagets webbplats innehåller en redovisning av denna interaktion där man beskriver ett evenemang som syftar till att fira 97-årsdagen av bildandet av det kinesiska kommunistpartiet: ”Vid mötet lade kamrat Ma Jie, partikommitténs sekreterare och ordförande för YOFC, fram en viktig rapport. Sekreterare Ma Jie sammanfattade på ett uttömmande sätt företagets partibyggande arbeten och driftsförhållanden under det senaste året och lade fram framtida arbetskrav. Han påpekade följande: Under det gångna året har företagets partikommitté, under korrekt ledning av organisationer på högre nivå och i enlighet med det övergripande införandet av och kraven från arbetsgruppen för högteknologiska zoner i Donghu, noggrant studerat och tillämpat andan i Kinas kommunistpartis 19:e nationalkongress och fokuserat på YOFC:s övergripande utveckling. [...] I rapporten analyserade sekreterare Ma Jie också de utmaningar som YOFC stod inför 2018 och krävde att alla partimedlemmar effektivt skulle genomföra företagets fem strategiska åtgärder för att påskynda företagets omvandling och utveckling. [...] Han begärde följande: ”[...] I enlighet med andan i rapporten från det kinesiska kommunistpartiets 19:e nationalkongress och med YOFC:s 30-årsjubileum som en möjlighet kommer vi att ge nya bidrag till företagets helt nya framtid och skapa nya framsteg” (56). Ett år senare, i samband med kommunistpartiets 98-årsdag, rapporterade YOFC också att ”YOFC:s partikommitté tilldelades hederstiteln avancerad partiorganisation i Donghus högteknologiska zon” 2019. Under evenemanget uppmanade ordföranden och sekreteraren Ma Jie ”alla partimedlemmar att hålla den kinesiska socialistiska fanan högt och beslutsamt fastställa de ”fyra medvetenheterna”, stärka de ”fyra förtroendena”, tillämpa de ”två försvaren”, dra lärdom av detta exempel, ta de framstående som riktmärke, utföra sina uppgifter med omsorg, ta över och föra vidare den äldre generationens pionjärskap samt revolutionärernas och de framstående förebildernas innovativa anda, fullt ut involvera partiavdelningar på gräsrotsnivå som stridsfästningar samt banbrytande och föredömliga partimedlemmar, sträva efter att slutföra YOFC:s affärsmål 2019 och presentera de framstående prestationerna som en gåva vid 98-årsjubileet för det kinesiska kommunistpartiets grundande och 70-årsjubileet för Folkrepubliken Kinas grundande!” (57)

56

57

| (104) | Hos flera ledande tillverkare av optiska fiberkablar överlappar kommunistpartiets strukturer företagens ledningsorgan. Kommissionen konstaterade att ordföranden och den kontrollerande aktieägaren i ZTT, Xue Jiping, är medlem i det kinesiska kommunistpartiet och partikommitténs sekreterare (58). När det gäller FTT, en annan stor tillverkare av optiska fiberkablar, är styrelseordförande Lu Guoqing, medlem i kommunistpartiet (59) medan två andra högt uppsatta chefer också innehar posterna som sekreterare och biträdande sekreterare i partikommittén (60). Som anges i skäl 102 är den kontrollerande aktieägaren i den privatägda tillverkaren av optiska fiberkablar Hengtong Group, Cui Genliang, inte bara styrelseordförande utan också partikommitténs sekreterare. Han var tidigare även företrädare vid den 12:e och trettonde nationella folkkongressen (61). Dessutom innehar ordföranden i YOFC:s styrelse, Ma Jie, såsom fastställs i skäl 103, posten som sekreterare för partikommittén och är medlem i det kinesiska kommunistpartiet (62). |
| --- | --- |

(104)

Hos flera ledande tillverkare av optiska fiberkablar överlappar kommunistpartiets strukturer företagens ledningsorgan. Kommissionen konstaterade att ordföranden och den kontrollerande aktieägaren i ZTT, Xue Jiping, är medlem i det kinesiska kommunistpartiet och partikommitténs sekreterare (58). När det gäller FTT, en annan stor tillverkare av optiska fiberkablar, är styrelseordförande Lu Guoqing, medlem i kommunistpartiet (59) medan två andra högt uppsatta chefer också innehar posterna som sekreterare och biträdande sekreterare i partikommittén (60). Som anges i skäl 102 är den kontrollerande aktieägaren i den privatägda tillverkaren av optiska fiberkablar Hengtong Group, Cui Genliang, inte bara styrelseordförande utan också partikommitténs sekreterare. Han var tidigare även företrädare vid den 12:e och trettonde nationella folkkongressen (61). Dessutom innehar ordföranden i YOFC:s styrelse, Ma Jie, såsom fastställs i skäl 103, posten som sekreterare för partikommittén och är medlem i det kinesiska kommunistpartiet (62).

58

59

60

61

62

| (105) | Statens närvaro och ingripanden på finansmarknaderna (se även avsnitt 3.1.1.8 nedan) och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har ytterligare en snedvridande effekt på marknaden (63). Den statliga närvaron i företag, däribland statsägda företag, i sektorn för optiska fiberkablar och andra sektorer (t.ex. finanssektorn och sektorn för insatsvaror) gör det alltså möjligt för de kinesiska myndigheterna att påverka priser och kostnader. |
| --- | --- |

(105)

Statens närvaro och ingripanden på finansmarknaderna (se även avsnitt 3.1.1.8 nedan) och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har ytterligare en snedvridande effekt på marknaden (63). Den statliga närvaron i företag, däribland statsägda företag, i sektorn för optiska fiberkablar och andra sektorer (t.ex. finanssektorn och sektorn för insatsvaror) gör det alltså möjligt för de kinesiska myndigheterna att påverka priser och kostnader.

63

3.1.1.5.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen. förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen. förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna

| (106) | Den kinesiska ekonomins inriktning avgörs i hög grad av ett välutvecklat planeringssystem som fastställer prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Relevanta planer finns på alla förvaltningsnivåer och täcker i stort sett alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser fördelas till sektorer som staten har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (64). |
| --- | --- |

(106)

Den kinesiska ekonomins inriktning avgörs i hög grad av ett välutvecklat planeringssystem som fastställer prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Relevanta planer finns på alla förvaltningsnivåer och täcker i stort sett alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser fördelas till sektorer som staten har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (64).

64

| (107) | De kinesiska myndigheterna anser att optiska fiberkablar är en nyckelprodukt, vilket framgår av offentliga dokument och förteckningar (65). En sådan kategorisering är av stor betydelse eftersom den gör det möjligt för vissa sektorer att omfattas av en rad specifika strategier och stödåtgärder som är utformade för att stimulera utvecklingen inom varje sektor (66). Optiska fiberkablar är en viktig del av internetnätsinfrastrukturen och spelar därför en avgörande roll i utbyggnaden av optiska fibernät och bredbandsinternet. Utvecklingen av det sistnämnda i Kina vägleds och styrs av ett stort antal planer, direktiv och andra dokument som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå och som är sammankopplade med varandra. Exempel på sådana viktiga policydokument på central nivå är följande: Folkrepubliken Kinas trettonde femårsplan för ekonomisk och social utveckling (2016–2020) (67) och den åtföljande trettonde femårsplanen för strategiska framväxande industrier (68), ”Made in China 2025”-planen (69), ”Internet Plus”-planen (70), ”Broadband China”-strategin (71), de vägledande yttrandena från statsrådets generalkontor om påskyndande av byggandet av ett höghastighetsbredbandsnät och lägre avgifter för snabbare internetuppkoppling (72) eller den treåriga åtgärdsplanen för utformningen av stora informationsinfrastrukturprojekt (73). Dessa centrala politiska bestämmelser återspeglas också och följs upp på regional nivå, t.ex. i provinsens Guangdongs handlingsplan för Internet Plus (2015–2020) (74). I samband med detta kan planeringsdokument som rör andra sektorer och som utfärdas på regional nivå skapa en länk till utvecklingen av internet när det gäller politisk vägledning, särskilt genomförandet av Internet Plus-planen, som i fallet med den trettonde nationella femårsplanen för den petrokemiska industrin i provinsen Hebei (75). |
| --- | --- |

(107)

De kinesiska myndigheterna anser att optiska fiberkablar är en nyckelprodukt, vilket framgår av offentliga dokument och förteckningar (65). En sådan kategorisering är av stor betydelse eftersom den gör det möjligt för vissa sektorer att omfattas av en rad specifika strategier och stödåtgärder som är utformade för att stimulera utvecklingen inom varje sektor (66). Optiska fiberkablar är en viktig del av internetnätsinfrastrukturen och spelar därför en avgörande roll i utbyggnaden av optiska fibernät och bredbandsinternet. Utvecklingen av det sistnämnda i Kina vägleds och styrs av ett stort antal planer, direktiv och andra dokument som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå och som är sammankopplade med varandra. Exempel på sådana viktiga policydokument på central nivå är följande: Folkrepubliken Kinas trettonde femårsplan för ekonomisk och social utveckling (2016–2020) (67) och den åtföljande trettonde femårsplanen för strategiska framväxande industrier (68), ”Made in China 2025”-planen (69), ”Internet Plus”-planen (70), ”Broadband China”-strategin (71), de vägledande yttrandena från statsrådets generalkontor om påskyndande av byggandet av ett höghastighetsbredbandsnät och lägre avgifter för snabbare internetuppkoppling (72) eller den treåriga åtgärdsplanen för utformningen av stora informationsinfrastrukturprojekt (73). Dessa centrala politiska bestämmelser återspeglas också och följs upp på regional nivå, t.ex. i provinsens Guangdongs handlingsplan för Internet Plus (2015–2020) (74). I samband med detta kan planeringsdokument som rör andra sektorer och som utfärdas på regional nivå skapa en länk till utvecklingen av internet när det gäller politisk vägledning, särskilt genomförandet av Internet Plus-planen, som i fallet med den trettonde nationella femårsplanen för den petrokemiska industrin i provinsen Hebei (75).

65

66

67

68

69

70

71

72

73

74

75

| (108) | Ovannämnda politik har legat till grund för statens fokusering på utvecklingen av optiska fibernät och optisk fiberinfrastruktur och även för marknaden för optiska fiberkablar och relaterat statligt stöd. Dessutom har genomförandet av ovannämnda politik även varit nära kopplat till och främjats av genomförandet av överordnade strategier, såsom utvecklingen av informationsindustrin (relevant dokument: Guide for the Development of the Information Industry från ministeriet för industri och informationsteknik och nationella kommissionen för utveckling och reform), stordataindustrin (relevant dokument: Big Data Industry Development Plan (2016–2020) från ministeriet för industri och informationsteknik), molnbaserade datortjänster (relevant dokument Three-year Action Plan for Cloud Computing Development (2017–2019) från ministeriet för industri och informationsteknik) eller sakernas internet (relevant dokument: the Notice of the General Office of the MIIT on Comprehensively Promoting the Construction and Development of the Mobile Internet of Things) (76). Med andra ord utmärker sig optiska fiberkablar som en ytterst viktig produkt för de kinesiska myndigheterna när det gäller att bygga nät och infrastruktur som betjänar hela skikt av viktiga konnektivitetsområden och digitala politikområden som utarbetas och övervakas av staten. På grundval av de policydokument som nämns i skälen 107 och 108 ingriper de kinesiska myndigheterna för att genomföra den tillhörande politiken och påverkar de fria marknadskrafterna inom sektorn för optiska fiberkablar, särskilt genom att främja och stödja den senare sektorn på olika sätt. |
| --- | --- |

(108)

Ovannämnda politik har legat till grund för statens fokusering på utvecklingen av optiska fibernät och optisk fiberinfrastruktur och även för marknaden för optiska fiberkablar och relaterat statligt stöd. Dessutom har genomförandet av ovannämnda politik även varit nära kopplat till och främjats av genomförandet av överordnade strategier, såsom utvecklingen av informationsindustrin (relevant dokument: Guide for the Development of the Information Industry från ministeriet för industri och informationsteknik och nationella kommissionen för utveckling och reform), stordataindustrin (relevant dokument: Big Data Industry Development Plan (2016–2020) från ministeriet för industri och informationsteknik), molnbaserade datortjänster (relevant dokument Three-year Action Plan for Cloud Computing Development (2017–2019) från ministeriet för industri och informationsteknik) eller sakernas internet (relevant dokument: the Notice of the General Office of the MIIT on Comprehensively Promoting the Construction and Development of the Mobile Internet of Things) (76). Med andra ord utmärker sig optiska fiberkablar som en ytterst viktig produkt för de kinesiska myndigheterna när det gäller att bygga nät och infrastruktur som betjänar hela skikt av viktiga konnektivitetsområden och digitala politikområden som utarbetas och övervakas av staten. På grundval av de policydokument som nämns i skälen 107 och 108 ingriper de kinesiska myndigheterna för att genomföra den tillhörande politiken och påverkar de fria marknadskrafterna inom sektorn för optiska fiberkablar, särskilt genom att främja och stödja den senare sektorn på olika sätt.

Guide for the Development of the Information Industry

Big Data Industry Development Plan (2016–2020)

Three-year Action Plan for Cloud Computing Development (2017–2019)

the Notice of the General Office of the MIIT on Comprehensively Promoting the Construction and Development of the Mobile Internet of Things

76

| (109) | De kinesiska myndigheterna styr utvecklingen för sektorn för optiska fiberkablar med hjälp av en bred uppsättning verktyg. Kommissionen fann belägg för specifika projekt och inrättandet av statliga vägledningsfonder och industriområden, vilket återspeglade de offentliga myndigheternas stöd till tillverkarna av optiska fiberkablar och deras värdekedja. |
| --- | --- |

(109)

De kinesiska myndigheterna styr utvecklingen för sektorn för optiska fiberkablar med hjälp av en bred uppsättning verktyg. Kommissionen fann belägg för specifika projekt och inrättandet av statliga vägledningsfonder och industriområden, vilket återspeglade de offentliga myndigheternas stöd till tillverkarna av optiska fiberkablar och deras värdekedja.

| (110) | Ett fall av lokala vägledningsfonder och myndighetsåtgärder till stöd för sektorn för optiska fiberkablar genom ett kapacitetsuppbyggnadsprojekt i provinsen Shandong påvisades av ett deltagande företag enligt följande: ”Fas I av projektet har en total investering på 1,8 miljarder renminbi yuan och består av uppförandet av sex pelare för dragning av optisk fiber och tolv produktionslinjer för optisk fiber, vilket innebär ett genombrott för sektorn för optisk fiber i provinsen Shandong. [...] Införandet av statliga aktieinvesteringsfonder har gjort det möjligt för företag att minska finansieringskostnaderna, öka sin finansiella soliditet och säkerhetsgrad, väglett omvandlingen av affärskoncept och säkerställt uppgraderingar” (77). En annan källa bekräftar att projektets syfte är att genomföra övergripande statliga strategier, såsom de som räknas upp i skälen 106 och 108, som i sin tur bygger på optisk fiber: ”Utvecklingen av internet går hand i hand med verktyg för höghastighetsöverföring, och sådana härleds från bra optisk fiber. Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. är ett högteknologiskt företag som utformats för att genomföra den strategiska åtgärden ”Made in China 2025”, den nationella strategin för den informationsbaserade ekonomiska utvecklingen samt för att tillgodose behoven hos nationella nyckelprojekt som ”Big Data”, ”Internet Plus” och ”Digital China”. Optisk fiber, ett material med en naturlig vetenskaplig och teknisk ”gen”, har nu etablerat sig och frodas i staden Zaozhuang” (78). |
| --- | --- |

(110)

Ett fall av lokala vägledningsfonder och myndighetsåtgärder till stöd för sektorn för optiska fiberkablar genom ett kapacitetsuppbyggnadsprojekt i provinsen Shandong påvisades av ett deltagande företag enligt följande: ”Fas I av projektet har en total investering på 1,8 miljarder renminbi yuan och består av uppförandet av sex pelare för dragning av optisk fiber och tolv produktionslinjer för optisk fiber, vilket innebär ett genombrott för sektorn för optisk fiber i provinsen Shandong. [...] Införandet av statliga aktieinvesteringsfonder har gjort det möjligt för företag att minska finansieringskostnaderna, öka sin finansiella soliditet och säkerhetsgrad, väglett omvandlingen av affärskoncept och säkerställt uppgraderingar” (77). En annan källa bekräftar att projektets syfte är att genomföra övergripande statliga strategier, såsom de som räknas upp i skälen 106 och 108, som i sin tur bygger på optisk fiber: ”Utvecklingen av internet går hand i hand med verktyg för höghastighetsöverföring, och sådana härleds från bra optisk fiber. Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. är ett högteknologiskt företag som utformats för att genomföra den strategiska åtgärden ”Made in China 2025”, den nationella strategin för den informationsbaserade ekonomiska utvecklingen samt för att tillgodose behoven hos nationella nyckelprojekt som ”Big Data”, ”Internet Plus” och ”Digital China”. Optisk fiber, ett material med en naturlig vetenskaplig och teknisk ”gen”, har nu etablerat sig och frodas i staden Zaozhuang” (78).

77

78

| (111) | Kommissionen fann också ett fall av inrättande av en kommunal fond i staden Suzhou på upp till 1 miljarder renminbi yuan som ställdes till förfogande för att minska det ekonomiska trycket till följd av affärssvårigheterna hos en av tillverkarna av optiska fiberkablar, Tongding Interconnection Information. Fondens uppgift är också att underlätta företagens väg mot börsnotering (79). |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen fann också ett fall av inrättande av en kommunal fond i staden Suzhou på upp till 1 miljarder renminbi yuan som ställdes till förfogande för att minska det ekonomiska trycket till följd av affärssvårigheterna hos en av tillverkarna av optiska fiberkablar, Tongding Interconnection Information. Fondens uppgift är också att underlätta företagens väg mot börsnotering (79).

79

| (112) | Såsom nämns i skäl 98 fann kommissionen dessutom att, bland de särskilda industriutvecklingszoner som stöddes av de kinesiska myndigheterna, fungerade ett av områdena i Wuhan, East Lake New Technology Industry Development Zone, som en viktig produktionsbas för optiska fiberkablar. I egenskap av en av statsrådets godkända nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri och en nationell demonstrationszon för inhemsk innovation blev det Kinas första bas för optoelektronikindustri (även kallad ”China Optics Valley” – se skäl 98). Tillverkare av optiska fiberkablar som är verksamma i området har gynnats av olika former av incitament och statligt stöd (80). |
| --- | --- |

(112)

Såsom nämns i skäl 98 fann kommissionen dessutom att, bland de särskilda industriutvecklingszoner som stöddes av de kinesiska myndigheterna, fungerade ett av områdena i Wuhan, East Lake New Technology Industry Development Zone, som en viktig produktionsbas för optiska fiberkablar. I egenskap av en av statsrådets godkända nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri och en nationell demonstrationszon för inhemsk innovation blev det Kinas första bas för optoelektronikindustri (även kallad ”China Optics Valley” – se skäl 98). Tillverkare av optiska fiberkablar som är verksamma i området har gynnats av olika former av incitament och statligt stöd (80).

80

| (113) | Dessutom förekommer direkta statliga subventioner bland de instrument genom vilka de kinesiska myndigheterna styr utvecklingen av sektorn för optiska fiberkablar. Årsrapporten för 2019 från den exporterande tillverkaren FTT bekräftar att företaget hade 393,8 miljoner renminbi yuan i förutbetalda intäkter i statliga subventioner och 45,8 miljoner renminbi yuan i form av statliga subventioner som ”övriga intäkter” i slutet av 2019 (81). Årsrapporten för 2019 från den exporterande tillverkaren ZTT bekräftar att företaget hade 150,3 miljoner renminbi yuan i förutbetalda intäkter i statliga subventioner och hade tagit emot 361,1 miljoner renminbi yuan i form av statliga subventioner för daglig affärsverksamhet i slutet av 2019 (82). I årsrapporten för 2019 från tillverkaren av optiska fiberkablar Hengtong-gruppen bekräftas dessutom att företagets förutbetalda intäkter i form av statliga subventioner uppgick till 81,8 miljoner renminbi yuan och att subventionerna som avsåg företagets dagliga affärsverksamhet uppgick till 268,3 miljoner renminbi yuan 2019 (83). |
| --- | --- |

(113)

Dessutom förekommer direkta statliga subventioner bland de instrument genom vilka de kinesiska myndigheterna styr utvecklingen av sektorn för optiska fiberkablar. Årsrapporten för 2019 från den exporterande tillverkaren FTT bekräftar att företaget hade 393,8 miljoner renminbi yuan i förutbetalda intäkter i statliga subventioner och 45,8 miljoner renminbi yuan i form av statliga subventioner som ”övriga intäkter” i slutet av 2019 (81). Årsrapporten för 2019 från den exporterande tillverkaren ZTT bekräftar att företaget hade 150,3 miljoner renminbi yuan i förutbetalda intäkter i statliga subventioner och hade tagit emot 361,1 miljoner renminbi yuan i form av statliga subventioner för daglig affärsverksamhet i slutet av 2019 (82). I årsrapporten för 2019 från tillverkaren av optiska fiberkablar Hengtong-gruppen bekräftas dessutom att företagets förutbetalda intäkter i form av statliga subventioner uppgick till 81,8 miljoner renminbi yuan och att subventionerna som avsåg företagets dagliga affärsverksamhet uppgick till 268,3 miljoner renminbi yuan 2019 (83).

81

82

83

| (114) | När det gäller insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar fann kommissionen att aramid, en kemiskt framställd syntetisk fiber och en insatsvara i tillverkningen av optiska fiberkablar, i likhet med optiska fibrer (se skäl 107) kategoriseras som nyckelprodukt av de kinesiska myndigheterna i den vägledande katalogen med nyckelprodukter och nyckeltjänster inom strategiska framväxande industrier (84). Denna kvalificering har satt den senare råvaran i fokus för flera av de kinesiska myndigheternas politiska åtgärder. Som en följd av detta har aramid i Kina omfattats av planeringsdokument, t.ex. genomförandeplanen för omvandling och uppgradering av den kemiska fibertillverkningsindustrin (2017–2020) (genomförandeplanen) där den har en central fokusinriktning när det gäller att påskynda utvecklingen (85). Det konstaterades att aramid också omfattades av minst ett ytterligare planeringsdokument, 2016 års utvecklingsplan för industrin för nya material i Hebei, som gav berörda parter i uppdrag att särskilt påskynda utvecklingen av aramidfibrer genom det nationella ”Torch”-programmet i Handan (86). |
| --- | --- |

(114)

När det gäller insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar fann kommissionen att aramid, en kemiskt framställd syntetisk fiber och en insatsvara i tillverkningen av optiska fiberkablar, i likhet med optiska fibrer (se skäl 107) kategoriseras som nyckelprodukt av de kinesiska myndigheterna i den vägledande katalogen med nyckelprodukter och nyckeltjänster inom strategiska framväxande industrier (84). Denna kvalificering har satt den senare råvaran i fokus för flera av de kinesiska myndigheternas politiska åtgärder. Som en följd av detta har aramid i Kina omfattats av planeringsdokument, t.ex. genomförandeplanen för omvandling och uppgradering av den kemiska fibertillverkningsindustrin (2017–2020) (genomförandeplanen) där den har en central fokusinriktning när det gäller att påskynda utvecklingen (85). Det konstaterades att aramid också omfattades av minst ett ytterligare planeringsdokument, 2016 års utvecklingsplan för industrin för nya material i Hebei, som gav berörda parter i uppdrag att särskilt påskynda utvecklingen av aramidfibrer genom det nationella ”Torch”-programmet i Handan (86).

84

85

86

| (115) | Mer allmänt omfattas kemiska fibrer av statlig reglering och marknadsstyrningspolitik inte bara centralt (t.ex. via genomförandeplanen) utan även av planeringsdokument på regional nivå, såsom provinsen Zhejiangs handlingsplan för omfattande omvandling och uppgradering av traditionella tillverkningsindustrier där kemiska fibrer utgör en av de tio nyckelindustrier som omfattas av särskild politisk styrning (87), eller den trettonde femårsplanen för utvecklingen av den kemiska industrin i provinsen Jiangsu (2016–2020). I den senares bestämmelser om nya kemiska material ligger tonvikten framför allt på att stödja utveckling och industrialisering av tillämpningar i senare led med högt mervärde, såsom högpresterande fibrer, som kan omfatta fibrer som används vid tillverkning av optiska fiberkablar. I den sistnämnda planen anges även att industrin ska minska produktionskostnaderna och undanröja flaskhalsar i försörjningen när det gäller viktiga stödmaterial i tidigare led (88). |
| --- | --- |

(115)

Mer allmänt omfattas kemiska fibrer av statlig reglering och marknadsstyrningspolitik inte bara centralt (t.ex. via genomförandeplanen) utan även av planeringsdokument på regional nivå, såsom provinsen Zhejiangs handlingsplan för omfattande omvandling och uppgradering av traditionella tillverkningsindustrier där kemiska fibrer utgör en av de tio nyckelindustrier som omfattas av särskild politisk styrning (87), eller den trettonde femårsplanen för utvecklingen av den kemiska industrin i provinsen Jiangsu (2016–2020). I den senares bestämmelser om nya kemiska material ligger tonvikten framför allt på att stödja utveckling och industrialisering av tillämpningar i senare led med högt mervärde, såsom högpresterande fibrer, som kan omfatta fibrer som används vid tillverkning av optiska fiberkablar. I den sistnämnda planen anges även att industrin ska minska produktionskostnaderna och undanröja flaskhalsar i försörjningen när det gäller viktiga stödmaterial i tidigare led (88).

87

undanröja flaskhalsar i försörjningen när det gäller viktiga stödmaterial i tidigare led

88

| (116) | När det gäller en annan grundläggande insatsvara – polyeten – finns det belägg för statlig produktionsstyrning. Den nationella kommissionen för utveckling och reform har tagit med vissa processer för produktion av polyeten i sin katalog över riktlinjer för industriell omstrukturering, där ett underavsnitt i den ”begränsade förteckningen” omfattar petrokemiska produkter, framför allt polyetylen eller polyvinylklorid genom acetylenprocess med en årlig produktion på mindre än 200 000 ton (89). |
| --- | --- |

(116)

När det gäller en annan grundläggande insatsvara – polyeten – finns det belägg för statlig produktionsstyrning. Den nationella kommissionen för utveckling och reform har tagit med vissa processer för produktion av polyeten i sin katalog över riktlinjer för industriell omstrukturering, där ett underavsnitt i den ”begränsade förteckningen” omfattar petrokemiska produkter, framför allt polyetylen eller polyvinylklorid genom acetylenprocess med en årlig produktion på mindre än 200 000 ton (89).

katalog över riktlinjer för industriell omstrukturering

polyetylen eller polyvinylklorid genom acetylenprocess med en årlig produktion på mindre än 200 000 ton

89

| (117) | Allmänt sett betraktar de kinesiska myndigheterna den kemiska industrin, från vilken tillverkare av optiska fiberkablar hämtar ett antal insatsvaror (se skälen 90 och 114), som en viktig sektor. Detta återspeglas i de många planer, direktiv och andra dokument som rör kemisektorn och som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå. Syftet med dessa dokument är att hantera många aspekter av den kemiska sektorns funktion i stort och därigenom påverka exempelvis de delsektorer som producerar de olika kemiska föreningar i tidigare led som används för att tillverka de kemiska råvaror som används i tillverkningen av optiska fiberkablar (t.ex. de som räknas upp i skälen 90 och 114), särskilt när det gäller utveckling av värdekedjan, leveransmönster, val av teknik, produktionslokalisering eller politiskt stöd (90). |
| --- | --- |

(117)

Allmänt sett betraktar de kinesiska myndigheterna den kemiska industrin, från vilken tillverkare av optiska fiberkablar hämtar ett antal insatsvaror (se skälen 90 och 114), som en viktig sektor. Detta återspeglas i de många planer, direktiv och andra dokument som rör kemisektorn och som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå. Syftet med dessa dokument är att hantera många aspekter av den kemiska sektorns funktion i stort och därigenom påverka exempelvis de delsektorer som producerar de olika kemiska föreningar i tidigare led som används för att tillverka de kemiska råvaror som används i tillverkningen av optiska fiberkablar (t.ex. de som räknas upp i skälen 90 och 114), särskilt när det gäller utveckling av värdekedjan, leveransmönster, val av teknik, produktionslokalisering eller politiskt stöd (90).

90

| (118) | Särskilt när det gäller glasfiber, som utgör en av insatsvarorna, bekräftade kommissionen att staten ingrep i den geografiska fördelningen av glasfibertillverkningen genom bestämmelserna i den trettonde femårsplanen för byggmaterialindustrin (2016–2020) (91), bland annat genom att ge instruktioner om att produktionen skulle utvecklas specifikt i provinsen Jiangxi, och därmed påverkade de berörda ekonomiska aktörernas fria beslutsfattande. |
| --- | --- |

(118)

Särskilt när det gäller glasfiber, som utgör en av insatsvarorna, bekräftade kommissionen att staten ingrep i den geografiska fördelningen av glasfibertillverkningen genom bestämmelserna i den trettonde femårsplanen för byggmaterialindustrin (2016–2020) (91), bland annat genom att ge instruktioner om att produktionen skulle utvecklas specifikt i provinsen Jiangxi, och därmed påverkade de berörda ekonomiska aktörernas fria beslutsfattande.

91

| (119) | I rapporten nämns också att elpriserna, som är en av faktorerna för tillverkningen av optiska fiberkablar, inte är marknadsbaserade i Kina och också är föremål för betydande snedvridningar (genom central prissättning, prisdifferentiering och direktinköp av el) (92). |
| --- | --- |

(119)

I rapporten nämns också att elpriserna, som är en av faktorerna för tillverkningen av optiska fiberkablar, inte är marknadsbaserade i Kina och också är föremål för betydande snedvridningar (genom central prissättning, prisdifferentiering och direktinköp av el) (92).

92

| (120) | Statens och lokala myndigheters inflytande i hela värdekedjan har åtminstone potentiellt en snedvridande inverkan på priserna. På de sätt som beskrivs ovan är sektorn för optiska fiberkablar och de sektorer som producerar råvaror som används vid produktion av optiska fiberkablar föremål för statligt ingripande, och de kinesiska myndigheterna styr och kontrollerar praktiskt taget alla aspekter av de optiska fiberkablarnas värdekedja och kedjans funktion. |
| --- | --- |

(120)

Statens och lokala myndigheters inflytande i hela värdekedjan har åtminstone potentiellt en snedvridande inverkan på priserna. På de sätt som beskrivs ovan är sektorn för optiska fiberkablar och de sektorer som producerar råvaror som används vid produktion av optiska fiberkablar föremål för statligt ingripande, och de kinesiska myndigheterna styr och kontrollerar praktiskt taget alla aspekter av de optiska fiberkablarnas värdekedja och kedjans funktion.

| (121) | Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare, exempelvis tillverkare av optiska fiberkablar, att uppfylla de offentliga politiska målen i fråga om de insatsvaror som används vid produktion av optiska fiberkablar. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt. |
| --- | --- |

(121)

Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare, exempelvis tillverkare av optiska fiberkablar, att uppfylla de offentliga politiska målen i fråga om de insatsvaror som används vid produktion av optiska fiberkablar. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt.

3.1.1.6.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen: avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen: avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt

| (122) | Enligt den tillgängliga informationen förefaller det kinesiska konkurssystemet vara olämpligt för att uppnå de egna huvudmålen, exempelvis att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagstadgade rättigheter. Detta förefaller bero på att den kinesiska konkursrätten visserligen formellt sett grundas på principer som liknar de principer som tillämpas i motsvarande lagar i andra länder än Kina, men det kinesiska systemet kännetecknas av ett systematiskt bristande verkställande. Antalet konkurser är fortfarande uppseendeväckande lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfaranden, och har ofta direkt inflytande över resultatet av förfarandena (93). |
| --- | --- |

(122)

Enligt den tillgängliga informationen förefaller det kinesiska konkurssystemet vara olämpligt för att uppnå de egna huvudmålen, exempelvis att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagstadgade rättigheter. Detta förefaller bero på att den kinesiska konkursrätten visserligen formellt sett grundas på principer som liknar de principer som tillämpas i motsvarande lagar i andra länder än Kina, men det kinesiska systemet kännetecknas av ett systematiskt bristande verkställande. Antalet konkurser är fortfarande uppseendeväckande lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfaranden, och har ofta direkt inflytande över resultatet av förfarandena (93).

93

| (123) | Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är dessutom särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina (94). All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivt ägande av mark på landsbygden och statligt ägande i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark. Det finns rättsliga bestämmelser för att fördela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa köpare erhåller sin mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser (95). Myndigheterna har ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark (96), bland annat genomförandet av ekonomiska planer. |
| --- | --- |

(123)

Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är dessutom särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina (94). All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivt ägande av mark på landsbygden och statligt ägande i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark. Det finns rättsliga bestämmelser för att fördela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa köpare erhåller sin mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser (95). Myndigheterna har ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark (96), bland annat genomförandet av ekonomiska planer.

94

95

96

| (124) | I likhet med många andra sektorer i den kinesiska ekonomin omfattas tillverkare av optiska fiberkablar av de allmänna reglerna i den kinesiska konkurs-, bolags- och egendomsrätten. Detta innebär att dessa företag även är föremål för de snedvridningar som genomsyrar hela systemet och uppstår till följd av diskriminerande eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten. I den aktuella undersökningen framkom inget som stred mot dessa slutsatser. Därför drog kommissionen preliminärt slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar ordentligt, vilket ger upphov till snedvridningar vid upprätthållandet av insolventa företag i drift och fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina. På grundval av tillgänglig bevisning förefaller dessa överväganden vara fullt tillämpliga även inom sektorn för optiska fiberkablar och de sektorer som producerar de råvaror som används för att producera den berörda produkten. |
| --- | --- |

(124)

I likhet med många andra sektorer i den kinesiska ekonomin omfattas tillverkare av optiska fiberkablar av de allmänna reglerna i den kinesiska konkurs-, bolags- och egendomsrätten. Detta innebär att dessa företag även är föremål för de snedvridningar som genomsyrar hela systemet och uppstår till följd av diskriminerande eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten. I den aktuella undersökningen framkom inget som stred mot dessa slutsatser. Därför drog kommissionen preliminärt slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar ordentligt, vilket ger upphov till snedvridningar vid upprätthållandet av insolventa företag i drift och fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina. På grundval av tillgänglig bevisning förefaller dessa överväganden vara fullt tillämpliga även inom sektorn för optiska fiberkablar och de sektorer som producerar de råvaror som används för att producera den berörda produkten.

| (125) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten inom sektorn för optiska fiberkablar och inom sektorn som producerar de råvaror som krävs för tillverkningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(125)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten inom sektorn för optiska fiberkablar och inom sektorn som producerar de råvaror som krävs för tillverkningen av den berörda produkten.

3.1.1.7.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen: snedvridna lönekostnader

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen: snedvridna lönekostnader

| (126) | Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullständigt i Kina, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna inte har rätt att organisera sig kollektivt. Kina har inte ratificerat ett antal av Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner, bland annat konventionerna om föreningsfrihet och om kollektivavtal (97). I enlighet med nationell lagstiftning finns det endast en aktiv fackorganisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande begränsat (98). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för registrering av hushåll, som begränsar tillgången till fullständig social trygghet och andra förmåner för lokala invånare i varje administrativt område. Detta leder vanligtvis till att arbetstagare som inte är registrerade som lokala invånare har en sårbar ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (99). Dessa undersökningsresultat visar på en snedvridning av lönekostnaderna i Kina. |
| --- | --- |

(126)

Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullständigt i Kina, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna inte har rätt att organisera sig kollektivt. Kina har inte ratificerat ett antal av Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner, bland annat konventionerna om föreningsfrihet och om kollektivavtal (97). I enlighet med nationell lagstiftning finns det endast en aktiv fackorganisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande begränsat (98). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för registrering av hushåll, som begränsar tillgången till fullständig social trygghet och andra förmåner för lokala invånare i varje administrativt område. Detta leder vanligtvis till att arbetstagare som inte är registrerade som lokala invånare har en sårbar ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (99). Dessa undersökningsresultat visar på en snedvridning av lönekostnaderna i Kina.

97

98

99

| (127) | Det finns inga bevis för att företag som producerar optiska fiberkablar eller tillhörande insatsvaror inte skulle omfattas av det beskrivna kinesiska arbetsrättssystemet. Sektorn för optiska fiberkablar påverkas således av snedvridningarna av lönekostnader, både direkt (vid produktionen av den berörda produkten) och indirekt (när tillverkare av optiska fiberkablar har tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina). |
| --- | --- |

(127)

Det finns inga bevis för att företag som producerar optiska fiberkablar eller tillhörande insatsvaror inte skulle omfattas av det beskrivna kinesiska arbetsrättssystemet. Sektorn för optiska fiberkablar påverkas således av snedvridningarna av lönekostnader, både direkt (vid produktionen av den berörda produkten) och indirekt (när tillverkare av optiska fiberkablar har tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina).

3.1.1.8.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen: tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen: tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten

| (128) | Tillgången till kapital för företag i Kina snedvrids på flera olika sätt. |
| --- | --- |

(128)

Tillgången till kapital för företag i Kina snedvrids på flera olika sätt.

| (129) | För det första kännetecknas Kinas finansiella system av de statsägda bankernas starka ställning (100), som tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska lönsamhet när de ger tillgång till finansiering. I likhet med icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (personer i den högsta ledningen för de stora statsägda finansinstituten utses av det kinesiska kommunistpartiet) (101), och i likhet med icke-finansiella statsägda företag, genomför bankerna regelbundet offentlig politik som har utformats av de kinesiska myndigheterna. I och med detta uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet enligt behoven i fråga om den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen och att följa statens industripolitik (102). Dessutom tillkommer ytterligare regler för direkt finansiering till sektorer som de kinesiska myndigheterna har fastställt som gynnade eller viktiga på andra sätt (103). |
| --- | --- |

(129)

För det första kännetecknas Kinas finansiella system av de statsägda bankernas starka ställning (100), som tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska lönsamhet när de ger tillgång till finansiering. I likhet med icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (personer i den högsta ledningen för de stora statsägda finansinstituten utses av det kinesiska kommunistpartiet) (101), och i likhet med icke-finansiella statsägda företag, genomför bankerna regelbundet offentlig politik som har utformats av de kinesiska myndigheterna. I och med detta uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet enligt behoven i fråga om den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen och att följa statens industripolitik (102). Dessutom tillkommer ytterligare regler för direkt finansiering till sektorer som de kinesiska myndigheterna har fastställt som gynnade eller viktiga på andra sätt (103).

100

101

102

103

| (130) | Det har visserligen bekräftats att det finns flera rättsliga bestämmelser som föreskriver att normal bankpraxis och aktsamhetsregler ska följas, såsom undersökning av låntagares kreditvärdighet, men nästan all bevisning, bland annat resultat från undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder, tyder på att dessa bestämmelser endast spelar en underordnad roll vid tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten. |
| --- | --- |

(130)

Det har visserligen bekräftats att det finns flera rättsliga bestämmelser som föreskriver att normal bankpraxis och aktsamhetsregler ska följas, såsom undersökning av låntagares kreditvärdighet, men nästan all bevisning, bland annat resultat från undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder, tyder på att dessa bestämmelser endast spelar en underordnad roll vid tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten.

| (131) | De kinesiska myndigheterna har exempelvis mycket nyligen klargjort att även privata storkundsbankers beslut måste övervakas av kommunistpartiet och ligga i linje med nationell politik. Ett av statens tre övergripande mål när det gäller bankförvaltning är nu att stärka partiets ledarskap inom bank- och försäkringssektorn, även när det gäller operativa frågor och ledningsfrågor inom företag (104). Dessutom måste storkundsbankernas resultatbedömningskriterier nu särskilt ta hänsyn till hur enheter tjänar de nationella utvecklingsmålen och realekonomin, och i synnerhet hur de tjänar strategiska och framväxande industrier (105). |
| --- | --- |

(131)

De kinesiska myndigheterna har exempelvis mycket nyligen klargjort att även privata storkundsbankers beslut måste övervakas av kommunistpartiet och ligga i linje med nationell politik. Ett av statens tre övergripande mål när det gäller bankförvaltning är nu att stärka partiets ledarskap inom bank- och försäkringssektorn, även när det gäller operativa frågor och ledningsfrågor inom företag (104). Dessutom måste storkundsbankernas resultatbedömningskriterier nu särskilt ta hänsyn till hur enheter tjänar de nationella utvecklingsmålen och realekonomin, och i synnerhet hur de tjänar strategiska och framväxande industrier (105).

104

tjänar de nationella utvecklingsmålen och realekonomin

tjänar strategiska och framväxande industrier

105

| (132) | Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av flera olika skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för de kinesiska myndigheterna och styrkan hos eventuella implicita garantier från staten. Uppskattningar talar starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (106). |
| --- | --- |

(132)

Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av flera olika skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för de kinesiska myndigheterna och styrkan hos eventuella implicita garantier från staten. Uppskattningar talar starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (106).

106

| (133) | Dessutom tillkommer ytterligare regler för att rikta finansiering till sektorer som staten har fastställt som främjade eller viktiga på andra sätt (107). Detta leder till att utlåning till statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag i viktiga industrisektorer prioriteras, vilket i sin tur innebär att tillgången till och kostnaden för kapital inte är lika för alla aktörer på marknaden. |
| --- | --- |

(133)

Dessutom tillkommer ytterligare regler för att rikta finansiering till sektorer som staten har fastställt som främjade eller viktiga på andra sätt (107). Detta leder till att utlåning till statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag i viktiga industrisektorer prioriteras, vilket i sin tur innebär att tillgången till och kostnaden för kapital inte är lika för alla aktörer på marknaden.

107

| (134) | För det andra har lånekostnaderna hållits artificiellt låga för att stimulera investeringstillväxten, Detta har lett till en överdriven användning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av ökningar av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots betydande lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte följer kommersiell praxis. |
| --- | --- |

(134)

För det andra har lånekostnaderna hållits artificiellt låga för att stimulera investeringstillväxten, Detta har lett till en överdriven användning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av ökningar av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots betydande lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte följer kommersiell praxis.

| (135) | För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av fria marknadskrafter, trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgjorde fortfarande minst en tredjedel av all utlåning i slutet av 2018 (108). Officiella medier i Kina har nyligen rapporterat att kommunistpartiet efterlyste en sänkning av marknadsräntan för lån (109). Artificiellt låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning. |
| --- | --- |

(135)

För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av fria marknadskrafter, trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgjorde fortfarande minst en tredjedel av all utlåning i slutet av 2018 (108). Officiella medier i Kina har nyligen rapporterat att kommunistpartiet efterlyste en sänkning av marknadsräntan för lån (109). Artificiellt låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning.

108

sänkning av marknadsräntan för lån

109

| (136) | Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalfördelningen blir allt ineffektivare, utan tecken på någon kreditåtstramning, vilken skulle kunna förväntas under icke-snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Ställda inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har de kinesiska myndigheterna valt att undvika fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har följaktligen hanterats genom förlängning av lånen, vilket i sin tur skapat s.k. zombieföretag, eller genom överföring av äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller påverkar dess grundorsaker. |
| --- | --- |

(136)

Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalfördelningen blir allt ineffektivare, utan tecken på någon kreditåtstramning, vilken skulle kunna förväntas under icke-snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Ställda inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har de kinesiska myndigheterna valt att undvika fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har följaktligen hanterats genom förlängning av lånen, vilket i sin tur skapat s.k. zombieföretag, eller genom överföring av äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller påverkar dess grundorsaker.

| (137) | Trots åtgärderna för att liberalisera marknaden påverkas företagskreditsystemet i Kina således fortfarande av betydande snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

(137)

Trots åtgärderna för att liberalisera marknaden påverkas företagskreditsystemet i Kina således fortfarande av betydande snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna.

| (138) | Ingen bevisning har lämnats för att sektorn för optiska fiberkablar skulle vara undantagen från de statliga ingripanden i finanssystemet som beskrivs ovan. Kommissionen har också fastställt att ledande tillverkare av optiska fiberkablar gynnades av statliga subventioner (se skäl 113). De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer. |
| --- | --- |

(138)

Ingen bevisning har lämnats för att sektorn för optiska fiberkablar skulle vara undantagen från de statliga ingripanden i finanssystemet som beskrivs ovan. Kommissionen har också fastställt att ledande tillverkare av optiska fiberkablar gynnades av statliga subventioner (se skäl 113). De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

3.1.1.9.   De beskrivna snedvridningarnas systemiska karaktär

De beskrivna snedvridningarnas systemiska karaktär

| (139) | Kommissionen noterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten är typiska för den kinesiska ekonomin. Den tillgängliga bevisningen visar att de fakta och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen i avsnitten 3.1.1.2–3.1.1.5 och i del A i rapporten gäller hela landet och dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorer i avsnitten 3.1.1.6–3.1.1.8 och i del B i rapporten. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen noterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten är typiska för den kinesiska ekonomin. Den tillgängliga bevisningen visar att de fakta och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen i avsnitten 3.1.1.2–3.1.1.5 och i del A i rapporten gäller hela landet och dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorer i avsnitten 3.1.1.6–3.1.1.8 och i del B i rapporten.

| (140) | Kommissionen erinrar om att det krävs ett brett sortiment av insatsvaror för att tillverka optiska fiberkablar. I detta avseende framgår det av bevisningen i ärendehandlingarna att samtliga exporterande tillverkare som ingår i urvalet köpte alla sina insatsvaror i Kina. När tillverkare av optiska fiberkablar köper/kontrakterar dessa insatsvaror i Kina påverkas de priser de betalar (som registreras som kostnader) helt klart av samma systemrelaterade snedvridningar som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen erinrar om att det krävs ett brett sortiment av insatsvaror för att tillverka optiska fiberkablar. I detta avseende framgår det av bevisningen i ärendehandlingarna att samtliga exporterande tillverkare som ingår i urvalet köpte alla sina insatsvaror i Kina. När tillverkare av optiska fiberkablar köper/kontrakterar dessa insatsvaror i Kina påverkas de priser de betalar (som registreras som kostnader) helt klart av samma systemrelaterade snedvridningar som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

| (141) | Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för optiska fiberkablar som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas eftersom deras prisinformation påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för produktionen av insatsvarorna och så vidare. Det fanns inga exakta och lämpliga bevis eller argument för motsatsen i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(141)

Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för optiska fiberkablar som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas eftersom deras prisinformation påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för produktionen av insatsvarorna och så vidare. Det fanns inga exakta och lämpliga bevis eller argument för motsatsen i den aktuella undersökningen.

3.1.1.10.   Slutsats

Slutsats

| (142) | Analysen i avsnitten 3.1.1.2–3.1.1.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning för Kinas ingripande i landets ekonomi i allmänhet liksom i sektorn för optiska fiberkablar och tillhörande försörjningskedja, visar att priser eller kostnader för den berörda produkten, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från de kinesiska myndigheternas sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. |
| --- | --- |

(142)

Analysen i avsnitten 3.1.1.2–3.1.1.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning för Kinas ingripande i landets ekonomi i allmänhet liksom i sektorn för optiska fiberkablar och tillhörande försörjningskedja, visar att priser eller kostnader för den berörda produkten, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från de kinesiska myndigheternas sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall.

| (143) | Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som återspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som återspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet.

3.1.1.11.   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (144) | Under undersökningens gång inkom synpunkter från CCCME, de kinesiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren ZTT. |
| --- | --- |

(144)

Under undersökningens gång inkom synpunkter från CCCME, de kinesiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren ZTT.

| (145) | För det första hävdade CCCME att artikel 2.2 i WTO:s antidumpningsavtal inte erkänner begreppet betydande snedvridningar och att det inte finns någon artikel i antidumpningsavtalet som gör det möjligt att använda uppgifter från ett tredjeland som inte återspeglar exportlandets priser eller kostnadsnivå för att fastställa normalvärdet. Normalvärdet i antidumpningsundersökningar måste fastställas på grundval av försäljningspriserna eller kostnaderna för företagen i ursprungslandet eller åtminstone på grundval av priser eller kostnader som återspeglar priset eller kostnadsnivån i ursprungslandet. I samband med detta ansåg CCCME att artikel 2.6a i grundförordningen inte var förenlig med antidumpningsavtalet och inte borde tillämpas i detta fall. Enligt CCCME skulle EU:s beräkning av det konstruerade normalvärdet också behöva överensstämma med artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet och med överprövningsorganets tolkning av denna, som framgår i målet EU – Antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel (Argentina) (DS473) (nedan kallat EU – Biodiesel). De betydande snedvridningarna i exportlandet skulle behöva omfattas av definitionen av antingen försäljning som inte sker ”vid normal handel” eller en ”särskild marknadssituation”. Dessutom uppgav CCCME att det enligt artikel 2.2 i antidumpningsavtalet endast är tillåtet att konstruera normalvärdet om det inte förekommer någon försäljning vid normal handel. Begreppet ”normal handel” kan tolkas som att det är fråga om regelbundna försäljningar och inköp som kännetecknas av säljarens avsikt att göra en vinst. I artikel 2.2.1 föreskrivs dessutom att det endast kan anses att försäljningen av en produkt inte sker vid normal handel och bortses från om sådan försäljning sker i stora kvantiteter under en längre tid och till priser som inte gör det möjligt att täcka alla kostnader. Mot denna bakgrund hävdade CCCME även att klaganden inte hade bevisat att de påstådda betydande snedvridningarna varken tillhör försäljningskategorin ”inte vid normal handel” eller ”en särskild marknadssituation”. |
| --- | --- |

(145)

För det första hävdade CCCME att artikel 2.2 i WTO:s antidumpningsavtal inte erkänner begreppet betydande snedvridningar och att det inte finns någon artikel i antidumpningsavtalet som gör det möjligt att använda uppgifter från ett tredjeland som inte återspeglar exportlandets priser eller kostnadsnivå för att fastställa normalvärdet. Normalvärdet i antidumpningsundersökningar måste fastställas på grundval av försäljningspriserna eller kostnaderna för företagen i ursprungslandet eller åtminstone på grundval av priser eller kostnader som återspeglar priset eller kostnadsnivån i ursprungslandet. I samband med detta ansåg CCCME att artikel 2.6a i grundförordningen inte var förenlig med antidumpningsavtalet och inte borde tillämpas i detta fall. Enligt CCCME skulle EU:s beräkning av det konstruerade normalvärdet också behöva överensstämma med artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet och med överprövningsorganets tolkning av denna, som framgår i målet EU – Antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel (Argentina) (DS473) (nedan kallat EU – Biodiesel). De betydande snedvridningarna i exportlandet skulle behöva omfattas av definitionen av antingen försäljning som inte sker ”vid normal handel” eller en ”särskild marknadssituation”. Dessutom uppgav CCCME att det enligt artikel 2.2 i antidumpningsavtalet endast är tillåtet att konstruera normalvärdet om det inte förekommer någon försäljning vid normal handel. Begreppet ”normal handel” kan tolkas som att det är fråga om regelbundna försäljningar och inköp som kännetecknas av säljarens avsikt att göra en vinst. I artikel 2.2.1 föreskrivs dessutom att det endast kan anses att försäljningen av en produkt inte sker vid normal handel och bortses från om sådan försäljning sker i stora kvantiteter under en längre tid och till priser som inte gör det möjligt att täcka alla kostnader. Mot denna bakgrund hävdade CCCME även att klaganden inte hade bevisat att de påstådda betydande snedvridningarna varken tillhör försäljningskategorin ”inte vid normal handel” eller ”en särskild marknadssituation”.

EU – Biodiesel

| (146) | Kommissionen anser att bestämmelserna i artikel 2.6a är helt förenliga med Europeiska unionens skyldigheter inom ramen för WTO och den rättspraxis som CCCME hänvisar till. Inledningsvis noterar kommissionen att WTO:s rapport om EU – Biodiesel inte gällde tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen, utan en särskild bestämmelse i artikel 2.5 i grundförordningen. Det är under alla omständigheter i enlighet med WTO:s lagstiftning så som denna tolkas av WTO:s tvistlösningspanel och av överprövningsorganet i EU – Biodiesel möjligt att använda uppgifter från ett tredjeland, vederbörligen justerade när en sådan justering är nödvändig och underbyggd. Förekomsten av betydande snedvridningar gör att kostnaderna och priserna i exportlandet inte lämpar sig för konstruktion av normalvärdet. Under dessa omständigheter är det i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen möjligt att konstruera kostnaderna för tillverkning och försäljning på grundval av icke-snedvridna priser eller referensvärden, bland annat i ett lämpligt representativt land på en liknande utvecklingsnivå som exportlandet. När det gäller påståendet rörande klaganden gällde den rättsliga grunden och den bevisning som låg till grund för klagomålet villkoren för tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen. Såsom anges i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande ansåg kommissionen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a e i grundförordningen för att undersökningen skulle kunna inledas på denna grund. Artikel 2.6a i grundförordningen innehåller inga ytterligare beviskrav av den typ som parten hävdar. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen anser att bestämmelserna i artikel 2.6a är helt förenliga med Europeiska unionens skyldigheter inom ramen för WTO och den rättspraxis som CCCME hänvisar till. Inledningsvis noterar kommissionen att WTO:s rapport om EU – Biodiesel inte gällde tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen, utan en särskild bestämmelse i artikel 2.5 i grundförordningen. Det är under alla omständigheter i enlighet med WTO:s lagstiftning så som denna tolkas av WTO:s tvistlösningspanel och av överprövningsorganet i EU – Biodiesel möjligt att använda uppgifter från ett tredjeland, vederbörligen justerade när en sådan justering är nödvändig och underbyggd. Förekomsten av betydande snedvridningar gör att kostnaderna och priserna i exportlandet inte lämpar sig för konstruktion av normalvärdet. Under dessa omständigheter är det i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen möjligt att konstruera kostnaderna för tillverkning och försäljning på grundval av icke-snedvridna priser eller referensvärden, bland annat i ett lämpligt representativt land på en liknande utvecklingsnivå som exportlandet. När det gäller påståendet rörande klaganden gällde den rättsliga grunden och den bevisning som låg till grund för klagomålet villkoren för tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen. Såsom anges i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande ansåg kommissionen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a e i grundförordningen för att undersökningen skulle kunna inledas på denna grund. Artikel 2.6a i grundförordningen innehåller inga ytterligare beviskrav av den typ som parten hävdar. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden.

| (147) | CCCME hävdade också att klaganden inte har lagt fram tillräcklig bevisning för att motivera slutsatsen om ”betydande snedvridningar” inom den kinesiska industrin för optiska fiberkablar. Enligt CCCME är rapporten endast en allmän introduktion till vissa kinesiska politikområden, marknadsvillkor och förmodade statliga ingripanden inom vissa sektorer, och klagomålet innehöll inte några konkreta bevis på hur staten faktiskt påverkar den dagliga affärsverksamheten i företag som sysslar med optiska fiberkablar. CCCME hänvisade i detta avseende till WTO:s överprövningsorgans avgörande i målet Förenta staterna – Utjämningsåtgärder (DS437), och hävdade att påståendet om förekomsten av ”betydande snedvridningar” bör underbyggas med tillräcklig bevisning, inte bara om det påstådda statliga ingripandet, och att en sådan analys och ett sådant fastställande bör göras från fall till fall. |
| --- | --- |

(147)

CCCME hävdade också att klaganden inte har lagt fram tillräcklig bevisning för att motivera slutsatsen om ”betydande snedvridningar” inom den kinesiska industrin för optiska fiberkablar. Enligt CCCME är rapporten endast en allmän introduktion till vissa kinesiska politikområden, marknadsvillkor och förmodade statliga ingripanden inom vissa sektorer, och klagomålet innehöll inte några konkreta bevis på hur staten faktiskt påverkar den dagliga affärsverksamheten i företag som sysslar med optiska fiberkablar. CCCME hänvisade i detta avseende till WTO:s överprövningsorgans avgörande i målet Förenta staterna – Utjämningsåtgärder (DS437), och hävdade att påståendet om förekomsten av ”betydande snedvridningar” bör underbyggas med tillräcklig bevisning, inte bara om det påstådda statliga ingripandet, och att en sådan analys och ett sådant fastställande bör göras från fall till fall.

| (148) | Enligt CCCME var det klagandens och kommissionens ansvar att lägga fram ytterligare bevisning som på ett tillfredsställande sätt bevisar förekomsten av de påstådda ”betydande snedvridningarna” inom industrin för optiska fiberkablar. CCCME hävdade att kommissionen är skyldig att analysera situationen för varje kinesisk tillverkare som ingår i urvalet eller som är samarbetsvillig och avgöra huruvida någon av de faktorer som påverkar kostnaderna för produktion och försäljning är snedvridna för var och en av dem. CCCME ansåg också att även om kommissionen slutligen skulle besluta att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen är det orimligt att ersätta alla uppgifter och kostnadsfaktorer som använts för att konstruera normalvärdet för alla företag med uppgifter från ett tredjeland och inte i linje med bestämmelserna i grundförordningen. Enligt ordalydelsen i artikel 2.6a skulle endast de produktions- och försäljningskostnader som bevisligen var snedvridna ersättas av icke-snedvridna priser eller riktmärken. |
| --- | --- |

(148)

Enligt CCCME var det klagandens och kommissionens ansvar att lägga fram ytterligare bevisning som på ett tillfredsställande sätt bevisar förekomsten av de påstådda ”betydande snedvridningarna” inom industrin för optiska fiberkablar. CCCME hävdade att kommissionen är skyldig att analysera situationen för varje kinesisk tillverkare som ingår i urvalet eller som är samarbetsvillig och avgöra huruvida någon av de faktorer som påverkar kostnaderna för produktion och försäljning är snedvridna för var och en av dem. CCCME ansåg också att även om kommissionen slutligen skulle besluta att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen är det orimligt att ersätta alla uppgifter och kostnadsfaktorer som använts för att konstruera normalvärdet för alla företag med uppgifter från ett tredjeland och inte i linje med bestämmelserna i grundförordningen. Enligt ordalydelsen i artikel 2.6a skulle endast de produktions- och försäljningskostnader som bevisligen var snedvridna ersättas av icke-snedvridna priser eller riktmärken.

| (149) | Till stöd för detta påstående hävdade CCCME vidare att klaganden och kommissionen inte kunde bevisa att de inhemska marknaderna för tillhandahållande av alla råvaror för optiska fiberkablar var snedvridna och att det därför inte var motiverat att ersätta kostnaderna för alla råvaror. Även om klaganden och kommissionen skulle ha bevis på snedvridningar inom vissa råvarusektorer, utan tillräcklig bevisning för att det också förekommer snedvridningar inom andra råvarusektorer, bör uppgifterna om kostnaderna för det senare hämtas från de samarbetande kinesiska tillverkarnas bokföring. |
| --- | --- |

(149)

Till stöd för detta påstående hävdade CCCME vidare att klaganden och kommissionen inte kunde bevisa att de inhemska marknaderna för tillhandahållande av alla råvaror för optiska fiberkablar var snedvridna och att det därför inte var motiverat att ersätta kostnaderna för alla råvaror. Även om klaganden och kommissionen skulle ha bevis på snedvridningar inom vissa råvarusektorer, utan tillräcklig bevisning för att det också förekommer snedvridningar inom andra råvarusektorer, bör uppgifterna om kostnaderna för det senare hämtas från de samarbetande kinesiska tillverkarnas bokföring.

| (150) | CCCME hävdade även att de bokförda arbetskraftskostnaderna vid de kinesiska tillverkarna av optiska fiberkablar inte var snedvridna och därför borde behandlas som icke-snedvridna uppgifter i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen och användas för att konstruera normalvärdet. CCCME hävdade i detta avseende att klaganden inte hade lagt fram tillräcklig bevisning för att dessa kostnader var snedvridna i den kinesiska sektorn för optiska fiberkablar. Enligt CCCME var det orimligt och orättvist att ersätta arbetskraftskostnaderna med arbetskraftskostnaderna i ett tredjeland, eftersom arbetskraftskostnader påverkas av en kombination av flera faktorer och de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna skiljer sig åt även mellan olika kinesiska tillverkare, och i ännu högre grad mellan olika länder. CCCME tillade att det representativa land som kommissionen skulle välja ut var ett av de 50 länder som har en liknande ekonomisk utvecklingsnivå som Kina, och att arbetskraftskostnaderna i dessa länder skiljer sig avsevärt åt. CCCME gjorde liknande påståenden om energipriserna. |
| --- | --- |

(150)

CCCME hävdade även att de bokförda arbetskraftskostnaderna vid de kinesiska tillverkarna av optiska fiberkablar inte var snedvridna och därför borde behandlas som icke-snedvridna uppgifter i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen och användas för att konstruera normalvärdet. CCCME hävdade i detta avseende att klaganden inte hade lagt fram tillräcklig bevisning för att dessa kostnader var snedvridna i den kinesiska sektorn för optiska fiberkablar. Enligt CCCME var det orimligt och orättvist att ersätta arbetskraftskostnaderna med arbetskraftskostnaderna i ett tredjeland, eftersom arbetskraftskostnader påverkas av en kombination av flera faktorer och de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna skiljer sig åt även mellan olika kinesiska tillverkare, och i ännu högre grad mellan olika länder. CCCME tillade att det representativa land som kommissionen skulle välja ut var ett av de 50 länder som har en liknande ekonomisk utvecklingsnivå som Kina, och att arbetskraftskostnaderna i dessa länder skiljer sig avsevärt åt. CCCME gjorde liknande påståenden om energipriserna.

| (151) | Som svar på påståendena om tillräcklig bevisning i inledningsskedet erinrar kommissionen om att det i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande hänvisas till en rad prima facie-aspekter i den kinesiska marknaden för optiska fiberkablar, för att underbygga att marknaden påverkades av snedvridningarna i Kinas värdekedja för optiska fiberkablar. Kommissionen ansåg att den bevisning som anges i tillkännagivandet om inledande var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. Även om fastställandet av den faktiska förekomsten av betydande snedvridningar och den efterföljande användningen av metoden i artikel 2.6a a först sker vid tidpunkten för det preliminära och/eller slutliga utlämnandet av uppgifter, anges i artikel 2.6a e en skyldighet att inhämta de uppgifter som krävs för tillämpningen av denna metod när undersökningen har inletts på denna grund. I detta fall ansåg kommissionen att den prima facie-bevisning som klaganden lagt fram om betydande snedvridningar var tillräcklig för att inleda undersökningen på denna grund. Detta angavs tydligt i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande, i enlighet med den skyldighet som anges i artikel 2.6a e i grundförordningen. Kommissionen vidtog därför nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för den att tillämpa metoden i artikel 2.6a i grundförordningen om förekomsten av betydande snedvridningar skulle bekräftas under undersökningen. CCCME:s påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(151)

Som svar på påståendena om tillräcklig bevisning i inledningsskedet erinrar kommissionen om att det i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande hänvisas till en rad prima facie-aspekter i den kinesiska marknaden för optiska fiberkablar, för att underbygga att marknaden påverkades av snedvridningarna i Kinas värdekedja för optiska fiberkablar. Kommissionen ansåg att den bevisning som anges i tillkännagivandet om inledande var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. Även om fastställandet av den faktiska förekomsten av betydande snedvridningar och den efterföljande användningen av metoden i artikel 2.6a a först sker vid tidpunkten för det preliminära och/eller slutliga utlämnandet av uppgifter, anges i artikel 2.6a e en skyldighet att inhämta de uppgifter som krävs för tillämpningen av denna metod när undersökningen har inletts på denna grund. I detta fall ansåg kommissionen att den prima facie-bevisning som klaganden lagt fram om betydande snedvridningar var tillräcklig för att inleda undersökningen på denna grund. Detta angavs tydligt i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande, i enlighet med den skyldighet som anges i artikel 2.6a e i grundförordningen. Kommissionen vidtog därför nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för den att tillämpa metoden i artikel 2.6a i grundförordningen om förekomsten av betydande snedvridningar skulle bekräftas under undersökningen. CCCME:s påstående avvisades därför.

| (152) | Vad gäller påståendet om den allmänna karaktären hos bevisningen i rapporten påpekade kommissionen att förekomsten av betydande snedvridningar som föranleder tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen inte har samband med ett specifikt sektorskapitel eller information om en särskild marknad som omfattar den berörda produkten eller specifika företag. I rapporten beskrivs olika typer av övergripande snedvridningar i Kina som förekommer i hela den kinesiska ekonomin och påverkar priser och/eller råvaror samt produktionskostnader för den berörda produkten. Rapporten är inte heller den enda beviskälla som kommissionen har använt för sina slutsatser, eftersom det finns ytterligare bevisning som kan användas för detta ändamål. |
| --- | --- |

(152)

Vad gäller påståendet om den allmänna karaktären hos bevisningen i rapporten påpekade kommissionen att förekomsten av betydande snedvridningar som föranleder tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen inte har samband med ett specifikt sektorskapitel eller information om en särskild marknad som omfattar den berörda produkten eller specifika företag. I rapporten beskrivs olika typer av övergripande snedvridningar i Kina som förekommer i hela den kinesiska ekonomin och påverkar priser och/eller råvaror samt produktionskostnader för den berörda produkten. Rapporten är inte heller den enda beviskälla som kommissionen har använt för sina slutsatser, eftersom det finns ytterligare bevisning som kan användas för detta ändamål.

| (153) | Kommissionen erinrar slutligen om att målet Förenta staterna – Utjämningsåtgärder inte berörde tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen, som är den relevanta rättsliga grunden för fastställandet av normalvärdet i denna undersökning, och inte heller dumpningsområdet. Den tvisten rörde en annan faktisk situation och tolkningen av WTO:s avtal om subventioner och utjämningsåtgärder, inte antidumpningsavtalet. Som förklaras ovan rörde den bevisning som lades fram i inledningsskedet i varje fall tydligt den kinesiska marknaden för optiska fiberkablar och därmed den berörda produkten i det aktuella ärendet. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen erinrar slutligen om att målet Förenta staterna – Utjämningsåtgärder inte berörde tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen, som är den relevanta rättsliga grunden för fastställandet av normalvärdet i denna undersökning, och inte heller dumpningsområdet. Den tvisten rörde en annan faktisk situation och tolkningen av WTO:s avtal om subventioner och utjämningsåtgärder, inte antidumpningsavtalet. Som förklaras ovan rörde den bevisning som lades fram i inledningsskedet i varje fall tydligt den kinesiska marknaden för optiska fiberkablar och därmed den berörda produkten i det aktuella ärendet. Detta påstående avvisades därför.

| (154) | När det gäller CCCME:s påstående om att kinesiska tillverkares tillverknings- och försäljningskostnader helt har ersatts med uppgifter från ett tredjeland eller ersatts på individuell basis påminner kommissionen att sedan det, på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i exportlandet i enlighet med artikel 2.6a b, väl har fastställts att det inte är lämpligt att använda exportlandets inhemska priser och kostnader kan kommissionen konstruera normalvärdet med hjälp av icke-snedvridna priser eller referensvärden i ett lämpligt representativt land för varje exporterande tillverkare enligt artikel 2.6a a. Enligt artikel 2.6a a är det endast möjligt att använda inhemska kostnader om det har slagits fast att de inte är snedvridna. Inga tillverknings- eller försäljningskostnader för den berörda produkten kunde dock fastställas vara icke-snedvridna mot bakgrund av tillgänglig bevisning om enskilda exporterande tillverkares produktionsfaktorer. CCCME:s påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(154)

När det gäller CCCME:s påstående om att kinesiska tillverkares tillverknings- och försäljningskostnader helt har ersatts med uppgifter från ett tredjeland eller ersatts på individuell basis påminner kommissionen att sedan det, på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i exportlandet i enlighet med artikel 2.6a b, väl har fastställts att det inte är lämpligt att använda exportlandets inhemska priser och kostnader kan kommissionen konstruera normalvärdet med hjälp av icke-snedvridna priser eller referensvärden i ett lämpligt representativt land för varje exporterande tillverkare enligt artikel 2.6a a. Enligt artikel 2.6a a är det endast möjligt att använda inhemska kostnader om det har slagits fast att de inte är snedvridna. Inga tillverknings- eller försäljningskostnader för den berörda produkten kunde dock fastställas vara icke-snedvridna mot bakgrund av tillgänglig bevisning om enskilda exporterande tillverkares produktionsfaktorer. CCCME:s påstående avvisades därför.

| (155) | När det gäller påståendena om snedvridningar på råvaru- och energimarknaderna behandlade kommissionen redan ovan frågan om tillräcklig bevisning i inledningsskedet, som också omfattar påstådda snedvridningar som påverkar insatsvaror. Under undersökningens gång fastställde kommissionen vidare i avsnitten 3.1.1.3–3.1.1.8 att marknaderna för insatsvaror som används av tillverkare av optiska fiberkablar i Kina var föremål för många betydande snedvridningar, inte bara specifika utan också av övergripande karaktär. Samma situation gällde för tillverkarna av mer grundläggande insatsvaror som användes för att tillverka råvaror för optiska fiberkablar osv. Kommissionen konstaterade därför att alla kostnader för insatsvaror som användes i produktionen av optiska fiberkablar, inklusive energi, åtminstone potentiellt var snedvridna i Kina. Det faktum att det, såsom CCCME hävdar, finns betydande skillnader i energikostnaderna mellan olika länder påverkar inte kommissionens bedömning att det förekommer en snedvridning av energipriserna i Kina. Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen är det endast möjligt att använda inhemska kostnader för insatsvaror om det har slagits fast att de inte är snedvridna. Vissa berörda parter lämnade uppgifter om kostnaderna för insatsvaror, men det fanns ingen bevisning i ärendet som skulle kunna bekräfta att priset eller kostnaden för någon specifik råvara, inklusive energikostnaden, inte skulle vara snedvriden. Inga inhemska kostnader eller priser för insatsvaror kunde därför användas för att konstruera normalvärdet och påståendet avvisades. |
| --- | --- |

(155)

När det gäller påståendena om snedvridningar på råvaru- och energimarknaderna behandlade kommissionen redan ovan frågan om tillräcklig bevisning i inledningsskedet, som också omfattar påstådda snedvridningar som påverkar insatsvaror. Under undersökningens gång fastställde kommissionen vidare i avsnitten 3.1.1.3–3.1.1.8 att marknaderna för insatsvaror som används av tillverkare av optiska fiberkablar i Kina var föremål för många betydande snedvridningar, inte bara specifika utan också av övergripande karaktär. Samma situation gällde för tillverkarna av mer grundläggande insatsvaror som användes för att tillverka råvaror för optiska fiberkablar osv. Kommissionen konstaterade därför att alla kostnader för insatsvaror som användes i produktionen av optiska fiberkablar, inklusive energi, åtminstone potentiellt var snedvridna i Kina. Det faktum att det, såsom CCCME hävdar, finns betydande skillnader i energikostnaderna mellan olika länder påverkar inte kommissionens bedömning att det förekommer en snedvridning av energipriserna i Kina. Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen är det endast möjligt att använda inhemska kostnader för insatsvaror om det har slagits fast att de inte är snedvridna. Vissa berörda parter lämnade uppgifter om kostnaderna för insatsvaror, men det fanns ingen bevisning i ärendet som skulle kunna bekräfta att priset eller kostnaden för någon specifik råvara, inklusive energikostnaden, inte skulle vara snedvriden. Inga inhemska kostnader eller priser för insatsvaror kunde därför användas för att konstruera normalvärdet och påståendet avvisades.

| (156) | När det gäller påståendet om snedvridningar i fråga om lönekostnader upprepar kommissionen sin förklaring i skälen ovan när det gäller tillräcklig bevisning i inledningsskedet. Även om kommissionen medger att lönekostnaderna kan skilja sig åt från land till land eller till och med mellan sektorer konstaterade kommissionen till följd av sin undersökning, såsom anges i avsnitt 3.1.1.7, att arbetsmarknaden i Kina påverkades av snedvridningar på landsomfattande nivå. Problemen på den kinesiska arbetsmarknaden, däribland avsaknaden av fackföreningar som är oberoende av staten och begränsningarna av arbetskraftens rörlighet på grund av systemet med registrering av hushåll, har en snedvridande effekt på lönebildningen i Kina för alla ekonomiska aktörer. Det faktum att lönekostnaderna kan skilja sig åt i andra länder eller variera inom Kina ändrar inte denna slutsats. I detta avseende tillåter artikel 2.6a a i grundförordningen att man använder inhemska kostnader, inklusive lönekostnader, om det fastställs att de inte är snedvridna, men det finns ingen bevisning i ärendet som visar att de landsomfattande snedvridningarna inte är tillämpliga på tillverkare av optiska fiberkablar. Inga inhemska lönekostnader kunde därför användas för att konstruera normalvärdet och påståendet avvisades. |
| --- | --- |

(156)

När det gäller påståendet om snedvridningar i fråga om lönekostnader upprepar kommissionen sin förklaring i skälen ovan när det gäller tillräcklig bevisning i inledningsskedet. Även om kommissionen medger att lönekostnaderna kan skilja sig åt från land till land eller till och med mellan sektorer konstaterade kommissionen till följd av sin undersökning, såsom anges i avsnitt 3.1.1.7, att arbetsmarknaden i Kina påverkades av snedvridningar på landsomfattande nivå. Problemen på den kinesiska arbetsmarknaden, däribland avsaknaden av fackföreningar som är oberoende av staten och begränsningarna av arbetskraftens rörlighet på grund av systemet med registrering av hushåll, har en snedvridande effekt på lönebildningen i Kina för alla ekonomiska aktörer. Det faktum att lönekostnaderna kan skilja sig åt i andra länder eller variera inom Kina ändrar inte denna slutsats. I detta avseende tillåter artikel 2.6a a i grundförordningen att man använder inhemska kostnader, inklusive lönekostnader, om det fastställs att de inte är snedvridna, men det finns ingen bevisning i ärendet som visar att de landsomfattande snedvridningarna inte är tillämpliga på tillverkare av optiska fiberkablar. Inga inhemska lönekostnader kunde därför användas för att konstruera normalvärdet och påståendet avvisades.

| (157) | CCCME hävdade dessutom att det var orimligt att använda sig av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst för företag i ett tredjeland för att konstruera normalvärdet för kinesiska exportörer. Eftersom artikel 2.6a b avser ”sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader” anser CCCME att effekten av de påstådda betydande snedvridningarna inte bör utvidgas till att omfatta försäljnings- och administrationskostnader samt vinst. CCCME tillade att inga bevis har tillhandahållits för att påvisa att det var olämpligt att använda kinesiska tillverkares försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst för att konstruera normalvärdet. CCCME hävdade dessutom att försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinsten för olika tillverkare i samma bransch (eller till och med inom samma grupp) varierar avsevärt, och om tillverkaren i det slutliga utvalda representativa landet har en relativt sett högre andel försäljnings- och administrationskostnader samt vinst kommer ett högre normalvärde att konstrueras, vilket är orättvist. När det gäller det föreslagna relevanta företaget i Turkiet, Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS, bestred CCCME också att försäljningsintäkterna för den berörda produkten stod för mer än 89 % av företagets totala intäkter, medan de tillgängliga uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader samt vinst avsåg hela företaget i stället för enbart den berörda produkten. Mot bakgrund av detta ansåg CCCME att de uppgifter beträffande försäljnings- och administrationskostnader samt vinst som kommissionen använde för att konstruera normalvärdet inte kunde betraktas som ett ”icke-snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”, och slutligen att försäljnings- och administrationskostnaderna och vinstmarginalerna inte heller bör ersättas med uppgifter avseende tillverkare i tredjeländer. |
| --- | --- |

(157)

CCCME hävdade dessutom att det var orimligt att använda sig av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst för företag i ett tredjeland för att konstruera normalvärdet för kinesiska exportörer. Eftersom artikel 2.6a b avser ”sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader” anser CCCME att effekten av de påstådda betydande snedvridningarna inte bör utvidgas till att omfatta försäljnings- och administrationskostnader samt vinst. CCCME tillade att inga bevis har tillhandahållits för att påvisa att det var olämpligt att använda kinesiska tillverkares försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst för att konstruera normalvärdet. CCCME hävdade dessutom att försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinsten för olika tillverkare i samma bransch (eller till och med inom samma grupp) varierar avsevärt, och om tillverkaren i det slutliga utvalda representativa landet har en relativt sett högre andel försäljnings- och administrationskostnader samt vinst kommer ett högre normalvärde att konstrueras, vilket är orättvist. När det gäller det föreslagna relevanta företaget i Turkiet, Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS, bestred CCCME också att försäljningsintäkterna för den berörda produkten stod för mer än 89 % av företagets totala intäkter, medan de tillgängliga uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader samt vinst avsåg hela företaget i stället för enbart den berörda produkten. Mot bakgrund av detta ansåg CCCME att de uppgifter beträffande försäljnings- och administrationskostnader samt vinst som kommissionen använde för att konstruera normalvärdet inte kunde betraktas som ett ”icke-snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”, och slutligen att försäljnings- och administrationskostnaderna och vinstmarginalerna inte heller bör ersättas med uppgifter avseende tillverkare i tredjeländer.

| (158) | Som svar på detta påpekade kommissionen att när det väl har slagits fast att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i exportlandet på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i det landet, i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen, konstrueras normalvärdet på grundval av icke-snedvridna priser eller referensvärden i ett lämpligt representativt land för varje exporterande tillverkare enligt artikel 2.6a a i grundförordningen. Kommissionen understryker att det i artikel 2.6a a också uttryckligen föreskrivs att det konstruerade normalvärdet ska innefatta ett skäligt belopp för att täcka icke-snedvridna försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Om kommissionen under undersökningens gång på grundval av all bevisning i ärendet bevisar att det förekommer betydande snedvridningar som påverkar den berörda produkten i exportlandet behöver den inte bevisa att dessa exporterande tillverkares faktiska försäljnings- och administrationskostnader inte var snedvridna. |
| --- | --- |

(158)

Som svar på detta påpekade kommissionen att när det väl har slagits fast att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i exportlandet på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i det landet, i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen, konstrueras normalvärdet på grundval av icke-snedvridna priser eller referensvärden i ett lämpligt representativt land för varje exporterande tillverkare enligt artikel 2.6a a i grundförordningen. Kommissionen understryker att det i artikel 2.6a a också uttryckligen föreskrivs att det konstruerade normalvärdet ska innefatta ett skäligt belopp för att täcka icke-snedvridna försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Om kommissionen under undersökningens gång på grundval av all bevisning i ärendet bevisar att det förekommer betydande snedvridningar som påverkar den berörda produkten i exportlandet behöver den inte bevisa att dessa exporterande tillverkares faktiska försäljnings- och administrationskostnader inte var snedvridna.

| (159) | När det gäller påståendet om rättvis användning av uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader för en föreslagen tillverkare i ett potentiellt representativt land får kommissionen vägledning i sitt val genom kriterierna för nyligen offentliggjorda årsredovisningar och lönsamhet. I ett sådant förfarande ges företräde åt uppgifter som kommer från ett potentiellt representativt land. I alla skeden av denna bedömning har berörda parter möjlighet att lämna synpunkter de på företagsuppgifter som tillkommer. Under den aktuella undersökningen tillämpades och genomfördes både de kriterier som nämns i fråga om det slutliga valet av företagsuppgifter och analysen av synpunkterna på senare anmärkningar om produktionsfaktorer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(159)

När det gäller påståendet om rättvis användning av uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader för en föreslagen tillverkare i ett potentiellt representativt land får kommissionen vägledning i sitt val genom kriterierna för nyligen offentliggjorda årsredovisningar och lönsamhet. I ett sådant förfarande ges företräde åt uppgifter som kommer från ett potentiellt representativt land. I alla skeden av denna bedömning har berörda parter möjlighet att lämna synpunkter de på företagsuppgifter som tillkommer. Under den aktuella undersökningen tillämpades och genomfördes både de kriterier som nämns i fråga om det slutliga valet av företagsuppgifter och analysen av synpunkterna på senare anmärkningar om produktionsfaktorer. Påståendet avvisades därför.

| (160) | När det gäller påståendet om huruvida uppgifterna från företaget Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS är specifikt lämpliga mot bakgrund av andelen av företagets försäljning av olika produkter har kommissionen tagit upp frågan om huruvida företagets finansiella uppgifter är lämpliga i skäl 227 där den avvisar CCCME:s allmänna påstående om lämpligheten. |
| --- | --- |

(160)

När det gäller påståendet om huruvida uppgifterna från företaget Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS är specifikt lämpliga mot bakgrund av andelen av företagets försäljning av olika produkter har kommissionen tagit upp frågan om huruvida företagets finansiella uppgifter är lämpliga i skäl 227 där den avvisar CCCME:s allmänna påstående om lämpligheten.

| (161) | När det gäller den stödpolitik och de ekonomiska subventioner till tillverkare av optiska fiberkablar som avses i klagomålet uppgav CCCME att det för en högteknologisk industri som denna är normalt att införa strategier för att främja utvecklingen, och att detta inte bara förekommer i Kina, utan även i andra länder där inga betydande snedvridningar påstås förekomma. Vidare ansåg CCCME att det faktum att företag erhåller subventioner inte har något samband med metoden för beräkning av dumpningsmarginalen och att subventioner inte kan likställas med snedvridning av marknaden och inte får leda till oskäliga priser. |
| --- | --- |

(161)

När det gäller den stödpolitik och de ekonomiska subventioner till tillverkare av optiska fiberkablar som avses i klagomålet uppgav CCCME att det för en högteknologisk industri som denna är normalt att införa strategier för att främja utvecklingen, och att detta inte bara förekommer i Kina, utan även i andra länder där inga betydande snedvridningar påstås förekomma. Vidare ansåg CCCME att det faktum att företag erhåller subventioner inte har något samband med metoden för beräkning av dumpningsmarginalen och att subventioner inte kan likställas med snedvridning av marknaden och inte får leda till oskäliga priser.

| (162) | Kommissionen erinrar om att den vid fastställandet av huruvida betydande snedvridningar föreligger i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen analyserar de potentiella följderna av en eller flera av de snedvridande aspekter som anges i den bestämmelsen för priserna och kostnaderna i exportlandet. Förutom att detta påstående är allmänt och ogrundat konstaterar kommissionen för det första att kostnadsstrukturen och prisbildningsmekanismerna på andra marknader (inklusive frågor som rör finansiellt stöd) i alla hänseenden är irrelevanta för denna undersökning som rör förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. För det andra är det i analysen enligt artikel 2.6a b i grundförordningen avgörande att bedöma om tillverkarna åtminstone potentiellt har tillgång till finansiering som beviljas av institutioner som genomför offentliga politiska mål eller på annat sätt inte agerar oberoende, eller om de erhåller annan statlig finansiering som påverkar marknadskrafterna och därmed påverkar deras rapporterade priser eller kostnader. Eftersom de kinesiska tillverkarna av optiska fiberkablar och insatsvaror omfattas av statliga planer och direktiv, såsom förklaras i avsnitt 3.1.1.5, har de också tillgång till finansiering via det kinesiska finanssystemet, såsom anges i avsnitt 3.1.1.8. Kommissionen upptäckte dessutom att vissa tillverkare av optiska fiberkablar rapporterade bidrag i sina årsrapporter, enligt vad som anges i skäl 113. Subventioner är bara en av de faktorer som tillsammans med alla andra faktorer som är relevanta i samband med artikel 2.6a b kan visa att det föreligger betydande snedvridningar i exportlandet genom att de utgör en annan form av statligt inflytande som påverkar de fria marknadskrafterna och påverkar priser eller kostnader. Kommissionen avvisade följaktligen CCCME:s påstående. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen erinrar om att den vid fastställandet av huruvida betydande snedvridningar föreligger i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen analyserar de potentiella följderna av en eller flera av de snedvridande aspekter som anges i den bestämmelsen för priserna och kostnaderna i exportlandet. Förutom att detta påstående är allmänt och ogrundat konstaterar kommissionen för det första att kostnadsstrukturen och prisbildningsmekanismerna på andra marknader (inklusive frågor som rör finansiellt stöd) i alla hänseenden är irrelevanta för denna undersökning som rör förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. För det andra är det i analysen enligt artikel 2.6a b i grundförordningen avgörande att bedöma om tillverkarna åtminstone potentiellt har tillgång till finansiering som beviljas av institutioner som genomför offentliga politiska mål eller på annat sätt inte agerar oberoende, eller om de erhåller annan statlig finansiering som påverkar marknadskrafterna och därmed påverkar deras rapporterade priser eller kostnader. Eftersom de kinesiska tillverkarna av optiska fiberkablar och insatsvaror omfattas av statliga planer och direktiv, såsom förklaras i avsnitt 3.1.1.5, har de också tillgång till finansiering via det kinesiska finanssystemet, såsom anges i avsnitt 3.1.1.8. Kommissionen upptäckte dessutom att vissa tillverkare av optiska fiberkablar rapporterade bidrag i sina årsrapporter, enligt vad som anges i skäl 113. Subventioner är bara en av de faktorer som tillsammans med alla andra faktorer som är relevanta i samband med artikel 2.6a b kan visa att det föreligger betydande snedvridningar i exportlandet genom att de utgör en annan form av statligt inflytande som påverkar de fria marknadskrafterna och påverkar priser eller kostnader. Kommissionen avvisade följaktligen CCCME:s påstående.

| (163) | När det gäller klagandens hänvisningar till resultaten av undersökningen om glasfibermaterial med ursprung i Kina och Egypten (110) angav CCCME att vävda och/eller sydda glasfibermaterial och optiska fiberkablar var två olika produkter och tillhörde olika produktgrupper. Slutsatserna i den undersökningen har således inget samband med optiska fiberkablar och bör inte betraktas som bevis för de betydande snedvridningar som hävdas i det aktuella ärendet. Enligt CCCME avsåg den bevisning som lades fram av klaganden inte specifikt den faktiska industri som undersöktes och var därför otillräcklig och irrelevant. |
| --- | --- |

(163)

När det gäller klagandens hänvisningar till resultaten av undersökningen om glasfibermaterial med ursprung i Kina och Egypten (110) angav CCCME att vävda och/eller sydda glasfibermaterial och optiska fiberkablar var två olika produkter och tillhörde olika produktgrupper. Slutsatserna i den undersökningen har således inget samband med optiska fiberkablar och bör inte betraktas som bevis för de betydande snedvridningar som hävdas i det aktuella ärendet. Enligt CCCME avsåg den bevisning som lades fram av klaganden inte specifikt den faktiska industri som undersöktes och var därför otillräcklig och irrelevant.

glasfibermaterial med ursprung i Kina och Egypten

110

| (164) | Kommissionens slutsatser i undersökningen om glasfibermaterial, som det hänvisas till i klagomålet, är relevanta för alla industrisektorer i Kina, åtminstone när det gäller de övergripande snedvridningar som påverkar produktionsfaktorerna i alla sektorer eller snedvridningarna av det socioekonomiska systemets funktion i Kina. Dessutom kan vissa av de särskilda strategier och planer som omfattar sektorn för glasfibermaterial också direkt eller indirekt omfatta sektorn för optiska fiberkablar, särskilt när de ingår i samma övergripande program eller politik som rör liknande sektorer. Kommissionen ansåg att den bevisning som lagts fram av den klagande var relevant och tillämplig på sektorn för optiska fiberkablar och tillräcklig för att inleda en undersökning i enlighet med artiklarna 5.9 och 2.6a e. Under alla omständigheter fastställde kommissionen genom denna undersökning och i detalj i avsnitten 3.1.1.2–3.1.1.9 ovan att det förekommer ett antal strategier och betydande snedvridningar som motiverar att artikel 2.6a tillämpas i detta fall. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionens slutsatser i undersökningen om glasfibermaterial, som det hänvisas till i klagomålet, är relevanta för alla industrisektorer i Kina, åtminstone när det gäller de övergripande snedvridningar som påverkar produktionsfaktorerna i alla sektorer eller snedvridningarna av det socioekonomiska systemets funktion i Kina. Dessutom kan vissa av de särskilda strategier och planer som omfattar sektorn för glasfibermaterial också direkt eller indirekt omfatta sektorn för optiska fiberkablar, särskilt när de ingår i samma övergripande program eller politik som rör liknande sektorer. Kommissionen ansåg att den bevisning som lagts fram av den klagande var relevant och tillämplig på sektorn för optiska fiberkablar och tillräcklig för att inleda en undersökning i enlighet med artiklarna 5.9 och 2.6a e. Under alla omständigheter fastställde kommissionen genom denna undersökning och i detalj i avsnitten 3.1.1.2–3.1.1.9 ovan att det förekommer ett antal strategier och betydande snedvridningar som motiverar att artikel 2.6a tillämpas i detta fall. Påståendet avvisades därför.

| (165) | Slutligen bestred CCCME klagandens påstående om att SASAC:s roll som ”faktisk kontrollant” av ett företag utgör tillräcklig bevisning för att det föreligger betydande snedvridningar. CCCME hävdade dessutom att kommissionen borde bedöma alla relevanta faktorer i sin helhet för att korrekt kunna bedöma om det statliga aktieinnehavet ger upphov till statlig påverkan som väsentligt och i betydande grad får inflytande på företagens kommersiella beteende när det gäller beslutsfattande, prissättning och organisation av produktionen. CCCME tillade att sådan påverkan är förbjuden enligt Folkrepubliken Kinas lag om statliga företagstillgångar där det i artikel 6 föreskrivs att ”statsrådet och lokalbefolkningens styrelseorgan ska, enligt lag, utföra kapitalgivarens uppgifter på grundval av principerna om åtskillnad mellan statliga organ och företag, åtskillnad av de administrativa funktionerna i offentliga angelägenheter och funktionerna för den som bidrar med statsägda tillgångar samt icke-inblandning i företagens legitima och oberoende affärsverksamhet”. I detta hänseende hävdade CCCME att SASAC, i sin roll som indirekt aktieägare i FTT, endast utövar en funktion som kapitalgivare men inte påverkar företagens dagliga verksamhet. CCCME undrade också på vilket sätt företagets förbindelser med SASAC skulle tyda på betydande snedvridningar. Slutligen hävdade CCCME att klaganden, när denne gjorde ovanstående påstående, underlät att beakta kopplingarna mellan unionstillverkarna och många exportörer i den meningen att majoriteten av de klagande och stödjande unionstillverkarna har närstående företag eller filialer i Kina och/eller själva importerar optiska fiberkablar från Kina. |
| --- | --- |

(165)

Slutligen bestred CCCME klagandens påstående om att SASAC:s roll som ”faktisk kontrollant” av ett företag utgör tillräcklig bevisning för att det föreligger betydande snedvridningar. CCCME hävdade dessutom att kommissionen borde bedöma alla relevanta faktorer i sin helhet för att korrekt kunna bedöma om det statliga aktieinnehavet ger upphov till statlig påverkan som väsentligt och i betydande grad får inflytande på företagens kommersiella beteende när det gäller beslutsfattande, prissättning och organisation av produktionen. CCCME tillade att sådan påverkan är förbjuden enligt Folkrepubliken Kinas lag om statliga företagstillgångar där det i artikel 6 föreskrivs att ”statsrådet och lokalbefolkningens styrelseorgan ska, enligt lag, utföra kapitalgivarens uppgifter på grundval av principerna om åtskillnad mellan statliga organ och företag, åtskillnad av de administrativa funktionerna i offentliga angelägenheter och funktionerna för den som bidrar med statsägda tillgångar samt icke-inblandning i företagens legitima och oberoende affärsverksamhet”. I detta hänseende hävdade CCCME att SASAC, i sin roll som indirekt aktieägare i FTT, endast utövar en funktion som kapitalgivare men inte påverkar företagens dagliga verksamhet. CCCME undrade också på vilket sätt företagets förbindelser med SASAC skulle tyda på betydande snedvridningar. Slutligen hävdade CCCME att klaganden, när denne gjorde ovanstående påstående, underlät att beakta kopplingarna mellan unionstillverkarna och många exportörer i den meningen att majoriteten av de klagande och stödjande unionstillverkarna har närstående företag eller filialer i Kina och/eller själva importerar optiska fiberkablar från Kina.

| (166) | Som svar på detta noterar kommissionen inledningsvis att CCCME:s påstående felaktigt blandar ihop två olika aspekter i artikel 2.6a b i grundförordningen, dvs. de i första och andra strecksatsen. Dessutom bortser CCCME från att det som ska styrkas enligt denna bestämmelse är de ”potentiella” och inte de faktiska följderna av dessa aspekter. Den första aspekten rör företag ”som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende” och är inte begränsad till rollen som ”faktisk kontrollant”, vilket CCCME verkar antyda. I motsats till detta handlar den andra aspekten i artikel 2.6a b om förekomsten av statlig närvaro som gör att staten ”kan påverka priser eller kostnader”. Dessa är två klart skilda aspekter som måste läsas tillsammans med inledningen till artikel 2.6a b, där det framgår att hänsyn ska tas till de ”potentiella” och inte de faktiska följderna. Analysen i avsnitt 3.1.1.3 visar de kinesiska myndigheternas ägande och kontroll inom sektorn för optiska fiberkablar, särskilt när det gäller de exporterande tillverkare som ingår i urvalet. På samma sätt visar analysen i avsnitt 3.1.1.4 hur de kinesiska myndigheterna kan påverka priser eller kostnader i verksamheten inom sektorn för optiska fiberkablar, särskilt när det gäller de exporterande tillverkare som ingår i urvalet. Detta påstående kan därför avvisas redan på denna grund. I själva verket kan kontrollkapaciteten hos en statlig enhet, såsom SASAC, ha betydande marknadspåverkan som ger upphov till marknadssnedvridningar, såsom beskrivs i de ovannämnda avsnitten i denna förordning. Kvalificeringen som ren ”kapitalgivare” som inte ingriper i den dagliga verksamheten på grundval av den citerade artikel 6 i Kinas lag om statsägda företagstillgångar påverkar inte statens roll via SASAC i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen och utesluter inte denna möjlighet enligt de relevanta kriterierna för ”potentiella följder”, även när den jämförs med andra artiklar i nämnda lag. Den senare utgör ett tydligt bevis på hur staten har för avsikt att påverka ekonomin genom statligt kontrollerade företag och genom sin roll i dessa företag (111). Särskilt när det gäller rollen som ”kapitalgivare” anges det i artikel 12 i nämnda lag att ”ett organ som utför kapitalgivarens uppgifter på motsvarande folkregerings vägnar ska erhålla avkastning på tillgångar, delta i beslutsfattande och välja ut personal i ledande ställning och andra kapitalgivares rättigheter gentemot statligt ägda företag enligt lag” (112). De sistnämnda uppräknade rättigheterna för ”kapitalgivaren” bekräftar dennes eventuella inflytande på det kontrollerade företagets funktionssätt, åtminstone när det gäller de viktigaste riktlinjerna för företagets affärsutveckling och strategiska företagsbeslut, särskilt genom tillsättning av viktiga ledningspersoner som är involverade i beslut som med nödvändighet sipprar ned i den dagliga affärsverksamheten, även när det gäller priser eller kostnader. Som det sista men inte det minst viktiga konstaterandet fann kommissionen, vid sidan om frågan om SASAC:s kontroll, även omfattande bevis för att det finns betydande snedvridningar inom sektorn för optiska fiberkablar, där t.ex. företaget FTT (och övriga tillverkare) är verksamt, vilket beskrivs i avsnitten 3.1.1.5–3.1.1.8. Slutligen, vad gäller förhållandet mellan unionstillverkarna och de kinesiska exportörerna, är detta inte relevant för bedömningen av SASAC:s kontrollerande roll i FTT i Kina och har hur som helst analyserats ingående i skälen 408–415 i denna förordning. CCCME:s påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(166)

Som svar på detta noterar kommissionen inledningsvis att CCCME:s påstående felaktigt blandar ihop två olika aspekter i artikel 2.6a b i grundförordningen, dvs. de i första och andra strecksatsen. Dessutom bortser CCCME från att det som ska styrkas enligt denna bestämmelse är de ”potentiella” och inte de faktiska följderna av dessa aspekter. Den första aspekten rör företag ”som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende” och är inte begränsad till rollen som ”faktisk kontrollant”, vilket CCCME verkar antyda. I motsats till detta handlar den andra aspekten i artikel 2.6a b om förekomsten av statlig närvaro som gör att staten ”kan påverka priser eller kostnader”. Dessa är två klart skilda aspekter som måste läsas tillsammans med inledningen till artikel 2.6a b, där det framgår att hänsyn ska tas till de ”potentiella” och inte de faktiska följderna. Analysen i avsnitt 3.1.1.3 visar de kinesiska myndigheternas ägande och kontroll inom sektorn för optiska fiberkablar, särskilt när det gäller de exporterande tillverkare som ingår i urvalet. På samma sätt visar analysen i avsnitt 3.1.1.4 hur de kinesiska myndigheterna kan påverka priser eller kostnader i verksamheten inom sektorn för optiska fiberkablar, särskilt när det gäller de exporterande tillverkare som ingår i urvalet. Detta påstående kan därför avvisas redan på denna grund. I själva verket kan kontrollkapaciteten hos en statlig enhet, såsom SASAC, ha betydande marknadspåverkan som ger upphov till marknadssnedvridningar, såsom beskrivs i de ovannämnda avsnitten i denna förordning. Kvalificeringen som ren ”kapitalgivare” som inte ingriper i den dagliga verksamheten på grundval av den citerade artikel 6 i Kinas lag om statsägda företagstillgångar påverkar inte statens roll via SASAC i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen och utesluter inte denna möjlighet enligt de relevanta kriterierna för ”potentiella följder”, även när den jämförs med andra artiklar i nämnda lag. Den senare utgör ett tydligt bevis på hur staten har för avsikt att påverka ekonomin genom statligt kontrollerade företag och genom sin roll i dessa företag (111). Särskilt när det gäller rollen som ”kapitalgivare” anges det i artikel 12 i nämnda lag att ”ett organ som utför kapitalgivarens uppgifter på motsvarande folkregerings vägnar ska erhålla avkastning på tillgångar, delta i beslutsfattande och välja ut personal i ledande ställning och andra kapitalgivares rättigheter gentemot statligt ägda företag enligt lag” (112). De sistnämnda uppräknade rättigheterna för ”kapitalgivaren” bekräftar dennes eventuella inflytande på det kontrollerade företagets funktionssätt, åtminstone när det gäller de viktigaste riktlinjerna för företagets affärsutveckling och strategiska företagsbeslut, särskilt genom tillsättning av viktiga ledningspersoner som är involverade i beslut som med nödvändighet sipprar ned i den dagliga affärsverksamheten, även när det gäller priser eller kostnader. Som det sista men inte det minst viktiga konstaterandet fann kommissionen, vid sidan om frågan om SASAC:s kontroll, även omfattande bevis för att det finns betydande snedvridningar inom sektorn för optiska fiberkablar, där t.ex. företaget FTT (och övriga tillverkare) är verksamt, vilket beskrivs i avsnitten 3.1.1.5–3.1.1.8. Slutligen, vad gäller förhållandet mellan unionstillverkarna och de kinesiska exportörerna, är detta inte relevant för bedömningen av SASAC:s kontrollerande roll i FTT i Kina och har hur som helst analyserats ingående i skälen 408–415 i denna förordning. CCCME:s påståenden avvisades därför.

111

112

| (167) | De kinesiska myndigheterna hävdade att artikel 2.6a i EU:s grundförordning inte är förenlig med artikel 2.2 och 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet och hänvisade till det faktum att EU:s metod för kostnadsjustering befanns vara oförenlig med WTO:s överprövningsorgans tolkning i EU – Biodiesel och av panelen i målet EU – Kostnadsjustering (DS494). |
| --- | --- |

(167)

De kinesiska myndigheterna hävdade att artikel 2.6a i EU:s grundförordning inte är förenlig med artikel 2.2 och 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet och hänvisade till det faktum att EU:s metod för kostnadsjustering befanns vara oförenlig med WTO:s överprövningsorgans tolkning i EU – Biodiesel och av panelen i målet EU – Kostnadsjustering (DS494).

| (168) | Kommissionen behandlar de kinesiska myndigheternas argument angående EU – Biodiesel i skäl 146. Vad gäller målet EU – Kostnadsjustering erinrar kommissionen om att både EU och Ryssland överklagade panelens slutsatser, som inte är slutliga och enligt WTO:s gällande rättspraxis följaktligen inte har rättslig status i WTO-systemet eftersom de inte har bekräftats genom beslut från WTO-medlemmarna. I alla händelser förklarade panelen uttryckligen i sin rapport att bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen inte omfattas av denna tvist. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen behandlar de kinesiska myndigheternas argument angående EU – Biodiesel i skäl 146. Vad gäller målet EU – Kostnadsjustering erinrar kommissionen om att både EU och Ryssland överklagade panelens slutsatser, som inte är slutliga och enligt WTO:s gällande rättspraxis följaktligen inte har rättslig status i WTO-systemet eftersom de inte har bekräftats genom beslut från WTO-medlemmarna. I alla händelser förklarade panelen uttryckligen i sin rapport att bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen inte omfattas av denna tvist. Påståendet avvisades därför.

| (169) | De kinesiska myndigheterna hävdade också, med avseende på rapporten, att kommissionen hade utfärdat rapporter av samma slag om endast ett fåtal utvalda länder, där oro uttrycktes över kränkningen av behandling som mest gynnad nation och nationell behandling. De kinesiska myndigheterna uppgav också att det i samband med de tidigare undersökningarna av produkter med ursprung i Kina inte hade gjorts någon undersökning av huruvida det förekom snedvridningar på marknaden i EU:s industrier och deras industrier i tidigare led eller huruvida de uppgifter från tredje part som användes i förfarandet påverkades av snedvridningar på marknaden. Den grundläggande logiken i hela det undersökningssystem som grundar sig på artikel 2.6a kan därför inte vara koherent i sig själv och än mindre rättvis. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att det inte finns någon allmänt accepterad definition av begreppet ”marknadssnedvridning” bland ekonomer och att kriteriet för ”betydande snedvridning av marknaden” i artikel 2.6a i grundförordningen inte har uppfyllts och saknar teoretiskt stöd och internationellt erkännande. Enligt de kinesiska myndigheterna bör de grundläggande begreppen och kriterierna för ”marknad”, ”snedvridning” och ”betydande” diskuteras och definieras, och om ingen slutgiltig slutsats eller konsensus nås om det senare finns det inte heller någon möjlighet att exakt definiera ”betydande snedvridning av marknaden”, och därför är det absurt och icke-operationellt att fastställa rättsliga bestämmelser eller internationella regler på den grunden. De kinesiska myndigheterna noterade slutligen att det var omöjligt för olika ekonomier som antog marknadsekonomiska principer att använda identiska arrangemang, eftersom varje ekonomi eventuellt hade institutionella skillnader, och att det var logiskt ohållbart att betrakta skillnaderna i system eller arrangemang som bevis på betydande snedvridningar av marknaden. Enligt de kinesiska myndigheterna kan det senare tillvägagångssättet endast betraktas som diskriminerande och protektionistiskt. |
| --- | --- |

(169)

De kinesiska myndigheterna hävdade också, med avseende på rapporten, att kommissionen hade utfärdat rapporter av samma slag om endast ett fåtal utvalda länder, där oro uttrycktes över kränkningen av behandling som mest gynnad nation och nationell behandling. De kinesiska myndigheterna uppgav också att det i samband med de tidigare undersökningarna av produkter med ursprung i Kina inte hade gjorts någon undersökning av huruvida det förekom snedvridningar på marknaden i EU:s industrier och deras industrier i tidigare led eller huruvida de uppgifter från tredje part som användes i förfarandet påverkades av snedvridningar på marknaden. Den grundläggande logiken i hela det undersökningssystem som grundar sig på artikel 2.6a kan därför inte vara koherent i sig själv och än mindre rättvis. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att det inte finns någon allmänt accepterad definition av begreppet ”marknadssnedvridning” bland ekonomer och att kriteriet för ”betydande snedvridning av marknaden” i artikel 2.6a i grundförordningen inte har uppfyllts och saknar teoretiskt stöd och internationellt erkännande. Enligt de kinesiska myndigheterna bör de grundläggande begreppen och kriterierna för ”marknad”, ”snedvridning” och ”betydande” diskuteras och definieras, och om ingen slutgiltig slutsats eller konsensus nås om det senare finns det inte heller någon möjlighet att exakt definiera ”betydande snedvridning av marknaden”, och därför är det absurt och icke-operationellt att fastställa rättsliga bestämmelser eller internationella regler på den grunden. De kinesiska myndigheterna noterade slutligen att det var omöjligt för olika ekonomier som antog marknadsekonomiska principer att använda identiska arrangemang, eftersom varje ekonomi eventuellt hade institutionella skillnader, och att det var logiskt ohållbart att betrakta skillnaderna i system eller arrangemang som bevis på betydande snedvridningar av marknaden. Enligt de kinesiska myndigheterna kan det senare tillvägagångssättet endast betraktas som diskriminerande och protektionistiskt.

| (170) | När det gäller de kinesiska myndigheternas påstående om överträdelse av klausulerna om mest gynnad nation och nationell behandling erinrar kommissionen om att en landsrapport enligt artikel 2.6a c i grundförordningen endast ska utarbetas för ett land om kommissionen har välgrundade indikationer på att det kan förekomma betydande snedvridningar i ett visst land eller i en viss sektor i det landet. Efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen i december 2017 fick kommissionen sådana indikationer på betydande snedvridningar för Kina. Kommissionen offentliggjorde också en rapport om snedvridningar i Ryssland i oktober 2020 (113) och utesluter inte att andra rapporter kommer att följa. Som nämnts ovan är rapporterna inte heller obligatoriska för tillämpningen av artikel 2.6a. I artikel 2.6a c beskrivs villkoren för att kommissionen ska utfärda landsrapporter och enligt artikel 2.6a d är klagandena inte skyldiga att använda rapporten eller också, enligt artikel 2.6a e, är förekomsten av en landsrapport ett villkor för att inleda en undersökning enligt artikel 2.6a. Enligt artikel 2.6a e är tillräcklig bevisning för betydande snedvridningar i ett land som tillhandahålls av de klagande och som uppfyller kriterierna i artikel 2.6a b tillräcklig för att inleda undersökningen på den grunden. Därför är reglerna om landsspecifika betydande snedvridningar tillämpliga på alla länder utan åtskillnad, oavsett om en landsrapport finns eller inte. Detta innebär att reglerna om snedvridningar i landet per definition inte strider mot behandlingen som mest gynnad nation. När det gäller de påstådda snedvridningarna i EU noterar kommissionen att utöver detta påstående från de kinesiska myndigheterna, som är allmänt hållet och fullständigt ogrundat, är snedvridningar som förekommer i EU och som påverkar EU-företag inte föremål för analysen enligt artikel 2.6a i grundförordningen, då denna gäller exportlandet. Detta begrepp är alltså inte juridiskt tillämpligt på unionsindustrin inom ramen för antidumpningsundersökningar. När det gäller påståendet om att olika länder tillämpar olika marknadsekonomiska arrangemang kan sägas att bestämmelserna i artikel 2.6a endast är tillämpliga om det finns betydande snedvridningar i exportlandet med betydande statligt inflytande som påverkar kostnader och priser, och därför påverkas inte de olika arrangemangen i olika marknadsekonomier så länge det inte förekommer något betydande statligt inflytande som påverkar marknadskrafterna. Mot bakgrund av ovanstående avvisade kommissionen dessa påståenden. |
| --- | --- |

(170)

När det gäller de kinesiska myndigheternas påstående om överträdelse av klausulerna om mest gynnad nation och nationell behandling erinrar kommissionen om att en landsrapport enligt artikel 2.6a c i grundförordningen endast ska utarbetas för ett land om kommissionen har välgrundade indikationer på att det kan förekomma betydande snedvridningar i ett visst land eller i en viss sektor i det landet. Efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen i december 2017 fick kommissionen sådana indikationer på betydande snedvridningar för Kina. Kommissionen offentliggjorde också en rapport om snedvridningar i Ryssland i oktober 2020 (113) och utesluter inte att andra rapporter kommer att följa. Som nämnts ovan är rapporterna inte heller obligatoriska för tillämpningen av artikel 2.6a. I artikel 2.6a c beskrivs villkoren för att kommissionen ska utfärda landsrapporter och enligt artikel 2.6a d är klagandena inte skyldiga att använda rapporten eller också, enligt artikel 2.6a e, är förekomsten av en landsrapport ett villkor för att inleda en undersökning enligt artikel 2.6a. Enligt artikel 2.6a e är tillräcklig bevisning för betydande snedvridningar i ett land som tillhandahålls av de klagande och som uppfyller kriterierna i artikel 2.6a b tillräcklig för att inleda undersökningen på den grunden. Därför är reglerna om landsspecifika betydande snedvridningar tillämpliga på alla länder utan åtskillnad, oavsett om en landsrapport finns eller inte. Detta innebär att reglerna om snedvridningar i landet per definition inte strider mot behandlingen som mest gynnad nation. När det gäller de påstådda snedvridningarna i EU noterar kommissionen att utöver detta påstående från de kinesiska myndigheterna, som är allmänt hållet och fullständigt ogrundat, är snedvridningar som förekommer i EU och som påverkar EU-företag inte föremål för analysen enligt artikel 2.6a i grundförordningen, då denna gäller exportlandet. Detta begrepp är alltså inte juridiskt tillämpligt på unionsindustrin inom ramen för antidumpningsundersökningar. När det gäller påståendet om att olika länder tillämpar olika marknadsekonomiska arrangemang kan sägas att bestämmelserna i artikel 2.6a endast är tillämpliga om det finns betydande snedvridningar i exportlandet med betydande statligt inflytande som påverkar kostnader och priser, och därför påverkas inte de olika arrangemangen i olika marknadsekonomier så länge det inte förekommer något betydande statligt inflytande som påverkar marknadskrafterna. Mot bakgrund av ovanstående avvisade kommissionen dessa påståenden.

113

| (171) | När det gäller de kinesiska myndigheternas tidiga påstående om att det inte hade undersökts huruvida de uppgifter från tredje parter som användes i kommissionens förfaranden påverkats eller inte av marknadssnedvridningar erinrar kommissionen om att den i enlighet med artikel 2.6a a endast konstruerar normalvärdet på grundval av andra utvalda uppgifter än inhemska priser och kostnader i exportlandet och bara om den fastställer att sådana uppgifter är lämpligast för att återspegla icke-snedvridna priser och kostnader. I denna process är kommissionen skyldig att endast använda icke-snedvridna uppgifter. I detta avseende uppmanas berörda parter att i ett tidigt skede av undersökningen lämna synpunkter på de källor som föreslagits för fastställande av normalvärdet. I kommissionens slutliga beslut om vilka icke-snedvridna uppgifter som ska användas för att beräkna normalvärdet beaktas dessa synpunkter fullt ut. |
| --- | --- |

(171)

När det gäller de kinesiska myndigheternas tidiga påstående om att det inte hade undersökts huruvida de uppgifter från tredje parter som användes i kommissionens förfaranden påverkats eller inte av marknadssnedvridningar erinrar kommissionen om att den i enlighet med artikel 2.6a a endast konstruerar normalvärdet på grundval av andra utvalda uppgifter än inhemska priser och kostnader i exportlandet och bara om den fastställer att sådana uppgifter är lämpligast för att återspegla icke-snedvridna priser och kostnader. I denna process är kommissionen skyldig att endast använda icke-snedvridna uppgifter. I detta avseende uppmanas berörda parter att i ett tidigt skede av undersökningen lämna synpunkter på de källor som föreslagits för fastställande av normalvärdet. I kommissionens slutliga beslut om vilka icke-snedvridna uppgifter som ska användas för att beräkna normalvärdet beaktas dessa synpunkter fullt ut.

| (172) | När det gäller de kinesiska myndigheternas kommentar om begreppet ”betydande snedvridning av marknaden” noterar kommissionen att detta påstående är allmänt hållet och teoretiskt, och inte anger varför och hur det begrepp som används i grundförordningen på något sätt skulle vara bristfälligt. Kommissionen påminner vidare om att den inom ramen för det förfarande som ledde fram till antagandet av lagstiftningsförslaget offentliggjorde en konsekvensbedömning som även innehöll ett förtydligande av begreppet ”betydande snedvridning” och de kriterier som använts, följt av ett offentligt samråd och en konferens med berörda parter. De kinesiska myndigheterna deltog också aktivt i denna process och i konferensen för berörda parter. Resultatet av denna samrådsprocess beaktades till fullo i det förfarande som ledde fram till antagandet av lagstiftningsförslaget och vidare i den lagstiftningsprocess som ledde fram till antagandet av denna bestämmelse. I artikel 2.6a definieras begreppet ”betydande snedvridningar” på ett tydligt sätt för tillämpningen av EU:s grundförordning. Dessutom anges i artikel 2.6a b vilka aspekter tillsammans med deras potentiella följder som ska beaktas vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar. Skillnader i de ekonomiska systemen spelar ingen roll i denna bedömning, eftersom den senare endast kan tillämpas med avseende på det land som exporterar den berörda produkten. När det gäller påståendet om diskriminering noterar kommissionen att grundförordningen, särskilt artikel 2.6a, inte är tillämplig på något specifikt land och inte heller diskriminerar mellan länder. Den är endast tillämplig om det under undersökningens gång framförs påståenden om att det förekommer betydande snedvridningar i det exportland (vilket land som helst) som berörs av dessa förfaranden, på grundval av bevisningen i ärendehandlingarna. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden. |
| --- | --- |

(172)

När det gäller de kinesiska myndigheternas kommentar om begreppet ”betydande snedvridning av marknaden” noterar kommissionen att detta påstående är allmänt hållet och teoretiskt, och inte anger varför och hur det begrepp som används i grundförordningen på något sätt skulle vara bristfälligt. Kommissionen påminner vidare om att den inom ramen för det förfarande som ledde fram till antagandet av lagstiftningsförslaget offentliggjorde en konsekvensbedömning som även innehöll ett förtydligande av begreppet ”betydande snedvridning” och de kriterier som använts, följt av ett offentligt samråd och en konferens med berörda parter. De kinesiska myndigheterna deltog också aktivt i denna process och i konferensen för berörda parter. Resultatet av denna samrådsprocess beaktades till fullo i det förfarande som ledde fram till antagandet av lagstiftningsförslaget och vidare i den lagstiftningsprocess som ledde fram till antagandet av denna bestämmelse. I artikel 2.6a definieras begreppet ”betydande snedvridningar” på ett tydligt sätt för tillämpningen av EU:s grundförordning. Dessutom anges i artikel 2.6a b vilka aspekter tillsammans med deras potentiella följder som ska beaktas vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar. Skillnader i de ekonomiska systemen spelar ingen roll i denna bedömning, eftersom den senare endast kan tillämpas med avseende på det land som exporterar den berörda produkten. När det gäller påståendet om diskriminering noterar kommissionen att grundförordningen, särskilt artikel 2.6a, inte är tillämplig på något specifikt land och inte heller diskriminerar mellan länder. Den är endast tillämplig om det under undersökningens gång framförs påståenden om att det förekommer betydande snedvridningar i det exportland (vilket land som helst) som berörs av dessa förfaranden, på grundval av bevisningen i ärendehandlingarna. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden.

| (173) | De kinesiska myndigheterna hävdade dessutom att den rapport som utarbetats av kommissionens avdelningar hade betydande brister, både när det gäller de faktiska och rättsliga omständigheterna. Enligt de kinesiska myndigheterna grundar sig klagomålet på felaktiga slutsatser från rapporten och tidigare undersökningar, där de senare har blivit nya bevis som klaganden använt i den aktuella undersökningen. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionen på samma sätt har avvikit från undersökningsmyndighetens neutrala ståndpunkt och uppmuntrar EU-industrin att lägga fram anklagelser om betydande marknadssnedvridningar i Kina i klagomålet, vilka strider mot den mest grundläggande rättsliga andan av rättvisa. Den bevisning som lades fram är enligt de kinesiska myndigheterna otillräcklig, eftersom den inte pekar på marknadssituationen för den berörda produkten och klaganden inte har lagt fram någon annan rapport eller bevisning som styrker snedvridningen av den kinesiska marknaden för de berörda produkterna. Varken klaganden eller kommissionen kunde bevisa exakt hur de kinesiska myndigheternas politik och åtgärder har påverkat prismekanismen på en specifik industris marknad i Kina. |
| --- | --- |

(173)

De kinesiska myndigheterna hävdade dessutom att den rapport som utarbetats av kommissionens avdelningar hade betydande brister, både när det gäller de faktiska och rättsliga omständigheterna. Enligt de kinesiska myndigheterna grundar sig klagomålet på felaktiga slutsatser från rapporten och tidigare undersökningar, där de senare har blivit nya bevis som klaganden använt i den aktuella undersökningen. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionen på samma sätt har avvikit från undersökningsmyndighetens neutrala ståndpunkt och uppmuntrar EU-industrin att lägga fram anklagelser om betydande marknadssnedvridningar i Kina i klagomålet, vilka strider mot den mest grundläggande rättsliga andan av rättvisa. Den bevisning som lades fram är enligt de kinesiska myndigheterna otillräcklig, eftersom den inte pekar på marknadssituationen för den berörda produkten och klaganden inte har lagt fram någon annan rapport eller bevisning som styrker snedvridningen av den kinesiska marknaden för de berörda produkterna. Varken klaganden eller kommissionen kunde bevisa exakt hur de kinesiska myndigheternas politik och åtgärder har påverkat prismekanismen på en specifik industris marknad i Kina.

| (174) | När det gäller de kinesiska myndigheternas påstående om brister och felaktiga slutsatser i rapporten noterar kommissionen att denna rapport är ett omfattande dokument som bygger på omfattande objektiva bevis, inbegripet lagstiftning, förordningar och andra officiella policydokument som offentliggjorts av de kinesiska myndigheterna, tredjepartsrapporter från internationella organisationer, akademiska studier och artiklar från forskare samt andra tillförlitliga oberoende källor. Den offentliggjordes i december 2017 så att alla berörda parter hade goda möjligheter att motbevisa, komplettera eller kommentera den och den bevisning som den grundar sig på. Samtidigt som de kinesiska myndigheterna pekade på rapportens brister i rent allmänna och abstrakta termer har den avstått från att någonsin inkomma med motbevisning om innehållet och bevisningen i rapporten. Klagande kan förlita sig på bevis och resultat från tidigare undersökningar, i den mån de är relevanta och att deras laglighet inte har ifrågasatts av en rättslig myndighet. Artikel 2.6a säkerställer att förfarandena är neutrala och opartiska och att alla parters rätt till försvar respekteras under hela undersökningen. Kommissionen noterar att den möjlighet, som erbjuds klagande att lägga fram påståenden och bevisning om eventuella snedvridningar av priser och kostnader i länder där betydande snedvridningar som orsakats av staten eventuellt kan förekomma, inte kan tolkas som en orättvis metod som uppmuntrar till sådana påståenden. När det gäller de kinesiska myndigheternas synpunkter på den otillräckliga bevisningen i inledningsskedet erinrar kommissionen om att den enligt artikel 2.6a e kan inleda undersökningen på denna grund om den anser att den bevisning som klaganden lagt fram om betydande snedvridningar är tillräcklig. Fastställandet av förekomsten och påverkan av betydande snedvridningar och den därav följande användningen av den metod som föreskrivs i artikel 2.6a a sker emellertid vid tidpunkten för det preliminära och/eller slutliga utlämnandet av uppgifter till följd av en undersökning. Förekomsten och påverkan av betydande snedvridningar bekräftas inte i inledningsskedet, vilket de kinesiska myndigheterna hävdar, utan först i samband med en fördjupad undersökning. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(174)

När det gäller de kinesiska myndigheternas påstående om brister och felaktiga slutsatser i rapporten noterar kommissionen att denna rapport är ett omfattande dokument som bygger på omfattande objektiva bevis, inbegripet lagstiftning, förordningar och andra officiella policydokument som offentliggjorts av de kinesiska myndigheterna, tredjepartsrapporter från internationella organisationer, akademiska studier och artiklar från forskare samt andra tillförlitliga oberoende källor. Den offentliggjordes i december 2017 så att alla berörda parter hade goda möjligheter att motbevisa, komplettera eller kommentera den och den bevisning som den grundar sig på. Samtidigt som de kinesiska myndigheterna pekade på rapportens brister i rent allmänna och abstrakta termer har den avstått från att någonsin inkomma med motbevisning om innehållet och bevisningen i rapporten. Klagande kan förlita sig på bevis och resultat från tidigare undersökningar, i den mån de är relevanta och att deras laglighet inte har ifrågasatts av en rättslig myndighet. Artikel 2.6a säkerställer att förfarandena är neutrala och opartiska och att alla parters rätt till försvar respekteras under hela undersökningen. Kommissionen noterar att den möjlighet, som erbjuds klagande att lägga fram påståenden och bevisning om eventuella snedvridningar av priser och kostnader i länder där betydande snedvridningar som orsakats av staten eventuellt kan förekomma, inte kan tolkas som en orättvis metod som uppmuntrar till sådana påståenden. När det gäller de kinesiska myndigheternas synpunkter på den otillräckliga bevisningen i inledningsskedet erinrar kommissionen om att den enligt artikel 2.6a e kan inleda undersökningen på denna grund om den anser att den bevisning som klaganden lagt fram om betydande snedvridningar är tillräcklig. Fastställandet av förekomsten och påverkan av betydande snedvridningar och den därav följande användningen av den metod som föreskrivs i artikel 2.6a a sker emellertid vid tidpunkten för det preliminära och/eller slutliga utlämnandet av uppgifter till följd av en undersökning. Förekomsten och påverkan av betydande snedvridningar bekräftas inte i inledningsskedet, vilket de kinesiska myndigheterna hävdar, utan först i samband med en fördjupad undersökning. Påståendet avvisades därför.

| (175) | När det gäller hänvisningarna i klagomålet till subventioner som beviljats av Kina påpekade de kinesiska myndigheterna att EU beviljade många subventioner, vilket skulle kunna tyda på att dess marknad snedvrids, och klaganden har inte bevisat att subventionen i själva verket var ett statligt ingripande som hade en betydande inverkan på marknaden eller hade en snedvridande effekt på priset eller kostnaden för de berörda produkterna. De kinesiska myndigheterna påpekade att enligt artikel 32.1 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder kunde inga särskilda åtgärder mot en subvention från en annan medlem vidtas utom i enlighet med bestämmelserna i Gatt-avtalet från 1994. |
| --- | --- |

(175)

När det gäller hänvisningarna i klagomålet till subventioner som beviljats av Kina påpekade de kinesiska myndigheterna att EU beviljade många subventioner, vilket skulle kunna tyda på att dess marknad snedvrids, och klaganden har inte bevisat att subventionen i själva verket var ett statligt ingripande som hade en betydande inverkan på marknaden eller hade en snedvridande effekt på priset eller kostnaden för de berörda produkterna. De kinesiska myndigheterna påpekade att enligt artikel 32.1 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder kunde inga särskilda åtgärder mot en subvention från en annan medlem vidtas utom i enlighet med bestämmelserna i Gatt-avtalet från 1994.

| (176) | Såsom kommissionen förklarar i skäl 162 har påståendet om att EU skulle ha beviljat subventioner, som i alla händelser är fullständigt ogrundat, ingen relevans för bedömningen av snedvridningar i exportlandet enligt artikel 2.6a b. Enligt samma skäl ska subventioner betraktas som ett av de medel för ingripande genom vilka staten inför specifik snedvridande offentlig politik, och därför behöver deras specifika inverkan inte fastställas. Såsom anges i skäl 174 bekräftas hur som helst inte förekomsten och påverkan av betydande snedvridningar i inledningsskedet, utan först efter en fördjupad undersökning. När det gäller tillämpningen av artikel 32.1 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder rör den aktuella undersökningen och metoden i artikel 2.6a beräkningen av normalvärdet i samband med dumpning vid import av varor och kan inte anses utgöra en specifik åtgärd mot subventioner som beviljats av Kina. Varje hänvisning till den citerade artikeln saknar därför relevans. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(176)

Såsom kommissionen förklarar i skäl 162 har påståendet om att EU skulle ha beviljat subventioner, som i alla händelser är fullständigt ogrundat, ingen relevans för bedömningen av snedvridningar i exportlandet enligt artikel 2.6a b. Enligt samma skäl ska subventioner betraktas som ett av de medel för ingripande genom vilka staten inför specifik snedvridande offentlig politik, och därför behöver deras specifika inverkan inte fastställas. Såsom anges i skäl 174 bekräftas hur som helst inte förekomsten och påverkan av betydande snedvridningar i inledningsskedet, utan först efter en fördjupad undersökning. När det gäller tillämpningen av artikel 32.1 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder rör den aktuella undersökningen och metoden i artikel 2.6a beräkningen av normalvärdet i samband med dumpning vid import av varor och kan inte anses utgöra en specifik åtgärd mot subventioner som beviljats av Kina. Varje hänvisning till den citerade artikeln saknar därför relevans. Dessa påståenden avvisades därför.

| (177) | Den exporterande tillverkaren ZTT påpekade att kommissionens konstruktion av normalvärdet på grundval av kostnader för produktion och försäljning eller referensvärden i ett lämpligt representativt land strider mot EU:s åtagande enligt WTO-avtalen, särskilt dess åtagande enligt avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO. Enligt ZTT bör EU från och med den 12 december 2016 inte avvika från standardmetoden för att fastställa normalvärdet för tillverkare i exportlandet, dvs. endast använda exportlandets inhemska priser och kostnader, såvida inte andra bestämmelser i WTO-avtalen, inklusive antidumpningsavtalet, tillåter något annat. ZTT hävdade också att det enligt artikel 2 i antidumpningsavtalet inte är tillåtet att använda andra uppgifter än de i exportlandet för att fastställa normalvärdet. Även om normalvärdet i undantagsfall behöver konstrueras måste uppgifter om produktionskostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst erhållas från källor i exportlandet. Enligt ZTT fanns det inget i antidumpningsavtalet som gjorde det möjligt att avvika från denna allmänna regel, och begreppet betydande snedvridningar förekom inte i antidumpningsavtalet. ZTT hänvisade i detta avseende till definitionen av normalvärde i artikel 2.1 i antidumpningsavtalet och till de exceptionella omständigheter som beskrivs i artikel 2.2 i antidumpningsavtalet, under vilka normalvärdet kan fastställas på grundval av ett jämförbart pris för en likadan produkt när den exporteras till ett lämpligt tredjeland, förutsatt att detta pris är representativt, eller på grundval av produktionskostnaden i ursprungslandet plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. ZTT tillade att antidumpningsavtalet kräver att kostnaderna normalt ska beräknas på grundval av bokföringen för den berörda exportören eller tillverkaren, förutsatt att denna bokföring överensstämmer med exportlandets allmänt erkända bokföringsprinciper och att det framgår att den på ett rimligt sätt återspeglar kostnaderna i samband med produktion och försäljning av den berörda produkten, och att beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på samma sätt ska baseras på faktiska uppgifter om den berörda exportörens eller tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel; när sådana belopp inte kan fastställas på denna grundval kan beloppen fastställas på grundval av andra källor, men alltid på hemmamarknaden i ursprungslandet. |
| --- | --- |

(177)

Den exporterande tillverkaren ZTT påpekade att kommissionens konstruktion av normalvärdet på grundval av kostnader för produktion och försäljning eller referensvärden i ett lämpligt representativt land strider mot EU:s åtagande enligt WTO-avtalen, särskilt dess åtagande enligt avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO. Enligt ZTT bör EU från och med den 12 december 2016 inte avvika från standardmetoden för att fastställa normalvärdet för tillverkare i exportlandet, dvs. endast använda exportlandets inhemska priser och kostnader, såvida inte andra bestämmelser i WTO-avtalen, inklusive antidumpningsavtalet, tillåter något annat. ZTT hävdade också att det enligt artikel 2 i antidumpningsavtalet inte är tillåtet att använda andra uppgifter än de i exportlandet för att fastställa normalvärdet. Även om normalvärdet i undantagsfall behöver konstrueras måste uppgifter om produktionskostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst erhållas från källor i exportlandet. Enligt ZTT fanns det inget i antidumpningsavtalet som gjorde det möjligt att avvika från denna allmänna regel, och begreppet betydande snedvridningar förekom inte i antidumpningsavtalet. ZTT hänvisade i detta avseende till definitionen av normalvärde i artikel 2.1 i antidumpningsavtalet och till de exceptionella omständigheter som beskrivs i artikel 2.2 i antidumpningsavtalet, under vilka normalvärdet kan fastställas på grundval av ett jämförbart pris för en likadan produkt när den exporteras till ett lämpligt tredjeland, förutsatt att detta pris är representativt, eller på grundval av produktionskostnaden i ursprungslandet plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. ZTT tillade att antidumpningsavtalet kräver att kostnaderna normalt ska beräknas på grundval av bokföringen för den berörda exportören eller tillverkaren, förutsatt att denna bokföring överensstämmer med exportlandets allmänt erkända bokföringsprinciper och att det framgår att den på ett rimligt sätt återspeglar kostnaderna i samband med produktion och försäljning av den berörda produkten, och att beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på samma sätt ska baseras på faktiska uppgifter om den berörda exportörens eller tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel; när sådana belopp inte kan fastställas på denna grundval kan beloppen fastställas på grundval av andra källor, men alltid på hemmamarknaden i ursprungslandet.

| (178) | ZTT hänvisade dessutom till domen i målet EU – Biodiesel, enligt vilken de undersökande myndigheterna inte fick utvärdera de kostnader som rapporterats i exportörens/tillverkarens bokföring i enlighet med ett referensvärde som inte har något samband med produktionskostnaderna i ursprungslandet. ZTT uppgav att mot bakgrund av överprövningsorganets rapport i detta ärende ska jämförelsen enligt artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet göras mellan å ena sidan de kostnader som redovisas i producentens/tillverkarens bokföring och, å andra sidan, de kostnader som tillverkaren faktiskt ådragit sig. ZTT påpekade slutligen att enligt överprövningsorganets rapport i ärendet var snedvridningar i Argentina som orsakade en skillnad mellan de inhemska och internationella priserna på den huvudsakliga råvaran för den berörda produkten inte i sig tillräcklig grund enligt artikel 2.2.1.1 för att dra slutsatsen att tillverkarens bokföring inte på ett rimligt sätt återspeglade råvarukostnaderna i samband med produktion och försäljning av den berörda produkten, eller för att bortse från dessa kostnader när normalvärdet för den berörda produkten konstruerades. ZTT drog därför slutsatsen att artikel 2.6a är oförenlig med WTO-avtalen, inbegripet protokollet om Kinas anslutning till WTO, och tvistlösningsorganets rättspraxis. |
| --- | --- |

(178)

ZTT hänvisade dessutom till domen i målet EU – Biodiesel, enligt vilken de undersökande myndigheterna inte fick utvärdera de kostnader som rapporterats i exportörens/tillverkarens bokföring i enlighet med ett referensvärde som inte har något samband med produktionskostnaderna i ursprungslandet. ZTT uppgav att mot bakgrund av överprövningsorganets rapport i detta ärende ska jämförelsen enligt artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet göras mellan å ena sidan de kostnader som redovisas i producentens/tillverkarens bokföring och, å andra sidan, de kostnader som tillverkaren faktiskt ådragit sig. ZTT påpekade slutligen att enligt överprövningsorganets rapport i ärendet var snedvridningar i Argentina som orsakade en skillnad mellan de inhemska och internationella priserna på den huvudsakliga råvaran för den berörda produkten inte i sig tillräcklig grund enligt artikel 2.2.1.1 för att dra slutsatsen att tillverkarens bokföring inte på ett rimligt sätt återspeglade råvarukostnaderna i samband med produktion och försäljning av den berörda produkten, eller för att bortse från dessa kostnader när normalvärdet för den berörda produkten konstruerades. ZTT drog därför slutsatsen att artikel 2.6a är oförenlig med WTO-avtalen, inbegripet protokollet om Kinas anslutning till WTO, och tvistlösningsorganets rättspraxis.

| (179) | I linje med sina synpunkter i skäl 146 avvisade kommissionen ZTT:s påstående om att kommissionens konstruktion av normalvärdet generellt sett är oförenlig med WTO-avtalen på grundval av kostnader för produktion och försäljning eller referensvärden i ett lämpligt representativt land. I samma skäl tog kommissionen upp frågan om betydelsen av målet EU – Biodiesel och överprövningsorganets slutsatser i detta avseende för den aktuella undersökningen. När det gäller åtagandena enligt avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO erinrar kommissionen om att i antidumpningsförfaranden rörande produkter från Kina fortsätter de delar av avsnitt 15 i protokollet som inte har löpt ut att tillämpas vid fastställandet av normalvärdet, både vad gäller kriteriet om marknadsekonomi och användningen av en metod som inte bygger på en strikt jämförelse med kinesiska priser eller kostnader. Av alla dessa orsaker avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(179)

I linje med sina synpunkter i skäl 146 avvisade kommissionen ZTT:s påstående om att kommissionens konstruktion av normalvärdet generellt sett är oförenlig med WTO-avtalen på grundval av kostnader för produktion och försäljning eller referensvärden i ett lämpligt representativt land. I samma skäl tog kommissionen upp frågan om betydelsen av målet EU – Biodiesel och överprövningsorganets slutsatser i detta avseende för den aktuella undersökningen. När det gäller åtagandena enligt avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO erinrar kommissionen om att i antidumpningsförfaranden rörande produkter från Kina fortsätter de delar av avsnitt 15 i protokollet som inte har löpt ut att tillämpas vid fastställandet av normalvärdet, både vad gäller kriteriet om marknadsekonomi och användningen av en metod som inte bygger på en strikt jämförelse med kinesiska priser eller kostnader. Av alla dessa orsaker avvisades dessa påståenden.

| (180) | ZTT hävdade också att sektorn för optiska fiberkablar inte är snedvriden och att endast vissa insatsvaror till den marknaden på sin höjd skulle kunna snedvridas. För att styrka detta påstående hävdade ZTT följande: Den rapport som klagomålet hänvisar till innehåller ingen specifik eller detaljerad diskussion om sektorn för optiska fiberkablar. Det går inte att dra slutsatsen att alla insatsvaror är snedvridna eller att marknaden för optiska fiberkablar i sig är snedvriden. Klaganden lade inte fram några bevis för att det fanns en statlig närvaro i de kinesiska företagen som påverkade priser eller kostnader på marknaden för optiska fiberkablar och hänvisade endast till en allmän beskrivning av att Kina var en socialistisk marknadsekonomi i klagomålet. De företag som är verksamma på marknaden för optiska fiberkablar kontrolleras inte av staten, även om staten kan äga andelar i dessa företag (den privata sektor äger i varje enskilt fall majoriteten av företaget), och inga bevis lades fram för att styrka huruvida statligt ägande förekommer på större delen av marknaden för optiska fiberkablar i Kina eller om marknaden som helhet därmed var snedvriden. |
| --- | --- |

(180)

ZTT hävdade också att sektorn för optiska fiberkablar inte är snedvriden och att endast vissa insatsvaror till den marknaden på sin höjd skulle kunna snedvridas. För att styrka detta påstående hävdade ZTT följande: Den rapport som klagomålet hänvisar till innehåller ingen specifik eller detaljerad diskussion om sektorn för optiska fiberkablar. Det går inte att dra slutsatsen att alla insatsvaror är snedvridna eller att marknaden för optiska fiberkablar i sig är snedvriden. Klaganden lade inte fram några bevis för att det fanns en statlig närvaro i de kinesiska företagen som påverkade priser eller kostnader på marknaden för optiska fiberkablar och hänvisade endast till en allmän beskrivning av att Kina var en socialistisk marknadsekonomi i klagomålet. De företag som är verksamma på marknaden för optiska fiberkablar kontrolleras inte av staten, även om staten kan äga andelar i dessa företag (den privata sektor äger i varje enskilt fall majoriteten av företaget), och inga bevis lades fram för att styrka huruvida statligt ägande förekommer på större delen av marknaden för optiska fiberkablar i Kina eller om marknaden som helhet därmed var snedvriden.

| (181) | Kommissionen har redan behandlat det allmänna påståendet om avsaknaden av konkreta bevis i klagomålet avseende sektorn för optiska fiberkablar i skälen 152 och 154. I enlighet med artikel 5.9 i grundförordningen uppfyller den bevisning från de klagande om att industrin för optiska fiberkablar åtminstone potentiellt är föremål för betydande snedvridningar i Kina kriterierna i artikel 2.6a b och var tillräcklig för att undersökningen skulle kunna inledas på grundval av den bestämmelsen. Närmare bestämt är förekomsten av betydande snedvridningar som föranleder tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen inte kopplad till förekomsten av ett särskilt sektoriellt kapitel eller information om en särskild marknad som omfattar den berörda produkten. I detta avseende, vilket framgår av avsnitten 3.1.1.2–3.1.1.9, har kommissionen i denna undersökning fastställt förekomsten av betydande snedvridningar inom industrin för optiska fiberkablar och närstående insatsvarusektorer. Användningen av inhemska kostnader för att konstruera normalvärdet är enligt artikel 2.6a a endast tillåten om det under undersökningens gång fastställs att dessa kostnader inte är snedvridna. I detta avseende fanns det dock ingen faktisk bevisning för att enskilda exporterande tillverkares produktionsfaktorer inte var snedvridna. ZTT:s påstående om denna aspekt avvisades därför. |
| --- | --- |

(181)

Kommissionen har redan behandlat det allmänna påståendet om avsaknaden av konkreta bevis i klagomålet avseende sektorn för optiska fiberkablar i skälen 152 och 154. I enlighet med artikel 5.9 i grundförordningen uppfyller den bevisning från de klagande om att industrin för optiska fiberkablar åtminstone potentiellt är föremål för betydande snedvridningar i Kina kriterierna i artikel 2.6a b och var tillräcklig för att undersökningen skulle kunna inledas på grundval av den bestämmelsen. Närmare bestämt är förekomsten av betydande snedvridningar som föranleder tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen inte kopplad till förekomsten av ett särskilt sektoriellt kapitel eller information om en särskild marknad som omfattar den berörda produkten. I detta avseende, vilket framgår av avsnitten 3.1.1.2–3.1.1.9, har kommissionen i denna undersökning fastställt förekomsten av betydande snedvridningar inom industrin för optiska fiberkablar och närstående insatsvarusektorer. Användningen av inhemska kostnader för att konstruera normalvärdet är enligt artikel 2.6a a endast tillåten om det under undersökningens gång fastställs att dessa kostnader inte är snedvridna. I detta avseende fanns det dock ingen faktisk bevisning för att enskilda exporterande tillverkares produktionsfaktorer inte var snedvridna. ZTT:s påstående om denna aspekt avvisades därför.

under undersökningens gång

| (182) | När det gäller ZTT:s påstående om statens kontroll över tillverkare av optiska fiberkablar fann kommissionen bevis för sådan kontroll enligt beskrivningen i avsnitt 3.1.1.3. Kommissionen erinrar om att statligt majoritetsägande inte är en förutsättning för att staten ska kunna utöva effektiv kontroll. Mer allmänt fastställde kommissionen i avsnitten 3.1.1.3–3.1.1.5 att marknaden för optiska fiberkablar (både när det gäller tillverkare av optiska fiberkablar och tillverkare av insatsvaror som används vid tillverkning av optiska fiberkablar) i stor utsträckning försörjdes av företag som var föremål för ägande, kontroll eller politisk styrning eller politiskt överinseende av de kinesiska myndigheterna. ZTT:s påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(182)

När det gäller ZTT:s påstående om statens kontroll över tillverkare av optiska fiberkablar fann kommissionen bevis för sådan kontroll enligt beskrivningen i avsnitt 3.1.1.3. Kommissionen erinrar om att statligt majoritetsägande inte är en förutsättning för att staten ska kunna utöva effektiv kontroll. Mer allmänt fastställde kommissionen i avsnitten 3.1.1.3–3.1.1.5 att marknaden för optiska fiberkablar (både när det gäller tillverkare av optiska fiberkablar och tillverkare av insatsvaror som används vid tillverkning av optiska fiberkablar) i stor utsträckning försörjdes av företag som var föremål för ägande, kontroll eller politisk styrning eller politiskt överinseende av de kinesiska myndigheterna. ZTT:s påstående avvisades därför.

| (183) | ZTT uppgav vidare att klagandens bevis för offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer av optiska fiberkablar eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna inom sektorn för optiska fiberkablar avser sektorer i senare led snarare än marknaden för optiska fiberkablar i tidigare led. När det gäller hänvisningarna i klagomålet till att insatsvaror var snedvridna hävdade företaget att bevisningen var svag och pekade på bristen på klarhet om huruvida de högpresterande fibrer som främjats genom den trettonde femårsplanen var optiska fibrer (eller vad planens stöd bestod av) eller på bristen på information om aramidfibrer i rapporten på den angivna sidan. ZTT kommenterade dessutom klagandens hänvisning till rapportens bevisning om stöd till glasfiber med att glasfiber är en helt annan sektor och marknad jämfört med optiska fibrer och kablar, och att påståendet därför var irrelevant för bedömningen av den berörda produkten, samtidigt som det inte heller fanns några belägg för vilket stöd som tillhandahållits och hur marknaden snedvridits. |
| --- | --- |

(183)

ZTT uppgav vidare att klagandens bevis för offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer av optiska fiberkablar eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna inom sektorn för optiska fiberkablar avser sektorer i senare led snarare än marknaden för optiska fiberkablar i tidigare led. När det gäller hänvisningarna i klagomålet till att insatsvaror var snedvridna hävdade företaget att bevisningen var svag och pekade på bristen på klarhet om huruvida de högpresterande fibrer som främjats genom den trettonde femårsplanen var optiska fibrer (eller vad planens stöd bestod av) eller på bristen på information om aramidfibrer i rapporten på den angivna sidan. ZTT kommenterade dessutom klagandens hänvisning till rapportens bevisning om stöd till glasfiber med att glasfiber är en helt annan sektor och marknad jämfört med optiska fibrer och kablar, och att påståendet därför var irrelevant för bedömningen av den berörda produkten, samtidigt som det inte heller fanns några belägg för vilket stöd som tillhandahållits och hur marknaden snedvridits.

| (184) | Frågan om huruvida klagomålets bevisning var tillräcklig har redan behandlats ovan, bland annat i skäl 181. I sin undersökning konstaterade kommissionen att eftersom optiska fiberkablar är den viktigaste komponenten i optiska fibernät var sektorn för optiska fiberkablar nära knuten till och beroende av utvecklingen av dessa nät och omfattades därför i samma utsträckning av effekterna av statens politik och tillhörande policydokument om utvecklingen av internetnät, och av genomförandet av övergripande strategier för internetbaserad teknik, tillämpningar och tjänster, såsom beskrivs i skälen 107 och 108. Dessa policydokument gav staten möjlighet att på olika sätt påverka marknadskrafterna på många områden och marknader där optiska fibernät, och därmed optiska fiberkablar, användes. Kommissionens slutsatser bekräftade därför att Kina hade infört offentlig politik eller åtgärder som inverkar på de fria marknadskrafterna inom sektorn för optiska fiberkablar. Utan hinder av detta konstaterande fastställde kommissionen även att sektorn för optiska fiberkablar också påverkades av andra typer av betydande snedvridningar, som beskrivs i avsnitten 3.1.1.3, 3.1.1.4 och 3.1.1.6–3.1.1.8. ZTT:s påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(184)

Frågan om huruvida klagomålets bevisning var tillräcklig har redan behandlats ovan, bland annat i skäl 181. I sin undersökning konstaterade kommissionen att eftersom optiska fiberkablar är den viktigaste komponenten i optiska fibernät var sektorn för optiska fiberkablar nära knuten till och beroende av utvecklingen av dessa nät och omfattades därför i samma utsträckning av effekterna av statens politik och tillhörande policydokument om utvecklingen av internetnät, och av genomförandet av övergripande strategier för internetbaserad teknik, tillämpningar och tjänster, såsom beskrivs i skälen 107 och 108. Dessa policydokument gav staten möjlighet att på olika sätt påverka marknadskrafterna på många områden och marknader där optiska fibernät, och därmed optiska fiberkablar, användes. Kommissionens slutsatser bekräftade därför att Kina hade infört offentlig politik eller åtgärder som inverkar på de fria marknadskrafterna inom sektorn för optiska fiberkablar. Utan hinder av detta konstaterande fastställde kommissionen även att sektorn för optiska fiberkablar också påverkades av andra typer av betydande snedvridningar, som beskrivs i avsnitten 3.1.1.3, 3.1.1.4 och 3.1.1.6–3.1.1.8. ZTT:s påstående avvisades därför.

| (185) | När det gäller påståendena om bristande klarhet i rapportens bevisning, som det hänvisas till i klagomålet, har kommissionen under undersökningens gång fastställt att minst en av insatsvarorna till optiska fiberkablar – aramid – definieras som en ”högpresterande fiber” i åtminstone ett policydokument. I fråga om det stöd som planeras för denna produkt genom den trettonde femårsplanen fastställde kommissionen i sin rapport att stödåtgärder är en naturlig del av planeringsdokumenten i Kina, särskilt när det gäller den trettonde femårsplanen på central nivå (114). Kommissionen bekräftade också att aramid var föremål för olika politiska planeringsdokument, bland annat på grundval av bevis i rapporten (se skäl 114). När det gäller klagandens hänvisningar till glasfiber i rapportens bevismaterial noterar kommissionen att dessa fibrer kan användas som insatsvara vid tillverkningen av optiska fiberkablar och att en sådan hänvisning därför var relevant för inledandet av undersökningen. När det gäller den relaterade snedvridningen beskriver kommissionen sin slutsats i skäl 118. Ovanstående påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(185)

När det gäller påståendena om bristande klarhet i rapportens bevisning, som det hänvisas till i klagomålet, har kommissionen under undersökningens gång fastställt att minst en av insatsvarorna till optiska fiberkablar – aramid – definieras som en ”högpresterande fiber” i åtminstone ett policydokument. I fråga om det stöd som planeras för denna produkt genom den trettonde femårsplanen fastställde kommissionen i sin rapport att stödåtgärder är en naturlig del av planeringsdokumenten i Kina, särskilt när det gäller den trettonde femårsplanen på central nivå (114). Kommissionen bekräftade också att aramid var föremål för olika politiska planeringsdokument, bland annat på grundval av bevis i rapporten (se skäl 114). När det gäller klagandens hänvisningar till glasfiber i rapportens bevismaterial noterar kommissionen att dessa fibrer kan användas som insatsvara vid tillverkningen av optiska fiberkablar och att en sådan hänvisning därför var relevant för inledandet av undersökningen. När det gäller den relaterade snedvridningen beskriver kommissionen sin slutsats i skäl 118. Ovanstående påstående avvisades därför.

114

| (186) | När det gäller tillämpningen eller det felaktiga genomförandet av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt på marknaderna för optiska fiberkablar uppgav ZTT dessutom att inga bevis hade lagts fram, och att slutsatserna i förordningen om glasfibermaterial i detta avseende rörde en annan marknad. ZTT hävdade också att endast allmänna bevis lades fram när det gäller snedvridningen av lönekostnaderna, vilket inte bevisar att arbetsmarknaden var snedvriden när det gäller optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(186)

När det gäller tillämpningen eller det felaktiga genomförandet av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt på marknaderna för optiska fiberkablar uppgav ZTT dessutom att inga bevis hade lagts fram, och att slutsatserna i förordningen om glasfibermaterial i detta avseende rörde en annan marknad. ZTT hävdade också att endast allmänna bevis lades fram när det gäller snedvridningen av lönekostnaderna, vilket inte bevisar att arbetsmarknaden var snedvriden när det gäller optiska fiberkablar.

| (187) | Såsom förklaras i skäl 163 baserades kommissionens slutsatser i undersökningen om glasfibermaterial, som ZTT hänvisar till i klagomålet, på bevisning i rapporten som var relevant för alla industrisektorer i Kina, och därför var det motiverat av klaganden att hänvisa till dessa slutsatser. I vilket fall som helst fastställde kommissionen genom sin undersökning, i avsnitt 3.1.1.6, att diskriminerande tillämpning eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätt förekom – även potentiellt – inom sektorn för optiska fiberkablar, även med avseende på den berörda produkten. När det gäller lönekostnader hänvisade klaganden på liknande sätt till bevisning i rapporten, som gäller all industri i Kina och som därför är relevant för marknaden för optiska fiberkablar. I vilket fall som helst fastställde kommissionen genom sin undersökning, som beskrivs särskilt i avsnitt 3.1.1.7, att sektorn för optiska fiberkablar påverkas av snedvridningen av lönekostnader både direkt och indirekt. ZTT:s påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(187)

Såsom förklaras i skäl 163 baserades kommissionens slutsatser i undersökningen om glasfibermaterial, som ZTT hänvisar till i klagomålet, på bevisning i rapporten som var relevant för alla industrisektorer i Kina, och därför var det motiverat av klaganden att hänvisa till dessa slutsatser. I vilket fall som helst fastställde kommissionen genom sin undersökning, i avsnitt 3.1.1.6, att diskriminerande tillämpning eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätt förekom – även potentiellt – inom sektorn för optiska fiberkablar, även med avseende på den berörda produkten. När det gäller lönekostnader hänvisade klaganden på liknande sätt till bevisning i rapporten, som gäller all industri i Kina och som därför är relevant för marknaden för optiska fiberkablar. I vilket fall som helst fastställde kommissionen genom sin undersökning, som beskrivs särskilt i avsnitt 3.1.1.7, att sektorn för optiska fiberkablar påverkas av snedvridningen av lönekostnader både direkt och indirekt. ZTT:s påstående avvisades därför.

| (188) | När det gäller hänvisningarna till subventioner i klagomålet hävdade ZTT att det inte var sant att de syftade till att genomföra politiska mål eller att de beviljades för att säkerställa att dessa företag inte agerade oberoende i förhållande till staten. |
| --- | --- |

(188)

När det gäller hänvisningarna till subventioner i klagomålet hävdade ZTT att det inte var sant att de syftade till att genomföra politiska mål eller att de beviljades för att säkerställa att dessa företag inte agerade oberoende i förhållande till staten.

| (189) | Kommissionen anser att klaganden lade fram tillräcklig bevisning för att de olika subventionerna tycktes ha samband med uppfyllandet av politiska mål (t.ex. industrialisering, teknikutveckling eller industriell omvandling), som enligt kommissionen pekade på en möjlig förekomst av en viss typ av snedvridning från statens sida och var tillräcklig som en av de aspekter som motiverade inledandet av en undersökning på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(189)

Kommissionen anser att klaganden lade fram tillräcklig bevisning för att de olika subventionerna tycktes ha samband med uppfyllandet av politiska mål (t.ex. industrialisering, teknikutveckling eller industriell omvandling), som enligt kommissionen pekade på en möjlig förekomst av en viss typ av snedvridning från statens sida och var tillräcklig som en av de aspekter som motiverade inledandet av en undersökning på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (190) | När det gäller snedvridningar i fråga om råvaror hävdade ZTT att det var ett helt vertikalt integrerat företag och att dess insatsvaror därför kommer från närstående företag, och att det var osannolikt att dess priser skulle snedvridas av marknader i tidigare led. ZTT hävdade också att det hade lämnat relevant information om närstående företags tillverkning av material i tidigare led. Enligt ZTT lades det inte fram några bevis för att marknaden för optiska fiberkablar i sig var snedvriden, och det fanns således inga bevis för att ZTT:s kostnader var snedvridna. ZTT påpekade också att de av företagets kostnader som inte bevisligen var snedvridna borde användas för att konstruera normalvärdet. |
| --- | --- |

(190)

När det gäller snedvridningar i fråga om råvaror hävdade ZTT att det var ett helt vertikalt integrerat företag och att dess insatsvaror därför kommer från närstående företag, och att det var osannolikt att dess priser skulle snedvridas av marknader i tidigare led. ZTT hävdade också att det hade lämnat relevant information om närstående företags tillverkning av material i tidigare led. Enligt ZTT lades det inte fram några bevis för att marknaden för optiska fiberkablar i sig var snedvriden, och det fanns således inga bevis för att ZTT:s kostnader var snedvridna. ZTT påpekade också att de av företagets kostnader som inte bevisligen var snedvridna borde användas för att konstruera normalvärdet.

| (191) | Såsom anges ovan, särskilt i skäl 181, ansåg kommissionen att bevisningen i ärendehandlingarna var tillräcklig för att inleda undersökningen. Till följd av detta fastställde kommissionen att inte bara de företag som är verksamma inom sektorn för optiska fiberkablar utan också, såsom anges i skäl 155, tillverkare av råvaror som används av tillverkare av optiska fiberkablar i Kina samt tillverkare av basinsatsvaror för att tillverka dessa råvaror i tidigare led i värdekedjan påverkades av betydande sektorsövergripande snedvridningar av olika typer, som beskrivs i avsnitten 3.1.1.2–3.1.1.9. Även om ZTT skulle anskaffa sina insatsvaror från närstående företag är de senare tillverkarna av insatsvaror, liksom ZTT, föremål för de snedvridningar som beskrivs i de nämnda avsnitten. I de uppgifter som ZTT lämnade fanns det ingen tillräcklig och tillfredsställande bevisning som bekräftar att någon av ZTT:s kostnader kan fastställas som icke-snedvridna på grundval av artikel 2.6a a i grundförordningen. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(191)

Såsom anges ovan, särskilt i skäl 181, ansåg kommissionen att bevisningen i ärendehandlingarna var tillräcklig för att inleda undersökningen. Till följd av detta fastställde kommissionen att inte bara de företag som är verksamma inom sektorn för optiska fiberkablar utan också, såsom anges i skäl 155, tillverkare av råvaror som används av tillverkare av optiska fiberkablar i Kina samt tillverkare av basinsatsvaror för att tillverka dessa råvaror i tidigare led i värdekedjan påverkades av betydande sektorsövergripande snedvridningar av olika typer, som beskrivs i avsnitten 3.1.1.2–3.1.1.9. Även om ZTT skulle anskaffa sina insatsvaror från närstående företag är de senare tillverkarna av insatsvaror, liksom ZTT, föremål för de snedvridningar som beskrivs i de nämnda avsnitten. I de uppgifter som ZTT lämnade fanns det ingen tillräcklig och tillfredsställande bevisning som bekräftar att någon av ZTT:s kostnader kan fastställas som icke-snedvridna på grundval av artikel 2.6a a i grundförordningen. Detta påstående avvisades därför.

| (192) | Slutligen påpekade ZTT att om kommissionen skulle finna att staten ingrep för att underlätta utbyggnaden av höghastighetsbredband genom stöd till optiska fiberkablar eller marknaderna för insatsvaror till optiska fiberkablar (särskilt genom subventioner) så var det för att den senare korrigerade ett marknadsmisslyckande och bidrog till positiva externa effekter, och att detta därför inte skulle betraktas som ett betydande inflytande, och att de relaterade snedvridningarna inte kan anses vara betydande. |
| --- | --- |

(192)

Slutligen påpekade ZTT att om kommissionen skulle finna att staten ingrep för att underlätta utbyggnaden av höghastighetsbredband genom stöd till optiska fiberkablar eller marknaderna för insatsvaror till optiska fiberkablar (särskilt genom subventioner) så var det för att den senare korrigerade ett marknadsmisslyckande och bidrog till positiva externa effekter, och att detta därför inte skulle betraktas som ett betydande inflytande, och att de relaterade snedvridningarna inte kan anses vara betydande.

| (193) | I linje med kommissionens förklaring i skäl 172 är frågan om huruvida ett statligt ingripande korrigerar ett marknadsmisslyckande inte relevant för tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Varje statligt ingripande som skulle eller kan leda till en snedvridning av marknaden som uppfyller definitionen av ”betydande snedvridning” i artikel 2.6a b ska bedömas enligt den artikeln. Kommissionen avvisade därför ZTT:s påstående |
| --- | --- |

(193)

I linje med kommissionens förklaring i skäl 172 är frågan om huruvida ett statligt ingripande korrigerar ett marknadsmisslyckande inte relevant för tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Varje statligt ingripande som skulle eller kan leda till en snedvridning av marknaden som uppfyller definitionen av ”betydande snedvridning” i artikel 2.6a b ska bedömas enligt den artikeln. Kommissionen avvisade därför ZTT:s påstående

| (194) | Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom flera berörda parter med synpunkter på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen och de berörda parterna upprepade i stor utsträckning sina tidigare synpunkter. |
| --- | --- |

(194)

Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom flera berörda parter med synpunkter på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen och de berörda parterna upprepade i stor utsträckning sina tidigare synpunkter.

| (195) | De kinesiska myndigheterna hävdade för det första att rapporten är felaktig och att beslut som grundar sig på den saknar saklig och rättslig grund. De kinesiska myndigheterna hävdade framförallt att rapporten inte är vad som avses med en rapport enligt EU-lagstiftningen. De kinesiska myndigheterna menar att det är tveksamt huruvida rapporten kan anses uttrycka kommissionens officiella ståndpunkt. Vad gäller faktainnehållet är rapporten, enligt de kinesiska myndigheterna, missvisande, ensidig och verklighetsfrämmande. Det faktum att kommissionen endast har tagit fram landsrapporter avseende ett fåtal länder ger upphov till frågor rörande principen om behandling som mest gynnad nation. Det faktum att kommissionen förlitar sig på bevisningen i rapporten är enligt de kinesiska myndigheterna dessutom inte förenligt med principerna för rättvis lagstiftning, eftersom det i praktiken innebär att dom fälls i målet redan före rättegången. |
| --- | --- |

(195)

De kinesiska myndigheterna hävdade för det första att rapporten är felaktig och att beslut som grundar sig på den saknar saklig och rättslig grund. De kinesiska myndigheterna hävdade framförallt att rapporten inte är vad som avses med en rapport enligt EU-lagstiftningen. De kinesiska myndigheterna menar att det är tveksamt huruvida rapporten kan anses uttrycka kommissionens officiella ståndpunkt. Vad gäller faktainnehållet är rapporten, enligt de kinesiska myndigheterna, missvisande, ensidig och verklighetsfrämmande. Det faktum att kommissionen endast har tagit fram landsrapporter avseende ett fåtal länder ger upphov till frågor rörande principen om behandling som mest gynnad nation. Det faktum att kommissionen förlitar sig på bevisningen i rapporten är enligt de kinesiska myndigheterna dessutom inte förenligt med principerna för rättvis lagstiftning, eftersom det i praktiken innebär att dom fälls i målet redan före rättegången.

| (196) | För det andra hävdade de kinesiska myndigheterna att det är oförenligt med antidumpningsavtalet att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen, eftersom artikel 2.2 i antidumpningsavtalet innehåller en uttömmande förteckning över situationer där normalvärdet kan konstrueras, men ”betydande snedvridningar” ingår inte bland de situationerna. Vidare anser de kinesiska myndigheterna att det faktum att man använder uppgifter från ett lämpligt representativt land är oförenligt med artikel VI.1 b i Gatt och artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet, enligt vilka tillverkningskostnaden i ursprungslandet måste användas när normalvärdet konstrueras. |
| --- | --- |

(196)

För det andra hävdade de kinesiska myndigheterna att det är oförenligt med antidumpningsavtalet att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen, eftersom artikel 2.2 i antidumpningsavtalet innehåller en uttömmande förteckning över situationer där normalvärdet kan konstrueras, men ”betydande snedvridningar” ingår inte bland de situationerna. Vidare anser de kinesiska myndigheterna att det faktum att man använder uppgifter från ett lämpligt representativt land är oförenligt med artikel VI.1 b i Gatt och artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet, enligt vilka tillverkningskostnaden i ursprungslandet måste användas när normalvärdet konstrueras.

| (197) | För det tredje hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionens undersökningsmetod i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen är oförenlig med WTO:s regler, eftersom kommissionen, i strid med artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet, bortsåg från den kinesiska tillverkarens bokföring utan att fastställa om detta register överensstämde med de allmänt godtagna redovisningsprinciperna i Kina. De kinesiska myndigheterna håller inte med om det svar som kommissionen gett tidigare i fråga (se skälen 146 och 168). |
| --- | --- |

(197)

För det tredje hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionens undersökningsmetod i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen är oförenlig med WTO:s regler, eftersom kommissionen, i strid med artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet, bortsåg från den kinesiska tillverkarens bokföring utan att fastställa om detta register överensstämde med de allmänt godtagna redovisningsprinciperna i Kina. De kinesiska myndigheterna håller inte med om det svar som kommissionen gett tidigare i fråga (se skälen 146 och 168).

| (198) | För det fjärde anför de kinesiska myndigheterna att kommissionen bör vara konsekvent och göra en fullständig undersökning beträffande huruvida det förekommer snedvridningar på marknaden i det representativa landet. Det faktum att kommissionen bara godtar uppgifterna utan att undersöka detta är ett tecken på att kommissionen använder ”dubbla måttstockar”. Samma sak gäller enligt de kinesiska myndigheterna bedömningen av EU-industrins priser och kostnader. För det femte noterar de kinesiska myndigheterna att det förekommer utbredd snedvridning av marknaden inom EU, i form av vägledning från myndigheterna, sociala hänsyn från affärsbankernas sida, skattebefrielser, finansiellt stöd och ekonomiska räddningsaktioner. |
| --- | --- |

(198)

För det fjärde anför de kinesiska myndigheterna att kommissionen bör vara konsekvent och göra en fullständig undersökning beträffande huruvida det förekommer snedvridningar på marknaden i det representativa landet. Det faktum att kommissionen bara godtar uppgifterna utan att undersöka detta är ett tecken på att kommissionen använder ”dubbla måttstockar”. Samma sak gäller enligt de kinesiska myndigheterna bedömningen av EU-industrins priser och kostnader. För det femte noterar de kinesiska myndigheterna att det förekommer utbredd snedvridning av marknaden inom EU, i form av vägledning från myndigheterna, sociala hänsyn från affärsbankernas sida, skattebefrielser, finansiellt stöd och ekonomiska räddningsaktioner.

| (199) | Beträffande det första argumentet som rör rapporten behandlar kommissionen frågan om mest gynnad nation mycket ingående i skäl 170 ovan. På samma sätt behandlas anmärkningarna om att rapporten skulle innehålla faktafel i skäl 174. I samma skäl bemöts även argumentet om att kommissionen inte skulle vara opartisk. När det gäller rapportens status enligt EU-lagstiftningen erinrar kommissionen om att det i artikel 2.6a c i grundförordningen inte föreskrivs något särskilt format för rapporterna om betydande snedvridningar och det definieras i den bestämmelsen inte heller någon kanal för offentliggörande. Kommissionen erinrar om att rapporten är ett faktabaserat tekniskt dokument som endast används i samband med undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder. Rapporten utfärdades därför på lämpligt sätt, som ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar, eftersom den är rent beskrivande och inte ger uttryck för några politiska åsikter, preferenser eller bedömningar. Detta påverkar inte dess innehåll, dvs. de objektiva informationskällor om förekomsten av betydande snedvridningar i den kinesiska ekonomin som är relevanta för tillämpningen av artikel 2.6a c i grundförordningen. Vad gäller det andra och det tredje argumentet, i vilka det påstås att artikel 2.6a i grundförordningen inte skulle vara förenlig med WTO:s lagstiftning, noterar kommissionen att de kinesiska myndigheterna inte lägger fram några nya bevis, förutom att den hänvisar tillbaka till AB:s rapport i målet EU – Biodiesel och panelrapporten i EU – Kostnadsjustering Dessa argument har dock redan behandlats tillräckligt i skälen 146 och 168. Det fjärde argumentet som rör bedömning av uppgifter från tredjeländer har redan behandlats i skäl 171 ovan. Vad gäller det femte argumentet om påstådda snedvridningar på EU-marknaden noterar kommissionen att det i skäl 170 förklaras varför sådana farhågor inte är relevanta i samband med denna undersökning. Följaktligen avvisade kommissionen de kinesiska myndigheternas argument. |
| --- | --- |

(199)

Beträffande det första argumentet som rör rapporten behandlar kommissionen frågan om mest gynnad nation mycket ingående i skäl 170 ovan. På samma sätt behandlas anmärkningarna om att rapporten skulle innehålla faktafel i skäl 174. I samma skäl bemöts även argumentet om att kommissionen inte skulle vara opartisk. När det gäller rapportens status enligt EU-lagstiftningen erinrar kommissionen om att det i artikel 2.6a c i grundförordningen inte föreskrivs något särskilt format för rapporterna om betydande snedvridningar och det definieras i den bestämmelsen inte heller någon kanal för offentliggörande. Kommissionen erinrar om att rapporten är ett faktabaserat tekniskt dokument som endast används i samband med undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder. Rapporten utfärdades därför på lämpligt sätt, som ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar, eftersom den är rent beskrivande och inte ger uttryck för några politiska åsikter, preferenser eller bedömningar. Detta påverkar inte dess innehåll, dvs. de objektiva informationskällor om förekomsten av betydande snedvridningar i den kinesiska ekonomin som är relevanta för tillämpningen av artikel 2.6a c i grundförordningen. Vad gäller det andra och det tredje argumentet, i vilka det påstås att artikel 2.6a i grundförordningen inte skulle vara förenlig med WTO:s lagstiftning, noterar kommissionen att de kinesiska myndigheterna inte lägger fram några nya bevis, förutom att den hänvisar tillbaka till AB:s rapport i målet EU – Biodiesel och panelrapporten i EU – Kostnadsjustering Dessa argument har dock redan behandlats tillräckligt i skälen 146 och 168. Det fjärde argumentet som rör bedömning av uppgifter från tredjeländer har redan behandlats i skäl 171 ovan. Vad gäller det femte argumentet om påstådda snedvridningar på EU-marknaden noterar kommissionen att det i skäl 170 förklaras varför sådana farhågor inte är relevanta i samband med denna undersökning. Följaktligen avvisade kommissionen de kinesiska myndigheternas argument.

| (200) | ZTT-gruppen upprepade först sin åsikt om att artikel 2.6a i grundförordningen är oförenlig med WTO-avtalen och hävdade att kommissionens svar på dess tidigare argument är otydligt i sitt resonemang, i synnerhet eftersom den rättsliga grunden i WTO-avtalen inte anges (se skäl 146). ZTT-gruppen anser följaktligen att utlämnandet av uppgifter inte uppfyller de rättsliga kraven på en tillräcklig motivering för kommissionens beslut. För det andra hävdade ZTT-gruppen att det inte är bevisat att gruppen är föremål för betydande snedvridningar, eftersom det inte stämmer att partiets ordinarie politiska verksamhet inom företaget eller företagsledningens medlemskap i kommunistpartiet tyder på att kommunistpartiets utövar ett direkt inflytande över koncernen, och eftersom det är så att ZTT-gruppen i och med att den är ett privat och börsnoterat företag, är föremål för marknadsinriktad företagsstyrning och de krav som gäller för börsnotering. ZTT-gruppen påpekar också att det faktum att det förekommer statliga ingripanden inte är lika med betydande snedvridningar, eftersom statliga ingripanden också kan bidra till att korrigera marknadsmisslyckanden, som inom bredbandssektorn där den undersökta produkten används i stor utsträckning. |
| --- | --- |

(200)

ZTT-gruppen upprepade först sin åsikt om att artikel 2.6a i grundförordningen är oförenlig med WTO-avtalen och hävdade att kommissionens svar på dess tidigare argument är otydligt i sitt resonemang, i synnerhet eftersom den rättsliga grunden i WTO-avtalen inte anges (se skäl 146). ZTT-gruppen anser följaktligen att utlämnandet av uppgifter inte uppfyller de rättsliga kraven på en tillräcklig motivering för kommissionens beslut. För det andra hävdade ZTT-gruppen att det inte är bevisat att gruppen är föremål för betydande snedvridningar, eftersom det inte stämmer att partiets ordinarie politiska verksamhet inom företaget eller företagsledningens medlemskap i kommunistpartiet tyder på att kommunistpartiets utövar ett direkt inflytande över koncernen, och eftersom det är så att ZTT-gruppen i och med att den är ett privat och börsnoterat företag, är föremål för marknadsinriktad företagsstyrning och de krav som gäller för börsnotering. ZTT-gruppen påpekar också att det faktum att det förekommer statliga ingripanden inte är lika med betydande snedvridningar, eftersom statliga ingripanden också kan bidra till att korrigera marknadsmisslyckanden, som inom bredbandssektorn där den undersökta produkten används i stor utsträckning.

| (201) | Kommissionen har gjort en grundlig utredning av frågan om huruvida artikel 2.6a i grundförordningen är förenlig med WTO-avtalen i skälen 146, 168 och 179. I de skälen förklarar kommissionen att även om det i den WTO-rättspraxis som ZTT-gruppen hänvisar till inte hänvisas till tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen, tillåter rättspraxisen under alla omständigheter användning av uppgifter från ett tredjeland, vilka kan justeras om så är nödvändigt och motiverat. När det gäller ZTT-gruppens argument om att det inte förekom några betydande snedvridningar inom sektorn för optiska fiberkablar noterar kommissionen att dessa frågor redan har diskuterats ingående i skälen 154 och 181. Även om det inte framgår helt klart av ZTT-gruppens inlaga huruvida ZTT-gruppen själv anser att bredbandssektorn i Kina kännetecknas av marknadsmisslyckanden, är ZTT-gruppens allmänna anmärkningar, vilka inte underbyggs av någon bevisning, om att kommunistpartiets verksamhet i företaget inte är ett tecken på att företaget påverkas av kommunistpartiets inflytande eller om att statliga ingripanden inte innebär betydande snedvridningar, inte tillräckliga för att ändra kommissionens slutsatser, vilka bygger på en undersökning av ett antal faktorer och som visar att det förekommer betydande snedvridningar inom sektorn, vilket förklaras i avsnitten 3.3.1.2–3.3.1.9. Kommissionen avvisade därför ZTT-gruppens argument. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen har gjort en grundlig utredning av frågan om huruvida artikel 2.6a i grundförordningen är förenlig med WTO-avtalen i skälen 146, 168 och 179. I de skälen förklarar kommissionen att även om det i den WTO-rättspraxis som ZTT-gruppen hänvisar till inte hänvisas till tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen, tillåter rättspraxisen under alla omständigheter användning av uppgifter från ett tredjeland, vilka kan justeras om så är nödvändigt och motiverat. När det gäller ZTT-gruppens argument om att det inte förekom några betydande snedvridningar inom sektorn för optiska fiberkablar noterar kommissionen att dessa frågor redan har diskuterats ingående i skälen 154 och 181. Även om det inte framgår helt klart av ZTT-gruppens inlaga huruvida ZTT-gruppen själv anser att bredbandssektorn i Kina kännetecknas av marknadsmisslyckanden, är ZTT-gruppens allmänna anmärkningar, vilka inte underbyggs av någon bevisning, om att kommunistpartiets verksamhet i företaget inte är ett tecken på att företaget påverkas av kommunistpartiets inflytande eller om att statliga ingripanden inte innebär betydande snedvridningar, inte tillräckliga för att ändra kommissionens slutsatser, vilka bygger på en undersökning av ett antal faktorer och som visar att det förekommer betydande snedvridningar inom sektorn, vilket förklaras i avsnitten 3.3.1.2–3.3.1.9. Kommissionen avvisade därför ZTT-gruppens argument.

| (202) | CCCME upprepade sin åsikt att artikel 2.6a i grundförordningen är oförenlig med antidumpningsavtalet. CCCME noterar att enligt kommissionen tillåter WTO:s lagstiftning, såsom denna tolkas av WTO:s tvistlösningspanel och av överprövningsorganet i målet EU – Biodiesel, att uppgifter från ett tredjeland används och att de uppgifterna justeras när så är nödvändigt och motiverat. CCCME påpekar emellertid att den metod som föreskrivs i artikel 2.6a i grundförordningen inte uttryckligen är kopplad till bestämmelserna i artikel 2.5 i grundförordningen, vilka diskuterades i DS473. CCCME hävdar dessutom att kommissionen inte har förklarat hur artikel 2.5 andra stycket i grundförordningen är förenlig med artikel 2.2 i antidumpningsavtalet. |
| --- | --- |

(202)

CCCME upprepade sin åsikt att artikel 2.6a i grundförordningen är oförenlig med antidumpningsavtalet. CCCME noterar att enligt kommissionen tillåter WTO:s lagstiftning, såsom denna tolkas av WTO:s tvistlösningspanel och av överprövningsorganet i målet EU – Biodiesel, att uppgifter från ett tredjeland används och att de uppgifterna justeras när så är nödvändigt och motiverat. CCCME påpekar emellertid att den metod som föreskrivs i artikel 2.6a i grundförordningen inte uttryckligen är kopplad till bestämmelserna i artikel 2.5 i grundförordningen, vilka diskuterades i DS473. CCCME hävdar dessutom att kommissionen inte har förklarat hur artikel 2.5 andra stycket i grundförordningen är förenlig med artikel 2.2 i antidumpningsavtalet.

| (203) | Kommissionen håller med CCCME om att metoden enligt artikel 2.6a i grundförordningen inte uttryckligen är kopplad till bestämmelserna i artikel 2.5 i grundförordningen, vilket redan påpekats i skäl 146. Under alla omständigheter noterar kommissionen att villkoren för tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen och innehållet i den motsvarande bedömningen avviker från villkoren i artikel 2.5 i grundförordningen. Argumentet om att den senare bestämmelsen inte skulle vara förenlig med WTO är därför inte relevant i denna undersökning. Mot bakgrund av ovanstående avvisar kommissionen CCCME:s argument. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen håller med CCCME om att metoden enligt artikel 2.6a i grundförordningen inte uttryckligen är kopplad till bestämmelserna i artikel 2.5 i grundförordningen, vilket redan påpekats i skäl 146. Under alla omständigheter noterar kommissionen att villkoren för tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen och innehållet i den motsvarande bedömningen avviker från villkoren i artikel 2.5 i grundförordningen. Argumentet om att den senare bestämmelsen inte skulle vara förenlig med WTO är därför inte relevant i denna undersökning. Mot bakgrund av ovanstående avvisar kommissionen CCCME:s argument.

| (204) | FTT hänvisar också uttryckligen till synpunkterna från CCCME och hävdar att påståendena om marknadssnedvridningar inte styrkts. FTT anser att klaganden, i stället för att förlita sig på faktisk bevisning, nöjer sig med att upprepa kommissionens tidigare slutsatser och hänvisa till rapporten, vilken endast ger en mer övergripande bild av Kinas marknads- och ekonomiska strukturer och inte innehåller några specifika uppgifter om sektorn för optiska fiberkablar. FTT ser således inte hur faktorer som statligt ägande, den kemiska industrins struktur, kommunistpartiets mål och dess roll i ett företag visar på hur den kommersiella verksamheten inom sektorn för optiska fiberkablar är snedvriden. |
| --- | --- |

(204)

FTT hänvisar också uttryckligen till synpunkterna från CCCME och hävdar att påståendena om marknadssnedvridningar inte styrkts. FTT anser att klaganden, i stället för att förlita sig på faktisk bevisning, nöjer sig med att upprepa kommissionens tidigare slutsatser och hänvisa till rapporten, vilken endast ger en mer övergripande bild av Kinas marknads- och ekonomiska strukturer och inte innehåller några specifika uppgifter om sektorn för optiska fiberkablar. FTT ser således inte hur faktorer som statligt ägande, den kemiska industrins struktur, kommunistpartiets mål och dess roll i ett företag visar på hur den kommersiella verksamheten inom sektorn för optiska fiberkablar är snedvriden.

| (205) | FTT:s argument är irrelevanta. Såsom redan anges i skäl 152 är rapporten långt ifrån ospecifik, och även om den ger en bredare överblick över den ekonomiska strukturen i Kina, beskriver den olika typer av snedvridningar, vilka är av ett övergripande slag och som förekommer i hela den kinesiska ekonomin och påverkar priserna och/eller råvarorna och tillverkningskostnaderna för den berörda produkten. Kommissionen noterar också att rapporten inte är den enda beviskälla som användes för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar. I avsnitten .3.3.1.2–3.3.1.9. beskrivs vilken annan bevisning som kommissionen använde och vilka slutsatser som drogs utifrån den bevisningen. Även om de faktorer som FTT nämner, som statligt ägande och kommunistpartiets roll i företag, ingår bland de relevanta faktorer som tyder på betydande snedvridningar, grundades kommissionens övergripande bedömning av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen på ett betydligt bredare bevisunderlag. Följaktligen avvisade kommissionen FTT:s argument. |
| --- | --- |

(205)

FTT:s argument är irrelevanta. Såsom redan anges i skäl 152 är rapporten långt ifrån ospecifik, och även om den ger en bredare överblick över den ekonomiska strukturen i Kina, beskriver den olika typer av snedvridningar, vilka är av ett övergripande slag och som förekommer i hela den kinesiska ekonomin och påverkar priserna och/eller råvarorna och tillverkningskostnaderna för den berörda produkten. Kommissionen noterar också att rapporten inte är den enda beviskälla som användes för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar. I avsnitten .3.3.1.2–3.3.1.9. beskrivs vilken annan bevisning som kommissionen använde och vilka slutsatser som drogs utifrån den bevisningen. Även om de faktorer som FTT nämner, som statligt ägande och kommunistpartiets roll i företag, ingår bland de relevanta faktorer som tyder på betydande snedvridningar, grundades kommissionens övergripande bedömning av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen på ett betydligt bredare bevisunderlag. Följaktligen avvisade kommissionen FTT:s argument.

3.2.   Representativt land

Representativt land

3.2.1.   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (206) | Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:






  — | En ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas. För detta ändamål utgick kommissionen från länder med en bruttonationalinkomst per capita som var jämförbar med Kinas enligt Världsbankens databas (115). |
| --- | --- | --- |

(206)

Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:

—

En ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas. För detta ändamål utgick kommissionen från länder med en bruttonationalinkomst per capita som var jämförbar med Kinas enligt Världsbankens databas (115).

115

| — | Tillverkning av den berörda produkten i det landet. |
| --- | --- |

—

Tillverkning av den berörda produkten i det landet.

| — | Tillgången till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet. |
| --- | --- |

—

Tillgången till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet.

| — | Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde, där så är lämpligt, ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd. |
| --- | --- |

—

Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde, där så är lämpligt, ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

| (207) | Såsom anges i skälen 209 och 210 utfärdade kommissionen två noteringar till ärendehandlingarna om de källor som använts för att fastställa normalvärdet. I dessa noteringar beskrevs de fakta och bevis som låg till grund för de relevanta kriterierna och de synpunkter som inkommit från de berörda parterna om dessa aspekter och deras relevanta källor. I den andra noteringen om produktionsfaktorer informerade kommissionen berörda parter om sin avsikt att överväga att använda Argentina som ett lämpligt representativt land i detta fall, om förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas. |
| --- | --- |

(207)

Såsom anges i skälen 209 och 210 utfärdade kommissionen två noteringar till ärendehandlingarna om de källor som använts för att fastställa normalvärdet. I dessa noteringar beskrevs de fakta och bevis som låg till grund för de relevanta kriterierna och de synpunkter som inkommit från de berörda parterna om dessa aspekter och deras relevanta källor. I den andra noteringen om produktionsfaktorer informerade kommissionen berörda parter om sin avsikt att överväga att använda Argentina som ett lämpligt representativt land i detta fall, om förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas.

| (208) | I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande angav kommissionen också att den hade identifierat Turkiet som ett möjligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet på grundval av icke-snedvridna priser eller referensvärden. Kommissionen uppgav vidare att den skulle undersöka andra eventuellt lämpliga representativa länder i enlighet med de kriterier som anges i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(208)

I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande angav kommissionen också att den hade identifierat Turkiet som ett möjligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet på grundval av icke-snedvridna priser eller referensvärden. Kommissionen uppgav vidare att den skulle undersöka andra eventuellt lämpliga representativa länder i enlighet med de kriterier som anges i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen.

| (209) | Den 19 november 2020 underrättade kommissionen genom en notering (nedan kallad den första noteringen) berörda parter om vilka relevanta källor som den avsåg att använda sig av för att fastställa normalvärdet. I denna notering tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, t.ex. råvaror, arbetskraft och energi, som användes vid tillverkningen av optiska fiberkablar. På grundval av de kriterier som låg till grund för valet av icke-snedvridna priser eller referensvärden angav kommissionen även sex möjliga representativa länder, nämligen Colombia, Malaysia, Serbien, Sydafrika, Thailand och Turkiet, och betraktade Turkiet som det lämpligaste representativa landet. Kommissionen mottog synpunkter på den första noteringen från Connect Com, CCCME och ZTT-gruppen. Dessa synpunkter analyseras ingående i skälen 226–237. |
| --- | --- |

(209)

Den 19 november 2020 underrättade kommissionen genom en notering (nedan kallad den första noteringen) berörda parter om vilka relevanta källor som den avsåg att använda sig av för att fastställa normalvärdet. I denna notering tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, t.ex. råvaror, arbetskraft och energi, som användes vid tillverkningen av optiska fiberkablar. På grundval av de kriterier som låg till grund för valet av icke-snedvridna priser eller referensvärden angav kommissionen även sex möjliga representativa länder, nämligen Colombia, Malaysia, Serbien, Sydafrika, Thailand och Turkiet, och betraktade Turkiet som det lämpligaste representativa landet. Kommissionen mottog synpunkter på den första noteringen från Connect Com, CCCME och ZTT-gruppen. Dessa synpunkter analyseras ingående i skälen 226–237.

den första noteringen

| (210) | Den 12 mars 2021 underrättade kommissionen genom en andra notering (nedan kallad den andra noteringen) berörda parter om vilka relevanta källor som den avsåg att använda sig av för att fastställa normalvärdet, med Argentina som representativt land. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den skulle fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information för det aktuella företaget Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A i det representativa landet. I den andra noteringen behandlades också de synpunkter på den första noteringen som mottagits. Synpunkter på den andra noteringen inkom från Connect Com, CCCME och ZTT-gruppen. Dessa synpunkter analyseras ingående i skälen 247–292. |
| --- | --- |

(210)

Den 12 mars 2021 underrättade kommissionen genom en andra notering (nedan kallad den andra noteringen) berörda parter om vilka relevanta källor som den avsåg att använda sig av för att fastställa normalvärdet, med Argentina som representativt land. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den skulle fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information för det aktuella företaget Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A i det representativa landet. I den andra noteringen behandlades också de synpunkter på den första noteringen som mottagits. Synpunkter på den andra noteringen inkom från Connect Com, CCCME och ZTT-gruppen. Dessa synpunkter analyseras ingående i skälen 247–292.

den andra noteringen

3.2.2.   En ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas

En ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas

| (211) | I den första noteringen om produktionsfaktorer identifierade kommissionen Colombia, Malaysia, Serbien, Sydafrika, Thailand och Turkiet som länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas enligt Världsbanken, dvs. de klassificeras alla av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst där det var känt att den berörda produkten tillverkas. Synpunkter mottogs den 30 november 2020 från Connect Com och den 3 december 2020 (förlängd tidsfrist) från CCCME och ZTT-gruppen. |
| --- | --- |

(211)

I den första noteringen om produktionsfaktorer identifierade kommissionen Colombia, Malaysia, Serbien, Sydafrika, Thailand och Turkiet som länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas enligt Världsbanken, dvs. de klassificeras alla av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst där det var känt att den berörda produkten tillverkas. Synpunkter mottogs den 30 november 2020 från Connect Com och den 3 december 2020 (förlängd tidsfrist) från CCCME och ZTT-gruppen.

| (212) | Connect Com hävdade att kommissionen också borde betrakta Mexiko, Ryssland och Kazakstan som möjliga representativa länder. Kommissionen har dock inte hittat någon tillverkare av optiska fiberkablar i dessa länder med lätt tillgängliga finansiella uppgifter och har därför inte bedömt dessa länder ytterligare. |
| --- | --- |

(212)

Connect Com hävdade att kommissionen också borde betrakta Mexiko, Ryssland och Kazakstan som möjliga representativa länder. Kommissionen har dock inte hittat någon tillverkare av optiska fiberkablar i dessa länder med lätt tillgängliga finansiella uppgifter och har därför inte bedömt dessa länder ytterligare.

| (213) | ZTT-gruppen hävdade att den turkiska ekonomin drabbats av betydande snedvridningar, särskilt på energimarknaden samt på elektronik- och optikmarknaderna, och hänvisade i detta avseende till kommissionens arbetsdokument Turkey 2020 Report (116). Mot bakgrund av slutsatsen nedan i skäl 294 om att välja Argentina som lämpligt representativt land blev detta påstående irrelevant. |
| --- | --- |

(213)

ZTT-gruppen hävdade att den turkiska ekonomin drabbats av betydande snedvridningar, särskilt på energimarknaden samt på elektronik- och optikmarknaderna, och hänvisade i detta avseende till kommissionens arbetsdokument Turkey 2020 Report (116). Mot bakgrund av slutsatsen nedan i skäl 294 om att välja Argentina som lämpligt representativt land blev detta påstående irrelevant.

116

| (214) | ZTT-gruppen hävdade att bruttonationalinkomsten (BNI) inte var en lämplig indikator för bedömningen av ett lands ekonomiska utvecklingsnivå, eftersom BNI per capita inte på ett tillfredsställande sätt sammanfattar ett lands utvecklingsnivå eller mäter välfärden, och att bruttonationalprodukten (BNP) per capita var mycket mer exakt. ZTT-gruppen noterade också att Malaysias ekonomiska utvecklingsnivå låg närmare Kina än Turkiet i fråga om BNP per capita, och att Malaysia därför låg närmare utvecklingsnivån i Kina än Turkiet. ZTT-gruppen hävdade att även produktivitet borde beaktas i en sådan analys och att även om båda ländernas produktivitet var högre än Kinas låg Malaysia närmare vad gäller likhet i ekonomi än Turkiet. ZTT-gruppen noterade också att Malaysia, baserat på FN:s index för mänsklig utveckling (som kombinerar olika utvecklingsmått såsom förväntad livslängd, antal skolår och BNI per capita till ett index, där en högre siffra innebär en högre utvecklingsnivå), låg närmare Kinas utvecklingsnivå än Turkiet. Slutligen noterade ZTT-gruppen att baserat på Gini-indexet (ett mått på ojämlikhet mellan 0 och 100, där en högre siffra indikerar större ojämlikhet) låg Malaysia närmare Kinas ojämlikhetsnivå än Turkiet. |
| --- | --- |

(214)

ZTT-gruppen hävdade att bruttonationalinkomsten (BNI) inte var en lämplig indikator för bedömningen av ett lands ekonomiska utvecklingsnivå, eftersom BNI per capita inte på ett tillfredsställande sätt sammanfattar ett lands utvecklingsnivå eller mäter välfärden, och att bruttonationalprodukten (BNP) per capita var mycket mer exakt. ZTT-gruppen noterade också att Malaysias ekonomiska utvecklingsnivå låg närmare Kina än Turkiet i fråga om BNP per capita, och att Malaysia därför låg närmare utvecklingsnivån i Kina än Turkiet. ZTT-gruppen hävdade att även produktivitet borde beaktas i en sådan analys och att även om båda ländernas produktivitet var högre än Kinas låg Malaysia närmare vad gäller likhet i ekonomi än Turkiet. ZTT-gruppen noterade också att Malaysia, baserat på FN:s index för mänsklig utveckling (som kombinerar olika utvecklingsmått såsom förväntad livslängd, antal skolår och BNI per capita till ett index, där en högre siffra innebär en högre utvecklingsnivå), låg närmare Kinas utvecklingsnivå än Turkiet. Slutligen noterade ZTT-gruppen att baserat på Gini-indexet (ett mått på ojämlikhet mellan 0 och 100, där en högre siffra indikerar större ojämlikhet) låg Malaysia närmare Kinas ojämlikhetsnivå än Turkiet.

| (215) | Connect Com hävdade att kommissionen också borde ta hänsyn till produktionsvillkoren inom industrin, med tanke på att Kina, till skillnad från Turkiet, hade mycket avancerad teknik, samt antalet företag som är verksamma på marknaden. |
| --- | --- |

(215)

Connect Com hävdade att kommissionen också borde ta hänsyn till produktionsvillkoren inom industrin, med tanke på att Kina, till skillnad från Turkiet, hade mycket avancerad teknik, samt antalet företag som är verksamma på marknaden.

| (216) | Artikel 2.6a a i grundförordningen fastställer att kommissionen får använda ett representativt land som har en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå när den ska konstruera normalvärdet för länder med betydande snedvridning. För att i varje enskilt fall fastställa vilka länder som har en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå använder kommissionen länder som klassificerats i samma inkomstkategori av Världsbanken. Kommissionen gör detta genom att utnyttja sitt utrymme för skönsmässig bedömning vid tolkningen och tillämpningen av grundförordningen, vilket upprepade gånger bekräftats av domstolen under omständigheter där det överlåts åt kommissionen att göra detta (117). Kommissionen anser att denna kategorisering gör det möjligt att ha ett tillräckligt antal tänkbara lämpliga länder med jämförbar utvecklingsnivå för att kunna välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, samtidigt som en konsekvent och objektiv grupp av länder säkerställs. |
| --- | --- |

(216)

Artikel 2.6a a i grundförordningen fastställer att kommissionen får använda ett representativt land som har en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå när den ska konstruera normalvärdet för länder med betydande snedvridning. För att i varje enskilt fall fastställa vilka länder som har en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå använder kommissionen länder som klassificerats i samma inkomstkategori av Världsbanken. Kommissionen gör detta genom att utnyttja sitt utrymme för skönsmässig bedömning vid tolkningen och tillämpningen av grundförordningen, vilket upprepade gånger bekräftats av domstolen under omständigheter där det överlåts åt kommissionen att göra detta (117). Kommissionen anser att denna kategorisering gör det möjligt att ha ett tillräckligt antal tänkbara lämpliga länder med jämförbar utvecklingsnivå för att kunna välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, samtidigt som en konsekvent och objektiv grupp av länder säkerställs.

117

| (217) | Grundförordningen kräver inte att det representativa landet ska vara det land som ligger närmast exportlandet i fråga om ekonomisk utveckling, produktivitet, förväntad livslängd, utvecklingsnivå, ojämlikhet, produktionsvillkor eller konkurrensnivå. Därför är ingen av ovanstående aspekter relevant för valet av ett lämpligt representativt land. I detta fall var övre medelinkomstländer den relevanta kategori där Kina klassificeras enligt Världsbankens lista. Alla länder i den listan som analyserats i de två noteringarna har därför en liknande ekonomisk utvecklingsnivå som Kina och ansågs uppfylla kriteriet i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(217)

Grundförordningen kräver inte att det representativa landet ska vara det land som ligger närmast exportlandet i fråga om ekonomisk utveckling, produktivitet, förväntad livslängd, utvecklingsnivå, ojämlikhet, produktionsvillkor eller konkurrensnivå. Därför är ingen av ovanstående aspekter relevant för valet av ett lämpligt representativt land. I detta fall var övre medelinkomstländer den relevanta kategori där Kina klassificeras enligt Världsbankens lista. Alla länder i den listan som analyserats i de två noteringarna har därför en liknande ekonomisk utvecklingsnivå som Kina och ansågs uppfylla kriteriet i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen.

3.2.3.   Tillgången till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet

Tillgången till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet

| (218) | I den första noteringen angav kommissionen att för Colombia, Malaysia, Serbien, Sydafrika, Thailand och Turkiet behövde tillgången till offentliga uppgifter kontrolleras ytterligare, särskilt när det gäller offentliga finansiella uppgifter från tillverkare av den berörda produkten. Kommissionen identifierade en tillverkare av optiska fiberkablar i Colombia, fyra i Malaysia, en i Serbien, två i Sydafrika, tre i Thailand och fyra i Turkiet, vilket förklaras i skälen 219–224. |
| --- | --- |

(218)

I den första noteringen angav kommissionen att för Colombia, Malaysia, Serbien, Sydafrika, Thailand och Turkiet behövde tillgången till offentliga uppgifter kontrolleras ytterligare, särskilt när det gäller offentliga finansiella uppgifter från tillverkare av den berörda produkten. Kommissionen identifierade en tillverkare av optiska fiberkablar i Colombia, fyra i Malaysia, en i Serbien, två i Sydafrika, tre i Thailand och fyra i Turkiet, vilket förklaras i skälen 219–224.

| (219) | När det gäller Colombia var de lätt tillgängliga finansiella uppgifterna för Furukuwa Industrial Colombia S A S från 2018 och ansågs därför inte lämpliga för undersökningsperioden. Senare uppgifter fanns tillgängliga för andra tillverkare i andra möjliga representativa länder, såsom anges i skäl 238. |
| --- | --- |

(219)

När det gäller Colombia var de lätt tillgängliga finansiella uppgifterna för Furukuwa Industrial Colombia S A S från 2018 och ansågs därför inte lämpliga för undersökningsperioden. Senare uppgifter fanns tillgängliga för andra tillverkare i andra möjliga representativa länder, såsom anges i skäl 238.

| (220) | När det gäller Malaysia identifierade kommissionen fyra tillverkare med lätt tillgängliga finansiella uppgifter, nämligen Fujikura Federal Cables SDN BHD (Fujikura), Lite Kabel SDN BHD (Lite Kabel), Opcom Cables SDN BHD (Opcom) och Tenaga Cable Industries SDN BHD (Tenaga). De lätt tillgängliga finansiella uppgifterna för Lite Kabel och Tenaga var från 2018 och, i Opcoms fall, från första kvartalet 2019, och ansågs därför inte lämpliga för undersökningsperioden. För Fujikura fanns det tillgängliga finansiella uppgifter för 2019, men företaget gick med förlust. |
| --- | --- |

(220)

När det gäller Malaysia identifierade kommissionen fyra tillverkare med lätt tillgängliga finansiella uppgifter, nämligen Fujikura Federal Cables SDN BHD (Fujikura), Lite Kabel SDN BHD (Lite Kabel), Opcom Cables SDN BHD (Opcom) och Tenaga Cable Industries SDN BHD (Tenaga). De lätt tillgängliga finansiella uppgifterna för Lite Kabel och Tenaga var från 2018 och, i Opcoms fall, från första kvartalet 2019, och ansågs därför inte lämpliga för undersökningsperioden. För Fujikura fanns det tillgängliga finansiella uppgifter för 2019, men företaget gick med förlust.

| (221) | När det gäller Serbien fanns det tillgängliga finansiella uppgifter för Novkabel Doo Novi Sad för 2019, men företaget gick med förlust. |
| --- | --- |

(221)

När det gäller Serbien fanns det tillgängliga finansiella uppgifter för Novkabel Doo Novi Sad för 2019, men företaget gick med förlust.

| (222) | När det gäller Sydafrika identifierade kommissionen två tillverkare av optiska fiberkablar, nämligen CBI-Electric Telecom Cables (PTY) LTD och Malesela Taihan Electric Cable (PTY) LTD. Det fanns dock inga lätt tillgängliga finansiella uppgifter för dessa företag. |
| --- | --- |

(222)

När det gäller Sydafrika identifierade kommissionen två tillverkare av optiska fiberkablar, nämligen CBI-Electric Telecom Cables (PTY) LTD och Malesela Taihan Electric Cable (PTY) LTD. Det fanns dock inga lätt tillgängliga finansiella uppgifter för dessa företag.

| (223) | När det gäller Thailand identifierade kommissionen tre tillverkare av optiska fiberkablar, nämligen Futong Group Communication Technology (Thailand) Co Ltd (Futong), Siam Fiber Optics Co Ltd (Siam Fiber) och Thai Fiber Optics Co Ltd (Thai Fiber), med lätt tillgängliga finansiella uppgifter för 2019. Futong gick med vinst 2019, medan Siam Fiber och Thai Fiber gick med förlust. |
| --- | --- |

(223)

När det gäller Thailand identifierade kommissionen tre tillverkare av optiska fiberkablar, nämligen Futong Group Communication Technology (Thailand) Co Ltd (Futong), Siam Fiber Optics Co Ltd (Siam Fiber) och Thai Fiber Optics Co Ltd (Thai Fiber), med lätt tillgängliga finansiella uppgifter för 2019. Futong gick med vinst 2019, medan Siam Fiber och Thai Fiber gick med förlust.

| (224) | När det gäller Turkiet identifierade kommissionen fyra tillverkare av optiska fiberkablar med lätt tillgängliga finansiella uppgifter, nämligen Cen Kablo Sanayi Ve Ticaret AS (nedan kallad Cen Kablo), Corning Optik Iletisim Sanayi Limited Sirketi (nedan kallad Corning Optik), ETK Kablo Sanayii Ve Ticaret AS (nedan kallad ETK Kablo) och Turk Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS (nedan kallad Turk Prysmian). De lätt tillgängliga finansiella uppgifterna för Cen Kablo och Corning Optik var från 2018 och för ETK Kablo från 2017. För Turk Prysmian fanns det lätt tillgängliga finansiella uppgifter för 2019. Företaget registrerade dock en låg vinstmarginal 2019, som inte ansågs vara ett ”skäligt belopp” i den mening som avses i artikel 2.6a a sista stycket i grundförordningen. |
| --- | --- |

(224)

När det gäller Turkiet identifierade kommissionen fyra tillverkare av optiska fiberkablar med lätt tillgängliga finansiella uppgifter, nämligen Cen Kablo Sanayi Ve Ticaret AS (nedan kallad Cen Kablo), Corning Optik Iletisim Sanayi Limited Sirketi (nedan kallad Corning Optik), ETK Kablo Sanayii Ve Ticaret AS (nedan kallad ETK Kablo) och Turk Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS (nedan kallad Turk Prysmian). De lätt tillgängliga finansiella uppgifterna för Cen Kablo och Corning Optik var från 2018 och för ETK Kablo från 2017. För Turk Prysmian fanns det lätt tillgängliga finansiella uppgifter för 2019. Företaget registrerade dock en låg vinstmarginal 2019, som inte ansågs vara ett ”skäligt belopp” i den mening som avses i artikel 2.6a a sista stycket i grundförordningen.

Cen Kablo

Corning Optik

ETK Kablo

Turk Prysmian

| (225) | Eftersom mer aktuella uppgifter fanns tillgängliga för andra tillverkare i andra möjliga representativa länder (se skäl 238) ansågs Colombia, Malaysia och Turkiet i detta skede inte vara möjliga lämpliga representativa länder. Kommissionen tog under alla omständigheter upp påståendena rörande dessa länder nedan. |
| --- | --- |

(225)

Eftersom mer aktuella uppgifter fanns tillgängliga för andra tillverkare i andra möjliga representativa länder (se skäl 238) ansågs Colombia, Malaysia och Turkiet i detta skede inte vara möjliga lämpliga representativa länder. Kommissionen tog under alla omständigheter upp påståendena rörande dessa länder nedan.

| (226) | CCCME och ZTT-gruppen hävdade att tillverkarna i de möjliga representativa länder för vilka de finansiella uppgifterna lämnades ut i den första noteringen tillverkade och sålde både den berörda produkten och andra produkter. CCCME och ZTT-gruppen hävdade närmare bestämt att enligt Turk Prysmians årsrapport för 2019 var 89 % av deras försäljning kraftkablar och endast 11 % telekablar, och därför skulle de inte vara en bra källa till finansiella uppgifter om verksamheten avseende optiska fiberkablar. ZTT-gruppen hävdade vidare att även Corning Optiks verksamhet inte var begränsad till produktion av optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(226)

CCCME och ZTT-gruppen hävdade att tillverkarna i de möjliga representativa länder för vilka de finansiella uppgifterna lämnades ut i den första noteringen tillverkade och sålde både den berörda produkten och andra produkter. CCCME och ZTT-gruppen hävdade närmare bestämt att enligt Turk Prysmians årsrapport för 2019 var 89 % av deras försäljning kraftkablar och endast 11 % telekablar, och därför skulle de inte vara en bra källa till finansiella uppgifter om verksamheten avseende optiska fiberkablar. ZTT-gruppen hävdade vidare att även Corning Optiks verksamhet inte var begränsad till produktion av optiska fiberkablar.

| (227) | I detta avseende noterade kommissionen att dessa företags verksamhet fortfarande bestod i tillverkning av kablar, även av den berörda produkten, och att finansiella uppgifter från dessa företag därför skulle vara ett representativt mått på det ekonomiska resultatet för tillverkningen av optiska fiberkablar i Turkiet 2019. Vidare ska kommissionen utgå från lätt tillgängliga uppgifter när den metod som anges i artikel 2.6a i grundförordningen tillämpas, och det kan mycket väl vara så att de offentliga uppgifter som finns att tillgå inte ligger på den mest detaljerade nivån för den berörda produkten utan endast på en högre, mer övergripande nivå. Detta argument kan således inte godtas. |
| --- | --- |

(227)

I detta avseende noterade kommissionen att dessa företags verksamhet fortfarande bestod i tillverkning av kablar, även av den berörda produkten, och att finansiella uppgifter från dessa företag därför skulle vara ett representativt mått på det ekonomiska resultatet för tillverkningen av optiska fiberkablar i Turkiet 2019. Vidare ska kommissionen utgå från lätt tillgängliga uppgifter när den metod som anges i artikel 2.6a i grundförordningen tillämpas, och det kan mycket väl vara så att de offentliga uppgifter som finns att tillgå inte ligger på den mest detaljerade nivån för den berörda produkten utan endast på en högre, mer övergripande nivå. Detta argument kan således inte godtas.

| (228) | Connect Com hävdade att på grund av förhållandet mellan unionstillverkaren Prysmian och den turkiska tillverkaren Turk Prysmian skulle de allmänna tillverkningsomkostnaderna, försäljnings- och administrationskostnaderna, andra allmänna kostnader och det turkiska företagets vinst vara otillförlitliga. Connect Com förklarade inte varför detta förhållande skulle göra försäljnings- och administrationskostnaderna, andra allmänna kostnader och vinsten otillförlitliga och påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(228)

Connect Com hävdade att på grund av förhållandet mellan unionstillverkaren Prysmian och den turkiska tillverkaren Turk Prysmian skulle de allmänna tillverkningsomkostnaderna, försäljnings- och administrationskostnaderna, andra allmänna kostnader och det turkiska företagets vinst vara otillförlitliga. Connect Com förklarade inte varför detta förhållande skulle göra försäljnings- och administrationskostnaderna, andra allmänna kostnader och vinsten otillförlitliga och påståendet avvisades därför.

| (229) | CCCME och ZTT-gruppen noterade att flera stora turkiska tillverkare, såsom Turk Prysmian och Corning Optik, importerade optiska fibrer från sina närstående företag och att sådana importpriser därför inte kunde återspegla marknadspriserna. Å andra sidan hävdade klaganden att så inte var fallet. Eftersom detta påstående inte styrktes kan det därför inte godtas. |
| --- | --- |

(229)

CCCME och ZTT-gruppen noterade att flera stora turkiska tillverkare, såsom Turk Prysmian och Corning Optik, importerade optiska fibrer från sina närstående företag och att sådana importpriser därför inte kunde återspegla marknadspriserna. Å andra sidan hävdade klaganden att så inte var fallet. Eftersom detta påstående inte styrktes kan det därför inte godtas.

| (230) | ZTT-gruppen lämnade in årsrapporter från två tillverkare i Malaysia, Opcom Cables för 2019 och 2020 och Lite för 2019, vilka var offentligt tillgängliga. Båda företagen identifierades i den första noteringen som tillverkare av optiska fiberkablar (se skäl 220). ZTT-gruppen föreslog att tillgången till finansiella uppgifter från dessa två malaysiska tillverkare skulle användas för att fastställa det representativa landet. ZTT-gruppen noterade att de två malaysiska företagen inte gick med vinst 2019 och 2020, men föreslog att uppgifter från andra år skulle kunna användas för denna indikator, eftersom Lite Kabel gick med vinst 2018. |
| --- | --- |

(230)

ZTT-gruppen lämnade in årsrapporter från två tillverkare i Malaysia, Opcom Cables för 2019 och 2020 och Lite för 2019, vilka var offentligt tillgängliga. Båda företagen identifierades i den första noteringen som tillverkare av optiska fiberkablar (se skäl 220). ZTT-gruppen föreslog att tillgången till finansiella uppgifter från dessa två malaysiska tillverkare skulle användas för att fastställa det representativa landet. ZTT-gruppen noterade att de två malaysiska företagen inte gick med vinst 2019 och 2020, men föreslog att uppgifter från andra år skulle kunna användas för denna indikator, eftersom Lite Kabel gick med vinst 2018.

| (231) | Eftersom båda de malaysiska företagen gick med förlust 2019 respektive 2020 kunde deras uppgifter inte användas eftersom de inte utgjorde ett ”skäligt belopp” i den mening som avses i artikel 2.6a a sista stycket i grundförordningen. När det gäller användningen av uppgifter för 2018, före undersökningsperioden, ges alltid företräde åt uppgifter för undersökningsperioden. I detta särskilda fall finns det finansiella uppgifter tillgängliga för undersökningsperioden i ett annat möjligt representativt land, och det finns därför ingen anledning att använda uppgifter för en annan period. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(231)

Eftersom båda de malaysiska företagen gick med förlust 2019 respektive 2020 kunde deras uppgifter inte användas eftersom de inte utgjorde ett ”skäligt belopp” i den mening som avses i artikel 2.6a a sista stycket i grundförordningen. När det gäller användningen av uppgifter för 2018, före undersökningsperioden, ges alltid företräde åt uppgifter för undersökningsperioden. I detta särskilda fall finns det finansiella uppgifter tillgängliga för undersökningsperioden i ett annat möjligt representativt land, och det finns därför ingen anledning att använda uppgifter för en annan period. Påståendet avvisades därför.

| (232) | CCCME hävdade också att om det inte fanns någon tillverkare i Malaysia som gick med vinst 2019 och hade lätt tillgängliga finansiella uppgifter borde kommissionen använda unionstillverkarnas uppgifter för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst, på samma sätt som vid översynen vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärder för volframelektroder från Kina (118). |
| --- | --- |

(232)

CCCME hävdade också att om det inte fanns någon tillverkare i Malaysia som gick med vinst 2019 och hade lätt tillgängliga finansiella uppgifter borde kommissionen använda unionstillverkarnas uppgifter för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst, på samma sätt som vid översynen vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärder för volframelektroder från Kina (118).

118

| (233) | Kommissionen noterar att grundförordningen ger företräde åt uppgifter från ett representativt land på en liknande utvecklingsnivå som exportlandet och att detta påstående därför inte kan godtas. |
| --- | --- |

(233)

Kommissionen noterar att grundförordningen ger företräde åt uppgifter från ett representativt land på en liknande utvecklingsnivå som exportlandet och att detta påstående därför inte kan godtas.

| (234) | ZTT-gruppen hävdade att kommissionen inte borde förlita sig på Global Trade Atlas (GTA) (119) för att fastställa produktionsfaktorernas värde, utan på importstatistik från den kinesiska tullen eller de nationella tullmyndigheterna i det representativa landet, eftersom dessa uppgifter enligt ZTT skulle vara mer tillförlitliga än uppgifterna i GTA. |
| --- | --- |

(234)

ZTT-gruppen hävdade att kommissionen inte borde förlita sig på Global Trade Atlas (GTA) (119) för att fastställa produktionsfaktorernas värde, utan på importstatistik från den kinesiska tullen eller de nationella tullmyndigheterna i det representativa landet, eftersom dessa uppgifter enligt ZTT skulle vara mer tillförlitliga än uppgifterna i GTA.

119

| (235) | Kommissionen noterade att de berörda parterna inte lade fram någon bevisning som visade att GTA var mindre tillförlitligt än den officiella tullstatistiken. Kommissionen noterade att den officiella tullstatistiken i det berörda landet används som källa till GTA-uppgifterna enligt de bilaterala avtal som GTA ingått med alla länder som omfattas. Kommissionen noterade också att ett antal offentliga förvaltningar sedan länge använder GTA för att få tillgång till tullstatistik och att denna databas också i stor utsträckning används av privata aktörer för ett antal olika ändamål och i olika sammanhang. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(235)

Kommissionen noterade att de berörda parterna inte lade fram någon bevisning som visade att GTA var mindre tillförlitligt än den officiella tullstatistiken. Kommissionen noterade att den officiella tullstatistiken i det berörda landet används som källa till GTA-uppgifterna enligt de bilaterala avtal som GTA ingått med alla länder som omfattas. Kommissionen noterade också att ett antal offentliga förvaltningar sedan länge använder GTA för att få tillgång till tullstatistik och att denna databas också i stor utsträckning används av privata aktörer för ett antal olika ändamål och i olika sammanhang. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (236) | CCCME och ZTT-gruppen hävdade att en stor del av Turkiets import av optiska fibrer enligt varunummer 9001 10 inte var material som användes för tillverkningen av den berörda produkten, såsom multimodala fibrer, och att Turkiets importpris i GTA därför inte på ett rimligt sätt kunde återspegla det icke-snedvridna priset på enkelmodsfiber. CCCME hävdade också att kommissionen borde använda Malaysia som ett möjligt representativt land, eftersom andelen optiska enkelmodsfibrer i Malaysias import enligt varunummer 9001 10 var mycket större än för Turkiet, och GTA:s importuppgifter för Malaysia därför skulle vara mer tillförlitliga än för Turkiet. CCCME hävdade vidare att eftersom Turkiet huvudsakligen importerade optiska fibrer från Förenta staterna och Malaysia främst från Indien skulle Malaysias importuppgifter påverkas mindre av leveranskostnaderna. |
| --- | --- |

(236)

CCCME och ZTT-gruppen hävdade att en stor del av Turkiets import av optiska fibrer enligt varunummer 9001 10 inte var material som användes för tillverkningen av den berörda produkten, såsom multimodala fibrer, och att Turkiets importpris i GTA därför inte på ett rimligt sätt kunde återspegla det icke-snedvridna priset på enkelmodsfiber. CCCME hävdade också att kommissionen borde använda Malaysia som ett möjligt representativt land, eftersom andelen optiska enkelmodsfibrer i Malaysias import enligt varunummer 9001 10 var mycket större än för Turkiet, och GTA:s importuppgifter för Malaysia därför skulle vara mer tillförlitliga än för Turkiet. CCCME hävdade vidare att eftersom Turkiet huvudsakligen importerade optiska fibrer från Förenta staterna och Malaysia främst från Indien skulle Malaysias importuppgifter påverkas mindre av leveranskostnaderna.

| (237) | När det gäller argumenten rörande Malaysia, särskilt frågan om huruvida importvärdet för optiska enkelmodsfibrer är representativt med tanke på den högre andelen av dessa insatsvaror enligt varunummer 9001 10 och de lägre leveranskostnaderna (jämfört med Turkiet), noterade kommissionen att den vid jämförelsen av importen av de olika insatsvarorna i de olika länderna kontrollerade att det förekom tillräckligt representativ import till de potentiella länderna. När ett lämpligt representativt land har valts använder kommissionen dessutom, om möjligt, mer detaljerade landspecifika varunummer som går utöver de sexsiffriga HS-numren, såsom anges i skäl 318. |
| --- | --- |

(237)

När det gäller argumenten rörande Malaysia, särskilt frågan om huruvida importvärdet för optiska enkelmodsfibrer är representativt med tanke på den högre andelen av dessa insatsvaror enligt varunummer 9001 10 och de lägre leveranskostnaderna (jämfört med Turkiet), noterade kommissionen att den vid jämförelsen av importen av de olika insatsvarorna i de olika länderna kontrollerade att det förekom tillräckligt representativ import till de potentiella länderna. När ett lämpligt representativt land har valts använder kommissionen dessutom, om möjligt, mer detaljerade landspecifika varunummer som går utöver de sexsiffriga HS-numren, såsom anges i skäl 318.

| (238) | Eftersom kommissionen inte hittade någon tillgänglig information för undersökningsperioden om finansiella uppgifter för tillverkare i Colombia och Sydafrika eller för lönsamma tillverkare i Malaysia och Serbien ansågs dessa jurisdiktioner inte vara lämpliga representativa länder. Kommissionen genomförde ytterligare undersökningar om möjliga lämpliga representativa länder och identifierade, såsom beskrivs i den andra noteringen, ytterligare en tillverkare av optiska fiberkablar i Argentina (dvs. Prysmian Energia Cables y Sistemas De Argentina S.A.), en i Brasilien (dvs. Prysmian Cabos e Sistemas do Brasil S/A) och ytterligare en tillverkare av kraftkablar i Thailand (dvs. Venine Cable) med lätt tillgängliga finansiella uppgifter för 2019. |
| --- | --- |

(238)

Eftersom kommissionen inte hittade någon tillgänglig information för undersökningsperioden om finansiella uppgifter för tillverkare i Colombia och Sydafrika eller för lönsamma tillverkare i Malaysia och Serbien ansågs dessa jurisdiktioner inte vara lämpliga representativa länder. Kommissionen genomförde ytterligare undersökningar om möjliga lämpliga representativa länder och identifierade, såsom beskrivs i den andra noteringen, ytterligare en tillverkare av optiska fiberkablar i Argentina (dvs. Prysmian Energia Cables y Sistemas De Argentina S.A.), en i Brasilien (dvs. Prysmian Cabos e Sistemas do Brasil S/A) och ytterligare en tillverkare av kraftkablar i Thailand (dvs. Venine Cable) med lätt tillgängliga finansiella uppgifter för 2019.

| (239) | Kommissionen analyserade också importen av de viktigaste produktionsfaktorerna (t.ex. optiska fibrer, hög- och lågdensitetspolyeten, aluminiummantlad ståltråd, glasfibergarn, mantelmaterial med låg rök och ingen halogen, fosfaterande ståltråd med PE-skikt och rör) till Argentina, Brasilien, Thailand och Turkiet. |
| --- | --- |

(239)

Kommissionen analyserade också importen av de viktigaste produktionsfaktorerna (t.ex. optiska fibrer, hög- och lågdensitetspolyeten, aluminiummantlad ståltråd, glasfibergarn, mantelmaterial med låg rök och ingen halogen, fosfaterande ståltråd med PE-skikt och rör) till Argentina, Brasilien, Thailand och Turkiet.

| (240) | För alla produktionsfaktorer uteslöts uppgifter om import från Kina i det representativa landet med avseende på betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Dessutom uteslöts uppgifter om import till det representativa landet från länder som inte är medlemmar i WTO och som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2015/755 (120) (Azerbajdzjan, Vitryssland, Demokratiska folkrepubliken Korea, Turkmenistan och Uzbekistan), eftersom priserna på denna import inte ansågs vara icke-snedvridna priser. |
| --- | --- |

(240)

För alla produktionsfaktorer uteslöts uppgifter om import från Kina i det representativa landet med avseende på betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Dessutom uteslöts uppgifter om import till det representativa landet från länder som inte är medlemmar i WTO och som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2015/755 (120) (Azerbajdzjan, Vitryssland, Demokratiska folkrepubliken Korea, Turkmenistan och Uzbekistan), eftersom priserna på denna import inte ansågs vara icke-snedvridna priser.

120

| (241) | När det gäller Argentina importerades hälften av de optiska fibrerna, den viktigaste insatsvaran, från Kina på sexsiffrig nivå. En analys på åttasiffrig nivå visade dock att importen från Kina endast nådde upp till betydande kvantiteter (52 %) för ett av de tre relevanta varunumren. Representativiteten för denna insatsvara och dess underliggande värde befanns överlag vara tillfredsställande. De andra huvudsakliga produktionsfaktorerna importerades i betydande volymer från länder med marknadsekonomi. Den icke-snedvridna importens representativitet i Argentina var därför hög. |
| --- | --- |

(241)

När det gäller Argentina importerades hälften av de optiska fibrerna, den viktigaste insatsvaran, från Kina på sexsiffrig nivå. En analys på åttasiffrig nivå visade dock att importen från Kina endast nådde upp till betydande kvantiteter (52 %) för ett av de tre relevanta varunumren. Representativiteten för denna insatsvara och dess underliggande värde befanns överlag vara tillfredsställande. De andra huvudsakliga produktionsfaktorerna importerades i betydande volymer från länder med marknadsekonomi. Den icke-snedvridna importens representativitet i Argentina var därför hög.

| (242) | När det gäller Brasilien importerades optiska fibrer huvudsakligen från Kina på sexsiffrig nivå. På åttasiffrig nivå importerades optiska fibrer enligt tre varunummer, och för två av dem kom nästan all import från Kina. Representativiteten för denna insatsvara och dess underliggande värde ansågs därför vara otillförlitlig. Kommissionen noterade vidare att 72 % av importen av den aluminiummantlade ståltråd som används i betydande volymer av en exporterande tillverkare av optiska fiberkablar importerades på sexsiffrig nivå från Kina. På åttasiffrig nivå importerades denna produktionsfaktor enligt två varunummer och för båda dessa kom mer än 60 % av importen från Kina. Representativiteten för denna insatsvara och dess underliggande värde ansågs därför vara otillförlitlig, och eftersom den var en betydande insatsvara vid tillverkningen av optiska fiberkablar påverkar den en betydande andel av normalvärdet. Dessutom importerades 80 % av glasfibergarnet huvudsakligen från Kina på sexsiffrig nivå. På åttasiffrig nivå importerades denna produktionsfaktor enligt två varunummer, och för båda dessa kom mer än 60 % av importen från Kina. Mot bakgrund av ovanstående ansågs den totala representativiteten för den icke-snedvridna importen till Brasilien vara låg. |
| --- | --- |

(242)

När det gäller Brasilien importerades optiska fibrer huvudsakligen från Kina på sexsiffrig nivå. På åttasiffrig nivå importerades optiska fibrer enligt tre varunummer, och för två av dem kom nästan all import från Kina. Representativiteten för denna insatsvara och dess underliggande värde ansågs därför vara otillförlitlig. Kommissionen noterade vidare att 72 % av importen av den aluminiummantlade ståltråd som används i betydande volymer av en exporterande tillverkare av optiska fiberkablar importerades på sexsiffrig nivå från Kina. På åttasiffrig nivå importerades denna produktionsfaktor enligt två varunummer och för båda dessa kom mer än 60 % av importen från Kina. Representativiteten för denna insatsvara och dess underliggande värde ansågs därför vara otillförlitlig, och eftersom den var en betydande insatsvara vid tillverkningen av optiska fiberkablar påverkar den en betydande andel av normalvärdet. Dessutom importerades 80 % av glasfibergarnet huvudsakligen från Kina på sexsiffrig nivå. På åttasiffrig nivå importerades denna produktionsfaktor enligt två varunummer, och för båda dessa kom mer än 60 % av importen från Kina. Mot bakgrund av ovanstående ansågs den totala representativiteten för den icke-snedvridna importen till Brasilien vara låg.

| (243) | För Thailand, liksom Brasilien, importerades den viktigaste insatsvaran, dvs. optiska fibrer, främst från Kina. Endast 15 % av den totala importen av optiska fibrer kom från andra källor som inte var snedvridna (på sexsiffrig nivå). På åttasiffrig nivå importerades optiska fibrer enligt två varunummer, och för båda varunumren kom mer än 70 % av de importerade volymerna från Kina. Representativiteten för denna insatsvara och dess underliggande värde ansågs därför vara otillförlitlig. Dessutom importerades 96 % av glasfibergarnet huvudsakligen från Kina på sexsiffrig nivå. Detta varunummer finns inte på åttasiffrig nivå. Representativiteten för denna insatsvara och dess underliggande värde ansågs också vara otillförlitlig. Mot bakgrund av ovanstående ansågs den totala representativiteten för den icke-snedvridna importen till Thailand vara låg. |
| --- | --- |

(243)

För Thailand, liksom Brasilien, importerades den viktigaste insatsvaran, dvs. optiska fibrer, främst från Kina. Endast 15 % av den totala importen av optiska fibrer kom från andra källor som inte var snedvridna (på sexsiffrig nivå). På åttasiffrig nivå importerades optiska fibrer enligt två varunummer, och för båda varunumren kom mer än 70 % av de importerade volymerna från Kina. Representativiteten för denna insatsvara och dess underliggande värde ansågs därför vara otillförlitlig. Dessutom importerades 96 % av glasfibergarnet huvudsakligen från Kina på sexsiffrig nivå. Detta varunummer finns inte på åttasiffrig nivå. Representativiteten för denna insatsvara och dess underliggande värde ansågs också vara otillförlitlig. Mot bakgrund av ovanstående ansågs den totala representativiteten för den icke-snedvridna importen till Thailand vara låg.

| (244) | Vad gäller Turkiet var det endast två produktionsfaktorer, vilka endast står för en liten del av produktionskostnaden för optiska fiberkablar, som importerades i betydande volymer från Kina. Den icke-snedvridna importens representativitet i Turkiet var därför hög. |
| --- | --- |

(244)

Vad gäller Turkiet var det endast två produktionsfaktorer, vilka endast står för en liten del av produktionskostnaden för optiska fiberkablar, som importerades i betydande volymer från Kina. Den icke-snedvridna importens representativitet i Turkiet var därför hög.

| (245) | Mot bakgrund av ovanstående (skälen 224 och 241–244) underrättade kommissionen genom den andra noteringen berörda parter om att den avsåg att använda sig av Argentina som ett lämpligt representativt land och att Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen skulle användas för att inhämta uppgifter om icke-snedvridna priser eller referensvärden för beräkningen av normalvärdet. |
| --- | --- |

(245)

Mot bakgrund av ovanstående (skälen 224 och 241–244) underrättade kommissionen genom den andra noteringen berörda parter om att den avsåg att använda sig av Argentina som ett lämpligt representativt land och att Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen skulle användas för att inhämta uppgifter om icke-snedvridna priser eller referensvärden för beräkningen av normalvärdet.

| (246) | Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på Argentinas lämplighet som representativt land och på Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A:s lämplighet som tillverkare i det representativa landet. Synpunkter inkom från Connect Com, CCCME och ZTT-gruppen. |
| --- | --- |

(246)

Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på Argentinas lämplighet som representativt land och på Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A:s lämplighet som tillverkare i det representativa landet. Synpunkter inkom från Connect Com, CCCME och ZTT-gruppen.

| (247) | ZTT-gruppen upprepade sitt påstående om att BNI inte var en lämplig indikator för att bedöma den ekonomiska utvecklingsnivån i ett land, eftersom BNI inte bara inkluderar de inkomster som genereras inom landet utan även de inkomster som genereras utanför landet, och hävdade att kommissionen gjorde ett uppenbart fel vid bedömningen av de faktiska omständigheterna när den endast beaktade den av Världsbankens inkomstkategorier som är baserad på BNI per capita vid bedömningen av likheten med Kinas ekonomiska utveckling. Liksom i fallet med Turkiet, såsom förklaras i skäl 214, hävdade ZTT-gruppen att Malaysias ekonomiska utvecklingsnivå låg närmare Kinas än Argentinas utvecklingsnivå, mätt på grundval av BNP per capita, produktivitetsnivån och FN:s index för mänsklig utveckling, och det hävdades därför att Malaysia var ett mer representativt land än Argentina. |
| --- | --- |

(247)

ZTT-gruppen upprepade sitt påstående om att BNI inte var en lämplig indikator för att bedöma den ekonomiska utvecklingsnivån i ett land, eftersom BNI inte bara inkluderar de inkomster som genereras inom landet utan även de inkomster som genereras utanför landet, och hävdade att kommissionen gjorde ett uppenbart fel vid bedömningen av de faktiska omständigheterna när den endast beaktade den av Världsbankens inkomstkategorier som är baserad på BNI per capita vid bedömningen av likheten med Kinas ekonomiska utveckling. Liksom i fallet med Turkiet, såsom förklaras i skäl 214, hävdade ZTT-gruppen att Malaysias ekonomiska utvecklingsnivå låg närmare Kinas än Argentinas utvecklingsnivå, mätt på grundval av BNP per capita, produktivitetsnivån och FN:s index för mänsklig utveckling, och det hävdades därför att Malaysia var ett mer representativt land än Argentina.

| (248) | Kommissionen instämmer inte i ZTT-gruppens påstående om att den gjorde ett uppenbart fel när den använde BNI för att bedöma den ekonomiska utvecklingsnivån i möjliga representativa länder. Såsom förklaras närmare i skälen 216 och 217 använder kommissionen länder som klassificerats i samma inkomstkategori av Världsbanken som exportlandet för att i varje enskilt fall fastställa vilka länder som har en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå. Grundförordningen innehåller inga ytterligare krav för valet av det land som i jämförelse med exportlandet har mest närliggande BNP per capita, produktivitetsnivå eller mänsklig utveckling enligt FN:s index för mänsklig utveckling. I detta fall var den relevanta kategorin övre medelinkomstländer, i vilken Kina klassificeras. Både Malaysia och Argentina har därför en ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas och ansågs uppfylla kriteriet i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. Påståendet om att Malaysia var ett bättre representativt land än Argentina avvisades därför. |
| --- | --- |

(248)

Kommissionen instämmer inte i ZTT-gruppens påstående om att den gjorde ett uppenbart fel när den använde BNI för att bedöma den ekonomiska utvecklingsnivån i möjliga representativa länder. Såsom förklaras närmare i skälen 216 och 217 använder kommissionen länder som klassificerats i samma inkomstkategori av Världsbanken som exportlandet för att i varje enskilt fall fastställa vilka länder som har en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå. Grundförordningen innehåller inga ytterligare krav för valet av det land som i jämförelse med exportlandet har mest närliggande BNP per capita, produktivitetsnivå eller mänsklig utveckling enligt FN:s index för mänsklig utveckling. I detta fall var den relevanta kategorin övre medelinkomstländer, i vilken Kina klassificeras. Både Malaysia och Argentina har därför en ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas och ansågs uppfylla kriteriet i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. Påståendet om att Malaysia var ett bättre representativt land än Argentina avvisades därför.

| (249) | CCCME hävdade att kostnaderna för de råvaror som kinesiska tillverkare importerar från internationella marknader inte bör betraktas som snedvridna och därför inte bör ersättas. |
| --- | --- |

(249)

CCCME hävdade att kostnaderna för de råvaror som kinesiska tillverkare importerar från internationella marknader inte bör betraktas som snedvridna och därför inte bör ersättas.

| (250) | De kinesiska exporterande tillverkare som ingår i urvalet gavs möjlighet att visa att deras (importerade) råvaror inte var snedvridna i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. För att visa detta skulle de tillhandahålla styrkande handlingar (bland annat om varornas ursprungsland, köpeavtal, fakturor). ZTT-gruppen hävdade att inga av dess material- och energiinköp var snedvridna och att de importerade råvarorna som köptes under undersökningsperioden köptes till icke-snedvridna priser. Även om ZTT-gruppen identifierade dessa inköp i förteckningen över inköp av material i svaret på frågeformuläret lämnade den inte in någon styrkande bevisning. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(250)

De kinesiska exporterande tillverkare som ingår i urvalet gavs möjlighet att visa att deras (importerade) råvaror inte var snedvridna i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. För att visa detta skulle de tillhandahålla styrkande handlingar (bland annat om varornas ursprungsland, köpeavtal, fakturor). ZTT-gruppen hävdade att inga av dess material- och energiinköp var snedvridna och att de importerade råvarorna som köptes under undersökningsperioden köptes till icke-snedvridna priser. Även om ZTT-gruppen identifierade dessa inköp i förteckningen över inköp av material i svaret på frågeformuläret lämnade den inte in någon styrkande bevisning. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (251) | Dessutom lämnade FTT-gruppen in viss styrkande bevisning avseende fem råvaror, men bevisningen var inte heltäckande (den omfattade endast ett fåtal transaktioner) och oförenlig med annan information som lämnats i den relevanta förteckningen. Detta innebar att kommissionen inte kunde bedöma detta påstående, som därför inte kunde godtas i detta skede. |
| --- | --- |

(251)

Dessutom lämnade FTT-gruppen in viss styrkande bevisning avseende fem råvaror, men bevisningen var inte heltäckande (den omfattade endast ett fåtal transaktioner) och oförenlig med annan information som lämnats i den relevanta förteckningen. Detta innebar att kommissionen inte kunde bedöma detta påstående, som därför inte kunde godtas i detta skede.

| (252) | CCCME hävdade också att importpriserna från tredjeländer inte var en representativ ersättning för inhemska priser vid beräkningen av normalvärdet, eftersom importpriset kan inbegripa leveranskostnader som är högre än leveranskostnaderna för råvaror som köpts på hemmamarknaden, vilket på ett konstlat sätt skulle blåsa upp den ersatta råvarukostnaden, och att kommissionen inte skulle kunna särskilja dessa kostnadseffekter. |
| --- | --- |

(252)

CCCME hävdade också att importpriserna från tredjeländer inte var en representativ ersättning för inhemska priser vid beräkningen av normalvärdet, eftersom importpriset kan inbegripa leveranskostnader som är högre än leveranskostnaderna för råvaror som köpts på hemmamarknaden, vilket på ett konstlat sätt skulle blåsa upp den ersatta råvarukostnaden, och att kommissionen inte skulle kunna särskilja dessa kostnadseffekter.

| (253) | Såsom förklaras i skäl 69 drog kommissionen i denna undersökning slutsatsen att tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen var lämplig. I artikel 2.6a a i grundförordningen föreskrivs användning av motsvarande uppgifter i ett lämpligt representativt land. Kommissionen använder GTA:s importpriser som utgångspunkt för att beräkna ett icke-snedvridet pris i det representativa landet, till vilket den lägger den motsvarande importtullen. Detta anses vara en försiktig uppskattning för att konstruera ett lämpligt, icke-snedvridet, approximativt värde för marknadspriset i det representativa landet, eftersom ytterligare kostnader kan uppstå utöver detta värde, såsom importavgifter och andra skatter än importtullar (t.ex. mervärdesskatt), beroende på vilket land det gäller. Om inte alla leveranskostnader vid import skulle beaktas skulle det resulterande priset inte återspegla det icke-snedvridna priset på den argentinska marknaden, utan det genomsnittliga priset fritt fabrik (vid försäljning på export) i de länder som säljer till Argentina. Detta skulle strida mot artikel 2.6a a i grundförordningen, och detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(253)

Såsom förklaras i skäl 69 drog kommissionen i denna undersökning slutsatsen att tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen var lämplig. I artikel 2.6a a i grundförordningen föreskrivs användning av motsvarande uppgifter i ett lämpligt representativt land. Kommissionen använder GTA:s importpriser som utgångspunkt för att beräkna ett icke-snedvridet pris i det representativa landet, till vilket den lägger den motsvarande importtullen. Detta anses vara en försiktig uppskattning för att konstruera ett lämpligt, icke-snedvridet, approximativt värde för marknadspriset i det representativa landet, eftersom ytterligare kostnader kan uppstå utöver detta värde, såsom importavgifter och andra skatter än importtullar (t.ex. mervärdesskatt), beroende på vilket land det gäller. Om inte alla leveranskostnader vid import skulle beaktas skulle det resulterande priset inte återspegla det icke-snedvridna priset på den argentinska marknaden, utan det genomsnittliga priset fritt fabrik (vid försäljning på export) i de länder som säljer till Argentina. Detta skulle strida mot artikel 2.6a a i grundförordningen, och detta påstående avvisades därför.

| (254) | I avsaknad av bevisning som kan bevisa att de uppgifter och den metod som använts inte skulle vara representativa för de icke-snedvridna kostnaderna för varje insatsvara avvisade kommissionen detta påstående. |
| --- | --- |

(254)

I avsaknad av bevisning som kan bevisa att de uppgifter och den metod som använts inte skulle vara representativa för de icke-snedvridna kostnaderna för varje insatsvara avvisade kommissionen detta påstående.

| (255) | CCCME hävdade att det fanns betydande skillnader i arbetskrafts- och energikostnader mellan olika länder och att tredjeländers arbetskraftskostnader och energipriser därför inte kunde användas vid fastställandet av normalvärdet. |
| --- | --- |

(255)

CCCME hävdade att det fanns betydande skillnader i arbetskrafts- och energikostnader mellan olika länder och att tredjeländers arbetskraftskostnader och energipriser därför inte kunde användas vid fastställandet av normalvärdet.

| (256) | Såsom förklaras i skäl 69 drog kommissionen i denna undersökning slutsatsen att tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen var lämplig. I artikel 2.6a a i grundförordningen föreskrivs användning av motsvarande uppgifter i ett lämpligt representativt land. Såsom förklaras i skäl 245 valde kommissionen i detta skede av undersökningen Argentina som representativt land. Uppgifterna om de icke-snedvridna kostnaderna för arbetskraft och elektricitet kommer därför från Argentina, vilket förklaras i skälen 345 och 348. |
| --- | --- |

(256)

Såsom förklaras i skäl 69 drog kommissionen i denna undersökning slutsatsen att tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen var lämplig. I artikel 2.6a a i grundförordningen föreskrivs användning av motsvarande uppgifter i ett lämpligt representativt land. Såsom förklaras i skäl 245 valde kommissionen i detta skede av undersökningen Argentina som representativt land. Uppgifterna om de icke-snedvridna kostnaderna för arbetskraft och elektricitet kommer därför från Argentina, vilket förklaras i skälen 345 och 348.

| (257) | CCCME begärde att kommissionen skulle klargöra enligt vilka kriterier man avgör om lönsamheten för ett företag i det representativa landet är låg eller hög. |
| --- | --- |

(257)

CCCME begärde att kommissionen skulle klargöra enligt vilka kriterier man avgör om lönsamheten för ett företag i det representativa landet är låg eller hög.

| (258) | I enlighet med sista stycket i artikel 2.6a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet omfatta ett icke-snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Detta är det rättsliga kriterium som kommissionen tillämpar när den bedömer om lönsamheten är låg eller hög. I enlighet med den artikeln måste vinsten vara skälig. Vid fastställandet av vad som är ett skäligt belopp i varje enskilt fall tittar kommissionen på vad som är specifikt i varje undersökning, såsom den berörda produkten och sektorn. Det behöver knappast påpekas att en skälig vinstnivå inte kan vara (praktiskt taget) negativ eller nära noll. |
| --- | --- |

(258)

I enlighet med sista stycket i artikel 2.6a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet omfatta ett icke-snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Detta är det rättsliga kriterium som kommissionen tillämpar när den bedömer om lönsamheten är låg eller hög. I enlighet med den artikeln måste vinsten vara skälig. Vid fastställandet av vad som är ett skäligt belopp i varje enskilt fall tittar kommissionen på vad som är specifikt i varje undersökning, såsom den berörda produkten och sektorn. Det behöver knappast påpekas att en skälig vinstnivå inte kan vara (praktiskt taget) negativ eller nära noll.

| (259) | CCCME hävdade också att Argentina inte var ett lämpligt representativt land eftersom den enda tillverkare i Argentina som kommissionen identifierat (dvs. Prysmian Energia) var närstående en av de klagande och företaget innehade en stor andel av den argentinska marknaden. CCCME hänvisade till antidumpningsundersökningen om import av glyfosat från Kina (121), i vilken Argentina, Australien, Indien och Malaysia avvisades som jämförbara länder, eftersom deras marknader till stor del dominerades av företag som var närstående den huvudsakliga klaganden i EU. CCCME hävdade också att eftersom den argentinska telekommarknaden har vuxit kraftigt under 2020 och den argentinska regeringen gav stöd till lokala tillverkare, kan uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för ett företag som har en stor andel av en växande marknad inte återspegla en skälig och marknadsorienterad nivå och bör inte användas för att konstruera normalvärdet. Connect Com hävdade också att de argentinska tillverkarna av optiska fiberkablar inte var oberoende företag utan närstående till Prysmian och Nexans och att det därför i) inte fanns tillräcklig konkurrens på den argentinska inhemska marknaden, med hänvisning till EU-domstolens dom C-16/90 (122), ii) kostnaderna och vinsten för dessa tillverkare skulle ligga över den konkurrensmässiga nivån, iii) de anknutna tillverkarnas koncerninterna internpriser var för höga. Connect Com hävdade också att Prysmian Energias vinst på 20 % var för hög, medan vinsten för Venine Cable i Thailand på 9,5 % stämde bättre överens med konkurrensvillkoren. Connect Com hävdade vidare att Brasilien skulle vara ett mer representativt land eftersom fler tillverkare är verksamma på denna marknad och minst fyra av dem var oberoende av de klagande. |
| --- | --- |

(259)

CCCME hävdade också att Argentina inte var ett lämpligt representativt land eftersom den enda tillverkare i Argentina som kommissionen identifierat (dvs. Prysmian Energia) var närstående en av de klagande och företaget innehade en stor andel av den argentinska marknaden. CCCME hänvisade till antidumpningsundersökningen om import av glyfosat från Kina (121), i vilken Argentina, Australien, Indien och Malaysia avvisades som jämförbara länder, eftersom deras marknader till stor del dominerades av företag som var närstående den huvudsakliga klaganden i EU. CCCME hävdade också att eftersom den argentinska telekommarknaden har vuxit kraftigt under 2020 och den argentinska regeringen gav stöd till lokala tillverkare, kan uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för ett företag som har en stor andel av en växande marknad inte återspegla en skälig och marknadsorienterad nivå och bör inte användas för att konstruera normalvärdet. Connect Com hävdade också att de argentinska tillverkarna av optiska fiberkablar inte var oberoende företag utan närstående till Prysmian och Nexans och att det därför i) inte fanns tillräcklig konkurrens på den argentinska inhemska marknaden, med hänvisning till EU-domstolens dom C-16/90 (122), ii) kostnaderna och vinsten för dessa tillverkare skulle ligga över den konkurrensmässiga nivån, iii) de anknutna tillverkarnas koncerninterna internpriser var för höga. Connect Com hävdade också att Prysmian Energias vinst på 20 % var för hög, medan vinsten för Venine Cable i Thailand på 9,5 % stämde bättre överens med konkurrensvillkoren. Connect Com hävdade vidare att Brasilien skulle vara ett mer representativt land eftersom fler tillverkare är verksamma på denna marknad och minst fyra av dem var oberoende av de klagande.

121

122

| (260) | Det faktum att det utvalda företaget i det representativa landet är närstående en unionstillverkare påverkar inte valet av representativt land. CCCME har inte lämnat några skäl eller bevis som skulle göra detta relevant i detta fall. Det faktum att företaget har en stor andel på den argentinska marknaden betyder inte heller att det inte finns någon konkurrens i Argentina och inte heller att de finansiella uppgifterna om ett sådant företag automatiskt blir olämpliga. Detta påstående styrktes inte heller av någon bevisning för att den argentinska marknaden var konkurrensbegränsande. Den vinstmarginal som konstaterats för det argentinska företaget var i själva verket 10,6 % såsom anges i skäl 362, vilket är i linje med den vinst på 9,5 % som Connect Com försvarade som i linje med konkurrensvillkoren. Därför tillbakavisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(260)

Det faktum att det utvalda företaget i det representativa landet är närstående en unionstillverkare påverkar inte valet av representativt land. CCCME har inte lämnat några skäl eller bevis som skulle göra detta relevant i detta fall. Det faktum att företaget har en stor andel på den argentinska marknaden betyder inte heller att det inte finns någon konkurrens i Argentina och inte heller att de finansiella uppgifterna om ett sådant företag automatiskt blir olämpliga. Detta påstående styrktes inte heller av någon bevisning för att den argentinska marknaden var konkurrensbegränsande. Den vinstmarginal som konstaterats för det argentinska företaget var i själva verket 10,6 % såsom anges i skäl 362, vilket är i linje med den vinst på 9,5 % som Connect Com försvarade som i linje med konkurrensvillkoren. Därför tillbakavisades dessa påståenden.

| (261) | CCCME upprepade sin begäran om att kommissionen skulle använda Malaysia som ett representativt land. CCCME hävdade att kommissionen, i avsaknad av användbara lönsamhetsuppgifter för undersökningsperioden, kunde använda de finansiella uppgifterna för ett lönsamt företag för 2018, eftersom industrin för optiska fiberkablar är en relativt stabil industri där nivån på försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst inte varierar särskilt mycket från år till år. CCCME betonade också att i antidumpningsundersökningen om citronsyra från Kina (123) valde kommissionen, trots att den tillverkare som identifierats i Colombia gick med förlust 2019, ändå Colombia som lämpligt representativt land och för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst använde kommissionen uppgifter för företag i Colombia som tillverkar produkter i en kategori nära citronsyra. |
| --- | --- |

(261)

CCCME upprepade sin begäran om att kommissionen skulle använda Malaysia som ett representativt land. CCCME hävdade att kommissionen, i avsaknad av användbara lönsamhetsuppgifter för undersökningsperioden, kunde använda de finansiella uppgifterna för ett lönsamt företag för 2018, eftersom industrin för optiska fiberkablar är en relativt stabil industri där nivån på försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst inte varierar särskilt mycket från år till år. CCCME betonade också att i antidumpningsundersökningen om citronsyra från Kina (123) valde kommissionen, trots att den tillverkare som identifierats i Colombia gick med förlust 2019, ändå Colombia som lämpligt representativt land och för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst använde kommissionen uppgifter för företag i Colombia som tillverkar produkter i en kategori nära citronsyra.

123

| (262) | Såsom förklaras i skäl 231 ges företräde åt de uppgifter som fanns tillgängliga för undersökningsperioden, och sådana uppgifter finns för ett företag i Argentina. CCCME har inte angett någon anledning till varför man önskar avvika från den period för vilken normalvärdet konstrueras. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(262)

Såsom förklaras i skäl 231 ges företräde åt de uppgifter som fanns tillgängliga för undersökningsperioden, och sådana uppgifter finns för ett företag i Argentina. CCCME har inte angett någon anledning till varför man önskar avvika från den period för vilken normalvärdet konstrueras. Påståendet avvisades därför.

| (263) | ZTT-gruppen hävdade vidare att Malaysia var ett mer representativt land än Argentina, eftersom i) de produkter som tillverkades av de tre malaysiska företag som ZTT-gruppen föreslog var mer lika de produkter som ZTT-gruppen tillverkade jämfört med de produkter som tillverkades av Prysmian Energia, och ii) fler tillverkare av optiska fiberkablar har identifierats i Malaysia än i Argentina. |
| --- | --- |

(263)

ZTT-gruppen hävdade vidare att Malaysia var ett mer representativt land än Argentina, eftersom i) de produkter som tillverkades av de tre malaysiska företag som ZTT-gruppen föreslog var mer lika de produkter som ZTT-gruppen tillverkade jämfört med de produkter som tillverkades av Prysmian Energia, och ii) fler tillverkare av optiska fiberkablar har identifierats i Malaysia än i Argentina.

| (264) | Bortsett från det faktum att det första påståendet inte styrktes av nödvändig bevisning är dessa två punkter irrelevanta, eftersom dessa malaysiska företag antingen gick med förlust eller inte registrerade skäliga vinster i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen under undersökningsperioden. Såsom förklaras i skäl 230 gick Lite och Opcom Cables inte med vinst 2019 respektive 2020, medan Tenaga Cables vinst 2019 inte utgjorde ett ”skäligt belopp” i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, såsom anges i skäl 268. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(264)

Bortsett från det faktum att det första påståendet inte styrktes av nödvändig bevisning är dessa två punkter irrelevanta, eftersom dessa malaysiska företag antingen gick med förlust eller inte registrerade skäliga vinster i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen under undersökningsperioden. Såsom förklaras i skäl 230 gick Lite och Opcom Cables inte med vinst 2019 respektive 2020, medan Tenaga Cables vinst 2019 inte utgjorde ett ”skäligt belopp” i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, såsom anges i skäl 268. Påståendet avvisades därför.

| (265) | ZTT-gruppen påstod att kommissionen kunde använda det malaysiska företagets vinstmarginal för 2018 på samma sätt som uppskattningarna av lönsamheten före undersökningsperioden i beräkningen av nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(265)

ZTT-gruppen påstod att kommissionen kunde använda det malaysiska företagets vinstmarginal för 2018 på samma sätt som uppskattningarna av lönsamheten före undersökningsperioden i beräkningen av nivån för undanröjande av skada.

| (266) | I artikel 2.6a anges motsvarande kostnader för produktion och försäljning i ett lämpligt representativt land under undersökningsperioden som en första metod. I sådana fall bör även vinsterna härröra från samma period. Om vinsterna inte är rimliga som i detta fall ska ett annat representativt land väljas. Detta påstående kan således inte godtas. |
| --- | --- |

(266)

I artikel 2.6a anges motsvarande kostnader för produktion och försäljning i ett lämpligt representativt land under undersökningsperioden som en första metod. I sådana fall bör även vinsterna härröra från samma period. Om vinsterna inte är rimliga som i detta fall ska ett annat representativt land väljas. Detta påstående kan således inte godtas.

| (267) | ZTT-gruppen lämnade även in räkenskaper för 2019 från det malaysiska företaget Tenaga Cable Industries SDN BHB som omnämndes i den första noteringen, så som anges i skäl 220, och uppmanade kommissionen att välja Malaysia som representativt land, liksom detta företags försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinstmarginal när normalvärdet skulle konstrueras. |
| --- | --- |

(267)

ZTT-gruppen lämnade även in räkenskaper för 2019 från det malaysiska företaget Tenaga Cable Industries SDN BHB som omnämndes i den första noteringen, så som anges i skäl 220, och uppmanade kommissionen att välja Malaysia som representativt land, liksom detta företags försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinstmarginal när normalvärdet skulle konstrueras.

| (268) | Kommissionen konstaterade att detta företag mycket riktigt var lönsamt 2019. Vinstmarginalen motsvarade dock inte ett ”skäligt belopp” i den mening som avses i artikel 2.6a a sista stycket i grundförordningen. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(268)

Kommissionen konstaterade att detta företag mycket riktigt var lönsamt 2019. Vinstmarginalen motsvarade dock inte ett ”skäligt belopp” i den mening som avses i artikel 2.6a a sista stycket i grundförordningen. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (269) | ZTT-gruppen påstod även att kommissionen kunde använda Malaysia i stället för Argentina som representativt land eftersom importuppgifterna var bättre än för Argentina. Malaysia hade ett särskilt varunummer på åttasiffrig nivå för optiska fibrer (9001 10 10) som motsvarade den typ av råvara som används i framställningen av den berörda produkten (för användning inom telekommunikation) och det finns inga importtullar, medan det i den argentinska tulltaxenomenklaturen inte fanns någon sådan specifik uppdelning av optiska fibrer för användning inom telekommunikation och tull tas ut. |
| --- | --- |

(269)

ZTT-gruppen påstod även att kommissionen kunde använda Malaysia i stället för Argentina som representativt land eftersom importuppgifterna var bättre än för Argentina. Malaysia hade ett särskilt varunummer på åttasiffrig nivå för optiska fibrer (9001 10 10) som motsvarade den typ av råvara som används i framställningen av den berörda produkten (för användning inom telekommunikation) och det finns inga importtullar, medan det i den argentinska tulltaxenomenklaturen inte fanns någon sådan specifik uppdelning av optiska fibrer för användning inom telekommunikation och tull tas ut.

| (270) | Detta påstående överensstämmer inte med verkligheten. Malaysias åttasiffriga varunummer (9001 10 10) gäller för optiska fibrer som används för både telekommunikation och eldistribution. När det gäller Argentina anges inte användningsområdena för de två aktuella åttasiffriga varunumren (9001 10 19 och 9001 10 11), men produkten identifieras som optiska fibrer. Det främsta användningsområdet för optiska fibrer får sägas vara telekommunikation. Så som förklaras i skäl 231 kunde kommissionen i vilket fall som helst inte hitta något passande företag i Malaysia med lätt tillgängliga uppgifter om ekonomin under undersökningsperioden och som hade redovisat ett skäligt vinstbelopp i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(270)

Detta påstående överensstämmer inte med verkligheten. Malaysias åttasiffriga varunummer (9001 10 10) gäller för optiska fibrer som används för både telekommunikation och eldistribution. När det gäller Argentina anges inte användningsområdena för de två aktuella åttasiffriga varunumren (9001 10 19 och 9001 10 11), men produkten identifieras som optiska fibrer. Det främsta användningsområdet för optiska fibrer får sägas vara telekommunikation. Så som förklaras i skäl 231 kunde kommissionen i vilket fall som helst inte hitta något passande företag i Malaysia med lätt tillgängliga uppgifter om ekonomin under undersökningsperioden och som hade redovisat ett skäligt vinstbelopp i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen. Påståendet avvisades därför.

| (271) | ZTT-gruppen påstod även att kommissionen kunde använda Malaysia i stället för Argentina som representativt land eftersom energimarknaden i Argentina var snedvriden. ZTT-gruppen hänvisade här till en rapport från Fitch Rating från 2019 (124), enligt vilken den argentinska energisektorn var beroende av statliga subventioner som utbetalades till Compania Administradora del Mercado Mayorista Eléctrico S.A. (CAMMESA) och överfördes till elproduktionsföretag. ZTT-gruppen påstod även att det enligt Världsbanken fanns fyra statliga bolag på den argentinska elmarknaden. |
| --- | --- |

(271)

ZTT-gruppen påstod även att kommissionen kunde använda Malaysia i stället för Argentina som representativt land eftersom energimarknaden i Argentina var snedvriden. ZTT-gruppen hänvisade här till en rapport från Fitch Rating från 2019 (124), enligt vilken den argentinska energisektorn var beroende av statliga subventioner som utbetalades till Compania Administradora del Mercado Mayorista Eléctrico S.A. (CAMMESA) och överfördes till elproduktionsföretag. ZTT-gruppen påstod även att det enligt Världsbanken fanns fyra statliga bolag på den argentinska elmarknaden.

124

| (272) | Kommissionen noterade att Fitch Ratings rapport publicerades den 13 juni 2019 och att subventionerna som CAMMESA hade fått härrörde från perioden före 2018. I utdragen från rapporten som denna part lämnade in angavs det endast att subventionerna hade överförts till elproduktionsföretag, och det fanns inga uppgifter om att dessa företag överförde subventionerna vidare till slutkunderna. Om så ändå var fallet skulle elkostnaderna som används som referensvärde i så fall vara lägre, och därmed skulle även normalvärdet vara lägre, vilket skulle gynna de exporterande tillverkarna. Så som förklaras i skäl 348 använde kommissionen hur som helst de priser som hade offentliggjorts av eldistributörerna Edesur och Edenor för undersökningsperioden för att räkna fram referensvärdet för el. Så som även anges i den rapport som ZTT-gruppen lämnade in är Edenor och Edesur privata bolag (Edenor har Pampa Energia som majoritetsägare och Edesur har Enel Americas) och de förefaller inte ha fått ta del av dessa subventioner. Dessutom tillhandahölls ingen bevisning för vilka effekter dessa påstådda subventioner skulle ha haft på marknaden. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(272)

Kommissionen noterade att Fitch Ratings rapport publicerades den 13 juni 2019 och att subventionerna som CAMMESA hade fått härrörde från perioden före 2018. I utdragen från rapporten som denna part lämnade in angavs det endast att subventionerna hade överförts till elproduktionsföretag, och det fanns inga uppgifter om att dessa företag överförde subventionerna vidare till slutkunderna. Om så ändå var fallet skulle elkostnaderna som används som referensvärde i så fall vara lägre, och därmed skulle även normalvärdet vara lägre, vilket skulle gynna de exporterande tillverkarna. Så som förklaras i skäl 348 använde kommissionen hur som helst de priser som hade offentliggjorts av eldistributörerna Edesur och Edenor för undersökningsperioden för att räkna fram referensvärdet för el. Så som även anges i den rapport som ZTT-gruppen lämnade in är Edenor och Edesur privata bolag (Edenor har Pampa Energia som majoritetsägare och Edesur har Enel Americas) och de förefaller inte ha fått ta del av dessa subventioner. Dessutom tillhandahölls ingen bevisning för vilka effekter dessa påstådda subventioner skulle ha haft på marknaden. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (273) | ZTT-gruppen påstod även att om Argentina skulle användas som representativt land i stället för Malaysia borde statistiken över import enligt det argentinska varunumret 9001 10 19 inte tas med i beräkningen av det icke-snedvridna priset för den insatsvaran eftersom importmängden är liten (688 kg) och priset högt och importen därför enligt ZTT-gruppens mening inte har gjorts vid normal handel. Därutöver påstods att uppgifterna om varor enligt det argentinska varunumret 9001 10 20 (Haces Y Cables De Fibras Ópticas, dvs. optiska fiberkablar och fiberknippen) borde tas med eftersom dessa varor importeras i större och mer normala mängder (1 212 473 kg). |
| --- | --- |

(273)

ZTT-gruppen påstod även att om Argentina skulle användas som representativt land i stället för Malaysia borde statistiken över import enligt det argentinska varunumret 9001 10 19 inte tas med i beräkningen av det icke-snedvridna priset för den insatsvaran eftersom importmängden är liten (688 kg) och priset högt och importen därför enligt ZTT-gruppens mening inte har gjorts vid normal handel. Därutöver påstods att uppgifterna om varor enligt det argentinska varunumret 9001 10 20 (Haces Y Cables De Fibras Ópticas, dvs. optiska fiberkablar och fiberknippen) borde tas med eftersom dessa varor importeras i större och mer normala mängder (1 212 473 kg).

| (274) | När det gäller det argentinska varunumret 9001 10 19 har ZTT-gruppen inte lagt fram någon bevisning som visar att importen av varor med detta varunummer inte skedde vid normal handel. Det högre priset utgör inte bevis för något sådant. Undersökningen visade även att vissa kinesiska exporterande tillverkare köpte in optiska fibrer till liknande priser. Dessutom noteras att det argentinska varunumret 9001 10 20 omfattar optiska kablar men inte optiska fibrer och att det därför inte kan användas för beräkningen av referensvärdet för optiska fibrer. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(274)

När det gäller det argentinska varunumret 9001 10 19 har ZTT-gruppen inte lagt fram någon bevisning som visar att importen av varor med detta varunummer inte skedde vid normal handel. Det högre priset utgör inte bevis för något sådant. Undersökningen visade även att vissa kinesiska exporterande tillverkare köpte in optiska fibrer till liknande priser. Dessutom noteras att det argentinska varunumret 9001 10 20 omfattar optiska kablar men inte optiska fibrer och att det därför inte kan användas för beräkningen av referensvärdet för optiska fibrer. Detta påstående avvisades därför.

| (275) | ZTT-gruppen hävdade även att 16 % av Prysmian Groups sammanlagda intäkter enligt gruppens årsredovisning för 2019 kom från dess projektverksamhet (skräddarsydda högteknologiska högspänningssjö- och markkablar), 70 % från dess energiverksamhet (kompletta produktpaket med energikablar) men endast 14 % från dess telekomverksamhet. Den hävdade därför att det skulle vara missvisande att använda ett bolag som ingick i Prysmian Group som grund för beräkning av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och vinster på marknaden för optiska fiberkablar eftersom sådana kablar endast utgjorde en liten del av denna grupps verksamhet. |
| --- | --- |

(275)

ZTT-gruppen hävdade även att 16 % av Prysmian Groups sammanlagda intäkter enligt gruppens årsredovisning för 2019 kom från dess projektverksamhet (skräddarsydda högteknologiska högspänningssjö- och markkablar), 70 % från dess energiverksamhet (kompletta produktpaket med energikablar) men endast 14 % från dess telekomverksamhet. Den hävdade därför att det skulle vara missvisande att använda ett bolag som ingick i Prysmian Group som grund för beräkning av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och vinster på marknaden för optiska fiberkablar eftersom sådana kablar endast utgjorde en liten del av denna grupps verksamhet.

| (276) | Den finansiella information om Prysmian Energia som lämnades ut till berörda parter i den andra noteringen gäller inte hela Prysmian Group utan endast enheten i Argentina. Enligt den information som ges på Prysmian Energys webbplats (125) ingår dessutom den berörda produkten i företagets verksamhet, och de finansiella uppgifterna om detta företag kan därför ses som representativa för verksamhet på marknaden för optiska fiberkablar i Argentina. Så som också förklaras i skäl 227 ska kommissionen utgå från lätt tillgängliga uppgifter när metoden som anges i artikel 2.6a i grundförordningen tillämpas, och det kan mycket väl vara så att de uppgifter som finns att tillgå inte gäller den mest detaljerade nivån för den berörda produkten utan endast en högre, övergripande nivå. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(276)

Den finansiella information om Prysmian Energia som lämnades ut till berörda parter i den andra noteringen gäller inte hela Prysmian Group utan endast enheten i Argentina. Enligt den information som ges på Prysmian Energys webbplats (125) ingår dessutom den berörda produkten i företagets verksamhet, och de finansiella uppgifterna om detta företag kan därför ses som representativa för verksamhet på marknaden för optiska fiberkablar i Argentina. Så som också förklaras i skäl 227 ska kommissionen utgå från lätt tillgängliga uppgifter när metoden som anges i artikel 2.6a i grundförordningen tillämpas, och det kan mycket väl vara så att de uppgifter som finns att tillgå inte gäller den mest detaljerade nivån för den berörda produkten utan endast en högre, övergripande nivå. Detta påstående avvisades därför.

125

| (277) | ZTT-gruppen påstod även att kvaliteten på uppgifterna från Argentina inte var tillförlitlig eftersom Prysmian Energia hade kopplingar till Prysmian S.p.A, en unionstillverkare som ingick i den aktuella undersökningen. Om Prysmian S.p.A råkade ut för en skada skulle det därför påverka de ekonomiska resultaten för hela gruppen, inbegripet för Prysmian Energia. Gruppen hävdade även att de ekonomiska resultaten för bara Prysmian Energia mycket väl hade kunnat påverkas av transaktioner med insatsvaror som tillhandahållits av närstående parter. |
| --- | --- |

(277)

ZTT-gruppen påstod även att kvaliteten på uppgifterna från Argentina inte var tillförlitlig eftersom Prysmian Energia hade kopplingar till Prysmian S.p.A, en unionstillverkare som ingick i den aktuella undersökningen. Om Prysmian S.p.A råkade ut för en skada skulle det därför påverka de ekonomiska resultaten för hela gruppen, inbegripet för Prysmian Energia. Gruppen hävdade även att de ekonomiska resultaten för bara Prysmian Energia mycket väl hade kunnat påverkas av transaktioner med insatsvaror som tillhandahållits av närstående parter.

| (278) | Så som förklaras i skäl 276 gällde den finansiella information om Prysmian Energia som lämnades ut till berörda parter i den andra noteringen inte hela Prysmian Group utan endast enheten i Argentina. ZTT-gruppen förklarade inte heller hur ekonomin i ett företag i Argentina skulle kunna påverkas av en skada som ett närstående företag i Italien råkar ut för. Detta påstående är helt spekulativt, i och med att det inte har lagts fram någon bevisning. Påståendet om att Prysmian Energias ekonomiska resultat skulle ha kunnat påverkas av transaktionerna med insatsvaror som tillhandahållits av de närstående parterna är även det spekulativt eftersom ingen bevisning som stöder detta påstående har lagts fram. Dessa påståenden avvisades. |
| --- | --- |

(278)

Så som förklaras i skäl 276 gällde den finansiella information om Prysmian Energia som lämnades ut till berörda parter i den andra noteringen inte hela Prysmian Group utan endast enheten i Argentina. ZTT-gruppen förklarade inte heller hur ekonomin i ett företag i Argentina skulle kunna påverkas av en skada som ett närstående företag i Italien råkar ut för. Detta påstående är helt spekulativt, i och med att det inte har lagts fram någon bevisning. Påståendet om att Prysmian Energias ekonomiska resultat skulle ha kunnat påverkas av transaktionerna med insatsvaror som tillhandahållits av de närstående parterna är även det spekulativt eftersom ingen bevisning som stöder detta påstående har lagts fram. Dessa påståenden avvisades.

| (279) | ZTT-gruppen bad kommissionen att tillhandahålla en mer detaljerad redovisning över innehållet i Prysmian Energias rörelsekostnader, eller att, om kommissionen inte hade tillgång till sådana uppgifter, införskaffa sådana uppgifter och överlämna dessa. |
| --- | --- |

(279)

ZTT-gruppen bad kommissionen att tillhandahålla en mer detaljerad redovisning över innehållet i Prysmian Energias rörelsekostnader, eller att, om kommissionen inte hade tillgång till sådana uppgifter, införskaffa sådana uppgifter och överlämna dessa.

| (280) | Kommissionen bekräftar att den försåg de berörda parterna med relevanta, lätt tillgängliga, finansiella uppgifter om Prysmian Energia från Dun & Bradstreet i den andra noteringen. |
| --- | --- |

(280)

Kommissionen bekräftar att den försåg de berörda parterna med relevanta, lätt tillgängliga, finansiella uppgifter om Prysmian Energia från Dun & Bradstreet i den andra noteringen.

| (281) | Connect Com påstod även att det för Argentina, precis som för Turkiet, inte går att förutsätta att det tillverkas tillräckligt representativa mängder av optiska fiberkablar i Argentina för att det ska vara möjligt att nå upp till referensvärdet på 5 % tillverkning i Kina i enlighet med kommissionens handledning om klagomål (126). Enligt denna part låg den totala produktionsvolymen från tillverkare av optiska fiberkablar i Argentina långt under de kinesiska tillverkarnas totala produktion. |
| --- | --- |

(281)

Connect Com påstod även att det för Argentina, precis som för Turkiet, inte går att förutsätta att det tillverkas tillräckligt representativa mängder av optiska fiberkablar i Argentina för att det ska vara möjligt att nå upp till referensvärdet på 5 % tillverkning i Kina i enlighet med kommissionens handledning om klagomål (126). Enligt denna part låg den totala produktionsvolymen från tillverkare av optiska fiberkablar i Argentina långt under de kinesiska tillverkarnas totala produktion.

126

| (282) | Connect Com hävdade även att tillverkarna i Argentina inte hade tillgång till sådana nödvändiga råvaror som glasfiber, aramid och polyeten och att tillverkarna till skillnad från kinesiska tillverkare var tvungna att importera dessa råvaror på ett relativt krångligt och kostsamt sätt. Företaget stödde sig här på domstolens dom C-16/90 av den 22 oktober 1991 (127), enligt vilken tillgång till råvaror måste beaktas när referensland väljs. |
| --- | --- |

(282)

Connect Com hävdade även att tillverkarna i Argentina inte hade tillgång till sådana nödvändiga råvaror som glasfiber, aramid och polyeten och att tillverkarna till skillnad från kinesiska tillverkare var tvungna att importera dessa råvaror på ett relativt krångligt och kostsamt sätt. Företaget stödde sig här på domstolens dom C-16/90 av den 22 oktober 1991 (127), enligt vilken tillgång till råvaror måste beaktas när referensland väljs.

127

| (283) | Inledningsvis ska det påpekas att Connect Coms argument och hänvisningen till domen i mål C-16/90 är felaktiga. I detta mål diskuteras valet av jämförbart land enligt f.d. artikel 2.7 i grundförordningen, i vilken det anges att normalvärdet för länder som inte är marknadsekonomier kan baseras på de faktiska inhemska priser som tas ut eller de faktiska kostnaderna för inhemska tillverkare i ett tredjeland med marknadsekonomi. Enligt den bestämmelsen skulle faktorer som tillgång till råvaror och produktionsvolym för tillverkare i det jämförbara landet kunna påverka valet av jämförbart land, eftersom de skulle kunna påverka de inhemska priserna och de kostnader som tillverkare i det jämförbara landet har för tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Det var därför rimligt att välja ett jämförbart land där sådana faktorer var jämförbara med dem som observerats i en icke-marknadsekonomi som är föremål för undersökning. Dessa överväganden är inte längre relevanta för tillämpningen av artikel 2.6a. Detta beror på att normalvärdet enligt artikel 2.6a baseras på de undersökta exporterande tillverkarnas produktionsfaktorer. Det representativa referenslandet används endast för att samla in icke-snedvridna uppgifter för att utvärdera, i detta fall, de kinesiska exporterande tillverkarnas produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(283)

Inledningsvis ska det påpekas att Connect Coms argument och hänvisningen till domen i mål C-16/90 är felaktiga. I detta mål diskuteras valet av jämförbart land enligt f.d. artikel 2.7 i grundförordningen, i vilken det anges att normalvärdet för länder som inte är marknadsekonomier kan baseras på de faktiska inhemska priser som tas ut eller de faktiska kostnaderna för inhemska tillverkare i ett tredjeland med marknadsekonomi. Enligt den bestämmelsen skulle faktorer som tillgång till råvaror och produktionsvolym för tillverkare i det jämförbara landet kunna påverka valet av jämförbart land, eftersom de skulle kunna påverka de inhemska priserna och de kostnader som tillverkare i det jämförbara landet har för tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Det var därför rimligt att välja ett jämförbart land där sådana faktorer var jämförbara med dem som observerats i en icke-marknadsekonomi som är föremål för undersökning. Dessa överväganden är inte längre relevanta för tillämpningen av artikel 2.6a. Detta beror på att normalvärdet enligt artikel 2.6a baseras på de undersökta exporterande tillverkarnas produktionsfaktorer. Det representativa referenslandet används endast för att samla in icke-snedvridna uppgifter för att utvärdera, i detta fall, de kinesiska exporterande tillverkarnas produktionsfaktorer.

| (284) | Utan förbehåll för ovanstående noterade kommissionen följande: |
| --- | --- |

(284)

Utan förbehåll för ovanstående noterade kommissionen följande:

| (285) | Kommissionen noterar först och främst att den text som Connect Com hänvisar till endast är en förklarande handledning för klaganden som inte är juridiskt bindande och som endast är avsedd som allmänna råd (128). Handledningen är dessutom endast avsedd som hjälp för klaganden i klagomålsstadiet och gäller inte för undersökningsstadiet, som denna part tar upp detta påstående i. Oavsett noterar kommissionen att den text som citeras avseende val av jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 innehåller felaktigheter från en tidigare version och att vägledningen sedan dess har ändrats (129). Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(285)

Kommissionen noterar först och främst att den text som Connect Com hänvisar till endast är en förklarande handledning för klaganden som inte är juridiskt bindande och som endast är avsedd som allmänna råd (128). Handledningen är dessutom endast avsedd som hjälp för klaganden i klagomålsstadiet och gäller inte för undersökningsstadiet, som denna part tar upp detta påstående i. Oavsett noterar kommissionen att den text som citeras avseende val av jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 innehåller felaktigheter från en tidigare version och att vägledningen sedan dess har ändrats (129). Detta påstående avvisades därför.

128

129

| (286) | Påståendet avseende tillgång till råvaror är både felaktigt och rent spekulativt. Enligt de uppgifter som redovisas i GTA importerar företag i Argentina glasfiber, aramid och polyeten i betydande volymer. Connect Com har inte heller lagt fram någon bevisning för det påstått krångliga och kostsamma sätt som de argentinska företagen skulle importera dessa råvaror på. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(286)

Påståendet avseende tillgång till råvaror är både felaktigt och rent spekulativt. Enligt de uppgifter som redovisas i GTA importerar företag i Argentina glasfiber, aramid och polyeten i betydande volymer. Connect Com har inte heller lagt fram någon bevisning för det påstått krångliga och kostsamma sätt som de argentinska företagen skulle importera dessa råvaror på. Påståendet avvisades därför.

| (287) | Connect Com påstod även felaktigt att kommissionen hade uteslutit Colombia, Malaysia, Serbien och Sydafrika som möjliga representativa länder utifrån en analys av importuppgifter på sexsiffrig nivå som gjordes i den första noteringen, medan analysen som gjordes för Argentina gjordes på åttasiffrig nivå. |
| --- | --- |

(287)

Connect Com påstod även felaktigt att kommissionen hade uteslutit Colombia, Malaysia, Serbien och Sydafrika som möjliga representativa länder utifrån en analys av importuppgifter på sexsiffrig nivå som gjordes i den första noteringen, medan analysen som gjordes för Argentina gjordes på åttasiffrig nivå.

| (288) | Så som förklaras i skäl 238 har kommissionen inte övervägt Colombia, Malaysia, Serbien eller Sydafrika som representativa länder eftersom det inte gick att få fram några finansiella uppgifter från undersökningsperioden för tillverkare i de länderna. Därför gjordes ingen analys av importuppgifter. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(288)

Så som förklaras i skäl 238 har kommissionen inte övervägt Colombia, Malaysia, Serbien eller Sydafrika som representativa länder eftersom det inte gick att få fram några finansiella uppgifter från undersökningsperioden för tillverkare i de länderna. Därför gjordes ingen analys av importuppgifter. Påståendet avvisades därför.

| (289) | Connect Com påstod även att kommissionen inte kunde utesluta Brasilien endast för att en stor andel aluminiummantlad ståltråd importerades från Kina eftersom aluminiummantlad ståltråd inte var en relevant råvara som behövs för framställning av optiska fiberkablar, och om detta beslut var grundat på mängden försumbara produktionsfaktorer som importerades från Kina borde även Argentina avfärdas som representativt land eftersom Argentina för andra försumbara produktionsfaktorer, som tråd av aluminiumlegeringar och aluminiumstänger, importerar betydande mängder från Kina. |
| --- | --- |

(289)

Connect Com påstod även att kommissionen inte kunde utesluta Brasilien endast för att en stor andel aluminiummantlad ståltråd importerades från Kina eftersom aluminiummantlad ståltråd inte var en relevant råvara som behövs för framställning av optiska fiberkablar, och om detta beslut var grundat på mängden försumbara produktionsfaktorer som importerades från Kina borde även Argentina avfärdas som representativt land eftersom Argentina för andra försumbara produktionsfaktorer, som tråd av aluminiumlegeringar och aluminiumstänger, importerar betydande mängder från Kina.

| (290) | Connect Com missförstod anledningarna till att kommissionen inte övervägde Brasilien som lämpligt representativt land. Så som förklaras i skäl 242 kom kommissionen fram till att den icke-snedvridna importen till Brasilien i allmänhet inte var representativ eftersom flera råvaror, som utgjorde en betydande del av kostnaderna för att framställa optiska fiberkablar, främst importerades från Kina. Mer specifikt framhävde kommissionen att representativiteten för optiska fibrer och det underliggande värdet var starkt undergrävda eftersom den största delen av importen kom från Kina, oavsett om bedömningen gjordes på sex- eller åttasiffrig nivå. Dessutom använder, så som förklaras i skäl 242, en exporterande tillverkare betydande mängder aluminiummantlad ståltråd i sin framställning av optisk fiberkabel. Tillverkaren framställer optisk fiberkabel, som förutom för dataöverföring även används för kraftöverföring, och så som förklaras i skäl 59 ingår även sådana produkter i den aktuella undersökningen. Dessutom importerades glasfiber främst från Kina. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(290)

Connect Com missförstod anledningarna till att kommissionen inte övervägde Brasilien som lämpligt representativt land. Så som förklaras i skäl 242 kom kommissionen fram till att den icke-snedvridna importen till Brasilien i allmänhet inte var representativ eftersom flera råvaror, som utgjorde en betydande del av kostnaderna för att framställa optiska fiberkablar, främst importerades från Kina. Mer specifikt framhävde kommissionen att representativiteten för optiska fibrer och det underliggande värdet var starkt undergrävda eftersom den största delen av importen kom från Kina, oavsett om bedömningen gjordes på sex- eller åttasiffrig nivå. Dessutom använder, så som förklaras i skäl 242, en exporterande tillverkare betydande mängder aluminiummantlad ståltråd i sin framställning av optisk fiberkabel. Tillverkaren framställer optisk fiberkabel, som förutom för dataöverföring även används för kraftöverföring, och så som förklaras i skäl 59 ingår även sådana produkter i den aktuella undersökningen. Dessutom importerades glasfiber främst från Kina. Detta påstående avvisas därför.

| (291) | Connect Com hävdade på nytt att kommissionen borde undersöka huruvida Mexiko, Kazakstan och Ryska federationen skulle kunna anses vara lämpliga representativa länder i och med att optisk fiberkabel framställdes i större mängder i dessa länder än i Argentina. Connect Com hävdade därutöver att kommissionen enligt domstolens rättspraxis (130) inte kunde nöja sig med att den inte hade kunnat hitta någon tillverkare med lätt tillgängliga siffror utan borde göra sitt yttersta för att hitta en tillverkare i tredjelandet som var villig att samarbeta i undersökningen. |
| --- | --- |

(291)

Connect Com hävdade på nytt att kommissionen borde undersöka huruvida Mexiko, Kazakstan och Ryska federationen skulle kunna anses vara lämpliga representativa länder i och med att optisk fiberkabel framställdes i större mängder i dessa länder än i Argentina. Connect Com hävdade därutöver att kommissionen enligt domstolens rättspraxis (130) inte kunde nöja sig med att den inte hade kunnat hitta någon tillverkare med lätt tillgängliga siffror utan borde göra sitt yttersta för att hitta en tillverkare i tredjelandet som var villig att samarbeta i undersökningen.

130

| (292) | Så som förklaras i skäl 212 undersökte kommissionen inte Mexiko, Kazakstan och Ryska federationen ytterligare, eftersom det inte gick att hitta någon tillverkare av optisk fiberkabel i dessa länder som det fanns lätt tillgängliga siffror för. Det bör också noteras att inte heller Connect Com lämnade in någon sådan information. Informationen om ekonomin i det aktuella företaget i det representativa landet grundar sig dessutom på lätt tillgängliga uppgifter, och kommissionen har ingen skyldighet att försöka få till stånd samarbete med företag i det representativa landet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(292)

Så som förklaras i skäl 212 undersökte kommissionen inte Mexiko, Kazakstan och Ryska federationen ytterligare, eftersom det inte gick att hitta någon tillverkare av optisk fiberkabel i dessa länder som det fanns lätt tillgängliga siffror för. Det bör också noteras att inte heller Connect Com lämnade in någon sådan information. Informationen om ekonomin i det aktuella företaget i det representativa landet grundar sig dessutom på lätt tillgängliga uppgifter, och kommissionen har ingen skyldighet att försöka få till stånd samarbete med företag i det representativa landet. Påståendet avvisades därför.

3.2.4.   Nivå av social trygghet och miljöskydd

Nivå av social trygghet och miljöskydd

| (293) | Eftersom kommissionen hade fastställt att Argentina var det enda lämpliga representativa landet på grundval av alla ovanstående faktorer var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(293)

Eftersom kommissionen hade fastställt att Argentina var det enda lämpliga representativa landet på grundval av alla ovanstående faktorer var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen.

3.2.5.   Slutsats

Slutsats

| (294) | Mot bakgrund av denna analys uppfyllde Argentina kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att kunna betraktas som ett lämpligt representativt land. |
| --- | --- |

(294)

Mot bakgrund av denna analys uppfyllde Argentina kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att kunna betraktas som ett lämpligt representativt land.

3.2.6.   Synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter

Synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter

| (295) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepar ZTT-gruppen sina argument om valet av representativt land och hävdar att Malaysia är ett bättre representativt land än Argentina. ZTT-gruppen upprepar här de argument som anges i skälen 265, 267 och 269 och lägger inte fram några nya uppgifter. Företaget hävdade dessutom, utan styrkande bevisning, att det inte fanns någon tillverkning av optiska fibrer i Argentina och att importen av optiska fibrer var otillräcklig för att tillgodose normala driftsbehov. |
| --- | --- |

(295)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepar ZTT-gruppen sina argument om valet av representativt land och hävdar att Malaysia är ett bättre representativt land än Argentina. ZTT-gruppen upprepar här de argument som anges i skälen 265, 267 och 269 och lägger inte fram några nya uppgifter. Företaget hävdade dessutom, utan styrkande bevisning, att det inte fanns någon tillverkning av optiska fibrer i Argentina och att importen av optiska fibrer var otillräcklig för att tillgodose normala driftsbehov.

| (296) | Av de orsaker som anges i skälen 266, 268 och 270 och på grund av avsaknaden av bevisning avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(296)

Av de orsaker som anges i skälen 266, 268 och 270 och på grund av avsaknaden av bevisning avvisades dessa påståenden.

| (297) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com, avseende det faktum att det representativa landet valdes från en förteckning över länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med exportlandet, att även om kommissionen använde länder som klassificerats i samma inkomstkategori av Världsbanken använde sig kommissionen av sitt utrymme för skönsmässig bedömning vid tolkningen och tillämpningen av grundförordningen och att Connect Com anser att det inte är korrekt att välja ut ett land med liknande ekonomisk utvecklingsnivå enbart på grundval av Världsbankens allmänna kategorisering. Dessutom hävdade Connect Com att Europeiska unionens domstol inte har bekräftat denna praxis. Connect Com hävdade därför att kommissionen inte skulle ha avfärdat Connect Coms påstående om att kommissionen borde ha tagit hänsyn till produktionsvillkoren inom industrin och den tekniska utvecklingsnivån i de representativa länderna, i jämförelse med Kina. |
| --- | --- |

(297)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com, avseende det faktum att det representativa landet valdes från en förteckning över länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med exportlandet, att även om kommissionen använde länder som klassificerats i samma inkomstkategori av Världsbanken använde sig kommissionen av sitt utrymme för skönsmässig bedömning vid tolkningen och tillämpningen av grundförordningen och att Connect Com anser att det inte är korrekt att välja ut ett land med liknande ekonomisk utvecklingsnivå enbart på grundval av Världsbankens allmänna kategorisering. Dessutom hävdade Connect Com att Europeiska unionens domstol inte har bekräftat denna praxis. Connect Com hävdade därför att kommissionen inte skulle ha avfärdat Connect Coms påstående om att kommissionen borde ha tagit hänsyn till produktionsvillkoren inom industrin och den tekniska utvecklingsnivån i de representativa länderna, i jämförelse med Kina.

| (298) | Av de orsaker som anges i skälen 216–217 avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(298)

Av de orsaker som anges i skälen 216–217 avvisades dessa påståenden.

| (299) | Connect Com hävdade också att kommissionen bör uppge för vilket av de tre argentinska varunumren för optiska fibrer som importvolymen från Kina utgjorde 52 % samt importvolymen för övriga produkter. |
| --- | --- |

(299)

Connect Com hävdade också att kommissionen bör uppge för vilket av de tre argentinska varunumren för optiska fibrer som importvolymen från Kina utgjorde 52 % samt importvolymen för övriga produkter.

| (300) | Det bör noteras att kommissionen den 12 mars 2021 lade till ett fullständigt utdrag över importen av produktionsfaktorer till Argentina, Brasilien, Thailand och Turkiet i den icke-konfidentiella delen av ärendehandlingarna. Av sidan ”QTY share” framgår att importen från Kina av varor enligt det argentinska varunumret 9001 10 20 uppgick till 51,55 % (avrundat till 52 %) av den totala importvolymen och motsvarande andel för varunummer 9001 10 19 uppgick till 21,83 % och för 9001 10 11 till 1,55 %. |
| --- | --- |

(300)

Det bör noteras att kommissionen den 12 mars 2021 lade till ett fullständigt utdrag över importen av produktionsfaktorer till Argentina, Brasilien, Thailand och Turkiet i den icke-konfidentiella delen av ärendehandlingarna. Av sidan ”QTY share” framgår att importen från Kina av varor enligt det argentinska varunumret 9001 10 20 uppgick till 51,55 % (avrundat till 52 %) av den totala importvolymen och motsvarande andel för varunummer 9001 10 19 uppgick till 21,83 % och för 9001 10 11 till 1,55 %.

| (301) | Connect Com påstod även att kommissionen hade uteslutit Colombia, Malaysia, Serbien och Sydafrika som lämpliga representativa länder på grundval av en analys av importuppgifter på sexsiffrig nivå som gjordes i den första noteringen, medan analysen som gjordes för Argentina gjordes på åttasiffrig nivå. |
| --- | --- |

(301)

Connect Com påstod även att kommissionen hade uteslutit Colombia, Malaysia, Serbien och Sydafrika som lämpliga representativa länder på grundval av en analys av importuppgifter på sexsiffrig nivå som gjordes i den första noteringen, medan analysen som gjordes för Argentina gjordes på åttasiffrig nivå.

| (302) | Kommissionen håller inte med om detta. Så som förklaras i skäl 238 ansågs Colombia och Sydafrika inte lämpliga som representativa länder eftersom det inte fanns några lätt tillgängliga finansiella uppgifter för tillverkare i de länderna från undersökningsperioden. Malaysia och Serbien ansågs inte heller vara lämpliga representativa länder, eftersom kommissionen inte kunde identifiera några lönsamma tillverkare i dessa länder. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(302)

Kommissionen håller inte med om detta. Så som förklaras i skäl 238 ansågs Colombia och Sydafrika inte lämpliga som representativa länder eftersom det inte fanns några lätt tillgängliga finansiella uppgifter för tillverkare i de länderna från undersökningsperioden. Malaysia och Serbien ansågs inte heller vara lämpliga representativa länder, eftersom kommissionen inte kunde identifiera några lönsamma tillverkare i dessa länder. Påståendet avvisades därför.

| (303) | Connect Com hävdade också att Brasilien inte borde ha uteslutits som ett lämpligt representativt land eftersom en stor andel av importen av aluminiummantlad ståltråd till Brasilien importeras från Kina. Connect Com hävdade också att aluminiummantlad ståltråd inte är en relevant råvara för tillverkningen av optiska fiberkablar. Connect Com begärde också att kommissionen skulle uppge vilken kinesisk exporterande tillverkare som man påstår har använt aluminiummantlad ståltråd vid tillverkningen av optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(303)

Connect Com hävdade också att Brasilien inte borde ha uteslutits som ett lämpligt representativt land eftersom en stor andel av importen av aluminiummantlad ståltråd till Brasilien importeras från Kina. Connect Com hävdade också att aluminiummantlad ståltråd inte är en relevant råvara för tillverkningen av optiska fiberkablar. Connect Com begärde också att kommissionen skulle uppge vilken kinesisk exporterande tillverkare som man påstår har använt aluminiummantlad ståltråd vid tillverkningen av optiska fiberkablar.

| (304) | Som förklaras i skäl 242 var det den sammanlagda representativiteten för den icke-snedvridna importen till Brasilien som ansågs vara låg och inte bara vad gäller aluminiummantlad ståltråd. Aluminiummantlad ståltråd används vid tillverkningen av optiska jordledningar och optiska fasledarkablar, vilka också omfattas av undersökningen och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(304)

Som förklaras i skäl 242 var det den sammanlagda representativiteten för den icke-snedvridna importen till Brasilien som ansågs vara låg och inte bara vad gäller aluminiummantlad ståltråd. Aluminiummantlad ståltråd används vid tillverkningen av optiska jordledningar och optiska fasledarkablar, vilka också omfattas av undersökningen och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingår i urvalet.

| (305) | Connect Com upprepade också CCCME:s påståenden samt sina egna påståenden i skäl 259, utan att tillföra några nya uppgifter. |
| --- | --- |

(305)

Connect Com upprepade också CCCME:s påståenden samt sina egna påståenden i skäl 259, utan att tillföra några nya uppgifter.

| (306) | Av de orsaker som anges i skäl 260 avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(306)

Av de orsaker som anges i skäl 260 avvisades dessa påståenden.

| (307) | Connect Com upprepade också de påståenden som anges i skäl 281 utan att tillföra några nya uppgifter. |
| --- | --- |

(307)

Connect Com upprepade också de påståenden som anges i skäl 281 utan att tillföra några nya uppgifter.

| (308) | Av de orsaker som anges i skälen 283–285 avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(308)

Av de orsaker som anges i skälen 283–285 avvisades dessa påståenden.

| (309) | Connect Com hävdade också att eftersom optiska jordledningar och optiska fasledarkablar också omfattas av undersökningen, bör den utvalda argentinska tillverkaren även tillverka denna typ av optiska fiberkablar och kommissionen bör uppge om så är fallet. |
| --- | --- |

(309)

Connect Com hävdade också att eftersom optiska jordledningar och optiska fasledarkablar också omfattas av undersökningen, bör den utvalda argentinska tillverkaren även tillverka denna typ av optiska fiberkablar och kommissionen bör uppge om så är fallet.

| (310) | Kommissionen noterar att det inte finns något krav på att den utvalda tillverkaren från ett representativt land måste tillverka alla produkttyper som exporteras av de kinesiska tillverkarna. Detta påstående avvisades därför som irrelevant. |
| --- | --- |

(310)

Kommissionen noterar att det inte finns något krav på att den utvalda tillverkaren från ett representativt land måste tillverka alla produkttyper som exporteras av de kinesiska tillverkarna. Detta påstående avvisades därför som irrelevant.

| (311) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet upprepar CCCME det påstående som nämns i skäl 259, dvs. att Argentina inte var ett lämpligt representativt land eftersom den enda tillverkare i Argentina som kommissionen identifierat (dvs. Prysmian Energia) var närstående en av de klagande och eftersom företaget hade en stor andel av den argentinska marknaden. CCCME hänvisade återigen till antidumpningsundersökningen avseende import av glyfosat från Kina (131), i vilken Argentina, Australien, Indien och Malaysia avvisades som jämförbara länder eftersom deras marknader till stor del dominerades av företag som var närstående den huvudsakliga klaganden i EU. CCCME hävdade vidare att kommissionen inte hade bemött påståendet beträffande undersökningen avseende glyfosat och inte heller bevisat att uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst från den argentinska tillverkaren kunde användas för att konstruera normalvärdet. |
| --- | --- |

(311)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet upprepar CCCME det påstående som nämns i skäl 259, dvs. att Argentina inte var ett lämpligt representativt land eftersom den enda tillverkare i Argentina som kommissionen identifierat (dvs. Prysmian Energia) var närstående en av de klagande och eftersom företaget hade en stor andel av den argentinska marknaden. CCCME hänvisade återigen till antidumpningsundersökningen avseende import av glyfosat från Kina (131), i vilken Argentina, Australien, Indien och Malaysia avvisades som jämförbara länder eftersom deras marknader till stor del dominerades av företag som var närstående den huvudsakliga klaganden i EU. CCCME hävdade vidare att kommissionen inte hade bemött påståendet beträffande undersökningen avseende glyfosat och inte heller bevisat att uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst från den argentinska tillverkaren kunde användas för att konstruera normalvärdet.

131

| (312) | Som anges i skäl 260 påverkar det faktum att det utvalda företaget i det representativa landet är närstående en unionstillverkare inte valet av representativt land. CCCME hänvisar till ett ärende som gällde tillämpningen av den tidigare artikel 2.7 a i grundförordningen, vilken upphörde att gälla i december 2017 (132). Enligt artikel 2.7 a skulle det väljas ut ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi, även kallat jämförbart land, samt en tillverkare i det landet. Artikel 2.6a innebär att kommissionen, istället för att jämföra uppgifter om en tillverkare i ett jämförbart land, använder sig av uppgifter avseende undersökningsperioden som är lätt tillgängliga. Det förfarande som beskrivs i artikel 2.6a skiljer sig helt från det tidigare förfarandet och kommissionen anser inte att påståendet om ett eventuellt samband i det aktuella ärendet har någon som helst bäring på frågan om huruvida det är lämpligt att använda de lätt tillgängliga uppgifterna om den argentinska tillverkaren. Det faktum att företaget har en stor andel på den argentinska marknaden betyder inte heller att det inte finns någon konkurrens i Argentina. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(312)

Som anges i skäl 260 påverkar det faktum att det utvalda företaget i det representativa landet är närstående en unionstillverkare inte valet av representativt land. CCCME hänvisar till ett ärende som gällde tillämpningen av den tidigare artikel 2.7 a i grundförordningen, vilken upphörde att gälla i december 2017 (132). Enligt artikel 2.7 a skulle det väljas ut ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi, även kallat jämförbart land, samt en tillverkare i det landet. Artikel 2.6a innebär att kommissionen, istället för att jämföra uppgifter om en tillverkare i ett jämförbart land, använder sig av uppgifter avseende undersökningsperioden som är lätt tillgängliga. Det förfarande som beskrivs i artikel 2.6a skiljer sig helt från det tidigare förfarandet och kommissionen anser inte att påståendet om ett eventuellt samband i det aktuella ärendet har någon som helst bäring på frågan om huruvida det är lämpligt att använda de lätt tillgängliga uppgifterna om den argentinska tillverkaren. Det faktum att företaget har en stor andel på den argentinska marknaden betyder inte heller att det inte finns någon konkurrens i Argentina. Påståendet avvisades därför.

132

| (313) | CCCME hävdade också att kommissionen inte specificerat vilka kriterier som kommissionen använder när den fastställer huruvida vinstmarginalen för en tillverkare i ett representativt land är rimlig eller inte. CCCME hävdade vidare att kommissionen inte har förklarat varför den faktiska vinstmarginalen för en tillverkare på en marknad på vilken det inte förekommer snedvridningar inte kan användas för att konstruera normalvärdet. |
| --- | --- |

(313)

CCCME hävdade också att kommissionen inte specificerat vilka kriterier som kommissionen använder när den fastställer huruvida vinstmarginalen för en tillverkare i ett representativt land är rimlig eller inte. CCCME hävdade vidare att kommissionen inte har förklarat varför den faktiska vinstmarginalen för en tillverkare på en marknad på vilken det inte förekommer snedvridningar inte kan användas för att konstruera normalvärdet.

| (314) | Kommissionen håller inte med om detta. Förklaringar till dessa frågor ges i skälen 258 och 294, i vilka kommissionen drar slutsatsen att Argentina uppfyller de kriterier i artikel 2.6a i grundförordningen som måste uppfyllas för att ett land ska kunna betraktas som ett lämpligt representativt land och kommissionen behövde därför använda sig av uppgifter om en argentinsk tillverkares vinst. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(314)

Kommissionen håller inte med om detta. Förklaringar till dessa frågor ges i skälen 258 och 294, i vilka kommissionen drar slutsatsen att Argentina uppfyller de kriterier i artikel 2.6a i grundförordningen som måste uppfyllas för att ett land ska kunna betraktas som ett lämpligt representativt land och kommissionen behövde därför använda sig av uppgifter om en argentinsk tillverkares vinst. Påståendet avvisades därför.

3.3.   Källor som använts för att fastställa icke-snedvridna kostnader

Källor som använts för att fastställa icke-snedvridna kostnader

| (315) | I den första noteringen redovisade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder i tillverkningen av den berörda produkten, och uppmanade de berörda parterna att inkomma med synpunkter och föreslå lätt tillgängliga uppgifter om icke-snedvridna värden för var och en av de faktorer som nämns i noteringen. |
| --- | --- |

(315)

I den första noteringen redovisade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder i tillverkningen av den berörda produkten, och uppmanade de berörda parterna att inkomma med synpunkter och föreslå lätt tillgängliga uppgifter om icke-snedvridna värden för var och en av de faktorer som nämns i noteringen.

| (316) | I den andra noteringen uppgav kommissionen därefter att den, för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, skulle använda GTA för att fastställa icke-snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, särskilt för råvaror. Dessutom uppgav kommissionen att den skulle använda statistik från ILO och eltaxorna som offentliggjorts av två eldistributörer, nämligen Edenor och Edesur, för att fastställa icke-snedvridna arbetskrafts- respektive energikostnader, som beskrivs i skäl 348. |
| --- | --- |

(316)

I den andra noteringen uppgav kommissionen därefter att den, för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, skulle använda GTA för att fastställa icke-snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, särskilt för råvaror. Dessutom uppgav kommissionen att den skulle använda statistik från ILO och eltaxorna som offentliggjorts av två eldistributörer, nämligen Edenor och Edesur, för att fastställa icke-snedvridna arbetskrafts- respektive energikostnader, som beskrivs i skäl 348.

| (317) | I den andra noteringen upplyste kommissionen även de berörda parterna om att den, på grund av den extremt stora mängden produktionsfaktorer som gäller för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet och som uppgav fullständig information, eventuellt skulle lägga samman faktorer som utgjorde en försumbar del av tillverkningskostnaderna i en grupp som ”förbrukningsvaror”. När det gällde hur de skulle behandlas i beräkningen av normalvärde uppgav kommissionen att den skulle beräkna dessa förbrukningsvarors procentandel av de sammanlagda kostnaderna för råvaror och lägga på denna procentandel på de omräknade kostnaderna för råvaror tillsammans med de fastställda icke-snedvridna referensvärdena i det lämpliga representativa landet. Kommissionen tillämpade också detta tillvägagångssätt, vilket förklaras ytterligare i skäl 320 nedan. |
| --- | --- |

(317)

I den andra noteringen upplyste kommissionen även de berörda parterna om att den, på grund av den extremt stora mängden produktionsfaktorer som gäller för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet och som uppgav fullständig information, eventuellt skulle lägga samman faktorer som utgjorde en försumbar del av tillverkningskostnaderna i en grupp som ”förbrukningsvaror”. När det gällde hur de skulle behandlas i beräkningen av normalvärde uppgav kommissionen att den skulle beräkna dessa förbrukningsvarors procentandel av de sammanlagda kostnaderna för råvaror och lägga på denna procentandel på de omräknade kostnaderna för råvaror tillsammans med de fastställda icke-snedvridna referensvärdena i det lämpliga representativa landet. Kommissionen tillämpade också detta tillvägagångssätt, vilket förklaras ytterligare i skäl 320 nedan.

3.4.   Icke-snedvridna kostnader och referensvärden

Icke-snedvridna kostnader och referensvärden

3.4.1.   Produktionsfaktorer

Produktionsfaktorer

| (318) | Med beaktande av alla uppgifter som lämnats av de berörda parterna och insamlats under kontrollbesöken beslöts att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

  Tabell 1


  Produktionsfaktorer för optisk fiberkabel









  Produktionsfaktor | Varunummer i Argentina | Icke-snedvridet värde | Måttenhet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Råvaror |
| Tråd av aluminiumlegeringar | 7605 29 90 | 32,60 | CNY/kg |
| Tråd av stål, överdragen med aluminium | 7217 30 10 ,
  7217 30 90 | 10,17 | CNY/kg |
| Aluminiumstång | 7605 21 10
  7605 21 90 | 27,59 | CNY/kg |
| Band av aluminium | 7606 12 20 ,
  7606 12 90 | 21,68 | CNY/kg |
| Band/remsor av aluminium | 7606 91 00 | 29,03 | CNY/kg |
| Garn av aramider | 5402 11 00 | 148,37 | CNY/kg |
| Kabelgel | 4002 99 90 | 26,58 | CNY/kg |
| Kabelpasta | 2710 19 93 ,
  2710 19 99 | 9,26 | CNY/kg |
| Etylenvinylacetat | 3905 29 00 | 15,93 | CNY/kg |
| Fyllnadskabel | 5607 49 00 | 33,44 | CNY/kg |
| Flamhämmande mantelmaterial | 3901 90 10 ,
  3901 90 20 ,
  3901 90 50 ,
  3901 90 90 | 16,22 | CNY/kg |
| Glasfiberarmerad polymer | 3921 90 19 | 25,31 | CNY/kg |
| Glasfiberarmerad plast | 3921 90 19 | 25,31 | CNY/kg |
| Glasfiberarmerad polymer, limtäckt | 3919 90 10 ,
  3919 90 90 | 48,53 | CNY/kg |
| Glasfibergarn | 7019 19 00 | 135,88 | CNY/kg |
| Konventionellt mantelmaterial i högdensitetspolyeten | 3901 20 19 ,
  3901 20 29 | 7,81 | CNY/kg |
| LD-polyeten | 3901 40 00 | 8,26 | CNY/kg |
| Konventionellt mantelmaterial i lågdensitetspolyeten | 3901 10 10 ,
  3901 10 91 ,
  3901 10 92 | 7,88 | CNY/kg |
| Halogenfritt mantelmaterial med låg röktäthet | 3901 30 10 ,
  3901 30 90 | 13,39 | CNY/kg |
| Optiska fibrer | 9001 10 11 , | 660,5 | CNY/kg |
| Fosfaterad gummiklädd ståltråd | 7217 90 00 | 12,54 | CNY/kg |
| Polybutentereftalat | 3907 99 11 ,
  3907 99 19 | 14,00 | CNY/kg |
| Polyolefinelastomer | 3901 90 10 ,
  3901 90 20 ,
  3901 90 50 ,
  3901 90 90 ,
  3902 90 00 | 19,06 | CNY/kg |
| Optisk komponent i rostfritt stål | 8544 70 90 | 114,79 | CNY/kg |
| Rostfritt bandstål | 7219 32 00 | 16,63 | CNY/kg |
| Band/remsor av rostfritt stål | 7220 20 10 ,
  7220 20 90 | 17,03 | CNY/kg |
| Tvinnad tråd av stål | 7312 10 10 ,
  7312 10 90 | 16,82 | CNY/kg |
| Band av stål | 7212 50 90 | 26,16 | CNY/kg |
| Stållina | 7217 10 11 ,
  7217 10 19 ,
  7217 10 90 | 7,99 | CNY/kg |
| Tejp | 3919 10 20 | 66,66 | CNY/kg |
| Garn | 5402 20 00 | 16,01 | CNY/kg |
| Arbetskraft |
| Löner i tillverkningssektorn | Ej tillämpligt | 40,1 | CNY/h |
| Energi |
| Elektricitet | Ej tillämpligt | 0,3390 | CNY/kWh |

(318)

Med beaktande av alla uppgifter som lämnats av de berörda parterna och insamlats under kontrollbesöken beslöts att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

Tabell 1

Tabell 1

Produktionsfaktorer för optisk fiberkabel

Produktionsfaktorer för optisk fiberkabel

Produktionsfaktor

Varunummer i Argentina

Icke-snedvridet värde

Måttenhet

Råvaror

Råvaror

Tråd av aluminiumlegeringar

7605 29 90

32,60

CNY/kg

Tråd av stål, överdragen med aluminium

7217 30 10 ,

7217 30 90

10,17

CNY/kg

Aluminiumstång

7605 21 10

7605 21 90

27,59

CNY/kg

Band av aluminium

7606 12 20 ,

7606 12 90

21,68

CNY/kg

Band/remsor av aluminium

7606 91 00

29,03

CNY/kg

Garn av aramider

5402 11 00

148,37

CNY/kg

Kabelgel

4002 99 90

26,58

CNY/kg

Kabelpasta

2710 19 93 ,

2710 19 99

9,26

CNY/kg

Etylenvinylacetat

3905 29 00

15,93

CNY/kg

Fyllnadskabel

5607 49 00

33,44

CNY/kg

Flamhämmande mantelmaterial

3901 90 10 ,

3901 90 20 ,

3901 90 50 ,

3901 90 90

16,22

CNY/kg

Glasfiberarmerad polymer

3921 90 19

25,31

CNY/kg

Glasfiberarmerad plast

3921 90 19

25,31

CNY/kg

Glasfiberarmerad polymer, limtäckt

3919 90 10 ,

3919 90 90

48,53

CNY/kg

Glasfibergarn

7019 19 00

135,88

CNY/kg

Konventionellt mantelmaterial i högdensitetspolyeten

3901 20 19 ,

3901 20 29

7,81

CNY/kg

LD-polyeten

3901 40 00

8,26

CNY/kg

Konventionellt mantelmaterial i lågdensitetspolyeten

3901 10 10 ,

3901 10 91 ,

3901 10 92

7,88

CNY/kg

Halogenfritt mantelmaterial med låg röktäthet

3901 30 10 ,

3901 30 90

13,39

CNY/kg

Optiska fibrer

9001 10 11 ,

660,5

CNY/kg

Fosfaterad gummiklädd ståltråd

7217 90 00

12,54

CNY/kg

Polybutentereftalat

3907 99 11 ,

3907 99 19

14,00

CNY/kg

Polyolefinelastomer

3901 90 10 ,

3901 90 20 ,

3901 90 50 ,

3901 90 90 ,

3902 90 00

19,06

CNY/kg

Optisk komponent i rostfritt stål

8544 70 90

114,79

CNY/kg

Rostfritt bandstål

7219 32 00

16,63

CNY/kg

Band/remsor av rostfritt stål

7220 20 10 ,

7220 20 90

17,03

CNY/kg

Tvinnad tråd av stål

7312 10 10 ,

7312 10 90

16,82

CNY/kg

Band av stål

7212 50 90

26,16

CNY/kg

Stållina

7217 10 11 ,

7217 10 19 ,

7217 10 90

7,99

CNY/kg

Tejp

3919 10 20

66,66

CNY/kg

Garn

5402 20 00

16,01

CNY/kg

Arbetskraft

Arbetskraft

Löner i tillverkningssektorn

Ej tillämpligt

40,1

CNY/h

Energi

Energi

Elektricitet

Ej tillämpligt

0,3390

CNY/kWh

Råvaror

Råvaror

| (319) | För att fastställa det icke-snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkare i det representativa landet utgick kommissionen från det vägda genomsnittliga importpriset till det representativa landet såsom det rapporterats i GTA och lade till import- och transportkostnader. Importpriset i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina, och från länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755. Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 69 drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns något som bevisar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha undantagit importen till Argentina från Kina och länder som inte är marknadsekonomier konstaterade kommissionen att importen av de viktigaste råvarorna från andra tredjeländer förblev representativ (mer än 70 % av de totala importvolymerna till Argentina). |
| --- | --- |

(319)

För att fastställa det icke-snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkare i det representativa landet utgick kommissionen från det vägda genomsnittliga importpriset till det representativa landet såsom det rapporterats i GTA och lade till import- och transportkostnader. Importpriset i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina, och från länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755. Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 69 drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns något som bevisar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha undantagit importen till Argentina från Kina och länder som inte är marknadsekonomier konstaterade kommissionen att importen av de viktigaste råvarorna från andra tredjeländer förblev representativ (mer än 70 % av de totala importvolymerna till Argentina).

| (320) | I och med det stora antalet produktionsfaktorer som användes av de exporterande tillverkarna utgjorde de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas faktiska kostnader för vissa av dessa faktorer en försumbar andel av de sammanlagda råvarukostnaderna under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade att räkna dessa kostnader som förbrukningsvaror eftersom påverkan på beräkningen av normalvärdet ansågs mycket begränsad. De faktiska råvaror som räknades som förbrukningsvaror anges i de företagsspecifika uppgifterna som lämnats ut. Kommissionen beräknade förbrukningsvarornas procentandel av den totala råvarukostnaden och tillämpade denna procentandel på den med hjälp av de fastställda, icke-snedvridna priserna omräknade kostnaden för råvaror. |
| --- | --- |

(320)

I och med det stora antalet produktionsfaktorer som användes av de exporterande tillverkarna utgjorde de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas faktiska kostnader för vissa av dessa faktorer en försumbar andel av de sammanlagda råvarukostnaderna under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade att räkna dessa kostnader som förbrukningsvaror eftersom påverkan på beräkningen av normalvärdet ansågs mycket begränsad. De faktiska råvaror som räknades som förbrukningsvaror anges i de företagsspecifika uppgifterna som lämnats ut. Kommissionen beräknade förbrukningsvarornas procentandel av den totala råvarukostnaden och tillämpade denna procentandel på den med hjälp av de fastställda, icke-snedvridna priserna omräknade kostnaden för råvaror.

| (321) | För att fastställa det icke-snedvridna priset för råvaror enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen använde kommissionen det representativa landets relevanta importtullar. |
| --- | --- |

(321)

För att fastställa det icke-snedvridna priset för råvaror enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen använde kommissionen det representativa landets relevanta importtullar.

| (322) | Kommissionen angav transportkostnaderna för leverans av råvaror för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet som en procentandel av den faktiska kostnaden för dessa råvaror och tillämpade därefter samma procentsats på de icke-snedvridna kostnaderna för samma råvaror för att erhålla de icke-snedvridna transportkostnaderna. Kommissionen ansåg att förhållandet mellan den exporterande tillverkarens råvaror och de angivna transportkostnaderna inom ramen för denna undersökning rimligen kunde användas för att uppskatta de icke-snedvridna transportkostnaderna för råvarorna när de levererades till företagets fabrik. |
| --- | --- |

(322)

Kommissionen angav transportkostnaderna för leverans av råvaror för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet som en procentandel av den faktiska kostnaden för dessa råvaror och tillämpade därefter samma procentsats på de icke-snedvridna kostnaderna för samma råvaror för att erhålla de icke-snedvridna transportkostnaderna. Kommissionen ansåg att förhållandet mellan den exporterande tillverkarens råvaror och de angivna transportkostnaderna inom ramen för denna undersökning rimligen kunde användas för att uppskatta de icke-snedvridna transportkostnaderna för råvarorna när de levererades till företagets fabrik.

| (323) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade FTT-gruppen att det argentinska varunumret för optiska fibrer, dvs. 9001 10 19, inte omfattar enkelmodsfibrer utan multimodfibrer och specialfibrer, vilka inte används vid tillverkningen av den berörda produkten. Detta beror på att de aktuella fibrerna har en diameter på mer än 11 mikrometer och därför endast kan omfattas av varunumret för multimodfibrer. |
| --- | --- |

(323)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade FTT-gruppen att det argentinska varunumret för optiska fibrer, dvs. 9001 10 19, inte omfattar enkelmodsfibrer utan multimodfibrer och specialfibrer, vilka inte används vid tillverkningen av den berörda produkten. Detta beror på att de aktuella fibrerna har en diameter på mer än 11 mikrometer och därför endast kan omfattas av varunumret för multimodfibrer.

| (324) | Detta påstående befanns vara berättigat och kommissionen gick därför med på att ändra referensvärdet för optiska fibrer i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(324)

Detta påstående befanns vara berättigat och kommissionen gick därför med på att ändra referensvärdet för optiska fibrer i enlighet därmed.

| (325) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att kommissionen gjorde fel när den, i beräkningen av referensvärdet för optiska fibrer, inte tog med import enligt det argentinska varunumret 9001 10 20 på grund av att den omfattade optiska kablar, såsom anges i skäl 274, och optiska fiberkablar importerades enligt det argentinska varunumret 8544 70 00. FTT-gruppen uppgav dock att den inte hade några invändningar mot kommissionens beslut att bortse från detta argentinska varunummer. |
| --- | --- |

(325)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att kommissionen gjorde fel när den, i beräkningen av referensvärdet för optiska fibrer, inte tog med import enligt det argentinska varunumret 9001 10 20 på grund av att den omfattade optiska kablar, såsom anges i skäl 274, och optiska fiberkablar importerades enligt det argentinska varunumret 8544 70 00. FTT-gruppen uppgav dock att den inte hade några invändningar mot kommissionens beslut att bortse från detta argentinska varunummer.

| (326) | Kommissionen noterar att HS-nummer 8544 70 omfattar enkelmods optiska fiberkablar, bestående av en eller flera individuellt skärmade fibrer, med skyddshölje, med eller utan ingående elektriska ledare, med undantag av kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna, samt plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler. Å andra sidan avser HS-nummer 9001 optiska fibrer och optiska fiberknippen samt optiska fiberkablar av andra slag än enligt nr 8544. Varubeskrivningen för det argentinska varunumret 9001 10 20 är ”optiska fiberknippen och optiska fiberkablar”. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(326)

Kommissionen noterar att HS-nummer 8544 70 omfattar enkelmods optiska fiberkablar, bestående av en eller flera individuellt skärmade fibrer, med skyddshölje, med eller utan ingående elektriska ledare, med undantag av kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna, samt plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler. Å andra sidan avser HS-nummer 9001 optiska fibrer och optiska fiberknippen samt optiska fiberkablar av andra slag än enligt nr 8544. Varubeskrivningen för det argentinska varunumret 9001 10 20 är ”optiska fiberknippen och optiska fiberkablar”. Påståendet avvisades därför.

| (327) | FTT-gruppen hävdade också att de uppgifter som kommissionen använt för att beräkna riktvärdet för optiska fibrer omfattar både färgade och ofärgade fibrer och begärde att kommissionen skulle dra av kostnaden för färgning av fibrerna från referensvärdet |
| --- | --- |

(327)

FTT-gruppen hävdade också att de uppgifter som kommissionen använt för att beräkna riktvärdet för optiska fibrer omfattar både färgade och ofärgade fibrer och begärde att kommissionen skulle dra av kostnaden för färgning av fibrerna från referensvärdet

| (328) | Kommissionen noterar att den bevisning som lagts fram av FTT, men endast i den konfidentiella versionen av FTT:s inlaga, inte kan bedömas korrekt, eftersom den endast utgörs av ett utdrag av vissa uppgifter. Kommissionen påminner dock om att beräkningen av riktmärkena görs på grundval av lätt tillgängliga uppgifter och att det utdrag som FTT tillhandahållit inte är lätt tillgängliga uppgifter. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(328)

Kommissionen noterar att den bevisning som lagts fram av FTT, men endast i den konfidentiella versionen av FTT:s inlaga, inte kan bedömas korrekt, eftersom den endast utgörs av ett utdrag av vissa uppgifter. Kommissionen påminner dock om att beräkningen av riktmärkena görs på grundval av lätt tillgängliga uppgifter och att det utdrag som FTT tillhandahållit inte är lätt tillgängliga uppgifter. Påståendet avvisades därför.

| (329) | ZTT-gruppen hävdade att av de fyra varunummer som kommissionen använde för att fastställa referensvärdet för råvaran kabelgel, dvs. 4002 99 10, 4002 99 20, 4002 99 30 och 4002 99 90, borde endast 4002 99 90 har använts. ZTT-gruppen lade fram bevisning till stöd för påståendet om att de övriga tre varunumren inte användes för tillverkningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(329)

ZTT-gruppen hävdade att av de fyra varunummer som kommissionen använde för att fastställa referensvärdet för råvaran kabelgel, dvs. 4002 99 10, 4002 99 20, 4002 99 30 och 4002 99 90, borde endast 4002 99 90 har använts. ZTT-gruppen lade fram bevisning till stöd för påståendet om att de övriga tre varunumren inte användes för tillverkningen av den berörda produkten.

| (330) | Detta påstående befanns vara berättigat och kommissionen gick därför med på att ändra referensvärdet för kabelgel i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(330)

Detta påstående befanns vara berättigat och kommissionen gick därför med på att ändra referensvärdet för kabelgel i enlighet därmed.

| (331) | ZTT-gruppen hävdade också att varunumret för råvaran aluminiumstång är felaktigt, eftersom den argentinska tulltaxan hänvisar till ihåliga aluminiumprofiler och andra profiler och inte till stång, dessutom används aluminiumstång inte vid tillverkningen av den berörda produkten, varför kommissionen bör fastställa ett annat varunummer. ZTT-gruppen föreslog inte något alternativt varunummer. |
| --- | --- |

(331)

ZTT-gruppen hävdade också att varunumret för råvaran aluminiumstång är felaktigt, eftersom den argentinska tulltaxan hänvisar till ihåliga aluminiumprofiler och andra profiler och inte till stång, dessutom används aluminiumstång inte vid tillverkningen av den berörda produkten, varför kommissionen bör fastställa ett annat varunummer. ZTT-gruppen föreslog inte något alternativt varunummer.

| (332) | Kommissionen bekräftade att det argentinska varunumret omfattar ihåliga aluminiumprofiler och andra profiler, men inte stång av aluminium. Efter en kompletterande analys beslutade kommissionen att byta varunummer och i stället använda HS-nummer 7605 21, som omfattar tråd av aluminiumlegering som används för tillverkning av aluminiummantlad ståltråd för optiska jordledningar (OPGW) (133). |
| --- | --- |

(332)

Kommissionen bekräftade att det argentinska varunumret omfattar ihåliga aluminiumprofiler och andra profiler, men inte stång av aluminium. Efter en kompletterande analys beslutade kommissionen att byta varunummer och i stället använda HS-nummer 7605 21, som omfattar tråd av aluminiumlegering som används för tillverkning av aluminiummantlad ståltråd för optiska jordledningar (OPGW) (133).

133

| (333) | ZTT-gruppen hävdade också att den inte använde glasfibergarn för att tillverka optiska fiberkablar utan roving av glasfiber och att det korrekta HS-numret därför skulle vara 7019 12. ZTT-gruppen hävdade att den faktor som avgör skillnaden mellan trådar och rovings är om trådarna är tvinnade eller inte. ZTT-gruppen hävdade att de trådar som gruppen använder inte är tvinnade och att det korrekta HS-numret därför är HS-numret för roving, dvs. 7019 12. |
| --- | --- |

(333)

ZTT-gruppen hävdade också att den inte använde glasfibergarn för att tillverka optiska fiberkablar utan roving av glasfiber och att det korrekta HS-numret därför skulle vara 7019 12. ZTT-gruppen hävdade att den faktor som avgör skillnaden mellan trådar och rovings är om trådarna är tvinnade eller inte. ZTT-gruppen hävdade att de trådar som gruppen använder inte är tvinnade och att det korrekta HS-numret därför är HS-numret för roving, dvs. 7019 12.

| (334) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. HS-numret 7019 12 avser roving av glasfibrer, som är den råvara som används för att tillverka glasfibergarn. Unionstillverkarna bekräftade också att glasfiberrovings är den råvara som används av de leverantörer av glasfibergarn och glasfiberarmerad stång som försörjer industrin för optiska fiberkablar. Det korrekta HS-numret är därför 7019 19. |
| --- | --- |

(334)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. HS-numret 7019 12 avser roving av glasfibrer, som är den råvara som används för att tillverka glasfibergarn. Unionstillverkarna bekräftade också att glasfiberrovings är den råvara som används av de leverantörer av glasfibergarn och glasfiberarmerad stång som försörjer industrin för optiska fiberkablar. Det korrekta HS-numret är därför 7019 19.

| (335) | FTT-gruppen hävdade att kommissionen felaktigt hade fört produktionsfaktorn vatten till förbrukningsvarorna och att denna produktionsfaktor inte var en direkt råvarukostnad utan en direkt kostnad. |
| --- | --- |

(335)

FTT-gruppen hävdade att kommissionen felaktigt hade fört produktionsfaktorn vatten till förbrukningsvarorna och att denna produktionsfaktor inte var en direkt råvarukostnad utan en direkt kostnad.

| (336) | Kommissionen förde produktionsfaktorn vatten till förbrukningsvarorna eftersom den utgjorde mindre än 0,05 % av den totala direkta kostnaden och dess inverkan på dumpningsmarginalen därför var försumbar. |
| --- | --- |

(336)

Kommissionen förde produktionsfaktorn vatten till förbrukningsvarorna eftersom den utgjorde mindre än 0,05 % av den totala direkta kostnaden och dess inverkan på dumpningsmarginalen därför var försumbar.

| (337) | FTT-gruppen hävdade att kommissionen måste fastställa ett referensvärde för varje produktionsfaktor, då kommissionen dragit slutsatsen att alla produktionsfaktorer var snedvridna. Företaget hävdade därför att kommissionen inte hade rätt att gruppera flera produktionsfaktorer som förbrukningsvaror och tillämpa den beräkningsmetod som beskrivs i skäl 320, eftersom detta skulle snedvrida uppgifterna. FTT-gruppen uppmanade kommissionen att använda de uppgifter som FTT-gruppen hade lämnat in för beräkningen avseende dessa produktionsfaktorer. ZTT-gruppen instämde inte heller i kommissionens beräkningsmetod för förbrukningsvaror och hävdade att kommissionen borde beräkna ett separat referensvärde för förbrukningsvaror, avskilt från andra insatsvaror. |
| --- | --- |

(337)

FTT-gruppen hävdade att kommissionen måste fastställa ett referensvärde för varje produktionsfaktor, då kommissionen dragit slutsatsen att alla produktionsfaktorer var snedvridna. Företaget hävdade därför att kommissionen inte hade rätt att gruppera flera produktionsfaktorer som förbrukningsvaror och tillämpa den beräkningsmetod som beskrivs i skäl 320, eftersom detta skulle snedvrida uppgifterna. FTT-gruppen uppmanade kommissionen att använda de uppgifter som FTT-gruppen hade lämnat in för beräkningen avseende dessa produktionsfaktorer. ZTT-gruppen instämde inte heller i kommissionens beräkningsmetod för förbrukningsvaror och hävdade att kommissionen borde beräkna ett separat referensvärde för förbrukningsvaror, avskilt från andra insatsvaror.

| (338) | Såsom förklaras i skäl 320 inkluderade kommissionen, på grund av det stora antalet produktionsfaktorer (i FTT:s fall är det fråga om fler än 60 produktionsfaktorer), under förbrukningsvaror, ett antal produktionsfaktorer (cirka 30 produktionsfaktorer för FTT:s vidkommande) som utgjorde en försumbar andel av de totala råvarukostnaderna under undersökningsperioden (cirka 4 % för FTT). Kommissionen ansåg att det skulle ha medfört en betydande administrativ börda att inhämta uppgifter om samtliga produktionsfaktorer, även med tanke på att importvärdena till det representativa landet inte var representativa för vissa av dem, samtidigt som inverkan på beräkningen av normalvärdet, som dessa produktionsfaktorer endast utgör en del av, ansågs vara mycket begränsad. Kommissionen använde därför standardmetoden för beräkning av ett icke-snedvridet värde för förbrukningsvaror dvs. man beräknade förbrukningsvarornas procentandel av den totala kostnaden för råvaror och tillämpade denna procentandel på den omräknade kostnaden för råvaror med fastställda, icke-snedvridna priser. Denna metod, som avser en så liten andel av tillverkningskostnaden och en ännu mindre andel av det beräknade normalvärdet, anses ge resultat som är mycket lika de resultat som skulle erhållas med en metod som tar hänsyn till varje enskild produktionsfaktor. Under alla omständigheter skulle metoden mycket väl kunna leda till ett gynnsamt resultat för de exporterande tillverkarna, om det underliggande faktiska värdet för insatsvarorna är högre än det värde som beräknats som en procentandel av den totala råvarukostnaden. Ingen berörd part lade fram bevisning för att kommissionens tillvägagångssätt skulle leda till ett mindre gynnsamt resultat. Kommissionen noterade vidare att betydande snedvridningar fastställs i avsnitt 3.1.1 ovan. I det fallet kan inhemska kostnader enligt artikel 2.6a i grundförordningen användas för att konstruera normalvärdet, men endast i den mån som det har slagits fast att de inte är snedvridna, på grundval av tillförlitliga och lämpliga bevis. De exporterande tillverkarna lade inte fram någon bevisning beträffande de produktionsfaktorer som samlats under förbrukningsvaror och kommissionen fann inte heller någon sådan bevisning. Kommissionen kan därför inte använda uppgifterna från FTT-gruppen. Kommissionen anser att den metod som kommissionen använder för att beräkna ett icke-snedvridet värde för förbrukningsvaror är lämplig, eftersom ingen bättre information finns tillgänglig. ZTT-gruppen gjorde inget försök att föreslå ett referensvärde som beräknats med hjälp av GTA-importvärden till det representativa landet, och föreslog inte heller något alternativt icke-snedvridet referensvärde för förbrukningsvaror. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(338)

Såsom förklaras i skäl 320 inkluderade kommissionen, på grund av det stora antalet produktionsfaktorer (i FTT:s fall är det fråga om fler än 60 produktionsfaktorer), under förbrukningsvaror, ett antal produktionsfaktorer (cirka 30 produktionsfaktorer för FTT:s vidkommande) som utgjorde en försumbar andel av de totala råvarukostnaderna under undersökningsperioden (cirka 4 % för FTT). Kommissionen ansåg att det skulle ha medfört en betydande administrativ börda att inhämta uppgifter om samtliga produktionsfaktorer, även med tanke på att importvärdena till det representativa landet inte var representativa för vissa av dem, samtidigt som inverkan på beräkningen av normalvärdet, som dessa produktionsfaktorer endast utgör en del av, ansågs vara mycket begränsad. Kommissionen använde därför standardmetoden för beräkning av ett icke-snedvridet värde för förbrukningsvaror dvs. man beräknade förbrukningsvarornas procentandel av den totala kostnaden för råvaror och tillämpade denna procentandel på den omräknade kostnaden för råvaror med fastställda, icke-snedvridna priser. Denna metod, som avser en så liten andel av tillverkningskostnaden och en ännu mindre andel av det beräknade normalvärdet, anses ge resultat som är mycket lika de resultat som skulle erhållas med en metod som tar hänsyn till varje enskild produktionsfaktor. Under alla omständigheter skulle metoden mycket väl kunna leda till ett gynnsamt resultat för de exporterande tillverkarna, om det underliggande faktiska värdet för insatsvarorna är högre än det värde som beräknats som en procentandel av den totala råvarukostnaden. Ingen berörd part lade fram bevisning för att kommissionens tillvägagångssätt skulle leda till ett mindre gynnsamt resultat. Kommissionen noterade vidare att betydande snedvridningar fastställs i avsnitt 3.1.1 ovan. I det fallet kan inhemska kostnader enligt artikel 2.6a i grundförordningen användas för att konstruera normalvärdet, men endast i den mån som det har slagits fast att de inte är snedvridna, på grundval av tillförlitliga och lämpliga bevis. De exporterande tillverkarna lade inte fram någon bevisning beträffande de produktionsfaktorer som samlats under förbrukningsvaror och kommissionen fann inte heller någon sådan bevisning. Kommissionen kan därför inte använda uppgifterna från FTT-gruppen. Kommissionen anser att den metod som kommissionen använder för att beräkna ett icke-snedvridet värde för förbrukningsvaror är lämplig, eftersom ingen bättre information finns tillgänglig. ZTT-gruppen gjorde inget försök att föreslå ett referensvärde som beräknats med hjälp av GTA-importvärden till det representativa landet, och föreslog inte heller något alternativt icke-snedvridet referensvärde för förbrukningsvaror. Påståendet avvisades därför.

| (339) | ZTT-gruppen hävdade att de sex biprodukter/avfallsprodukter som rapporterats som produktionsfaktorer inte borde ingå i kategorin förbrukningsvaror och att kommissionen borde fastställa ett referensvärde för var och en av dessa biprodukter/avfallsprodukter. |
| --- | --- |

(339)

ZTT-gruppen hävdade att de sex biprodukter/avfallsprodukter som rapporterats som produktionsfaktorer inte borde ingå i kategorin förbrukningsvaror och att kommissionen borde fastställa ett referensvärde för var och en av dessa biprodukter/avfallsprodukter.

| (340) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. Som förklaras i skäl 320 och mot bakgrund av det stora antalet produktionsfaktorer som de exporterande tillverkarna använder förde kommissionen ett antal produktionsfaktorer, för vilka de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas faktiska kostnader för utgjorde en försumbar andel av de sammanlagda råvarukostnaderna under undersökningsperioden, till kategorin förbrukningsvaror. De sex biprodukter/avfallsprodukter som rapporterats av ZTT-gruppen utgjorde, beroende på vilken biprodukt/avfallsprodukt det är fråga om, mellan mindre än 0,005 % och mindre än 0,050 % av de totala direkta kostnaderna och totalt mindre än 0,10 % av de totala direkta kostnaderna. Deras potentiella inverkan på normalvärdet var därför försumbar och samma resonemang som sammanfattas i skäl 338 är relevant i detta avseende. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(340)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. Som förklaras i skäl 320 och mot bakgrund av det stora antalet produktionsfaktorer som de exporterande tillverkarna använder förde kommissionen ett antal produktionsfaktorer, för vilka de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas faktiska kostnader för utgjorde en försumbar andel av de sammanlagda råvarukostnaderna under undersökningsperioden, till kategorin förbrukningsvaror. De sex biprodukter/avfallsprodukter som rapporterats av ZTT-gruppen utgjorde, beroende på vilken biprodukt/avfallsprodukt det är fråga om, mellan mindre än 0,005 % och mindre än 0,050 % av de totala direkta kostnaderna och totalt mindre än 0,10 % av de totala direkta kostnaderna. Deras potentiella inverkan på normalvärdet var därför försumbar och samma resonemang som sammanfattas i skäl 338 är relevant i detta avseende. Påståendet avvisades därför.

| (341) | FTT-gruppen hävdade att kommissionen genom att använda cif-värden för att fastställa referensvärden som omfattar transportkostnader utanför Argentina, sjöfraktkostnader och försäkringar, fråntar tillverkarna eventuella komparativa fördelar som de skulle kunna ha tack vare tillgången på vissa råvaror på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(341)

FTT-gruppen hävdade att kommissionen genom att använda cif-värden för att fastställa referensvärden som omfattar transportkostnader utanför Argentina, sjöfraktkostnader och försäkringar, fråntar tillverkarna eventuella komparativa fördelar som de skulle kunna ha tack vare tillgången på vissa råvaror på hemmamarknaden.

| (342) | I artikel 2.6a a i grundförordningen föreskrivs användning av motsvarande uppgifter i ett lämpligt representativt land, under förutsättning att relevanta kostnadsuppgifter finns lätt tillgängliga. Kommissionen förfogade inte över några uppgifter om inhemska priser i de möjliga representativa länderna. Däremot finns det lätt tillgängliga uppgifter om importpriser och kommissionen använder GTA som källa för sådana uppgifter. FTT-gruppen lämnade inte heller in några eventuella relevanta uppgifter från det representativa landet som kunde användas i undersökningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(342)

I artikel 2.6a a i grundförordningen föreskrivs användning av motsvarande uppgifter i ett lämpligt representativt land, under förutsättning att relevanta kostnadsuppgifter finns lätt tillgängliga. Kommissionen förfogade inte över några uppgifter om inhemska priser i de möjliga representativa länderna. Däremot finns det lätt tillgängliga uppgifter om importpriser och kommissionen använder GTA som källa för sådana uppgifter. FTT-gruppen lämnade inte heller in några eventuella relevanta uppgifter från det representativa landet som kunde användas i undersökningen. Påståendet avvisades därför.

| (343) | ZTT-gruppen instämde inte heller i kommissionens metod för att beräkna den icke-snedvridna kostnaden för transport av råvaror, vilken beskrivs i skäl 322. ZTT-gruppen hävdade att kommissionen bör beräkna transportkostnaden för varje råvara individuellt. Man angav också att transportkostnaderna kan variera avsevärt mellan olika produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(343)

ZTT-gruppen instämde inte heller i kommissionens metod för att beräkna den icke-snedvridna kostnaden för transport av råvaror, vilken beskrivs i skäl 322. ZTT-gruppen hävdade att kommissionen bör beräkna transportkostnaden för varje råvara individuellt. Man angav också att transportkostnaderna kan variera avsevärt mellan olika produktionsfaktorer.

| (344) | Kommissionen noterar att ZTT-gruppen inte ger några förslag på hur kommissionen bör beräkna transportkostnaden för varje råvara individuellt. Som anges i skäl 322 anser kommissionen att förhållandet mellan den exporterande tillverkarens kostnader för råvaror och de angivna transportkostnaderna inom ramen för denna undersökning rimligen kunde användas för att uppskatta de icke-snedvridna transportkostnaderna för råvarorna när de levererades till företagets fabrik. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(344)

Kommissionen noterar att ZTT-gruppen inte ger några förslag på hur kommissionen bör beräkna transportkostnaden för varje råvara individuellt. Som anges i skäl 322 anser kommissionen att förhållandet mellan den exporterande tillverkarens kostnader för råvaror och de angivna transportkostnaderna inom ramen för denna undersökning rimligen kunde användas för att uppskatta de icke-snedvridna transportkostnaderna för råvarorna när de levererades till företagets fabrik. Påståendet avvisades därför.

3.4.1.1.   Arbetskraft

Arbetskraft

| (345) | Kommissionen använde ILO-statistik för att fastställa lönerna i Argentina. ILO-statistiken innehöll information om de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna 2018 för flera yrkesområden. Den innehöll däremot inte någon uppgift om genomsnittliga arbetskraftskostnader för tillverkningsindustrin. För att fastställa referensvärdet för arbetskraftskostnader använde kommissionen därför ILO-statistik om totala genomsnittliga arbetskraftskostnader samt lätt tillgängliga uppgifter om ytterligare arbetskraftskostnader (som skatt) som arbetsgivare i Argentina har (134). Kommissionen använde även indexet (135) för att justera siffrorna från 2018 i förhållande till inflationen. |
| --- | --- |

(345)

Kommissionen använde ILO-statistik för att fastställa lönerna i Argentina. ILO-statistiken innehöll information om de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna 2018 för flera yrkesområden. Den innehöll däremot inte någon uppgift om genomsnittliga arbetskraftskostnader för tillverkningsindustrin. För att fastställa referensvärdet för arbetskraftskostnader använde kommissionen därför ILO-statistik om totala genomsnittliga arbetskraftskostnader samt lätt tillgängliga uppgifter om ytterligare arbetskraftskostnader (som skatt) som arbetsgivare i Argentina har (134). Kommissionen använde även indexet (135) för att justera siffrorna från 2018 i förhållande till inflationen.

134

135

| (346) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att kommissionen borde använda arbetskostnaderna för ”anläggnings- och maskinoperatörer och anläggnings- och maskintekniker” eftersom den yrkeskategorin ligger nära den typ av arbetskraft som arbetar inom tillverkningen av optiska fiberkablar. |
| --- | --- |

(346)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att kommissionen borde använda arbetskostnaderna för ”anläggnings- och maskinoperatörer och anläggnings- och maskintekniker” eftersom den yrkeskategorin ligger nära den typ av arbetskraft som arbetar inom tillverkningen av optiska fiberkablar.

| (347) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. ZTT Group har inte lagt fram någon bevisning som kan visa att de flesta av ZTT-gruppens anställda var anläggnings- och maskinoperatörer och anläggnings- och maskintekniker. Eftersom industrin för optiska fiberkablar är en högteknologisk industri anställer tillverkarna av optiska fiberkablar många ingenjörer och tekniker som av ILO klassificeras i kategorin ”yrkesverksamma” samt informations- och kommunikationstekniker som av ILO klassificeras som ”tekniker och liknande yrkesgrupper”. Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för dessa tre yrkesgrupper är mer än 20 % högre än det värde för totala arbetskraftskostnader som kommissionen använder för att beräkna referensvärdet för arbetskraftskostnader. Eftersom kommissionen inte förfogar över någon förteckning över hur de anställda fördelas i dessa huvudkategorier, ansåg den att det var lämpligt att använda ILO:s genomsnittliga arbetskraftskostnad. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(347)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. ZTT Group har inte lagt fram någon bevisning som kan visa att de flesta av ZTT-gruppens anställda var anläggnings- och maskinoperatörer och anläggnings- och maskintekniker. Eftersom industrin för optiska fiberkablar är en högteknologisk industri anställer tillverkarna av optiska fiberkablar många ingenjörer och tekniker som av ILO klassificeras i kategorin ”yrkesverksamma” samt informations- och kommunikationstekniker som av ILO klassificeras som ”tekniker och liknande yrkesgrupper”. Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för dessa tre yrkesgrupper är mer än 20 % högre än det värde för totala arbetskraftskostnader som kommissionen använder för att beräkna referensvärdet för arbetskraftskostnader. Eftersom kommissionen inte förfogar över någon förteckning över hur de anställda fördelas i dessa huvudkategorier, ansåg den att det var lämpligt att använda ILO:s genomsnittliga arbetskraftskostnad. Påståendet avvisades därför.

3.4.1.2.   Elektricitet

Elektricitet

| (348) | Elpriserna för företag (industrianvändare) i Argentina offentliggjordes av eldistributörerna Edenor och Edesur (136) under undersökningsperioden. Med hjälp av denna information går det att fastställa det pris som industrianvändare betalar (tarifa T3). Här finns även uppgifter om de priser som betalas av industrianvändare som valt att betala elpriser som varierar beroende på vilken tid på dygnet elen förbrukas och på hur stor spänning som används. Kommissionen använde dessa priser i beräkningen. |
| --- | --- |

(348)

Elpriserna för företag (industrianvändare) i Argentina offentliggjordes av eldistributörerna Edenor och Edesur (136) under undersökningsperioden. Med hjälp av denna information går det att fastställa det pris som industrianvändare betalar (tarifa T3). Här finns även uppgifter om de priser som betalas av industrianvändare som valt att betala elpriser som varierar beroende på vilken tid på dygnet elen förbrukas och på hur stor spänning som används. Kommissionen använde dessa priser i beräkningen.

136

| (349) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att det fanns ett fel i formeln för beräkning av referensvärdet för el. |
| --- | --- |

(349)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att det fanns ett fel i formeln för beräkning av referensvärdet för el.

| (350) | Kommissionen korrigerade detta fel, som endast hade en smärre inverkan. |
| --- | --- |

(350)

Kommissionen korrigerade detta fel, som endast hade en smärre inverkan.

3.4.2.   Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst

Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst

| (351) | Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska ”[d]et konstruerade normalvärdet [...] omfatta ett icke-snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Dessutom måste ett värde för tillverkningsomkostnader fastställas för att täcka kostnader som inte ingår i produktionsfaktorerna ovan. |
| --- | --- |

(351)

Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska ”[d]et konstruerade normalvärdet [...] omfatta ett icke-snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Dessutom måste ett värde för tillverkningsomkostnader fastställas för att täcka kostnader som inte ingår i produktionsfaktorerna ovan.

| (352) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas indirekta tillverkningsomkostnader uttrycktes som en procentandel av de exporterande tillverkarnas faktiska tillverkningskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(352)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas indirekta tillverkningsomkostnader uttrycktes som en procentandel av de exporterande tillverkarnas faktiska tillverkningskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna.

| (353) | För att fastställa ett icke-snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst använde kommissionen finansiella uppgifter för 2019 för Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. enligt utdrag från Dun and Bradstreet (D&B) (137). Kommissionen gjorde dessa uppgifter tillgängliga för berörda parter i den andra noteringen. |
| --- | --- |

(353)

För att fastställa ett icke-snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst använde kommissionen finansiella uppgifter för 2019 för Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. enligt utdrag från Dun and Bradstreet (D&B) (137). Kommissionen gjorde dessa uppgifter tillgängliga för berörda parter i den andra noteringen.

137

| (354) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter invände FTT-gruppen mot den beräkningsmetod som tillämpades på de allmänna tillverkningsomkostnader som förklaras i skäl 352 och hävdade att kommissionen grundade sig på ”snedvridna uppgifter” för att göra en ny beräkning av ”snedvridna” värderingar, vilket strider mot kommissionens rättsliga principer och praxis, och uppmanade kommissionen att behålla de ursprungliga uppgifter som rapporterats av FTT-gruppen. ZTT-gruppen instämde inte heller i kommissionens beräkningsmetod för tillverkningsomkostnader och uppmanade kommissionen att beräkna ett separat referensvärde för tillverkningsomkostnader, avskilt från andra insatsvaror. |
| --- | --- |

(354)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter invände FTT-gruppen mot den beräkningsmetod som tillämpades på de allmänna tillverkningsomkostnader som förklaras i skäl 352 och hävdade att kommissionen grundade sig på ”snedvridna uppgifter” för att göra en ny beräkning av ”snedvridna” värderingar, vilket strider mot kommissionens rättsliga principer och praxis, och uppmanade kommissionen att behålla de ursprungliga uppgifter som rapporterats av FTT-gruppen. ZTT-gruppen instämde inte heller i kommissionens beräkningsmetod för tillverkningsomkostnader och uppmanade kommissionen att beräkna ett separat referensvärde för tillverkningsomkostnader, avskilt från andra insatsvaror.

| (355) | Kommissionen noterade att det inte fanns lätt tillgängliga uppgifter om allmänna tillverkningsomkostnader i räkenskaperna för tillverkaren i det representativa landet. När snedvridningar har konstaterats kan inhemska kostnader enligt artikel 2.6a i grundförordningen användas för att konstruera normalvärdet, men endast i den mån som det har slagits fast att de inte är snedvridna, på grundval av tillförlitliga och lämpliga bevis. De exporterande tillverkarna lade inte fram någon bevisning beträffande allmänna tillverkningsomkostnader och kommissionen fann inte heller någon sådan bevisning. Påståendet avvisades därför. Kommissionen anser att den metod som kommissionen använder för att beräkna ett icke-snedvridet värde för allmänna omkostnader är lämplig, eftersom ingen bättre information finns tillgänglig. ZTT-gruppen har inte heller föreslagit något alternativt icke-snedvridet referensvärde för allmänna omkostnader. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(355)

Kommissionen noterade att det inte fanns lätt tillgängliga uppgifter om allmänna tillverkningsomkostnader i räkenskaperna för tillverkaren i det representativa landet. När snedvridningar har konstaterats kan inhemska kostnader enligt artikel 2.6a i grundförordningen användas för att konstruera normalvärdet, men endast i den mån som det har slagits fast att de inte är snedvridna, på grundval av tillförlitliga och lämpliga bevis. De exporterande tillverkarna lade inte fram någon bevisning beträffande allmänna tillverkningsomkostnader och kommissionen fann inte heller någon sådan bevisning. Påståendet avvisades därför. Kommissionen anser att den metod som kommissionen använder för att beräkna ett icke-snedvridet värde för allmänna omkostnader är lämplig, eftersom ingen bättre information finns tillgänglig. ZTT-gruppen har inte heller föreslagit något alternativt icke-snedvridet referensvärde för allmänna omkostnader. Påståendet avvisades därför.

| (356) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att dess uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna omkostnader och vinst inte borde uteslutas, eftersom kommissionen inte bevisat att de uppgifterna var snedvridna. |
| --- | --- |

(356)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen att dess uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna omkostnader och vinst inte borde uteslutas, eftersom kommissionen inte bevisat att de uppgifterna var snedvridna.

| (357) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. Som anges i skäl 142 konstaterade kommissionen att det inte var lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. I detta fall behöver kommissionen, som anges i skäl 158, således inte bevisa att de exporterande tillverkarnas faktiska försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna omkostnader inte var snedvridna. |
| --- | --- |

(357)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. Som anges i skäl 142 konstaterade kommissionen att det inte var lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. I detta fall behöver kommissionen, som anges i skäl 158, således inte bevisa att de exporterande tillverkarnas faktiska försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna omkostnader inte var snedvridna.

3.4.3.   Beräkning

Beräkning

| (358) | På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(358)

På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

| (359) | Först fastställde kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna (som täcker förbrukningen av råvaror, arbetskraft och energi). Kommissionen tillämpade de icke-snedvridna enhetskostnaderna på den faktiska förbrukningen av de olika produktionsfaktorerna som de exporterande tillverkare som ingår i urvalet hade. Kommissionen multiplicerade förbrukningsfaktorerna med de icke-snedvridna enhetskostnader som noterats i det representativa landet enligt beskrivningen i skäl 318. |
| --- | --- |

(359)

Först fastställde kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna (som täcker förbrukningen av råvaror, arbetskraft och energi). Kommissionen tillämpade de icke-snedvridna enhetskostnaderna på den faktiska förbrukningen av de olika produktionsfaktorerna som de exporterande tillverkare som ingår i urvalet hade. Kommissionen multiplicerade förbrukningsfaktorerna med de icke-snedvridna enhetskostnader som noterats i det representativa landet enligt beskrivningen i skäl 318.

| (360) | För det andra lade kommissionen till tillverkningsomkostnader för att fastställa icke-snedvridna tillverkningskostnader. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkningsomkostnader ökades med kostnaderna för de råvaror och förbrukningsvaror som avses i skäl 317 och uttrycktes därefter som en andel av de faktiska tillverkningskostnaderna för var och en av de exporterande tillverkarna. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(360)

För det andra lade kommissionen till tillverkningsomkostnader för att fastställa icke-snedvridna tillverkningskostnader. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkningsomkostnader ökades med kostnaderna för de råvaror och förbrukningsvaror som avses i skäl 317 och uttrycktes därefter som en andel av de faktiska tillverkningskostnaderna för var och en av de exporterande tillverkarna. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna.

| (361) | När den icke-snedvridna tillverkningskostnaden var fastställd lade kommissionen till försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna och vinsten i enlighet med vad som beskrivs i skäl 351 och 353. Dessa fastställdes utifrån Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A:s redovisning så som förklaras i skäl 353. |
| --- | --- |

(361)

När den icke-snedvridna tillverkningskostnaden var fastställd lade kommissionen till försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna och vinsten i enlighet med vad som beskrivs i skäl 351 och 353. Dessa fastställdes utifrån Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A:s redovisning så som förklaras i skäl 353.

| (362) | Kommissionen tillämpade försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna för Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. på de tillverkningskostnader som fastställts enligt beskrivningen i föregående skäl. Försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna omkostnader uttryckta som en procentandel av kostnaden för sålda varor och pålagd de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 15 %. Vinsten uttryckt som en procentandel av kostnaden för sålda varor och pålagd de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 10,6 %. |
| --- | --- |

(362)

Kommissionen tillämpade försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna för Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. på de tillverkningskostnader som fastställts enligt beskrivningen i föregående skäl. Försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna omkostnader uttryckta som en procentandel av kostnaden för sålda varor och pålagd de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 15 %. Vinsten uttryckt som en procentandel av kostnaden för sålda varor och pålagd de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 10,6 %.

| (363) | På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet fritt fabrik per produkttyp i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(363)

På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet fritt fabrik per produkttyp i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

3.5.   Exportpris

Exportpris

| (364) | Exporten till unionen från den grupp av exporterande tillverkare som ingår i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag som agerade antingen som ombud, handlare eller importörer. |
| --- | --- |

(364)

Exporten till unionen från den grupp av exporterande tillverkare som ingår i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag som agerade antingen som ombud, handlare eller importörer.

| (365) | Exportpriset för försäljning direkt till oberoende kunder i unionen och genom närstående handelsföretag var det pris som faktiskt hade betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(365)

Exportpriset för försäljning direkt till oberoende kunder i unionen och genom närstående handelsföretag var det pris som faktiskt hade betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (366) | Exportpriset för försäljning genom de närstående importörerna fastställdes på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt en skälig vinst. |
| --- | --- |

(366)

Exportpriset för försäljning genom de närstående importörerna fastställdes på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt en skälig vinst.

| (367) | Det vägda genomsnittet av de samarbetande importörernas vinster (se skäl 28) användes som skälig vinstmarginal. Vinstmarginalerna varierade mellan 15 och 25 %. |
| --- | --- |

(367)

Det vägda genomsnittet av de samarbetande importörernas vinster (se skäl 28) användes som skälig vinstmarginal. Vinstmarginalerna varierade mellan 15 och 25 %.

| (368) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen och FTT-gruppen att vissa avdrag hade gjorts både från försäljningslistorna och från försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna och därmed räknats med två gånger. |
| --- | --- |

(368)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen och FTT-gruppen att vissa avdrag hade gjorts både från försäljningslistorna och från försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna och därmed räknats med två gånger.

| (369) | Dessa påståenden befanns vara berättigade och kommissionen ändrade exportpriset i enlighet med detta. Den detaljerade bedömningen av detta påstående lämnades till de båda grupperna genom ett särskilt utlämnande av uppgifter eftersom det är fråga om konfidentiella uppgifter. |
| --- | --- |

(369)

Dessa påståenden befanns vara berättigade och kommissionen ändrade exportpriset i enlighet med detta. Den detaljerade bedömningen av detta påstående lämnades till de båda grupperna genom ett särskilt utlämnande av uppgifter eftersom det är fråga om konfidentiella uppgifter.

| (370) | FTT-gruppen hävdade att kommissionen inte borde dra av hela ombudsavgiften från exportpriset, då ombudsavgiften bestod av fyra olika typer av avgifter, varför avdrag endast borde göras för exportombudsavgiften. |
| --- | --- |

(370)

FTT-gruppen hävdade att kommissionen inte borde dra av hela ombudsavgiften från exportpriset, då ombudsavgiften bestod av fyra olika typer av avgifter, varför avdrag endast borde göras för exportombudsavgiften.

| (371) | Kommissionen uppmanade FTT-gruppen att inkomma med ytterligare information om betalningen av ombudsavgiften till dess närstående ombud. De uppgifter som inkom från FTT-gruppen visade att FTT-gruppen faktiskt betalade hela ombudsavgiften till det närstående ombudet och inte bara exportombudsavgiften. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(371)

Kommissionen uppmanade FTT-gruppen att inkomma med ytterligare information om betalningen av ombudsavgiften till dess närstående ombud. De uppgifter som inkom från FTT-gruppen visade att FTT-gruppen faktiskt betalade hela ombudsavgiften till det närstående ombudet och inte bara exportombudsavgiften. Påståendet avvisades därför.

| (372) | FTT-gruppen hävdade att kommissionen använde fel ombudsavgift för den berörda produkten när det gäller 2020 och gjorde dubbla avdrag för sjöfrakts- och hanteringskostnader. Enligt FTT-gruppen gjordes detta en gång avseende försäljningslistorna och en gång avseende ombudsavgiften. |
| --- | --- |

(372)

FTT-gruppen hävdade att kommissionen använde fel ombudsavgift för den berörda produkten när det gäller 2020 och gjorde dubbla avdrag för sjöfrakts- och hanteringskostnader. Enligt FTT-gruppen gjordes detta en gång avseende försäljningslistorna och en gång avseende ombudsavgiften.

| (373) | Dessa påståenden befanns vara välgrundade och godtogs därför. Beräkningen av exportpriset justerades i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(373)

Dessa påståenden befanns vara välgrundade och godtogs därför. Beräkningen av exportpriset justerades i enlighet med detta.

| (374) | FTT-gruppen hävdade också att kommissionen, när den konstruerade exportpriset för försäljningen för enheten NW, som är en närstående enhet till FTT, inte borde ha dragit av den ombudsavgift som tillämpades på FTT:s försäljning, eftersom 1) det inte fanns något avtal mellan NW och FTT eller med FTT:s exportombud, och eftersom 2) sådana avgifter återspeglades i transaktioner mellan FTT och dess ombud, och eftersom 3) transaktionerna mellan NW och FTT var inhemska transaktioner och uttrycktes som fakturabeloppet plus mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(374)

FTT-gruppen hävdade också att kommissionen, när den konstruerade exportpriset för försäljningen för enheten NW, som är en närstående enhet till FTT, inte borde ha dragit av den ombudsavgift som tillämpades på FTT:s försäljning, eftersom 1) det inte fanns något avtal mellan NW och FTT eller med FTT:s exportombud, och eftersom 2) sådana avgifter återspeglades i transaktioner mellan FTT och dess ombud, och eftersom 3) transaktionerna mellan NW och FTT var inhemska transaktioner och uttrycktes som fakturabeloppet plus mervärdesskatt.

| (375) | I avtalet mellan FTT och dess närstående ombud anges inte att ombudsavgiften endast gäller för försäljningen av optiska fiberkablar som tillverkas av FTT. Eftersom FTT-gruppen även exporterar optiska fiberkablar som tillverkats av NW bör avdrag göras för ombudsavgiften för FTT-gruppens samlade export, oavsett tillverkare. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(375)

I avtalet mellan FTT och dess närstående ombud anges inte att ombudsavgiften endast gäller för försäljningen av optiska fiberkablar som tillverkas av FTT. Eftersom FTT-gruppen även exporterar optiska fiberkablar som tillverkats av NW bör avdrag göras för ombudsavgiften för FTT-gruppens samlade export, oavsett tillverkare. Påståendet avvisades därför.

| (376) | FTT-gruppen hävdade också att den vinstmarginal för den icke-närstående importören som anges i skäl 367 inte är representativ och ligger på en nivå som normalt inte uppnås av importörerna. FTT-gruppen hävdade också att de importörer som valts ut av kommissionen har en annan verksamhetsinriktning än de närstående importörer som ingår i FTT-gruppen. |
| --- | --- |

(376)

FTT-gruppen hävdade också att den vinstmarginal för den icke-närstående importören som anges i skäl 367 inte är representativ och ligger på en nivå som normalt inte uppnås av importörerna. FTT-gruppen hävdade också att de importörer som valts ut av kommissionen har en annan verksamhetsinriktning än de närstående importörer som ingår i FTT-gruppen.

| (377) | Inledningsvis bör det noteras att kommissionen inte har valt ut importörerna. De importörer som samarbetar i en antidumpningsundersökning gör så på frivillig basis. Som anges i skäl 28 lämnade fem icke-närstående importörer in de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen uppmanade alla samarbetsvilliga importörer att lämna in sina svar på frågeformuläret. Som anges i skäl 42 dubbelkontrollerade kommissionen de uppgifter som lämnats av importörerna. Såsom anges i skäl 367 är den vinstmarginal som används det vägda genomsnittet av vinsten för de samarbetsvilliga importörer som nämns i skäl 28 och som kunde lämna uppgifter för undersökningsperioden. Kommissionen ansåg därför att vinstmarginalen var representativ och korrekt. |
| --- | --- |

(377)

Inledningsvis bör det noteras att kommissionen inte har valt ut importörerna. De importörer som samarbetar i en antidumpningsundersökning gör så på frivillig basis. Som anges i skäl 28 lämnade fem icke-närstående importörer in de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen uppmanade alla samarbetsvilliga importörer att lämna in sina svar på frågeformuläret. Som anges i skäl 42 dubbelkontrollerade kommissionen de uppgifter som lämnats av importörerna. Såsom anges i skäl 367 är den vinstmarginal som används det vägda genomsnittet av vinsten för de samarbetsvilliga importörer som nämns i skäl 28 och som kunde lämna uppgifter för undersökningsperioden. Kommissionen ansåg därför att vinstmarginalen var representativ och korrekt.

3.5.1.   Jämförelse

Jämförelse

| (378) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(378)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet på grundval av priset fritt fabrik.

| (379) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering och lastning, kreditkostnader, bankavgifter, andra importavgifter, paketeringskostnader, ombudsavgifter, provisioner och återbäring. |
| --- | --- |

(379)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering och lastning, kreditkostnader, bankavgifter, andra importavgifter, paketeringskostnader, ombudsavgifter, provisioner och återbäring.

| (380) | En justering enligt artikel 2.10 i tillämpades också på försäljning genom närstående handelsföretag. Då upptäcktes att handlarna i Kina och Hongkong fungerade på liknade sätt som en agent. Dessa handlare letade efter kunder och upprättade kontakter med dem. De var ansvariga för försäljningsprocessen och fick pålägg för sina tjänster. Justeringen bestod av handelsföretagens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och en vinst på 10 %. Vinstmarginalen betraktades som en försiktig uppskattning av den lämpliga vinstnivån med tanke på de vanligtvis höga marginaler (ofta över 20 %) som uppnås av icke-närstående importörer i denna sektor. |
| --- | --- |

(380)

En justering enligt artikel 2.10 i tillämpades också på försäljning genom närstående handelsföretag. Då upptäcktes att handlarna i Kina och Hongkong fungerade på liknade sätt som en agent. Dessa handlare letade efter kunder och upprättade kontakter med dem. De var ansvariga för försäljningsprocessen och fick pålägg för sina tjänster. Justeringen bestod av handelsföretagens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och en vinst på 10 %. Vinstmarginalen betraktades som en försiktig uppskattning av den lämpliga vinstnivån med tanke på de vanligtvis höga marginaler (ofta över 20 %) som uppnås av icke-närstående importörer i denna sektor.

| (381) | ZTT-gruppen hävdade att dess tillverknings- och försäljningsföretag utgjorde en enda ekonomisk enhet vad gäller exportförsäljningen av optisk fiberkabel. |
| --- | --- |

(381)

ZTT-gruppen hävdade att dess tillverknings- och försäljningsföretag utgjorde en enda ekonomisk enhet vad gäller exportförsäljningen av optisk fiberkabel.

| (382) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. Detta påstående gällde endast för den berörda produkten och inte för alla produkter som ZTT-gruppen saluför. Så som bekräftats av tribunalen (138) måste utredningen av om ett närstående företag utgör en enda ekonomisk enhet tillsammans med den tillverkande enheten gå utöver försäljningen av den berörda produkten till unionen. Vilken funktion den tillverkande enheten och den säljande enheten har för alla produkter som gruppen tillverkar eller saluför måste utredas. Kommissionens undersökning visade bland annat att det förekommer omfattande direktförsäljning och att det råder brist på ekonomisk kontroll. Det konstaterades därför att den verksamhet som bedrivs av ZTT-gruppens försäljningsbolag inte kunde betraktas som enbart internförsäljning. Detaljerna i kommissionens bedömning har delgivits ZTT-gruppen genom ett särskilt utlämnande av uppgifter eftersom det är fråga om konfidentiella uppgifter. På grundval av denna bedömning tillbakavisades detta påstående. |
| --- | --- |

(382)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. Detta påstående gällde endast för den berörda produkten och inte för alla produkter som ZTT-gruppen saluför. Så som bekräftats av tribunalen (138) måste utredningen av om ett närstående företag utgör en enda ekonomisk enhet tillsammans med den tillverkande enheten gå utöver försäljningen av den berörda produkten till unionen. Vilken funktion den tillverkande enheten och den säljande enheten har för alla produkter som gruppen tillverkar eller saluför måste utredas. Kommissionens undersökning visade bland annat att det förekommer omfattande direktförsäljning och att det råder brist på ekonomisk kontroll. Det konstaterades därför att den verksamhet som bedrivs av ZTT-gruppens försäljningsbolag inte kunde betraktas som enbart internförsäljning. Detaljerna i kommissionens bedömning har delgivits ZTT-gruppen genom ett särskilt utlämnande av uppgifter eftersom det är fråga om konfidentiella uppgifter. På grundval av denna bedömning tillbakavisades detta påstående.

138

| (383) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter invände ZTT-gruppen mot kommissionens slutsats att den verksamhet som bedrivs av ZTT-gruppens försäljningsbolag inte kunde betraktas som enbart internförsäljning. ZTT-gruppen hävdade att även om en av de tillverkande enheterna inte ägde någon del av den kinesiska handlaren eller inte hade någon ekonomisk kontroll över den kinesiska handlaren var det fråga om gemensam kontroll mellan de båda företagen. |
| --- | --- |

(383)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter invände ZTT-gruppen mot kommissionens slutsats att den verksamhet som bedrivs av ZTT-gruppens försäljningsbolag inte kunde betraktas som enbart internförsäljning. ZTT-gruppen hävdade att även om en av de tillverkande enheterna inte ägde någon del av den kinesiska handlaren eller inte hade någon ekonomisk kontroll över den kinesiska handlaren var det fråga om gemensam kontroll mellan de båda företagen.

| (384) | Kommissionen noterade att även om så vore fallet är detta villkor endast en förutsättning och inte avgörande. |
| --- | --- |

(384)

Kommissionen noterade att även om så vore fallet är detta villkor endast en förutsättning och inte avgörande.

| (385) | ZTT-gruppen hävdade vidare att kommissionen inte hade lagt fram någon bevisning för att handelsföretaget sålde produkter från icke-närstående företag eller för att det fanns ett skriftligt avtal som visade på armlängdstransaktioner mellan tillverkarna och handelsföretaget för exportförsäljning. ZTT-gruppen hävdade också att endast exportförsäljningen är relevant för denna bedömning, medan den inhemska försäljningen är irrelevant och att endast försäljningen av den berörda produkten borde bedömas. ZTT-gruppen menade att det var irrelevant om de tillverkande enheterna sålde andra produkter direkt, eftersom handelsföretaget inte fungerade som intern försäljningsavdelning för dessa produkter. ZTT-gruppen påpekade att det kan finnas flera försäljningsavdelningar i ett företag, där var och en är specialiserad på en viss produkt. ZTT-gruppen påpekade också att ingen av tillverkarna hade exportavdelningar eller försäljningspersonal för att hantera exportfunktionerna. ZTT-gruppen hävdade också att det inte var relevant vad som angavs i handlarens verksamhetstillstånd, eftersom det gällde ”formen” och inte den ekonomiska verkligheten. |
| --- | --- |

(385)

ZTT-gruppen hävdade vidare att kommissionen inte hade lagt fram någon bevisning för att handelsföretaget sålde produkter från icke-närstående företag eller för att det fanns ett skriftligt avtal som visade på armlängdstransaktioner mellan tillverkarna och handelsföretaget för exportförsäljning. ZTT-gruppen hävdade också att endast exportförsäljningen är relevant för denna bedömning, medan den inhemska försäljningen är irrelevant och att endast försäljningen av den berörda produkten borde bedömas. ZTT-gruppen menade att det var irrelevant om de tillverkande enheterna sålde andra produkter direkt, eftersom handelsföretaget inte fungerade som intern försäljningsavdelning för dessa produkter. ZTT-gruppen påpekade att det kan finnas flera försäljningsavdelningar i ett företag, där var och en är specialiserad på en viss produkt. ZTT-gruppen påpekade också att ingen av tillverkarna hade exportavdelningar eller försäljningspersonal för att hantera exportfunktionerna. ZTT-gruppen hävdade också att det inte var relevant vad som angavs i handlarens verksamhetstillstånd, eftersom det gällde ”formen” och inte den ekonomiska verkligheten.

| (386) | Kommissionen vidhåller sin slutsats att den kinesiska handlaren inte kunde anses bedriva verksamhet enbart som en intern försäljningsavdelning. Bedömningen av om ett närstående företag utgör en enda ekonomisk enhet tillsammans med den tillverkande enheten måste gå utöver försäljningen av den berörda produkten till unionen (139). En av de tillverkande enheterna hade en betydande direktexportförsäljning av andra produkter, vilken låg på mellan 17 och 22 % av den totala försäljningen, och därför behövde enheten ha en exportförsäljningsavdelning och försäljningspersonal, oberoende av vad ZTT-gruppen hävdar. Vad gäller handlarens verksamhetstillstånd noteras att den skriftliga bevisningen om funktionernas karaktär verkligen är relevant för bedömningen av handlarens roll. |
| --- | --- |

(386)

Kommissionen vidhåller sin slutsats att den kinesiska handlaren inte kunde anses bedriva verksamhet enbart som en intern försäljningsavdelning. Bedömningen av om ett närstående företag utgör en enda ekonomisk enhet tillsammans med den tillverkande enheten måste gå utöver försäljningen av den berörda produkten till unionen (139). En av de tillverkande enheterna hade en betydande direktexportförsäljning av andra produkter, vilken låg på mellan 17 och 22 % av den totala försäljningen, och därför behövde enheten ha en exportförsäljningsavdelning och försäljningspersonal, oberoende av vad ZTT-gruppen hävdar. Vad gäller handlarens verksamhetstillstånd noteras att den skriftliga bevisningen om funktionernas karaktär verkligen är relevant för bedömningen av handlarens roll.

139

| (387) | ZTT-gruppen upprepade också sitt påstående om att den närstående importören i unionen utgjorde en enda ekonomisk enhet. |
| --- | --- |

(387)

ZTT-gruppen upprepade också sitt påstående om att den närstående importören i unionen utgjorde en enda ekonomisk enhet.

| (388) | När det gäller exporten via den närstående importören i unionen vidhöll kommissionen sin slutsats att frågan om huruvida det är fråga om en enda ekonomisk enhet, eller inte, inte är relevant för tillämpningen av artikel 2.9 i grundförordningen. Syftet med en sådan bestämmelse är att justera exportpriset i de fall då exportpriset inte är tillförlitligt på grund av att det finns ett samband eller ett kompensationsarrangemang mellan exportören och importören eller en tredje part. I detta fall ifrågasattes inte det faktum att ZTT-gruppen säljer till EU via en närstående importör och denna bestämmelse därför är fullt tillämplig. |
| --- | --- |

(388)

När det gäller exporten via den närstående importören i unionen vidhöll kommissionen sin slutsats att frågan om huruvida det är fråga om en enda ekonomisk enhet, eller inte, inte är relevant för tillämpningen av artikel 2.9 i grundförordningen. Syftet med en sådan bestämmelse är att justera exportpriset i de fall då exportpriset inte är tillförlitligt på grund av att det finns ett samband eller ett kompensationsarrangemang mellan exportören och importören eller en tredje part. I detta fall ifrågasattes inte det faktum att ZTT-gruppen säljer till EU via en närstående importör och denna bestämmelse därför är fullt tillämplig.

| (389) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade FTT-gruppen och CCCME att kommissionen inte hade förklarade källan till vinstmarginalen på 10 % och att en sådan procentandel var rimlig och dominerande på marknaden. |
| --- | --- |

(389)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade FTT-gruppen och CCCME att kommissionen inte hade förklarade källan till vinstmarginalen på 10 % och att en sådan procentandel var rimlig och dominerande på marknaden.

| (390) | Kommissionen håller inte med om detta. Denna information finns i skäl 380. |
| --- | --- |

(390)

Kommissionen håller inte med om detta. Denna information finns i skäl 380.

| (391) | FTT-gruppen och CCCME hävdade också att det vid fastställandet av exportpriset för NW inte var möjligt göra justeringar för försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader (utom för direkta försäljningskostnader) och vinst för dess närstående handlare i Kina och Hongkong, eftersom kommissionen inte hade visat att dessa handlare hade liknande funktioner som ett ombud som arbetar på provisionsbasis. |
| --- | --- |

(391)

FTT-gruppen och CCCME hävdade också att det vid fastställandet av exportpriset för NW inte var möjligt göra justeringar för försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader (utom för direkta försäljningskostnader) och vinst för dess närstående handlare i Kina och Hongkong, eftersom kommissionen inte hade visat att dessa handlare hade liknande funktioner som ett ombud som arbetar på provisionsbasis.

| (392) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. Kommissionen upprepade den bedömning som beskrivs i skäl 380. Kommissionen noterade dessutom betydande prisvariation vid en jämförelse av de olika etapperna i försäljningsflödet till unionen, med variationer på mellan 18 och 30 % beroende på etapp. Det var därför tydligt att varje handlare fick ett tillägg som i själva verket var högre än den vinst för den icke-närstående handlaren för vilken kommissionen gjorde avdrag i enlighet med skäl 380. |
| --- | --- |

(392)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. Kommissionen upprepade den bedömning som beskrivs i skäl 380. Kommissionen noterade dessutom betydande prisvariation vid en jämförelse av de olika etapperna i försäljningsflödet till unionen, med variationer på mellan 18 och 30 % beroende på etapp. Det var därför tydligt att varje handlare fick ett tillägg som i själva verket var högre än den vinst för den icke-närstående handlaren för vilken kommissionen gjorde avdrag i enlighet med skäl 380.

| (393) | FTT-gruppen uppgav också att den ansåg att Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. angivna försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader omfattade företagets samlade kostnader under räkenskapsperioden. FTT-gruppen bad kommissionen att göra avdrag för direkta försäljningskostnader(som transport- och hanteringskostnader) från det totala beloppet för försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader, eftersom man ansåg att en jämförelse mellan exportpriset netto efter avdrag för försäljningskostnader och finansiella kostnader och ett normalvärde utan ett sådant avdrag inte var objektiv och rättvis. CCCME gjorde ett liknande påstående och hävdade att kommissionen endast föreföll ha justerat exportpriset i enlighet med artikel 2.10 och inte även normalvärdet. ZTT-gruppen hävdade också att de finansiella uppgifterna för Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. inte var tillräckligt detaljerade för att möjliggöra en fullständig förståelse av posterna för försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader och motsvarande belopp. Företaget hävdade att det krävdes mer detaljerade uppgifter för att säkerställa en rättvis jämförelse mellan ZTT-gruppens exportpris och det konstruerade normalvärdet, samt för att säkerställa att man använde sig av uppgifter som avsåg vinsten från den huvudsakliga verksamheten (t.ex. försäljning av kablar) och inte uppgifter avseende annan affärsverksamhet eller icke-rörelseintäkter. Sådana inkomster ska inte ingå i den vinst som används för att konstruera normalvärdet. ZTT-gruppen uppgav vidare att om kommissionen inte kunde lämna ut mer relevanta finansiella uppgifter avseende Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., borde kommissionen använda uppgifter från de malaysiska tillverkare vars reviderade räkenskaper fanns tillgängliga. |
| --- | --- |

(393)

FTT-gruppen uppgav också att den ansåg att Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. angivna försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader omfattade företagets samlade kostnader under räkenskapsperioden. FTT-gruppen bad kommissionen att göra avdrag för direkta försäljningskostnader(som transport- och hanteringskostnader) från det totala beloppet för försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader, eftersom man ansåg att en jämförelse mellan exportpriset netto efter avdrag för försäljningskostnader och finansiella kostnader och ett normalvärde utan ett sådant avdrag inte var objektiv och rättvis. CCCME gjorde ett liknande påstående och hävdade att kommissionen endast föreföll ha justerat exportpriset i enlighet med artikel 2.10 och inte även normalvärdet. ZTT-gruppen hävdade också att de finansiella uppgifterna för Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. inte var tillräckligt detaljerade för att möjliggöra en fullständig förståelse av posterna för försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader och motsvarande belopp. Företaget hävdade att det krävdes mer detaljerade uppgifter för att säkerställa en rättvis jämförelse mellan ZTT-gruppens exportpris och det konstruerade normalvärdet, samt för att säkerställa att man använde sig av uppgifter som avsåg vinsten från den huvudsakliga verksamheten (t.ex. försäljning av kablar) och inte uppgifter avseende annan affärsverksamhet eller icke-rörelseintäkter. Sådana inkomster ska inte ingå i den vinst som används för att konstruera normalvärdet. ZTT-gruppen uppgav vidare att om kommissionen inte kunde lämna ut mer relevanta finansiella uppgifter avseende Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., borde kommissionen använda uppgifter från de malaysiska tillverkare vars reviderade räkenskaper fanns tillgängliga.

| (394) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. Försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna beräknades som skillnaden mellan kostnaden för sålda varor och övriga rörelsekostnader baserat på lätt tillgänglig information. Kommissionen noterade att påståendet om att sådana kostnader ingick i de försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader som rapporterats för tillverkaren i det representativa landet inte var underbyggt. De exporterande tillverkare som ingick i urvalet tillhandahöll inte heller någon kvantifiering för denna justering. Som förklaras i skäl 280 tillhandahöll kommissionen relevanta, lätt tillgängliga, finansiella uppgifter om Prysmian Energia från Dun & Bradstreet till de berörda parterna genom den andra noteringen. Ingen berörd part inkom med lämpligare uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader för en tillverkare i Argentina. Eftersom kommissionen hade dragit slutsatsen att Argentina uppfyller de kriterier i artikel 2.6a i grundförordningen som måste uppfyllas för att ett land ska kunna betraktas som ett lämpligt representativt land, måste kommissionen därför använda sig av uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och de allmänna kostnaderna för en argentinsk tillverkare och inte för en malaysisk tillverkare. Eftersom den malaysiska tillverkaren inte hade registrerat någon skälig vinst kunde kommissionen inte använda den malaysiska tillverkarens finansiella uppgifter. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(394)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. Försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna beräknades som skillnaden mellan kostnaden för sålda varor och övriga rörelsekostnader baserat på lätt tillgänglig information. Kommissionen noterade att påståendet om att sådana kostnader ingick i de försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader som rapporterats för tillverkaren i det representativa landet inte var underbyggt. De exporterande tillverkare som ingick i urvalet tillhandahöll inte heller någon kvantifiering för denna justering. Som förklaras i skäl 280 tillhandahöll kommissionen relevanta, lätt tillgängliga, finansiella uppgifter om Prysmian Energia från Dun & Bradstreet till de berörda parterna genom den andra noteringen. Ingen berörd part inkom med lämpligare uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader för en tillverkare i Argentina. Eftersom kommissionen hade dragit slutsatsen att Argentina uppfyller de kriterier i artikel 2.6a i grundförordningen som måste uppfyllas för att ett land ska kunna betraktas som ett lämpligt representativt land, måste kommissionen därför använda sig av uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och de allmänna kostnaderna för en argentinsk tillverkare och inte för en malaysisk tillverkare. Eftersom den malaysiska tillverkaren inte hade registrerat någon skälig vinst kunde kommissionen inte använda den malaysiska tillverkarens finansiella uppgifter. Påståendet avvisades därför.

3.5.2.   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (395) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingår i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(395)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingår i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (396) | På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(396)

På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

| (397) | När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(397)

När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet.

| (398) | På denna grundval fastställdes den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet till 31,2 %. |
| --- | --- |

(398)

På denna grundval fastställdes den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet till 31,2 %.

| (399) | När det gäller marginalen för övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja fastställdes på grundval av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen baserat på importen – enligt Eurostats importstatistik – från Kina. |
| --- | --- |

(399)

När det gäller marginalen för övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja fastställdes på grundval av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen baserat på importen – enligt Eurostats importstatistik – från Kina.

| (400) | Samarbetsviljan var i detta fall hög. Kommissionen ansåg att det var lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en tillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(400)

Samarbetsviljan var i detta fall hög. Kommissionen ansåg att det var lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en tillverkare som ingår i urvalet.

| (401) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(401)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,8  %

Övriga samarbetsvilliga företag

31,2  %

Alla övriga företag

44,0  %

4.   SKADA

SKADA

4.1.   Måttenhet

Måttenhet

| (402) | Även om officiell importstatistik rapporteras i kilogram ansåg kommissionen, i linje med synpunkter från exporterande tillverkare och unionsindustrin, att denna måttenhet inte är lämplig för en korrekt mätning av de berörda volymerna. Undersökningen visar att industrin vanligtvis längd istället för vikt som huvudsaklig volymindikator. Antingen mäts kabelns längd (kilometer kabel) eller den totala längden på de fibrer som kabeln innehåller (kilometer fibrer). Med tanke på att den nuvarande undersökningen gäller kablar anses kilometer kabel vara den lämpligaste måttenheten och den kommer att användas vid fastställandet av skada nedan. |
| --- | --- |

(402)

Även om officiell importstatistik rapporteras i kilogram ansåg kommissionen, i linje med synpunkter från exporterande tillverkare och unionsindustrin, att denna måttenhet inte är lämplig för en korrekt mätning av de berörda volymerna. Undersökningen visar att industrin vanligtvis längd istället för vikt som huvudsaklig volymindikator. Antingen mäts kabelns längd (kilometer kabel) eller den totala längden på de fibrer som kabeln innehåller (kilometer fibrer). Med tanke på att den nuvarande undersökningen gäller kablar anses kilometer kabel vara den lämpligaste måttenheten och den kommer att användas vid fastställandet av skada nedan.

| (403) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att importvolymerna borde beräknas på grundval av fiberkilometer i stället för kabelkilometer, eftersom fiberkilometer var den godkända branschstandarden och den enda måttenhet som återspeglade de enorma skillnaderna i antal fiber per kabel. |
| --- | --- |

(403)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att importvolymerna borde beräknas på grundval av fiberkilometer i stället för kabelkilometer, eftersom fiberkilometer var den godkända branschstandarden och den enda måttenhet som återspeglade de enorma skillnaderna i antal fiber per kabel.

| (404) | Kommissionen vidhöll att kabelkilometer är den lämpliga måttenheten eftersom de produkter som är föremål för undersökningen är kablar och antalet fibrer i en kabel är ett särdrag hos kabeln som återspeglas i produktkontrollnumret. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(404)

Kommissionen vidhöll att kabelkilometer är den lämpliga måttenheten eftersom de produkter som är föremål för undersökningen är kablar och antalet fibrer i en kabel är ett särdrag hos kabeln som återspeglas i produktkontrollnumret. Detta påstående avvisades därför.

4.2.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (405) | Den likadana produkten tillverkades av 29 unionstillverkare under undersökningsperioden. Med undantag av de två tillverkare som nämns i nästa avsnitt utgör dessa unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen baseras fastställandet av skada på uppgifter från 27 medlemsstater (EU-27) för hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(405)

Den likadana produkten tillverkades av 29 unionstillverkare under undersökningsperioden. Med undantag av de två tillverkare som nämns i nästa avsnitt utgör dessa unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen baseras fastställandet av skada på uppgifter från 27 medlemsstater (EU-27) för hela skadeundersökningsperioden.

| (406) | Den totala tillverkningen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till 1,2 miljoner kilometer kabel. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, bland annat direkt information från de nio parterna – sex klaganden och tre företag som stödde klagomålet – och marknadsinformation för övriga tillverkare. Såsom anges i skäl 26 stod de tre unionstillverkare som ingår i urvalet för 52 % av den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(406)

Den totala tillverkningen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till 1,2 miljoner kilometer kabel. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, bland annat direkt information från de nio parterna – sex klaganden och tre företag som stödde klagomålet – och marknadsinformation för övriga tillverkare. Såsom anges i skäl 26 stod de tre unionstillverkare som ingår i urvalet för 52 % av den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten i unionen.

4.2.1.   Undantagande av två tillverkare från unionsindustrin

Undantagande av två tillverkare från unionsindustrin

| (407) | I enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen får tillverkare som är kinesiska exportörer eller importörer närstående och/eller själva är importörer av den produkt som påstås vara dumpad undantas från unionsindustrin. I artikel 4.2 fastställs när tillverkare ska anses vara exportörer eller importörer närstående. |
| --- | --- |

(407)

I enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen får tillverkare som är kinesiska exportörer eller importörer närstående och/eller själva är importörer av den produkt som påstås vara dumpad undantas från unionsindustrin. I artikel 4.2 fastställs när tillverkare ska anses vara exportörer eller importörer närstående.

| (408) | Kommissionen undersökte unionsindustrins befintliga relationer med exportörer och importörer av den berörda produkten. Undersökningen visade att en unionstillverkare som ingår i urvalet importerade en marginell volym optiska fiberkablar från Kina, och att en annan innehade minoritetsaktier i en exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet. Mot bakgrund av att den första tillverkaren endast hade importerat försumbara volymer och att den andra tillverkaren visade att den vare sig kontrollerade eller kontrollerades av den exporterande tillverkaren och att relationen inte gjorde att den betedde sig annorlunda än övriga, ej närstående tillverkare, drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns någon anledning att undanta någotdera företaget från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(408)

Kommissionen undersökte unionsindustrins befintliga relationer med exportörer och importörer av den berörda produkten. Undersökningen visade att en unionstillverkare som ingår i urvalet importerade en marginell volym optiska fiberkablar från Kina, och att en annan innehade minoritetsaktier i en exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet. Mot bakgrund av att den första tillverkaren endast hade importerat försumbara volymer och att den andra tillverkaren visade att den vare sig kontrollerade eller kontrollerades av den exporterande tillverkaren och att relationen inte gjorde att den betedde sig annorlunda än övriga, ej närstående tillverkare, drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns någon anledning att undanta någotdera företaget från unionsindustrin.

| (409) | Vad beträffar en tredje tillverkare som inte ingår i urvalet ansåg kommissionen att dess relation med en kinesisk exporterande tillverkare (som kontrolleras av samma enhet) och de betydande kvantiteter som importerades från Kina gjorde att det var lämpligt att undanta tillverkaren från definitionen av unionsindustrin, trots att tillverkaren fortfarande har betydande tillverkning i unionen. |
| --- | --- |

(409)

Vad beträffar en tredje tillverkare som inte ingår i urvalet ansåg kommissionen att dess relation med en kinesisk exporterande tillverkare (som kontrolleras av samma enhet) och de betydande kvantiteter som importerades från Kina gjorde att det var lämpligt att undanta tillverkaren från definitionen av unionsindustrin, trots att tillverkaren fortfarande har betydande tillverkning i unionen.

| (410) | När det gällde en icke-samarbetsvillig tillverkare i unionen, som deklarerade en betydande importvolym från Kina, beslöt kommissionen på liknande sätt, med hänsyn till tillverkarens relation med en kinesisk exporterande tillverkare och den betydande importvolymen, att tillverkaren ifråga också skulle undantas från definitionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(410)

När det gällde en icke-samarbetsvillig tillverkare i unionen, som deklarerade en betydande importvolym från Kina, beslöt kommissionen på liknande sätt, med hänsyn till tillverkarens relation med en kinesisk exporterande tillverkare och den betydande importvolymen, att tillverkaren ifråga också skulle undantas från definitionen av unionsindustrin.

| (411) | Undersökningen visade inte att någon annan tillverkare vare sig var kinesiska exportörer närstående eller importerade från Kina, varför inga ytterligare undantag från definitionen av unionsindustrin behövde göras. |
| --- | --- |

(411)

Undersökningen visade inte att någon annan tillverkare vare sig var kinesiska exportörer närstående eller importerade från Kina, varför inga ytterligare undantag från definitionen av unionsindustrin behövde göras.

| (412) | CCCME hävdade att ett antal unionstillverkare hade kopplingar till kinesiska tillverkare av optiska fiberkablar och begärde att kommissionen skulle genomföra en segmenterad skadeanalys genom att analysera detta importflöde separat. |
| --- | --- |

(412)

CCCME hävdade att ett antal unionstillverkare hade kopplingar till kinesiska tillverkare av optiska fiberkablar och begärde att kommissionen skulle genomföra en segmenterad skadeanalys genom att analysera detta importflöde separat.

| (413) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet upprepade CCCME sitt påstående om segmentering och separat bedömning av importen. CCCME ansåg också att kommissionen borde offentliggöra uppgifter om vilka volymer som unionstillverkarnas importerade från närstående och icke-närstående kinesiska tillverkare under undersökningsperioden och vilka procentandelar som dessa utgjorde. |
| --- | --- |

(413)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet upprepade CCCME sitt påstående om segmentering och separat bedömning av importen. CCCME ansåg också att kommissionen borde offentliggöra uppgifter om vilka volymer som unionstillverkarnas importerade från närstående och icke-närstående kinesiska tillverkare under undersökningsperioden och vilka procentandelar som dessa utgjorde.

| (414) | Såsom anges ovan tog kommissionen vederbörlig hänsyn till unionstillverkarnas kopplingar till kinesiska företag och undantog tillverkare med betydande import från Kina; dessutom togs hänsyn till tillverkarnas förhållande till kinesiska exportörer. De unionstillverkare som ingick i urvalet importerade marginella kvantiteter (mindre än 1 % av tillverkningen) av den berörda produkten från närstående företag i Kina. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(414)

Såsom anges ovan tog kommissionen vederbörlig hänsyn till unionstillverkarnas kopplingar till kinesiska företag och undantog tillverkare med betydande import från Kina; dessutom togs hänsyn till tillverkarnas förhållande till kinesiska exportörer. De unionstillverkare som ingick i urvalet importerade marginella kvantiteter (mindre än 1 % av tillverkningen) av den berörda produkten från närstående företag i Kina. Påståendet avvisades därför.

| (415) | Connect Com lämnade in en förteckning över andra unionstillverkare av optiska fiberkablar, vilka inte beaktades i klagomålet. Kommissionen noterade att dessa företag inte samarbetade i undersökningen och att uppskattningarna beträffande icke-samarbetsvilliga unionstillverkare gjordes på grundval av tillförlitlig marknadsinformation (140). |
| --- | --- |

(415)

Connect Com lämnade in en förteckning över andra unionstillverkare av optiska fiberkablar, vilka inte beaktades i klagomålet. Kommissionen noterade att dessa företag inte samarbetade i undersökningen och att uppskattningarna beträffande icke-samarbetsvilliga unionstillverkare gjordes på grundval av tillförlitlig marknadsinformation (140).

140

4.3.   Fastställande av den relevanta unionsmarknaden

Fastställande av den relevanta unionsmarknaden

| (416) | För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersökte kommissionen om, och i så fall i vilken utsträckning, denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(416)

För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersökte kommissionen om, och i så fall i vilken utsträckning, denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin.

4.4.   Företagsintern användning

Företagsintern användning

| (417) | Kommissionen konstaterade att mellan 5,8 och 4,4 % av unionstillverkarnas totala tillverkning var avsedd för företagsintern användning under skadeundersökningsperioden. Kablarna levererades i dessa fall internt inom samma företag eller företagsgrupp för användning i senare led, särskilt för produktion av kablar försedda med kopplingsanordningar. |
| --- | --- |

(417)

Kommissionen konstaterade att mellan 5,8 och 4,4 % av unionstillverkarnas totala tillverkning var avsedd för företagsintern användning under skadeundersökningsperioden. Kablarna levererades i dessa fall internt inom samma företag eller företagsgrupp för användning i senare led, särskilt för produktion av kablar försedda med kopplingsanordningar.

| (418) | Skillnaden mellan den företagsinterna och den öppna marknaden är relevant för skadeanalysen, eftersom produkter avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för direkt konkurrens från importerade produkter. Tillverkning som är avsedd för försäljning på den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(418)

Skillnaden mellan den företagsinterna och den öppna marknaden är relevant för skadeanalysen, eftersom produkter avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för direkt konkurrens från importerade produkter. Tillverkning som är avsedd för försäljning på den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten.

| (419) | För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter om hela verksamheten för optiska fibrer och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(419)

För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter om hela verksamheten för optiska fibrer och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden.

| (420) | Kommissionen undersökte vissa ekonomiska indikatorer med avseende på unionsindustrin på grundval av uppgifter som rörde den öppna marknaden. Dessa indikatorer är försäljningsvolymer och försäljningspriser på unionens marknad, marknadsandel, tillväxt, exportvolymer och exportpriser, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde. I de fall där det var möjligt och motiverat jämfördes undersökningsresultaten med uppgifterna för den företagsinterna marknaden för att få en fullständig bild av unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(420)

Kommissionen undersökte vissa ekonomiska indikatorer med avseende på unionsindustrin på grundval av uppgifter som rörde den öppna marknaden. Dessa indikatorer är försäljningsvolymer och försäljningspriser på unionens marknad, marknadsandel, tillväxt, exportvolymer och exportpriser, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde. I de fall där det var möjligt och motiverat jämfördes undersökningsresultaten med uppgifterna för den företagsinterna marknaden för att få en fullständig bild av unionsindustrins situation.

| (421) | Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins företagsinterna användning (141). Dessa indikatorer är följande: Produktion. Kapacitet och kapacitetsutnyttjande. Investeringar. Lager. Sysselsättning. Produktivitet. Lön. Kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(421)

Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins företagsinterna användning (141). Dessa indikatorer är följande: Produktion. Kapacitet och kapacitetsutnyttjande. Investeringar. Lager. Sysselsättning. Produktivitet. Lön. Kapitalanskaffningsförmåga.

141

| (422) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att man inte borde bortse från den företagsinterna marknaden vid analysen av unionsindustrins övergripande marknadsställning. |
| --- | --- |

(422)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att man inte borde bortse från den företagsinterna marknaden vid analysen av unionsindustrins övergripande marknadsställning.

| (423) | Såsom beskrivs nedan bortsåg kommissionen inte från den företagsinterna marknaden utan identifierade den och bedömde dess utveckling över tid. Detta gav en fullständig bild av unionsindustrins situation. Marknadens ringa och minskande storlek visar att den inte har någon meningsfull inverkan på unionsindustrins situation. Kommissionen erinrar vidare om att kablar med anslutningsdon inte är den berörda produkten. |
| --- | --- |

(423)

Såsom beskrivs nedan bortsåg kommissionen inte från den företagsinterna marknaden utan identifierade den och bedömde dess utveckling över tid. Detta gav en fullständig bild av unionsindustrins situation. Marknadens ringa och minskande storlek visar att den inte har någon meningsfull inverkan på unionsindustrins situation. Kommissionen erinrar vidare om att kablar med anslutningsdon inte är den berörda produkten.

4.5.   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (424) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsuppgifter som fastställts av klaganden samt importuppgifter som fastställts enligt den metod som beskrivs i skälen 426–431. |
| --- | --- |

(424)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsuppgifter som fastställts av klaganden samt importuppgifter som fastställts enligt den metod som beskrivs i skälen 426–431.

| (425) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen (kilometer kabel) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen på den öppna marknaden | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Index | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Företagsintern marknad | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Källa: Samarbetsvilliga exporterande tillverkare, EU:s tullmyndigheter, Eurostat, klagandena. |

(425)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning i unionen (kilometer kabel)

Förbrukning i unionen (kilometer kabel)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Total förbrukning i unionen på den öppna marknaden

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Index

Index

100

100

120

120

130

130

138

138

Företagsintern marknad

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Källa: Samarbetsvilliga exporterande tillverkare, EU:s tullmyndigheter, Eurostat, klagandena.

Källa

| (426) | Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen ökade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den omfattande digitala expansionen i EU är detta en marknad med en stark tillväxt som förväntas fortsätta i snabb takt (142). Förbrukningen fortsatte att öka fram till undersökningsperioden trots att periodens andra del (dvs. den första halvan av 2020) sammanföll med de första månaderna av störningarna på marknaden som orsakades av covid-19-pandemin. Undersökningsresultaten visar att covid-19-pandemin, som startade under undersökningsperiodens sista månader, och de förebyggande åtgärder som vidtogs på grund av den, visserligen saktade ner tillväxten, men inte hindrade att förbrukningen av den undersökta produkten ökade i unionen totalt sett. Den företagsinterna marknaden utgörs av optiska fiberkablar i konnektivitetslösningar som företagen erbjuder, däribland kablar försedda med kontakter. Dess volymer, som var mycket begränsade i förhållande till den totala marknaden, minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(426)

Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen ökade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den omfattande digitala expansionen i EU är detta en marknad med en stark tillväxt som förväntas fortsätta i snabb takt (142). Förbrukningen fortsatte att öka fram till undersökningsperioden trots att periodens andra del (dvs. den första halvan av 2020) sammanföll med de första månaderna av störningarna på marknaden som orsakades av covid-19-pandemin. Undersökningsresultaten visar att covid-19-pandemin, som startade under undersökningsperiodens sista månader, och de förebyggande åtgärder som vidtogs på grund av den, visserligen saktade ner tillväxten, men inte hindrade att förbrukningen av den undersökta produkten ökade i unionen totalt sett. Den företagsinterna marknaden utgörs av optiska fiberkablar i konnektivitetslösningar som företagen erbjuder, däribland kablar försedda med kontakter. Dess volymer, som var mycket begränsade i förhållande till den totala marknaden, minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

142

4.6.   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.6.1.   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (427) | Importvolymen från Kina fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats direkt av kinesiska exporterande tillverkare i enlighet med skäl 47. Detta var mycket signifikativt eftersom importvolymen under undersökningsperioden utgjorde 89 % av den totala import som de kinesiska exporterande tillverkarna deklarerade i stickprovsförfarandet i början av undersökningen. Den totala importen fastställdes således till 11 % mer än de kvantiteter som deklarerats i enlighet med skäl 47. |
| --- | --- |

(427)

Importvolymen från Kina fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats direkt av kinesiska exporterande tillverkare i enlighet med skäl 47. Detta var mycket signifikativt eftersom importvolymen under undersökningsperioden utgjorde 89 % av den totala import som de kinesiska exporterande tillverkarna deklarerade i stickprovsförfarandet i början av undersökningen. Den totala importen fastställdes således till 11 % mer än de kvantiteter som deklarerats i enlighet med skäl 47.

| (428) | Importen från andra tredjeländer fastställdes på grundval av det detaljerade förfarande som nämns i skäl 48, genom vilket man fastställde importen av den berörda produkten i kg och omvandlade denna till kabelkilometer med hjälp av de exakta omvandlingsfaktorer som de kinesiska exporterande tillverkarna hade deklarerat i sina svar på begäran om ytterligare upplysningar som nämns i skäl 47. |
| --- | --- |

(428)

Importen från andra tredjeländer fastställdes på grundval av det detaljerade förfarande som nämns i skäl 48, genom vilket man fastställde importen av den berörda produkten i kg och omvandlade denna till kabelkilometer med hjälp av de exakta omvandlingsfaktorer som de kinesiska exporterande tillverkarna hade deklarerat i sina svar på begäran om ytterligare upplysningar som nämns i skäl 47.

| (429) | Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av importvolymen i förhållande till den volym av förbrukning på den öppna marknaden som anges i tabell 2. |
| --- | --- |

(429)

Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av importvolymen i förhållande till den volym av förbrukning på den öppna marknaden som anges i tabell 2.

| (430) | Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet (kilometer kabel) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Index | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Marknadsandel (%) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Index | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Källa: Samarbetsvilliga exporterande tillverkare, Eurostat, EU:s tullmyndigheter. |

(430)

Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Importvolym från det berörda landet (kilometer kabel)

189 479

354 167

434 754

498 335

Index

Index

100

100

187

187

229

229

263

263

Marknadsandel (%)

14,8

23,0

26,3

28,3

Index

Index

100

100

155

155

177

177

191

191

Källa: Samarbetsvilliga exporterande tillverkare, Eurostat, EU:s tullmyndigheter.

Källa

| (431) | Mot bakgrund av den betydande kinesiska överkapaciteten (som uppskattas vara dubbelt så stor som hela EU:s marknad, baserat på en marknadsanalys som tillhandahållits av klagandena (143)), konstaterades en ökning av importen från det berörda landet, från cirka 190 000 kabelkilometer till cirka 500 000 kabelkilometer under den berörda perioden, vilket är en mycket snabb ökning med två och en halv gång. Ökningen ligger på 163 %, dvs. den är mer än fyra gånger så stor som ökningen av förbrukningen, vilket tydligt visar i vilken stor omfattning och med vilken kraft den kinesiska importen har penetrerat marknaden. |
| --- | --- |

(431)

Mot bakgrund av den betydande kinesiska överkapaciteten (som uppskattas vara dubbelt så stor som hela EU:s marknad, baserat på en marknadsanalys som tillhandahållits av klagandena (143)), konstaterades en ökning av importen från det berörda landet, från cirka 190 000 kabelkilometer till cirka 500 000 kabelkilometer under den berörda perioden, vilket är en mycket snabb ökning med två och en halv gång. Ökningen ligger på 163 %, dvs. den är mer än fyra gånger så stor som ökningen av förbrukningen, vilket tydligt visar i vilken stor omfattning och med vilken kraft den kinesiska importen har penetrerat marknaden.

143

| (432) | Marknadsandelen för denna import ökade följaktligen under den berörda perioden från 14,8 % till 28,3 %, vilket återigen är en betydande ökning med 91 %. Det bör noteras att importvolymerna från Kina ökade varje år under skadeundersökningsperioden, vilket visar hur snabb och omfattande marknadspenetrationen är. |
| --- | --- |

(432)

Marknadsandelen för denna import ökade följaktligen under den berörda perioden från 14,8 % till 28,3 %, vilket återigen är en betydande ökning med 91 %. Det bör noteras att importvolymerna från Kina ökade varje år under skadeundersökningsperioden, vilket visar hur snabb och omfattande marknadspenetrationen är.

| (433) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att unionsindustrins marknadsandel var underskattad och att marknadsandelen för den kinesiska importen var överdriven. CCCME hävdade också att marknadsuppgifterna borde baseras på fiberkilometer i stället för kabelkilometer, vilket skulle ge en lägre marknadsandel för importen från Kina. |
| --- | --- |

(433)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att unionsindustrins marknadsandel var underskattad och att marknadsandelen för den kinesiska importen var överdriven. CCCME hävdade också att marknadsuppgifterna borde baseras på fiberkilometer i stället för kabelkilometer, vilket skulle ge en lägre marknadsandel för importen från Kina.

| (434) | Här erinrade kommissionen om att undersökningen har visat att kabelkilometer är den lämpligaste måttenheten för den berörda produkten, vilket förklaras i skälen 402 – 404. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(434)

Här erinrade kommissionen om att undersökningen har visat att kabelkilometer är den lämpligaste måttenheten för den berörda produkten, vilket förklaras i skälen 402 – 404. Påståendet avvisades därför.

4.6.2.   Priser för import från det berörda landet, prisunderskridande, prisnedgång

Priser för import från det berörda landet, prisunderskridande, prisnedgång

| (435) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av svaren på begäran om ytterligare uppgifter från de samarbetsvilliga exportörer som nämns i skäl 47. |
| --- | --- |

(435)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av svaren på begäran om ytterligare uppgifter från de samarbetsvilliga exportörer som nämns i skäl 47.

| (436) | Det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importpriser (euro/kilometer kabel) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Index | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Källa: Samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |

(436)

Det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importpriser (euro/kilometer kabel)

Importpriser (euro/kilometer kabel)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Kina

452,9

401,9

468,5

349,1

Index

Index

100

100

89

89

103

103

77

77

Källa: Samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

Källa

| (437) | Importpriserna från Kina minskade under den berörda perioden från 452 till 349 euro/kilometer kabel, vilket motsvarar en minskning med 23 %. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av den ökade aggressiviteten hos kinesiska exporterande tillverkare, vilken kan kopplas till överkapaciteten i landet (se skäl 431). Denna indikator bör ses mot bakgrund av att det finns betydande prisvariationer under en viss period mellan olika produkttyper samt stora skillnader i produktmixen från år till år. Skillnaderna i produkttyper beror både på skillnader i produktegenskaper och därmed på priset på de typer av kablar som såldes och även på det faktum att inte alla produkttyper erbjöds eller såldes varje år. |
| --- | --- |

(437)

Importpriserna från Kina minskade under den berörda perioden från 452 till 349 euro/kilometer kabel, vilket motsvarar en minskning med 23 %. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av den ökade aggressiviteten hos kinesiska exporterande tillverkare, vilken kan kopplas till överkapaciteten i landet (se skäl 431). Denna indikator bör ses mot bakgrund av att det finns betydande prisvariationer under en viss period mellan olika produkttyper samt stora skillnader i produktmixen från år till år. Skillnaderna i produkttyper beror både på skillnader i produktegenskaper och därmed på priset på de typer av kablar som såldes och även på det faktum att inte alla produkttyper erbjöds eller såldes varje år.

| (438) | För att undvika variationer i produktmixen i prisserien under den berörda perioden och för att få fram mer exakta och representativa uppgifter analyserade kommissionen också den omfattande informationen från de kinesiska exportörer och unionstillverkare som ingick i urvalet och använde därvid mer aggregerade grupper av direkt jämförbara produkter. Detta ledde till att man identifierade 35 identiska (matchande) grupper som såldes av både kinesiska exportörer och unionsindustrin och för vilka det förekom försäljning under vart och ett av de undersökta åren. Med andra ord fick kommissionen fram en fullständig tidsserie med pris per produkttyp för varje år under skadeundersökningsperioden. Dessa priser kan ses som representativa för den totala kinesiska exporten under perioden och omfattade 62 % av exporten från de företag som ingick i urvalet, under undersökningsperioden. Detta gav följande representativa tidsserie, på en viktad aggregerad basis:
  Tabell 4a

  Kinesisk import (euro/kilometer kabel) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Index | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Representativitet | 94  % | 35  % | 59  % | 62  % |

(438)

För att undvika variationer i produktmixen i prisserien under den berörda perioden och för att få fram mer exakta och representativa uppgifter analyserade kommissionen också den omfattande informationen från de kinesiska exportörer och unionstillverkare som ingick i urvalet och använde därvid mer aggregerade grupper av direkt jämförbara produkter. Detta ledde till att man identifierade 35 identiska (matchande) grupper som såldes av både kinesiska exportörer och unionsindustrin och för vilka det förekom försäljning under vart och ett av de undersökta åren. Med andra ord fick kommissionen fram en fullständig tidsserie med pris per produkttyp för varje år under skadeundersökningsperioden. Dessa priser kan ses som representativa för den totala kinesiska exporten under perioden och omfattade 62 % av exporten från de företag som ingick i urvalet, under undersökningsperioden. Detta gav följande representativa tidsserie, på en viktad aggregerad basis:

Tabell 4a

Kinesisk import (euro/kilometer kabel)

Kinesisk import (euro/kilometer kabel)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Genomsnittligt pris

854

720

593

320

Index

Index

100

100

84

84

69

69

38

38

Representativitet

94  %

35  %

59  %

62  %

| (439) | Detta visar på ett betydande och kontinuerligt prisfall för den kinesiska exporten. När försäljningen av samma produkttyper jämförs år för år blir det tydligt att det är fråga om en märkbar prisnedgång i de kinesiska importpriserna från år till år och att de priserna låg långt under unionstillverkarnas priser under perioden 2018 – undersökningsperioden (tabell 8a). |
| --- | --- |

(439)

Detta visar på ett betydande och kontinuerligt prisfall för den kinesiska exporten. När försäljningen av samma produkttyper jämförs år för år blir det tydligt att det är fråga om en märkbar prisnedgång i de kinesiska importpriserna från år till år och att de priserna låg långt under unionstillverkarnas priser under perioden 2018 – undersökningsperioden (tabell 8a).

| (440) | Mot denna bakgrund fastställde kommissionen prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  — | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de unionstillverkare som ingår i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(440)

Mot denna bakgrund fastställde kommissionen prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

—

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de unionstillverkare som ingår i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| — | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de exporterande kinesiska tillverkare som ingår i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställd till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt). |
| --- | --- |

—

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de exporterande kinesiska tillverkare som ingår i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställd till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt).

| (441) | När exportpriset justeras i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen med avseende på beräkningen av dumpning (nedan kallat konstruerat cif-pris) för beräkningen av prisunderskridandet och skademarginalen i skäl 444 beräknas exportprset på grundval av fakturavärdet till den första oberoende kunden, från vilket importrelaterade justeringar till cif-punkten samt försäljnings- och administrationskostnader & A och den närstående importörens vinst drogs av, med tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(441)

När exportpriset justeras i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen med avseende på beräkningen av dumpning (nedan kallat konstruerat cif-pris) för beräkningen av prisunderskridandet och skademarginalen i skäl 444 beräknas exportprset på grundval av fakturavärdet till den första oberoende kunden, från vilket importrelaterade justeringar till cif-punkten samt försäljnings- och administrationskostnader & A och den närstående importörens vinst drogs av, med tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen.

konstruerat cif-pris

| (442) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter angav ZTT-gruppen att kostnaderna efter import hade beräknats som en procentandel av cif-värdet och föreslog att kommissionen istället skulle beräkna dessa som en proportion av exportvolymen så att de skulle motsvara de justeringar av exportpriset som gjorts för beräkningen av dumpning. Det hävdades att dessa kostnader var mer relevanta för volymen än för exporttransaktionernas värde. |
| --- | --- |

(442)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter angav ZTT-gruppen att kostnaderna efter import hade beräknats som en procentandel av cif-värdet och föreslog att kommissionen istället skulle beräkna dessa som en proportion av exportvolymen så att de skulle motsvara de justeringar av exportpriset som gjorts för beräkningen av dumpning. Det hävdades att dessa kostnader var mer relevanta för volymen än för exporttransaktionernas värde.

| (443) | Detta påstående ansågs berättigat och godtogs därför. |
| --- | --- |

(443)

Detta påstående ansågs berättigat och godtogs därför.

| (444) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingår i urvalet. Det visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal för de två exporterande tillverkare som ingår i urvalet på 30,0 % respektive 33,2 %, vilket gav en övergripande underskridandemarginal på 31,5 %. Såsom beskrivs i skäl 502 bekräftar analysen av anbuden att det förekommer prisunderskridande på anbudsnivå. |
| --- | --- |

(444)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingår i urvalet. Det visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal för de två exporterande tillverkare som ingår i urvalet på 30,0 % respektive 33,2 %, vilket gav en övergripande underskridandemarginal på 31,5 %. Såsom beskrivs i skäl 502 bekräftar analysen av anbuden att det förekommer prisunderskridande på anbudsnivå.

| (445) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen också att kommissionen inte gett någon förklaring till de aggregerade produktkontrollnummergrupperna, vilka därför är att betrakta som godtyckliga. CCCME hävdar att användningen av dessa grupper visar på ett problem med överensstämmelse och jämförbarhet mellan unionsindustrins priser och de kinesiska priserna. |
| --- | --- |

(445)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ZTT-gruppen också att kommissionen inte gett någon förklaring till de aggregerade produktkontrollnummergrupperna, vilka därför är att betrakta som godtyckliga. CCCME hävdar att användningen av dessa grupper visar på ett problem med överensstämmelse och jämförbarhet mellan unionsindustrins priser och de kinesiska priserna.

| (446) | Kommissionen instämde inte i detta påstående, av två orsaker. För det första användes inte dessa grupper för beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. För det andra användes de just för att säkerställa att prisutvecklingen över tid inte påverkades av betydande förändringar i produktmixen under perioden, vilket gav en mer noggrann jämförelse över tid, vilken baserades på grupper som, som förklaras ovan, var representativa för den berörda produkten. I avsaknad av bevis för att grupperingen skulle vara uppenbart olämplig avvisade kommissionen detta påstående. |
| --- | --- |

(446)

Kommissionen instämde inte i detta påstående, av två orsaker. För det första användes inte dessa grupper för beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. För det andra användes de just för att säkerställa att prisutvecklingen över tid inte påverkades av betydande förändringar i produktmixen under perioden, vilket gav en mer noggrann jämförelse över tid, vilken baserades på grupper som, som förklaras ovan, var representativa för den berörda produkten. I avsaknad av bevis för att grupperingen skulle vara uppenbart olämplig avvisade kommissionen detta påstående.

| (447) | FTT-gruppen hävdade också att kommissionen inte hade fastställt något prisunderskridande för omkring 30 % av FTT-gruppens export till unionen, eftersom de varornas produktkontrollnummer inte motsvarade produktkontrollnumren för varor som såldes av unionsindustrin. Enligt FTT-gruppen kunde kommissionen inte begränsa sin analys till enbart de produkttyper eller marknadssegment för vilka unionsindustrin hade faktisk försäljning. Angående detta hänvisar FTT-gruppen till domen i målet Changshu City Standard Parts Factory och Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd mot Europeiska unionens råd (144) i vilken det enligt FTT-gruppen anges att dumpningsmarginalen bör beräknas för all export till unionen och FTT-gruppen hävdade vidare att detta krav per analogi bör tillämpas även på prisunderskridandet. |
| --- | --- |

(447)

FTT-gruppen hävdade också att kommissionen inte hade fastställt något prisunderskridande för omkring 30 % av FTT-gruppens export till unionen, eftersom de varornas produktkontrollnummer inte motsvarade produktkontrollnumren för varor som såldes av unionsindustrin. Enligt FTT-gruppen kunde kommissionen inte begränsa sin analys till enbart de produkttyper eller marknadssegment för vilka unionsindustrin hade faktisk försäljning. Angående detta hänvisar FTT-gruppen till domen i målet Changshu City Standard Parts Factory och Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd mot Europeiska unionens råd (144) i vilken det enligt FTT-gruppen anges att dumpningsmarginalen bör beräknas för all export till unionen och FTT-gruppen hävdade vidare att detta krav per analogi bör tillämpas även på prisunderskridandet.

144

| (448) | Kommissionen instämde inte i FTT-gruppens tolkning av domstolens dom i målet Changshu City. Skyldigheten att beakta all export gäller endast vid beräkningen av dumpningsmarginalen. Dessutom noterade kommissionen att de modeller som exporterades till unionen från de berörda länderna vid bedömningen av marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande utgör referensen för jämförelse. När man jämför exporterande tillverkares exportförsäljning med unionsindustrins försäljning är det med nödvändighet så att inte alla exporterade modeller säljs av unionsindustrin. I det aktuella fallet var matchningsnivån 70 % för de kinesiska exporterande tillverkare som ingår i urvalet och kommissionen ansåg denna nivå vara mer än tillräcklig för att säkerställa en bred och rättvis jämförelse av de exporterade modellerna och de modeller som såldes av unionsindustrin. För det tredje kräver inte grundförordningen att kommissionen genomför prisanalysen för varje produkttyp separat. Det rättsliga kravet är tvärtom en bestämning på nivån för en likadan produkt. Slutligen drog kommissionen slutsatsen att alla produktkontrollnummer ingick i den berörda produkten och konkurrerade med varandra, åtminstone i viss utsträckning. Den procentuella andelen av exporten från de exporterande tillverkarna i urvalet som inte sålts av unionsindustrin utgör därför inte en separat kategori av den berörda produkten utan konkurrerar i sin helhet med de återstående kvaliteter som motsvarar en matchning. |
| --- | --- |

(448)

Kommissionen instämde inte i FTT-gruppens tolkning av domstolens dom i målet Changshu City. Skyldigheten att beakta all export gäller endast vid beräkningen av dumpningsmarginalen. Dessutom noterade kommissionen att de modeller som exporterades till unionen från de berörda länderna vid bedömningen av marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande utgör referensen för jämförelse. När man jämför exporterande tillverkares exportförsäljning med unionsindustrins försäljning är det med nödvändighet så att inte alla exporterade modeller säljs av unionsindustrin. I det aktuella fallet var matchningsnivån 70 % för de kinesiska exporterande tillverkare som ingår i urvalet och kommissionen ansåg denna nivå vara mer än tillräcklig för att säkerställa en bred och rättvis jämförelse av de exporterade modellerna och de modeller som såldes av unionsindustrin. För det tredje kräver inte grundförordningen att kommissionen genomför prisanalysen för varje produkttyp separat. Det rättsliga kravet är tvärtom en bestämning på nivån för en likadan produkt. Slutligen drog kommissionen slutsatsen att alla produktkontrollnummer ingick i den berörda produkten och konkurrerade med varandra, åtminstone i viss utsträckning. Den procentuella andelen av exporten från de exporterande tillverkarna i urvalet som inte sålts av unionsindustrin utgör därför inte en separat kategori av den berörda produkten utan konkurrerar i sin helhet med de återstående kvaliteter som motsvarar en matchning.

| (449) | Detta ligger i linje med de priser som anges i skälen 438 och 439 ovan. |
| --- | --- |

(449)

Detta ligger i linje med de priser som anges i skälen 438 och 439 ovan.

4.7.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.7.1.   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (450) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(450)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (451) | Kommissionen har tagit emot ett flertal kommentarer från parterna beträffande skada. De kinesiska myndigheterna hävdade att import från Kina inte orsakade någon skada eller risk för skada då indikatorerna visade att unionsindustrins situation var god och att unionsindustrin fortfarande hade en dominerande ställning med sin marknadsandel. Connect Com framhöll att unionsindustrins minskade marknadsandel var mycket begränsad och att den skedde inom ramen för en möjlig oligopolistisk marknad. |
| --- | --- |

(451)

Kommissionen har tagit emot ett flertal kommentarer från parterna beträffande skada. De kinesiska myndigheterna hävdade att import från Kina inte orsakade någon skada eller risk för skada då indikatorerna visade att unionsindustrins situation var god och att unionsindustrin fortfarande hade en dominerande ställning med sin marknadsandel. Connect Com framhöll att unionsindustrins minskade marknadsandel var mycket begränsad och att den skedde inom ramen för en möjlig oligopolistisk marknad.

| (452) | Connect Com hävdade att en eventuell skada, om den hade existerat, hade varit obetydlig om vinster med en minimivinstmarginal på 5 % hade genererats och påminde i detta avseende om kommissionens beslut av den 23 december 1988 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa cellulära mobila radiotelefoner från Kanada, Hongkong och Japan (145), samt domen av den 17 december 1997 i målet EFMA mot Europeiska unionens råd (146). Det bör dock erinras om att vinstmarginalen i beslutet om radiotelefoner beaktades mot bakgrund av indikatorer som gick i positiv riktning och att det nämnda målet gällde en begäran där tribunalen avvisade påståendet om att det vinstmål som fastställdes av kommissionen under undersökningen skulle ha varit högre. Därför kan dessa prejudikat inte ligga till grund för synpunkten om att skadan skulle vara obetydlig när vinstmarginalerna ligger över 5 %. Skadan fastställs på grundval av en helhetsbedömning av alla de faktorer som anges i artikel 3.5 i grundförordningen och vilka analyseras inom ramen för den specifika berörda marknaden och industrin. Industrins vinst var dessutom lägre än det vinstmål som fastställts med beaktande av alla faktorer som är kopplade till den berörda industrin, i enlighet med vad som krävs i artikel 7.2c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(452)

Connect Com hävdade att en eventuell skada, om den hade existerat, hade varit obetydlig om vinster med en minimivinstmarginal på 5 % hade genererats och påminde i detta avseende om kommissionens beslut av den 23 december 1988 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa cellulära mobila radiotelefoner från Kanada, Hongkong och Japan (145), samt domen av den 17 december 1997 i målet EFMA mot Europeiska unionens råd (146). Det bör dock erinras om att vinstmarginalen i beslutet om radiotelefoner beaktades mot bakgrund av indikatorer som gick i positiv riktning och att det nämnda målet gällde en begäran där tribunalen avvisade påståendet om att det vinstmål som fastställdes av kommissionen under undersökningen skulle ha varit högre. Därför kan dessa prejudikat inte ligga till grund för synpunkten om att skadan skulle vara obetydlig när vinstmarginalerna ligger över 5 %. Skadan fastställs på grundval av en helhetsbedömning av alla de faktorer som anges i artikel 3.5 i grundförordningen och vilka analyseras inom ramen för den specifika berörda marknaden och industrin. Industrins vinst var dessutom lägre än det vinstmål som fastställts med beaktande av alla faktorer som är kopplade till den berörda industrin, i enlighet med vad som krävs i artikel 7.2c i grundförordningen.

145

146

| (453) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaret i frågeformuläret som lämnades in av klaganden, som omfattade uppgifter avseende samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingår i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(453)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaret i frågeformuläret som lämnades in av klaganden, som omfattade uppgifter avseende samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingår i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret.

| (454) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(454)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (455) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(455)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.8.   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.8.1.   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (456) | Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (kilometer kabel) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Produktionskapacitet (kilometer kabel) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Index | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Index | 100 | 102 | 92 | 88 |

(456)

Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Produktionsvolym (kilometer kabel)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Index

Index

100

100

112

112

118

118

116

116

Produktionskapacitet (kilometer kabel)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Index

Index

100

100

110

110

127

127

131

131

Kapacitetsutnyttjande (%)

67

68

62

59

Index

Index

100

100

102

102

92

92

88

88

| (457) | Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins produktionsvolym med 16 %. En detaljerad analys visar att unionstillverkningen ökade med 18 % mellan 2017 och 2019, medan den minskade lite under undersökningsperioden, med 2 procentenheter. |
| --- | --- |

(457)

Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins produktionsvolym med 16 %. En detaljerad analys visar att unionstillverkningen ökade med 18 % mellan 2017 och 2019, medan den minskade lite under undersökningsperioden, med 2 procentenheter.

| (458) | Den totala ökningen under skadeundersökningsperioden berodde på den efterfrågeökning som beskrivs i tabell 2. Unionsindustrin lyckades dock endast öka sin produktion med 16 % under skadeundersökningsperioden, på en marknad som växte med 38 %. Unionsindustrin kunde därför inte dra full nytta av marknadstillväxten. |
| --- | --- |

(458)

Den totala ökningen under skadeundersökningsperioden berodde på den efterfrågeökning som beskrivs i tabell 2. Unionsindustrin lyckades dock endast öka sin produktion med 16 % under skadeundersökningsperioden, på en marknad som växte med 38 %. Unionsindustrin kunde därför inte dra full nytta av marknadstillväxten.

| (459) | Under skadeundersökningsperioden ökade produktionskapaciteten i unionen med 31 %. Detta återspeglar de investeringar som en del av unionstillverkarna gjorde för att motsvara marknadens tillväxtpotential. Detta försök hindrades av de allt fler kinesiska produkter som med illojala prissättningsstrategier absorberade allt fler marknadsandelar från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(459)

Under skadeundersökningsperioden ökade produktionskapaciteten i unionen med 31 %. Detta återspeglar de investeringar som en del av unionstillverkarna gjorde för att motsvara marknadens tillväxtpotential. Detta försök hindrades av de allt fler kinesiska produkter som med illojala prissättningsstrategier absorberade allt fler marknadsandelar från unionsindustrin.

| (460) | Till följd av detta sjönk kapacitetsutnyttjandet med 12 % till en nivå som låg under 60 % under undersökningsperioden. Unionstillverkarna förhindrades att öka sin produktion i linje med marknadstillväxten. |
| --- | --- |

(460)

Till följd av detta sjönk kapacitetsutnyttjandet med 12 % till en nivå som låg under 60 % under undersökningsperioden. Unionstillverkarna förhindrades att öka sin produktion i linje med marknadstillväxten.

4.8.2.   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (461) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (kilometer kabel) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Index | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Företagsintern marknad | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Företagsintern marknad i procent av försäljningen i unionen | 7,0  % | 6,3  % | 6,2  % | 5,4  % |
| Index | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Försäljning på den öppna marknaden | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Index | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Marknadsandel av försäljning på den öppna marknaden | 64,3  % | 57,6  % | 57,2  % | 53,5  % |
| Index | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Källa: Unionsindustrin. |

(461)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (kilometer kabel)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Index

Index

100

100

107

107

114

114

113

113

Företagsintern marknad

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Företagsintern marknad i procent av försäljningen i unionen

7,0  %

6,3  %

6,2  %

5,4  %

Index

Index

100

100

91

91

89

89

78

78

Försäljning på den öppna marknaden

821 268

886 040

946 729

941 498

Index

Index

100

100

108

108

115

115

115

115

Marknadsandel av försäljning på den öppna marknaden

64,3  %

57,6  %

57,2  %

53,5  %

Index

Index

100

100

90

90

89

89

83

83

Källa: Unionsindustrin.

Källa

| (462) | Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins totala försäljningsvolym i unionen med 13 %. På grund av den ökade förbrukningen minskade emellertid marknadsandelen på den öppna marknaden under skadeundersökningsperioden, från 64,3 % till 53,5 %, vilket är en minskning med mer än tio procentenheter (– 17 %). |
| --- | --- |

(462)

Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins totala försäljningsvolym i unionen med 13 %. På grund av den ökade förbrukningen minskade emellertid marknadsandelen på den öppna marknaden under skadeundersökningsperioden, från 64,3 % till 53,5 %, vilket är en minskning med mer än tio procentenheter (– 17 %).

| (463) | Försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen ökade också med 15 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningen i unionen följde mycket noga utvecklingen av unionstillverkningen, eftersom industrin i stort sett driver ett system med tillverkning på beställning. |
| --- | --- |

(463)

Försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen ökade också med 15 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningen i unionen följde mycket noga utvecklingen av unionstillverkningen, eftersom industrin i stort sett driver ett system med tillverkning på beställning.

| (464) | Unionsindustrins företagsinterna marknad (uttryckt som en procentandel av den totala försäljningen i unionen) låg på mycket låga nivåer under skadeundersökningsperioden och utvecklingen karaktäriserades av en nedåtgående trend där procentandelen minskade från 7 % 2017 till 5,4 % under undersökningsperioden. Detta hade en marginell inverkan på grund av marknadens begränsade storlek. |
| --- | --- |

(464)

Unionsindustrins företagsinterna marknad (uttryckt som en procentandel av den totala försäljningen i unionen) låg på mycket låga nivåer under skadeundersökningsperioden och utvecklingen karaktäriserades av en nedåtgående trend där procentandelen minskade från 7 % 2017 till 5,4 % under undersökningsperioden. Detta hade en marginell inverkan på grund av marknadens begränsade storlek.

4.8.3.   Tillväxt

Tillväxt

| (465) | Den minskande marknadsandelen för försäljningen i unionen visar att unionsindustrin inte kunde dra nytta av tillväxten på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(465)

Den minskande marknadsandelen för försäljningen i unionen visar att unionsindustrin inte kunde dra nytta av tillväxten på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden.

4.8.4.   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (466) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsekvivalenter) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Produktivitet (kilometer kabel/heltidsekvivalent) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Källa: Unionsindustrin. |

(466)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Antal anställda (heltidsekvivalenter)

4 088

4 589

4 815

4 659

Index

Index

100

100

112

112

118

118

114

114

Produktivitet (kilometer kabel/heltidsekvivalent)

260

260

260

264

Index

Index

100

100

100

100

100

100

102

102

Källa: Unionsindustrin.

Källa

| (467) | Antalet anställda inom unionsindustrin ökade med 18 % mellan 2017 och 2019, mätt i heltidsekvivalenter. Denna ökning följdes av en minskning med 4 procentenheter under undersökningsperioden. Denna utveckling följer i stort sett den utveckling av produktionsvolymen som visas i tabell 4. |
| --- | --- |

(467)

Antalet anställda inom unionsindustrin ökade med 18 % mellan 2017 och 2019, mätt i heltidsekvivalenter. Denna ökning följdes av en minskning med 4 procentenheter under undersökningsperioden. Denna utveckling följer i stort sett den utveckling av produktionsvolymen som visas i tabell 4.

| (468) | Eftersom siffrorna för produktion och antal anställda följde varandra noga låg produktiviteten mätt i kilometer kabel per anställd i stort sett på en stabil nivå. |
| --- | --- |

(468)

Eftersom siffrorna för produktion och antal anställda följde varandra noga låg produktiviteten mätt i kilometer kabel per anställd i stort sett på en stabil nivå.

4.8.5.   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (469) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(469)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet.

| (470) | Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan av eventuell tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(470)

Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan av eventuell tidigare dumpning.

4.9.   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.9.1.   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (471) | De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingår i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/kilometer kabel) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Index | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/kilometer kabel) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Index | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Källa: De unionstillverkare som ingår i urvalet. |

(471)

De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingår i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/kilometer kabel)

816

861

944

821

Index

Index

100

100

105

105

116

116

101

101

Tillverkningskostnad per enhet (euro/kilometer kabel)

756

785

860

758

Index

Index

100

100

104

104

114

114

100

100

Källa: De unionstillverkare som ingår i urvalet.

Källa

| (472) | Försäljningspriserna på unionens marknad till icke-närstående partner (den öppna marknaden) ökade med 16 % mellan 2017 och 2019, och minskade sedan under undersökningsperioden och nådde en liknande nivå som den som registrerades 2017 (+ 1 %). Prisnivåerna är emellertid i hög grad beroende av hur komplexa de sålda produkterna är, med tanke på att priset kan variera stort utefter kabelns egenskaper (däribland antal fibrer, antal och typ av höljen osv.). |
| --- | --- |

(472)

Försäljningspriserna på unionens marknad till icke-närstående partner (den öppna marknaden) ökade med 16 % mellan 2017 och 2019, och minskade sedan under undersökningsperioden och nådde en liknande nivå som den som registrerades 2017 (+ 1 %). Prisnivåerna är emellertid i hög grad beroende av hur komplexa de sålda produkterna är, med tanke på att priset kan variera stort utefter kabelns egenskaper (däribland antal fibrer, antal och typ av höljen osv.).

| (473) | Detta är uppenbart när prisernas utveckling jämförs med tillverkningskostnaderna, då mer komplexa kablar som kan säljas till högre priser också medför högre tillverkningskostnad. |
| --- | --- |

(473)

Detta är uppenbart när prisernas utveckling jämförs med tillverkningskostnaderna, då mer komplexa kablar som kan säljas till högre priser också medför högre tillverkningskostnad.

| (474) | Tillverkningskostnaden per enhet ökade med 14 % mellan 2017 och 2019, vilket i stora drag följde genomsnittspriserna på den öppna unionsmarknaden (16 %). Därför sjönk den med 14 %, vilket även detta var i linje med prisfallet mellan 2019 och undersökningsperioden (15 %). Som fastställs i skäl 540 bekräftades det i undersökningen att kostnaden för huvudråvaran (optiska fibrer), när den köptes från närstående företag, återspeglade marknadspriset för denna insatsvara. |
| --- | --- |

(474)

Tillverkningskostnaden per enhet ökade med 14 % mellan 2017 och 2019, vilket i stora drag följde genomsnittspriserna på den öppna unionsmarknaden (16 %). Därför sjönk den med 14 %, vilket även detta var i linje med prisfallet mellan 2019 och undersökningsperioden (15 %). Som fastställs i skäl 540 bekräftades det i undersökningen att kostnaden för huvudråvaran (optiska fibrer), när den köptes från närstående företag, återspeglade marknadspriset för denna insatsvara.

| (475) | Såsom nämns i skäl 438 ovan analyserade kommissionen, för att undvika de variationer i produktmixen som är inneboende i prisserierna under den berörda perioden, en omfattande samling uppgifter från de kinesiska exportörer och unionstillverkare som ingick i urvalet och baserade analysen på mer aggregerade grupper av direkt jämförbara produkter. Detta ledde till att man identifierade 35 identiska (matchande) grupper som såldes av både kinesiska exportörer och unionsindustrin och för vilka det finns kompletta tidsserier för varje år under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(475)

Såsom nämns i skäl 438 ovan analyserade kommissionen, för att undvika de variationer i produktmixen som är inneboende i prisserierna under den berörda perioden, en omfattande samling uppgifter från de kinesiska exportörer och unionstillverkare som ingick i urvalet och baserade analysen på mer aggregerade grupper av direkt jämförbara produkter. Detta ledde till att man identifierade 35 identiska (matchande) grupper som såldes av både kinesiska exportörer och unionsindustrin och för vilka det finns kompletta tidsserier för varje år under skadeundersökningsperioden.

| (476) | Dessa är representativa för unionsindustrins försäljning under perioden och står för mer än 34 % av försäljningen av sådana matchande produkter under undersökningsperioden. Detta gav följande representativa tidsserie:
  Tabell 8a

  Unionsindustrin (euro/kilometer kabel) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Index | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Representativitet | 42  % | 38  % | 35  % | 34  % |

(476)

Dessa är representativa för unionsindustrins försäljning under perioden och står för mer än 34 % av försäljningen av sådana matchande produkter under undersökningsperioden. Detta gav följande representativa tidsserie:

Tabell 8a

Unionsindustrin (euro/kilometer kabel)

Unionsindustrin (euro/kilometer kabel)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Genomsnittligt pris

817

780

792

719

Index

Index

100

100

95

95

97

97

88

88

Representativitet

42  %

38  %

35  %

34  %

| (477) | Detta visar på en betydande nedgång i unionsindustrins priser, liknande det prisfall som observerats för den kinesiska exporten och som nämns i skäl 438. |
| --- | --- |

(477)

Detta visar på en betydande nedgång i unionsindustrins priser, liknande det prisfall som observerats för den kinesiska exporten och som nämns i skäl 438.

| (478) | Med tanke på att kunderna ofta efterfrågar optiska fiberkablar som är skräddarsydda för deras specifika behov och eftersom vissa medlemsstater också fastställer specifika tekniska krav ger en jämförelse över tid av priserna för en och samma kund och medlemsstat en ännu mer exakt bild av prisutvecklingen. Unionsindustrin inkom med kompletterande detaljerade uppgifter om detta. Prisutvecklingen för de tjugo viktigaste produktgrupps-, kund- och medlemsstatskombinationerna var enligt följande (147):
  Tabell 8b

  Unionsindustrin (euro/kilometer kabel, index)









  2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(478)

Med tanke på att kunderna ofta efterfrågar optiska fiberkablar som är skräddarsydda för deras specifika behov och eftersom vissa medlemsstater också fastställer specifika tekniska krav ger en jämförelse över tid av priserna för en och samma kund och medlemsstat en ännu mer exakt bild av prisutvecklingen. Unionsindustrin inkom med kompletterande detaljerade uppgifter om detta. Prisutvecklingen för de tjugo viktigaste produktgrupps-, kund- och medlemsstatskombinationerna var enligt följande (147):

147

Tabell 8b

Unionsindustrin (euro/kilometer kabel, index)

Unionsindustrin (euro/kilometer kabel, index)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

100

100

73

73

56

56

59

59

| (479) | Detta visar återigen på en tydlig nedgång i unionsindustrins priser under perioden, till följd av de prisfall för kinesisk export som nämns i skälen 434 – 437. |
| --- | --- |

(479)

Detta visar återigen på en tydlig nedgång i unionsindustrins priser under perioden, till följd av de prisfall för kinesisk export som nämns i skälen 434 – 437.

4.9.2.   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (480) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per heltidsekvivalent) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Index | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Källa: De unionstillverkare som ingår i urvalet. |

(480)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per heltidsekvivalent)

39 511

35 826

39 157

38 966

Index

Index

100

100

91

91

99

99

99

99

Källa: De unionstillverkare som ingår i urvalet.

Källa

| (481) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd höll sig relativt stabil mellan 2017 och undersökningsperioden. Den lätta minskningen under 2018 sammanhänger med den 13-procentiga ökningen av antalet heltidsekvivalenter, och återspeglar kostnaden för denna ytterligare arbetskraft. |
| --- | --- |

(481)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd höll sig relativt stabil mellan 2017 och undersökningsperioden. Den lätta minskningen under 2018 sammanhänger med den 13-procentiga ökningen av antalet heltidsekvivalenter, och återspeglar kostnaden för denna ytterligare arbetskraft.

4.9.3.   Lagerhållning

Lagerhållning

| (482) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (kilometer kabel) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Index | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Utgående lager som andel av produktionen | 12,7  % | 13,5  % | 12,9  % | 13,9  % |
| Index | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Källa: De unionstillverkare som ingår i urvalet. |

(482)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerhållning

Lagerhållning

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Utgående lager (kilometer kabel)

134 925

161 561

161 878

171 058

Index

Index

100

100

120

120

120

120

127

127

Utgående lager som andel av produktionen

12,7  %

13,5  %

12,9  %

13,9  %

Index

Index

100

100

106

106

102

102

110

110

Källa: De unionstillverkare som ingår i urvalet.

Källa

| (483) | Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingår i urvalet steg med 27 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt som ökningen av lagren tyder på en långsammare omsättning för vissa återkommande artiklar och kan kopplas till unionsindustrins allt större svårigheter att sälja sina produkter på grund av den mycket aggressiva priskonkurrensen från kinesiska exporterande tillverkare kan ökningen under perioden från 2019 till och med undersökningsperioden också vara säsongsbetingad. Eftersom huvuddelen av tillverkningen sker på beställning och i enlighet med kundens specifikationer kan lagerhållningen i vilket fall som helst inte ses som en huvudindikator på skada. |
| --- | --- |

(483)

Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingår i urvalet steg med 27 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt som ökningen av lagren tyder på en långsammare omsättning för vissa återkommande artiklar och kan kopplas till unionsindustrins allt större svårigheter att sälja sina produkter på grund av den mycket aggressiva priskonkurrensen från kinesiska exporterande tillverkare kan ökningen under perioden från 2019 till och med undersökningsperioden också vara säsongsbetingad. Eftersom huvuddelen av tillverkningen sker på beställning och i enlighet med kundens specifikationer kan lagerhållningen i vilket fall som helst inte ses som en huvudindikator på skada.

4.9.4.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (484) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Kassaflöde (euro) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Index | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Investeringar (euro) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Index | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Räntabilitet (i procent) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Index | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Källa: De unionstillverkare som ingår i urvalet. |

(484)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

8,1

8,4

8,5

7,9

Index

Index

100

100

104

104

104

104

97

97

Kassaflöde (euro)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Index

Index

100

100

146

146

125

125

120

120

Investeringar (euro)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Index

Index

100

100

112

112

137

137

99

99

Räntabilitet (i procent)

34

36

24

20

Index

Index

100

100

105

105

70

70

58

58

Källa: De unionstillverkare som ingår i urvalet.

Källa

| (485) | Lönsamheten för de unionstillverkare som ingår i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning. |
| --- | --- |

(485)

Lönsamheten för de unionstillverkare som ingår i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning.

| (486) | Lönsamheten för de tillverkare som ingår i urvalet var positiv men onormalt låg under skadeundersökningsperioden och minskade från 8,1 % under 2017 till 7,9 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(486)

Lönsamheten för de tillverkare som ingår i urvalet var positiv men onormalt låg under skadeundersökningsperioden och minskade från 8,1 % under 2017 till 7,9 % under undersökningsperioden.

| (487) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet hävdade ZTT-gruppen att unionsindustrin genom en omvänd teknikanalys gjorde mycket stora vinster genom att sätta för höga priser på unionsmarknaden, något som gav upphov till allvarliga tvivel rörande unionsindustrins utsatta situation, och ZTT-gruppen hävdade att prisunderskridandet berodde på unionsindustrins orimliga prissättning och inte på lågprisimporten från Kina. |
| --- | --- |

(487)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet hävdade ZTT-gruppen att unionsindustrin genom en omvänd teknikanalys gjorde mycket stora vinster genom att sätta för höga priser på unionsmarknaden, något som gav upphov till allvarliga tvivel rörande unionsindustrins utsatta situation, och ZTT-gruppen hävdade att prisunderskridandet berodde på unionsindustrins orimliga prissättning och inte på lågprisimporten från Kina.

| (488) | Kommissionen håller inte med om detta. Den omvända teknikanalysen var ofullständig och byggde inte på en fullständig kostnads- och prisbedömning. Kommissionen kontrollerade vinstmarginalerna på grundval av en sådan omfattande analys och fann att dessa var exakt som beskrivits ovan. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(488)

Kommissionen håller inte med om detta. Den omvända teknikanalysen var ofullständig och byggde inte på en fullständig kostnads- och prisbedömning. Kommissionen kontrollerade vinstmarginalerna på grundval av en sådan omfattande analys och fann att dessa var exakt som beskrivits ovan. Påståendet avvisades därför.

| (489) | Klagandena hävdade att behovet av investeringar och forskning i sektorn skulle kräva en vinstmarginal på 15 %. Undersökningen visade att det skulle ha behövts vinster på i genomsnitt 13,4 % under skadeundersökningsperioden för att genomföra de redan planerade investeringar som skulle ha ägt rum under normala omständigheter för att hålla jämna steg med marknadsutvecklingen. Investeringarna avsåg följande: Utrustnings- och underhållskostnader för att säkerställa den befintliga kapacitetens effektivitet och anpassa kapaciteten till förändringar i produktmixen, kapacitetsökning, och utgifter för forskning och utveckling (produkt- och processinnovation). |
| --- | --- |

(489)

Klagandena hävdade att behovet av investeringar och forskning i sektorn skulle kräva en vinstmarginal på 15 %. Undersökningen visade att det skulle ha behövts vinster på i genomsnitt 13,4 % under skadeundersökningsperioden för att genomföra de redan planerade investeringar som skulle ha ägt rum under normala omständigheter för att hålla jämna steg med marknadsutvecklingen. Investeringarna avsåg följande: Utrustnings- och underhållskostnader för att säkerställa den befintliga kapacitetens effektivitet och anpassa kapaciteten till förändringar i produktmixen, kapacitetsökning, och utgifter för forskning och utveckling (produkt- och processinnovation).

| (490) | Kommissionen konstaterade att uppgifterna är i linje med de historiska vinster på omkring 12 % som förekom före den dumpade kinesiska importen, vilket understryks i analysen i tabell 11a. |
| --- | --- |

(490)

Kommissionen konstaterade att uppgifterna är i linje med de historiska vinster på omkring 12 % som förekom före den dumpade kinesiska importen, vilket understryks i analysen i tabell 11a.

| (491) | Detta visar att en vinstnivå kring 8 % under skadeundersökningsperioden inte är tillräcklig för att upprätthålla verksamheten på en expanderande högteknologisk marknad och detta är därmed är ett tecken på skada för unionsindustrin.
  Tabell 11a

  Unionsindustrins lönsamhet före 2017 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal (%) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(491)

Detta visar att en vinstnivå kring 8 % under skadeundersökningsperioden inte är tillräcklig för att upprätthålla verksamheten på en expanderande högteknologisk marknad och detta är därmed är ett tecken på skada för unionsindustrin.

Tabell 11a

Unionsindustrins lönsamhet före 2017

Unionsindustrins lönsamhet före 2017

2014

2015

2016

Vinstmarginal (%)

10,4

12,6

12,4

| (492) | Något sådant konstaterande har emellertid inte gjorts i det aktuella ärendet. Jämfört med perioden 2014–2016 minskade lönsamheten. Den lägre vinstnivån under hela skadeundersökningsperioden visar på att en betydande prisskada under skadeundersökningsperioden. På grund av det nedåtgående trycket till följd av importen från Kina (både sett till ökade volymer och låga priser) kunde unionsindustrin inte höja priserna eller minimera kostnaderna för att nå de vinstnivåer som var normala före den kinesiska expansionen och unionsindustrin kunde inte heller öka sin försäljning. |
| --- | --- |

(492)

Något sådant konstaterande har emellertid inte gjorts i det aktuella ärendet. Jämfört med perioden 2014–2016 minskade lönsamheten. Den lägre vinstnivån under hela skadeundersökningsperioden visar på att en betydande prisskada under skadeundersökningsperioden. På grund av det nedåtgående trycket till följd av importen från Kina (både sett till ökade volymer och låga priser) kunde unionsindustrin inte höja priserna eller minimera kostnaderna för att nå de vinstnivåer som var normala före den kinesiska expansionen och unionsindustrin kunde inte heller öka sin försäljning.

| (493) | Efter en ökning 2018 minskade kassaflödet under den andra hälften av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(493)

Efter en ökning 2018 minskade kassaflödet under den andra hälften av skadeundersökningsperioden.

| (494) | Som en direkt följd av pressen från importerade varor var unionsindustrin tvungen att skjuta upp investeringar, varav vissa redan var planerade och godkända. Dessa investeringar, som syftade till att utöka unionens befintliga produktionskapacitet, stoppades (även när genomförandet redan hade inletts) under skadeundersökningsperioden som en direkt effekt av de förändrade marknadsförhållanden som orsakats av den kinesiska importens aggressiva prissättning. Detta ledde till att investeringarna minskade kraftigt mot slutet av skadeundersökningsperioden, i motsats till tidigare års tendens och den totala tillväxten på marknaden. |
| --- | --- |

(494)

Som en direkt följd av pressen från importerade varor var unionsindustrin tvungen att skjuta upp investeringar, varav vissa redan var planerade och godkända. Dessa investeringar, som syftade till att utöka unionens befintliga produktionskapacitet, stoppades (även när genomförandet redan hade inletts) under skadeundersökningsperioden som en direkt effekt av de förändrade marknadsförhållanden som orsakats av den kinesiska importens aggressiva prissättning. Detta ledde till att investeringarna minskade kraftigt mot slutet av skadeundersökningsperioden, i motsats till tidigare års tendens och den totala tillväxten på marknaden.

| (495) | Avkastningen på de investeringar som gjorts utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden och sjönk faktiskt med 42 %. Denna negativa utveckling visar att även om investeringar fortfarande gjordes för att upprätthålla och förbättra effektiviteten och konkurrenskraften, har räntabiliteten för dessa investeringar sjunkit avsevärt under skadeundersökningsperioden eftersom det var omöjligt för unionsindustrin att förbättra lönsamhetsgraden. |
| --- | --- |

(495)

Avkastningen på de investeringar som gjorts utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden och sjönk faktiskt med 42 %. Denna negativa utveckling visar att även om investeringar fortfarande gjordes för att upprätthålla och förbättra effektiviteten och konkurrenskraften, har räntabiliteten för dessa investeringar sjunkit avsevärt under skadeundersökningsperioden eftersom det var omöjligt för unionsindustrin att förbättra lönsamhetsgraden.

| (496) | Med en så snabbt sjunkande räntabilitet hotas förmågan hos de tillverkande enheter som ingår i urvalet att anskaffa kapital i framtiden, om situationen inte skulle förbättras. |
| --- | --- |

(496)

Med en så snabbt sjunkande räntabilitet hotas förmågan hos de tillverkande enheter som ingår i urvalet att anskaffa kapital i framtiden, om situationen inte skulle förbättras.

4.10.   Analys av försäljningen på grundval av anbud

Analys av försäljningen på grundval av anbud

| (497) | De allra flesta optiska fiberkablar säljs genom upphandlingsförfaranden. För att få insyn beträffande denna viktiga aspekt av marknaden och för att komplettera skadeanalysen begärde kommissionen in detaljerad information om upphandlingsförfaranden från de kinesiska exporterande tillverkare och unionstillverkare som ingick i urvalet samt från användarna. Kommissionen ställde frågor om slag, process, tidpunkt och andra relevanta aspekter av både avslutade och pågående upphandlingsförfaranden. De upphandlande enheterna samarbetade endast i mycket liten utsträckning med kommissionen. Ingen offentlig upphandlande enhet deltog i undersökningen och bland de stora teleoperatörerna lämnade endast Deutsche Telekom detaljerad information om upphandlingsförfarandena. |
| --- | --- |

(497)

De allra flesta optiska fiberkablar säljs genom upphandlingsförfaranden. För att få insyn beträffande denna viktiga aspekt av marknaden och för att komplettera skadeanalysen begärde kommissionen in detaljerad information om upphandlingsförfaranden från de kinesiska exporterande tillverkare och unionstillverkare som ingick i urvalet samt från användarna. Kommissionen ställde frågor om slag, process, tidpunkt och andra relevanta aspekter av både avslutade och pågående upphandlingsförfaranden. De upphandlande enheterna samarbetade endast i mycket liten utsträckning med kommissionen. Ingen offentlig upphandlande enhet deltog i undersökningen och bland de stora teleoperatörerna lämnade endast Deutsche Telekom detaljerad information om upphandlingsförfarandena.

| (498) | Efter det att det hade beslutats att provisoriska åtgärder inte skulle införas begärde kommissionen in kompletterande uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet rörande alla upphandlingsförfaranden som dessa deltog i under skadeundersökningsperioden, inklusive eventuella tillgängliga uppgifter om anbud, priser och konkurrenter. |
| --- | --- |

(498)

Efter det att det hade beslutats att provisoriska åtgärder inte skulle införas begärde kommissionen in kompletterande uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet rörande alla upphandlingsförfaranden som dessa deltog i under skadeundersökningsperioden, inklusive eventuella tillgängliga uppgifter om anbud, priser och konkurrenter.

| (499) | Den information som lämnats in gav en mycket heterogen och fragmenterad bild med ett mycket stort antal upphandlingsförfaranden varje år i olika medlemsstater, en mängd olika upphandlande enheter och anbudsgivare och olika varaktigheter och villkor. För en upphandlande enhets vidkommande kan upphandlingsförfarandena antingen vara offentliga och organiseras av kommuner eller andra offentliga organ eller privata och organiseras av stora telekomoperatörer eller nätoperatörer. Det finns också många andra mindre typer av bud, offerter, e-auktioner och mindre mängder kan också säljas direkt till kunderna. Upphandlingsförfarandena och deras utformning skiljer sig mycket åt mellan de upphandlande enheterna, då dessa kan använda en mängd olika processer beroende på den specifika upphandlingen och marknadsutvecklingen. Det finns också ett antal olika aktörer som lämnar anbud i upphandlingsförfarandena. Kinesiska exporterande tillverkare deltar direkt i upphandlingsförfarandena (även genom sina dotterbolag) och indirekt genom att bilda partnerskap med lokala företag i de olika medlemsstaterna. Importörer, handlare och distributörer konkurrerar också med unionstillverkarna. Ibland är också installatörer involverade, genom vilka de leverantörer som slutligen valts genomför försäljning till teleoperatörerna. |
| --- | --- |

(499)

Den information som lämnats in gav en mycket heterogen och fragmenterad bild med ett mycket stort antal upphandlingsförfaranden varje år i olika medlemsstater, en mängd olika upphandlande enheter och anbudsgivare och olika varaktigheter och villkor. För en upphandlande enhets vidkommande kan upphandlingsförfarandena antingen vara offentliga och organiseras av kommuner eller andra offentliga organ eller privata och organiseras av stora telekomoperatörer eller nätoperatörer. Det finns också många andra mindre typer av bud, offerter, e-auktioner och mindre mängder kan också säljas direkt till kunderna. Upphandlingsförfarandena och deras utformning skiljer sig mycket åt mellan de upphandlande enheterna, då dessa kan använda en mängd olika processer beroende på den specifika upphandlingen och marknadsutvecklingen. Det finns också ett antal olika aktörer som lämnar anbud i upphandlingsförfarandena. Kinesiska exporterande tillverkare deltar direkt i upphandlingsförfarandena (även genom sina dotterbolag) och indirekt genom att bilda partnerskap med lokala företag i de olika medlemsstaterna. Importörer, handlare och distributörer konkurrerar också med unionstillverkarna. Ibland är också installatörer involverade, genom vilka de leverantörer som slutligen valts genomför försäljning till teleoperatörerna.

| (500) | Undersökningen visade också att det anordnas ett mycket stort antal upphandlingsförfaranden i EU. De tre unionstillverkare som ingår i urvalet rapporterade att de sammanlagt deltagit i fler än 500 upphandlingsförfaranden under undersökningsperioden. En av de icke-närstående importörerna säger sig delta i 150–200 upphandlingsförfaranden per år och inriktar sig endast på den tyska marknaden. |
| --- | --- |

(500)

Undersökningen visade också att det anordnas ett mycket stort antal upphandlingsförfaranden i EU. De tre unionstillverkare som ingår i urvalet rapporterade att de sammanlagt deltagit i fler än 500 upphandlingsförfaranden under undersökningsperioden. En av de icke-närstående importörerna säger sig delta i 150–200 upphandlingsförfaranden per år och inriktar sig endast på den tyska marknaden.

| (501) | Upphandlingsförfarandenas löptid varierar mellan allt ifrån omedelbar leverans till tre år. Vid längre upphandlingsförfaranden är priserna fastställda, men volymerna är inte fasta och därför kan upphandlande enheter inleda nya upphandlingsförfaranden som ersätter befintliga upphandlingsförfaranden när priserna sjunker. Trots att upphandlingsförfaranden sätter ett slags ”tak” för prisvillkoren kan priserna därför ändå ändras och gör också så dynamiskt under anbudets hela livscykel. Till följd av detta tenderar priserna att anpassa sig och i stort återspegla de rådande marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

(501)

Upphandlingsförfarandenas löptid varierar mellan allt ifrån omedelbar leverans till tre år. Vid längre upphandlingsförfaranden är priserna fastställda, men volymerna är inte fasta och därför kan upphandlande enheter inleda nya upphandlingsförfaranden som ersätter befintliga upphandlingsförfaranden när priserna sjunker. Trots att upphandlingsförfaranden sätter ett slags ”tak” för prisvillkoren kan priserna därför ändå ändras och gör också så dynamiskt under anbudets hela livscykel. Till följd av detta tenderar priserna att anpassa sig och i stort återspegla de rådande marknadsvillkoren.

| (502) | Kommissionen har analyserat de detaljerade uppgifter om upphandlingsförfaranden som unionstillverkarna i urvalet lämnade in som svar på kommissionens begäran. Av de upphandlingsförfaranden i vilka unionstillverkarna deltog under skadeundersökningsperioden analyserade kommissionen de upphandlingsförfaranden inom vilka det fanns konkreta bevis för kinesiskt deltagande. Femtiofem sådana upphandlingsförfaranden ägde rum under skadeundersökningsperioden. De analyserade upphandlingsförfarandena motsvarar 45 % av försäljningen för de unionstillverkare som ingår i urvalet och 14 % av den totala förbrukningen i EU under undersökningsperioden. Avseende dessa upphandlingsförfaranden har en detaljerad analys gjorts per anbud av den skada som vållats i fråga om pris och volym, som visar betydande förluster av försäljning (mellan 25 och 100 %) och/eller prisnedgång (mellan 5 och 55 %) och/eller prisunderskridande (mellan 8 och 39 %). Denna anbudsspecifika analys bekräftade återigen den prisnedgång och det prisunderskridande som redan konstaterats ovan under hela perioden. |
| --- | --- |

(502)

Kommissionen har analyserat de detaljerade uppgifter om upphandlingsförfaranden som unionstillverkarna i urvalet lämnade in som svar på kommissionens begäran. Av de upphandlingsförfaranden i vilka unionstillverkarna deltog under skadeundersökningsperioden analyserade kommissionen de upphandlingsförfaranden inom vilka det fanns konkreta bevis för kinesiskt deltagande. Femtiofem sådana upphandlingsförfaranden ägde rum under skadeundersökningsperioden. De analyserade upphandlingsförfarandena motsvarar 45 % av försäljningen för de unionstillverkare som ingår i urvalet och 14 % av den totala förbrukningen i EU under undersökningsperioden. Avseende dessa upphandlingsförfaranden har en detaljerad analys gjorts per anbud av den skada som vållats i fråga om pris och volym, som visar betydande förluster av försäljning (mellan 25 och 100 %) och/eller prisnedgång (mellan 5 och 55 %) och/eller prisunderskridande (mellan 8 och 39 %). Denna anbudsspecifika analys bekräftade återigen den prisnedgång och det prisunderskridande som redan konstaterats ovan under hela perioden.

| (503) | Connect Com lämnade in kommentarer rörande upphandlingsförfarandena och påpekade att de unionstillverkare som företräddes av klaganden inte förlorade ett stort antal upphandlingar överlag, utan endast ett eller ett fåtal stora privata upphandlingar. Företaget betonade att klaganden hänvisade till ett enda privat upphandlingsförfarande och en enda kinesisk tillverkares prissättning som bevisning för prisunderskridandet. Connect Com lämnade in ett meddelande om tilldelning av kontrakt i ett distrikt i Tyskland, i vilket priserna i det antagna anbudet uttryckligen angavs. Företaget gjorde gällande att klaganden hade utelämnat hela det marknadssegment som består av offentliga upphandlingsförfaranden i sin presentation. Enligt Connect Com var de unionstillverkare som företräddes av klaganden inte framgångsrika i dessa upphandlingsförfaranden eftersom de inte uppfyllde kriterierna (t.ex. i fråga om magasin, lager, produktutbud, logistiskt koncept). Connect Com betonade i synnerhet Prysmians och Kornings låga lagringskapacitet. Connect Com påstod att det vore fel att inte erkänna existensen av det marknadssegment som består av offentliga upphandlingsförfaranden, eftersom priserna på den offentliga och den privata upphandlingsmarknaden i stor utsträckning motsvarar varandra eller är ömsesidigt beroende av varandra. Enligt Connect Com vore det fel att införa antidumpningstullar på en hel marknad som i själva verket är uppdelad i offentliga och privata upphandlingar. Det hänvisades till skäl 42 i kommissionens beslut av den 20 mars 1998 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av volframoxid och volframsyra med ursprung i Kina (98/230/EG) (148). På grundval av det beslutet hävdade Connect Com ifråga om segmenterade marknader att det inte föreligger någon övergripande skada för unionsindustrin, då unionsindustrin, trots en viss minskning av försäljningen i ett marknadssegment (här privata anbudsförfaranden), har försäljningsmöjligheter i ett annat marknadssegment (här offentliga upphandlingar) som kompenserar för minskningen av försäljningsvolymen. |
| --- | --- |

(503)

Connect Com lämnade in kommentarer rörande upphandlingsförfarandena och påpekade att de unionstillverkare som företräddes av klaganden inte förlorade ett stort antal upphandlingar överlag, utan endast ett eller ett fåtal stora privata upphandlingar. Företaget betonade att klaganden hänvisade till ett enda privat upphandlingsförfarande och en enda kinesisk tillverkares prissättning som bevisning för prisunderskridandet. Connect Com lämnade in ett meddelande om tilldelning av kontrakt i ett distrikt i Tyskland, i vilket priserna i det antagna anbudet uttryckligen angavs. Företaget gjorde gällande att klaganden hade utelämnat hela det marknadssegment som består av offentliga upphandlingsförfaranden i sin presentation. Enligt Connect Com var de unionstillverkare som företräddes av klaganden inte framgångsrika i dessa upphandlingsförfaranden eftersom de inte uppfyllde kriterierna (t.ex. i fråga om magasin, lager, produktutbud, logistiskt koncept). Connect Com betonade i synnerhet Prysmians och Kornings låga lagringskapacitet. Connect Com påstod att det vore fel att inte erkänna existensen av det marknadssegment som består av offentliga upphandlingsförfaranden, eftersom priserna på den offentliga och den privata upphandlingsmarknaden i stor utsträckning motsvarar varandra eller är ömsesidigt beroende av varandra. Enligt Connect Com vore det fel att införa antidumpningstullar på en hel marknad som i själva verket är uppdelad i offentliga och privata upphandlingar. Det hänvisades till skäl 42 i kommissionens beslut av den 20 mars 1998 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av volframoxid och volframsyra med ursprung i Kina (98/230/EG) (148). På grundval av det beslutet hävdade Connect Com ifråga om segmenterade marknader att det inte föreligger någon övergripande skada för unionsindustrin, då unionsindustrin, trots en viss minskning av försäljningen i ett marknadssegment (här privata anbudsförfaranden), har försäljningsmöjligheter i ett annat marknadssegment (här offentliga upphandlingar) som kompenserar för minskningen av försäljningsvolymen.

148

| (504) | Argumenten och analysen i skäl 502 motsäger dessa påståenden. Trots betydande ansträngningar från unionsindustrins sida för att bibehålla priskonkurrensförmågan tog kinesiska exportörer över stora marknadsandelar, då unionsindustrin inte kunde erbjuda lika låga priser som de kinesiska exportörerna. I kommissionens beslut från 1998 beträffande import av volframoxid och volframsyra konstaterade kommissionen att unionsindustrins minskade marknadsandel på den öppna marknaden borde ses mot bakgrund av unionsindustrins tendens att använda en ökande andel av sin tillverkning av den berörda produkten för att tillverka produkter i senare led i förädlingskedjan. Den underliggande faktiska situationen för dessa två olika marknadssegment inom unionsindustrin (öppen marknad och företagsintern användning) skiljer sig från konkurrenssituationen i det fallet, då den företagsinterna marknadens storlek minskar något under skadeundersökningsperioden och utgör en mycket liten del av tillverkningen av den berörda produkten. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(504)

Argumenten och analysen i skäl 502 motsäger dessa påståenden. Trots betydande ansträngningar från unionsindustrins sida för att bibehålla priskonkurrensförmågan tog kinesiska exportörer över stora marknadsandelar, då unionsindustrin inte kunde erbjuda lika låga priser som de kinesiska exportörerna. I kommissionens beslut från 1998 beträffande import av volframoxid och volframsyra konstaterade kommissionen att unionsindustrins minskade marknadsandel på den öppna marknaden borde ses mot bakgrund av unionsindustrins tendens att använda en ökande andel av sin tillverkning av den berörda produkten för att tillverka produkter i senare led i förädlingskedjan. Den underliggande faktiska situationen för dessa två olika marknadssegment inom unionsindustrin (öppen marknad och företagsintern användning) skiljer sig från konkurrenssituationen i det fallet, då den företagsinterna marknadens storlek minskar något under skadeundersökningsperioden och utgör en mycket liten del av tillverkningen av den berörda produkten. Dessa påståenden avvisades därför.

| (505) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att kommissionen inte hade lämnat ut information om hur många av upphandlingsförfarandena som tilldelats en kinesisk tillverkare och undrade över skälet för detta samt upprepade sitt argument om att priset aldrig är det enda avgörande kriteriet utan snarare kvalitet och logistik. Connect Com begärde också att resultaten av analysen i skäl 502 skulle lämnas ut. |
| --- | --- |

(505)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att kommissionen inte hade lämnat ut information om hur många av upphandlingsförfarandena som tilldelats en kinesisk tillverkare och undrade över skälet för detta samt upprepade sitt argument om att priset aldrig är det enda avgörande kriteriet utan snarare kvalitet och logistik. Connect Com begärde också att resultaten av analysen i skäl 502 skulle lämnas ut.

| (506) | För detta ändamål samlade kommissionen in detaljerade uppgifter om upphandlingsförfaranden under skadeundersökningsperioden. Kommissionen kontrollerade och analyserade dessa uppgifter som är mycket konfidentiella och därför inte kan lämnas ut till berörda parter; endast den sammanfattning som ges i skälen ovan kan lämnas ut. |
| --- | --- |

(506)

För detta ändamål samlade kommissionen in detaljerade uppgifter om upphandlingsförfaranden under skadeundersökningsperioden. Kommissionen kontrollerade och analyserade dessa uppgifter som är mycket konfidentiella och därför inte kan lämnas ut till berörda parter; endast den sammanfattning som ges i skälen ovan kan lämnas ut.

| (507) | Analysen av upphandlingsförfarandena pekar på en process där unionsindustrins produkter snabbt ersätts av kinesiska produkter, vilket bekräftas i de upphandlingsförfaranden som genomfördes i slutet av undersökningsperioden. Detta visar på prisurholkning och ytterligare betydande volymförluster för unionsindustrin, något som är i linje med och bekräftar den övergripande skadebilden. |
| --- | --- |

(507)

Analysen av upphandlingsförfarandena pekar på en process där unionsindustrins produkter snabbt ersätts av kinesiska produkter, vilket bekräftas i de upphandlingsförfaranden som genomfördes i slutet av undersökningsperioden. Detta visar på prisurholkning och ytterligare betydande volymförluster för unionsindustrin, något som är i linje med och bekräftar den övergripande skadebilden.

4.11.   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (508) | Flera indikatorer visade en positiv utveckling, såsom tillverkning, kapacitet, försäljningsvolym på unionsmarknaden och antal anställda. Utvecklingen av dessa indikatorer höll dock inte jämna steg med den ökade förbrukningen, och i själva verket borde dessa indikatorer ha förbättrats ännu mer om unionsindustrin hade kunnat dra full nytta av den växande marknaden. Trots den ökade försäljningsvolymen förlorade unionsindustrin 10,8 procentenheter i marknadsandelar (från 64,3 till 53,5 %) på en växande marknad. Detta är kopplat till prispressen från kinesisk export, med betydande prisunderskridande och, under alla omständigheter, prisnedgång under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(508)

Flera indikatorer visade en positiv utveckling, såsom tillverkning, kapacitet, försäljningsvolym på unionsmarknaden och antal anställda. Utvecklingen av dessa indikatorer höll dock inte jämna steg med den ökade förbrukningen, och i själva verket borde dessa indikatorer ha förbättrats ännu mer om unionsindustrin hade kunnat dra full nytta av den växande marknaden. Trots den ökade försäljningsvolymen förlorade unionsindustrin 10,8 procentenheter i marknadsandelar (från 64,3 till 53,5 %) på en växande marknad. Detta är kopplat till prispressen från kinesisk export, med betydande prisunderskridande och, under alla omständigheter, prisnedgång under hela skadeundersökningsperioden.

| (509) | Det förstnämnda ledde till ekonomisk skada i form av lägre vinster och en minskning av investeringar och avkastningar från sådana. |
| --- | --- |

(509)

Det förstnämnda ledde till ekonomisk skada i form av lägre vinster och en minskning av investeringar och avkastningar från sådana.

| (510) | Förutom detta, och som förklaras i skäl 502, visar analysen av försäljningen inom ramen för upphandlingsförfarandena att marknadsandelen och prisfallet accelererar och kommer att fortsätta på grund av det extremt aggressiva beteendet från kinesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(510)

Förutom detta, och som förklaras i skäl 502, visar analysen av försäljningen inom ramen för upphandlingsförfarandena att marknadsandelen och prisfallet accelererar och kommer att fortsätta på grund av det extremt aggressiva beteendet från kinesiska exporterande tillverkare.

| (511) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att flera nyckelindikatorer inte visade på någon skada för unionsindustrin, eftersom produktionsvolymen och sysselsättningen förblev stabil, kapaciteten ökade, unionsindustrins försäljningspriser förblev stabila med en liten minskning och dess lönsamhet och investeringar låg kvar på höga nivåer. |
| --- | --- |

(511)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att flera nyckelindikatorer inte visade på någon skada för unionsindustrin, eftersom produktionsvolymen och sysselsättningen förblev stabil, kapaciteten ökade, unionsindustrins försäljningspriser förblev stabila med en liten minskning och dess lönsamhet och investeringar låg kvar på höga nivåer.

| (512) | Såsom anges i skäl 508 måste dessa indikatorer bedömas mot bakgrund av den ökade förbrukningen på en växande marknad och en sådan analys visar att unionsindustrin inte i tillräcklig utsträckning kunde dra nytta av en expanderande marknad, vilket i sin tur understryker de faktiska negativa effekterna på unionsindustrins tillväxt. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(512)

Såsom anges i skäl 508 måste dessa indikatorer bedömas mot bakgrund av den ökade förbrukningen på en växande marknad och en sådan analys visar att unionsindustrin inte i tillräcklig utsträckning kunde dra nytta av en expanderande marknad, vilket i sin tur understryker de faktiska negativa effekterna på unionsindustrins tillväxt. Påståendet avvisades därför.

| (513) | CCCME hävdade också att marknadsandelskriterierna i sig inte kunde ligga till grund för slutsatsen om väsentlig skada och att försäljningen ökade hos alla marknadsaktörer i takt med att efterfrågan ökade, något som tyder på en öppen och konkurrensutsatt marknad. CCCME hävdade dessutom att den framtida försämringen av unionsindustrins situation inte kan ligga till grund för en slutsats om väsentlig skada, eftersom man i undersökningen inte bedömt risken för skada och inte heller uppfyllt de beviskrav som krävs för ett sådant fall. |
| --- | --- |

(513)

CCCME hävdade också att marknadsandelskriterierna i sig inte kunde ligga till grund för slutsatsen om väsentlig skada och att försäljningen ökade hos alla marknadsaktörer i takt med att efterfrågan ökade, något som tyder på en öppen och konkurrensutsatt marknad. CCCME hävdade dessutom att den framtida försämringen av unionsindustrins situation inte kan ligga till grund för en slutsats om väsentlig skada, eftersom man i undersökningen inte bedömt risken för skada och inte heller uppfyllt de beviskrav som krävs för ett sådant fall.

| (514) | I detta avseende erinrar kommissionen om att slutsatsen om väsentlig skada inte enbart grundas på marknadsandelar, utan på samtliga de ekonomiska indikatorer som bedöms i skälen 426, 431, 437, 444 och 490, vilka bland annat inbegriper faktiska negativa effekter på tillväxt, prisnedgång, prisunderskridande, målprisunderskridande och sjunkande vinster, vilka tyder på väsentlig skada. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(514)

I detta avseende erinrar kommissionen om att slutsatsen om väsentlig skada inte enbart grundas på marknadsandelar, utan på samtliga de ekonomiska indikatorer som bedöms i skälen 426, 431, 437, 444 och 490, vilka bland annat inbegriper faktiska negativa effekter på tillväxt, prisnedgång, prisunderskridande, målprisunderskridande och sjunkande vinster, vilka tyder på väsentlig skada. Påståendet avvisades därför.

| (515) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(515)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (516) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats på grund av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, företagsintern försäljning och råvarupriser. |
| --- | --- |

(516)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats på grund av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, företagsintern försäljning och råvarupriser.

5.1.   Verkan av den dumpade importen

Verkan av den dumpade importen

| (517) | Försämringen av unionsindustrins marknadsandel under skadeundersökningsperioden skedde samtidigt som och var direkt kopplad till att betydande importvolymer från Kina kom in på unionsmarknaden, vilket innebar ett väsentligt underskridande av unionsindustrins priser och, tveklöst, innebar en kraftig prispress på försäljningen i unionen. |
| --- | --- |

(517)

Försämringen av unionsindustrins marknadsandel under skadeundersökningsperioden skedde samtidigt som och var direkt kopplad till att betydande importvolymer från Kina kom in på unionsmarknaden, vilket innebar ett väsentligt underskridande av unionsindustrins priser och, tveklöst, innebar en kraftig prispress på försäljningen i unionen.

| (518) | Importvolymen från Kina ökade (vilket framgår av tabell 3) från cirka 189 000 kilometer kabel 2017 till omkring 498 000 kilometer kabel under undersökningsperioden, vilket är en ökning med 163 %. Importens marknadsandel ökade under samma period från 14,8 till 28,3 %, vilket nästan är en fördubbling (+ 91 %). Under samma period (se tabell 6) ökade unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden med endast 14 % och dess marknadsandel minskade från 64,3 % till 53,5 %, en minskning med 10,8 procentenheter (eller – 17 %). Försäljningen på den mindre företagsinterna marknaden uppvisade en måttlig minskning (– 12 %). Den dumpade importen har ökat både absolut och relativt sett. Som framgår av tabell 1 har förbrukningen på unionens marknad ökat med 38 % under skadeundersökningsperioden, och det är uppenbart att det främst är importen från Kina som har haft fördel av den tillväxten. |
| --- | --- |

(518)

Importvolymen från Kina ökade (vilket framgår av tabell 3) från cirka 189 000 kilometer kabel 2017 till omkring 498 000 kilometer kabel under undersökningsperioden, vilket är en ökning med 163 %. Importens marknadsandel ökade under samma period från 14,8 till 28,3 %, vilket nästan är en fördubbling (+ 91 %). Under samma period (se tabell 6) ökade unionsindustrins försäljning på den öppna marknaden med endast 14 % och dess marknadsandel minskade från 64,3 % till 53,5 %, en minskning med 10,8 procentenheter (eller – 17 %). Försäljningen på den mindre företagsinterna marknaden uppvisade en måttlig minskning (– 12 %). Den dumpade importen har ökat både absolut och relativt sett. Som framgår av tabell 1 har förbrukningen på unionens marknad ökat med 38 % under skadeundersökningsperioden, och det är uppenbart att det främst är importen från Kina som har haft fördel av den tillväxten.

| (519) | Priserna för den dumpade importen sjönk avsevärt under skadeundersökningsperioden, exempelvis med 62 % enligt tabell 4a. Unionsindustrins jämförbara försäljningspriser på unionsmarknaden till icke-närstående parter (den öppna marknaden) föll med totalt 12 % under perioden enligt analysen i tabell 8a och med 41 % enligt den mer detaljerade analysen i tabell 8b. Prisnivån beror till stor del på komplexiteten hos de produkttyper som säljs, och en jämförelse produkttyp för produkttyp mellan inhemskt tillverkade och importerade produkter från det berörda landet (på grundval av de företag som ingick i urvalet) är det mest korrekta verktyget för att undersöka prisutvecklingen. Detta visar en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 30,0 och 33,2 % under undersökningsperioden för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(519)

Priserna för den dumpade importen sjönk avsevärt under skadeundersökningsperioden, exempelvis med 62 % enligt tabell 4a. Unionsindustrins jämförbara försäljningspriser på unionsmarknaden till icke-närstående parter (den öppna marknaden) föll med totalt 12 % under perioden enligt analysen i tabell 8a och med 41 % enligt den mer detaljerade analysen i tabell 8b. Prisnivån beror till stor del på komplexiteten hos de produkttyper som säljs, och en jämförelse produkttyp för produkttyp mellan inhemskt tillverkade och importerade produkter från det berörda landet (på grundval av de företag som ingick i urvalet) är det mest korrekta verktyget för att undersöka prisutvecklingen. Detta visar en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 30,0 och 33,2 % under undersökningsperioden för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (520) | Detta aggressiva beteende började urholka unionsindustrins marknadsandel i början av skadeundersökningsperioden, och under undersökningsperioden har det på marknaden fortsatt funnits tillgång till kinesiska produkter till extremt låga priser (långt under unionsindustrins produktionskostnad). Detta skedde bland annat genom de mekanismer som beskrivs ovan i avsnittet om upphandlingsförfaranden (skälen 499–502) och har gett upphov till sjunkande priser, förlorad försäljning, minskad marknadsandel och ekonomisk skada både i form av minskad lönsamhet och avtagande investeringar, vilket äventyrar unionsindustrins existens. |
| --- | --- |

(520)

Detta aggressiva beteende började urholka unionsindustrins marknadsandel i början av skadeundersökningsperioden, och under undersökningsperioden har det på marknaden fortsatt funnits tillgång till kinesiska produkter till extremt låga priser (långt under unionsindustrins produktionskostnad). Detta skedde bland annat genom de mekanismer som beskrivs ovan i avsnittet om upphandlingsförfaranden (skälen 499–502) och har gett upphov till sjunkande priser, förlorad försäljning, minskad marknadsandel och ekonomisk skada både i form av minskad lönsamhet och avtagande investeringar, vilket äventyrar unionsindustrins existens.

| (521) | Såsom beskrivs i skäl 494 fanns det också bevis för att vissa av unionsindustrins planerade investeringar och expansionsprojekt hade ställts in eller avbrutits på grund av ökningen av aggressivt prissatt kinesisk import och den därav följande förlusten av marknadsandelar för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(521)

Såsom beskrivs i skäl 494 fanns det också bevis för att vissa av unionsindustrins planerade investeringar och expansionsprojekt hade ställts in eller avbrutits på grund av ökningen av aggressivt prissatt kinesisk import och den därav följande förlusten av marknadsandelar för unionsindustrin.

5.2.   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1.   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (522) | Importen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Import från tredjeländer











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sydkorea | Volym (kilometer kabel) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Index | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Marknadsandel (%) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Index | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turkiet | Volym (kilometer kabel) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Index | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Marknadsandel (%) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Index | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norge | Volym (kilometer kabel) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Index | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Marknadsandel (%) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Index | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Övriga tredjeländer | Volym (kilometer kabel) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Index | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Marknadsandel (%) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Index | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Totalt för alla tredjeländer utom det berörda landet | Volym (kilometer kabel) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Index | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Marknadsandel (%) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Index | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Källa: Uppgifter från tullmyndigheter i EU, Comext (Eurostat). |

(522)

Importen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Sydkorea

Volym (kilometer kabel)

20 450

51 339

44 405

45 908

Index

Index

100

100

251

251

217

217

224

224

Marknadsandel (%)

1,6

3,3

2,7

2,6

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

796

873

1 627

1 073

Index

Index

100

100

110

110

204

204

135

135

Turkiet

Volym (kilometer kabel)

26 732

32 932

22 922

37 008

Index

Index

100

100

123

123

86

86

138

138

Marknadsandel (%)

2,1

2,1

1,4

2,1

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

428

501

776

594

Index

Index

100

100

117

117

181

181

139

139

Norge

Volym (kilometer kabel)

12 143

11 622

22 728

26 471

Index

Index

100

100

96

96

187

187

218

218

Marknadsandel (%)

1,0

0,8

1,4

1,5

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

330

271

279

261

Index

Index

100

100

82

82

85

85

79

79

Övriga tredjeländer

Volym (kilometer kabel)

126 307

114 520

77 787

107 334

Index

Index

100

100

91

91

62

62

85

85

Marknadsandel (%)

9,9

7,4

4,7

6,1

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

1 631

1 728

2 447

1 218

Index

Index

100

100

106

106

150

150

75

75

Totalt för alla tredjeländer utom det berörda landet

Volym (kilometer kabel)

185 633

210 414

167 842

216 721

Index

Index

100

100

113

113

90

90

117

117

Marknadsandel (%)

14,5

13,7

10,1

12,3

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

1 280

1 247

1 708

964

Index

Index

100

100

97

97

133

133

75

75

Källa: Uppgifter från tullmyndigheter i EU, Comext (Eurostat).

Källa

| (523) | Importen från Sydkorea ökade under skadeundersökningsperioden, från cirka 20 000 kilometer kabel under 2017 till omkring 45 000 kilometer kabel under undersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import steg från 1,6 % 2017 till 2,6 % under undersökningsperioden. De sydkoreanska genomsnittspriserna verkar avsevärt lägre än både unionsindustrins och de exporterande tillverkarnas priser. Med tanke på de höga priserna och de begränsade volymerna förefaller importen från Sydkorea därför inte ha haft någon betydelse för den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(523)

Importen från Sydkorea ökade under skadeundersökningsperioden, från cirka 20 000 kilometer kabel under 2017 till omkring 45 000 kilometer kabel under undersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import steg från 1,6 % 2017 till 2,6 % under undersökningsperioden. De sydkoreanska genomsnittspriserna verkar avsevärt lägre än både unionsindustrins och de exporterande tillverkarnas priser. Med tanke på de höga priserna och de begränsade volymerna förefaller importen från Sydkorea därför inte ha haft någon betydelse för den skada som unionsindustrin lidit.

| (524) | Importen från Turkiet förefaller ha sålts till låga priser, men till högre priser än den kinesiska importen under perioden 2018 – undersökningsperioden och priserna förefaller ha ökat gradvis. De turkiska exportörernas marknadsandel låg i grunden stabilt på något över 2 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling är grundad på statistik som innefattar många produkttyper, och därför kunde kommissionen, mot bakgrund av de begränsade volymerna, inte komma fram till någon definitiv slutsats om hur denna import påverkar unionsindustrins situation. Samtidigt som det inte kan uteslutas att importen från Turkiet bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen, mot bakgrund av importens relativa volym i förhållande till importen av den berörda produkten och dess stabila marknadsandel under perioden, emellertid slutsatsen att denna import, även om den hade en viss inverkan på industrins situation, inte försvagar orsakssambandet mellan dumpad kinesisk import och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(524)

Importen från Turkiet förefaller ha sålts till låga priser, men till högre priser än den kinesiska importen under perioden 2018 – undersökningsperioden och priserna förefaller ha ökat gradvis. De turkiska exportörernas marknadsandel låg i grunden stabilt på något över 2 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling är grundad på statistik som innefattar många produkttyper, och därför kunde kommissionen, mot bakgrund av de begränsade volymerna, inte komma fram till någon definitiv slutsats om hur denna import påverkar unionsindustrins situation. Samtidigt som det inte kan uteslutas att importen från Turkiet bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen, mot bakgrund av importens relativa volym i förhållande till importen av den berörda produkten och dess stabila marknadsandel under perioden, emellertid slutsatsen att denna import, även om den hade en viss inverkan på industrins situation, inte försvagar orsakssambandet mellan dumpad kinesisk import och den skada som unionsindustrin lidit.

| (525) | Importen från Norge ökade under skadeundersökningsperioden. De norska priserna, som var låga redan 2017, fortsatte att sjunka under skadeundersökningsperioden (– 21 % mellan 2017 och undersökningsperioden) och låg på en prisnivå långt under både unionsindustrins och de kinesiska exportörernas. De norska exportörernas marknadsandel ökade under samma period från 1 till 1,5 %. Denna utveckling är grundad på statistik som innefattar många produkttyper, och därför kunde kommissionen, mot bakgrund av de begränsade volymerna, inte komma fram till någon definitiv slutsats om hur denna import påverkar unionsindustrins situation. Samtidigt som det inte kan uteslutas att importen från Norge bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen, mot bakgrund av importens relativa volym i förhållande till importen av den berörda produkten, emellertid slutsatsen att denna import, även om den hade en viss inverkan på industrins situation, inte försvagar orsakssambandet mellan dumpad kinesisk import och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(525)

Importen från Norge ökade under skadeundersökningsperioden. De norska priserna, som var låga redan 2017, fortsatte att sjunka under skadeundersökningsperioden (– 21 % mellan 2017 och undersökningsperioden) och låg på en prisnivå långt under både unionsindustrins och de kinesiska exportörernas. De norska exportörernas marknadsandel ökade under samma period från 1 till 1,5 %. Denna utveckling är grundad på statistik som innefattar många produkttyper, och därför kunde kommissionen, mot bakgrund av de begränsade volymerna, inte komma fram till någon definitiv slutsats om hur denna import påverkar unionsindustrins situation. Samtidigt som det inte kan uteslutas att importen från Norge bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen, mot bakgrund av importens relativa volym i förhållande till importen av den berörda produkten, emellertid slutsatsen att denna import, även om den hade en viss inverkan på industrins situation, inte försvagar orsakssambandet mellan dumpad kinesisk import och den skada som unionsindustrin lidit.

| (526) | Importen från övriga tredjeländer minskade något under skadeundersökningsperioden i absoluta termer och tappade samtidigt avsevärda marknadsandelar. Genomsnittspriserna var höga och det finns inga indikationer på att de vållade väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(526)

Importen från övriga tredjeländer minskade något under skadeundersökningsperioden i absoluta termer och tappade samtidigt avsevärda marknadsandelar. Genomsnittspriserna var höga och det finns inga indikationer på att de vållade väsentlig skada för unionsindustrin.

| (527) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade fastställt att importen av den berörda produkten från Kina hade påverkat unionsindustrin och hävdade särskilt att ökningen av lagernivåerna och det minskade kapacitetsutnyttjandet berodde på en orimlig ökning av unionsindustrins kapacitet, vilket ledde till överkapacitet. Dessutom gjorde CCCME gällande att det inte fanns något samband mellan importen från Kina och unionsindustrins utveckling. CCCME hävdade särskilt att unionsindustrin hade ökat sin lönsamhet samtidigt som den kraftigaste ökningen av importvolymen från Kina pågick mellan 2017 och 2018. CCCME och de kinesiska myndigheterna hävdade också att unionstillverkarna under perioden 2018–2019, när den kinesiska importen ökade och priserna sjönk, höjde sina försäljningspriser utan att förlora marknadsandelar. |
| --- | --- |

(527)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade fastställt att importen av den berörda produkten från Kina hade påverkat unionsindustrin och hävdade särskilt att ökningen av lagernivåerna och det minskade kapacitetsutnyttjandet berodde på en orimlig ökning av unionsindustrins kapacitet, vilket ledde till överkapacitet. Dessutom gjorde CCCME gällande att det inte fanns något samband mellan importen från Kina och unionsindustrins utveckling. CCCME hävdade särskilt att unionsindustrin hade ökat sin lönsamhet samtidigt som den kraftigaste ökningen av importvolymen från Kina pågick mellan 2017 och 2018. CCCME och de kinesiska myndigheterna hävdade också att unionstillverkarna under perioden 2018–2019, när den kinesiska importen ökade och priserna sjönk, höjde sina försäljningspriser utan att förlora marknadsandelar.

| (528) | I detta avseende erinrade kommissionen om att den övervägande delen av marknaden arbetar på grundval av långsiktiga leveransavtal, vilket förklaras i skälen 497–507. Dessutom låg unionsindustrins lönsamhet under vinstmålet under skadeundersökningsperioden, vilket visar att det förekom skada under den perioden. Kommissionen ansåg därför att de ovannämnda argumenten från CCCME och de kinesiska myndigheterna inte påvisar att det inte finns något orsakssamband mellan dumpning och skada. Enligt kommissionen bekräftar detta endast att det förekom en viss fördröjning mellan ökningen av importen av den berörda produkten från Kina och den tidpunkt då skadan uppkom och kunde fastställas utifrån de relevanta tendenserna. |
| --- | --- |

(528)

I detta avseende erinrade kommissionen om att den övervägande delen av marknaden arbetar på grundval av långsiktiga leveransavtal, vilket förklaras i skälen 497–507. Dessutom låg unionsindustrins lönsamhet under vinstmålet under skadeundersökningsperioden, vilket visar att det förekom skada under den perioden. Kommissionen ansåg därför att de ovannämnda argumenten från CCCME och de kinesiska myndigheterna inte påvisar att det inte finns något orsakssamband mellan dumpning och skada. Enligt kommissionen bekräftar detta endast att det förekom en viss fördröjning mellan ökningen av importen av den berörda produkten från Kina och den tidpunkt då skadan uppkom och kunde fastställas utifrån de relevanta tendenserna.

| (529) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Eku Kabel att importvolymerna för optiska fiberkablar minskade från 2018 till 2019 och att en ytterligare minskning kunde noteras för 2020 och att det på grund av denna minskande import inte borde införas några tullar. |
| --- | --- |

(529)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Eku Kabel att importvolymerna för optiska fiberkablar minskade från 2018 till 2019 och att en ytterligare minskning kunde noteras för 2020 och att det på grund av denna minskande import inte borde införas några tullar.

| (530) | Undersökningen visade på en konstant ökning av importvolymen av optiska fiberkablar från Kina under hela skadeundersökningsperioden. Om omständigheterna skulle förändras kan åtgärderna dock komma att ses över i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(530)

Undersökningen visade på en konstant ökning av importvolymen av optiska fiberkablar från Kina under hela skadeundersökningsperioden. Om omständigheterna skulle förändras kan åtgärderna dock komma att ses över i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

| (531) | Mot bakgrund av ovanstående kan konstateras att import från andra länder än Kina inte kan ha orsakat den konstaterade försämringen för unionsindustrin och importen från andra länder än Kina försvagar inte under några omständigheter orsakssambandet mellan försämringen och den kinesiska importpenetrationen. |
| --- | --- |

(531)

Mot bakgrund av ovanstående kan konstateras att import från andra länder än Kina inte kan ha orsakat den konstaterade försämringen för unionsindustrin och importen från andra länder än Kina försvagar inte under några omständigheter orsakssambandet mellan försämringen och den kinesiska importpenetrationen.

5.2.2.   Unionsindustrins exportresultat

| (532) | Unionsindustrins exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Unionstillverkarnas exportresultat | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (kilometer kabel) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Index | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Index | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Källa: Unionsindustrin. |

(532)

Unionsindustrins exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Unionstillverkarnas exportresultat

Unionstillverkarnas exportresultat

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Exportvolym (kilometer kabel)

85 676

99 295

95 397

108 672

Index

Index

100

100

116

116

111

111

127

127

Genomsnittligt pris (euro/kilometer kabel)

1 329

1 111

1 282

949

Index

Index

100

100

84

84

96

96

71

71

Källa: Unionsindustrin.

Källa

| (533) | Unionsindustrins export ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden, från cirka 85 000 ton 2017 till omkring 108 000 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(533)

Unionsindustrins export ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden, från cirka 85 000 ton 2017 till omkring 108 000 ton under undersökningsperioden.

| (534) | Det genomsnittliga priset för exporten från de unionstillverkare som ingår i urvalet föll med 29 % under skadeundersökningsperioden, från 1 329 euro/kilometer kabel under 2017 till 949 euro/kilometer kabel under undersökningsperioden. Prisnivåerna låg över dem i unionen. |
| --- | --- |

(534)

Det genomsnittliga priset för exporten från de unionstillverkare som ingår i urvalet föll med 29 % under skadeundersökningsperioden, från 1 329 euro/kilometer kabel under 2017 till 949 euro/kilometer kabel under undersökningsperioden. Prisnivåerna låg över dem i unionen.

| (535) | Mot bakgrund av ökande export och relativt höga prisnivåer är det tydligt att denna export inte kan ha vållat skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(535)

Mot bakgrund av ökande export och relativt höga prisnivåer är det tydligt att denna export inte kan ha vållat skada för unionsindustrin.

5.2.3.   Företagsinterna volymer

Företagsinterna volymer

| (536) | Som framgår av tabell 5 ökade unionsindustrins försäljning till den företagsinterna marknaden med 12 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(536)

Som framgår av tabell 5 ökade unionsindustrins försäljning till den företagsinterna marknaden med 12 % under skadeundersökningsperioden.

| (537) | Med marknadens begränsade storlek (uppskattad till mindre än 5 % av tillverkningen i unionen under undersökningsperioden) i åtanke, konstaterade kommissionen att den något minskade företagsinterna användningen inte vållade väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(537)

Med marknadens begränsade storlek (uppskattad till mindre än 5 % av tillverkningen i unionen under undersökningsperioden) i åtanke, konstaterade kommissionen att den något minskade företagsinterna användningen inte vållade väsentlig skada för unionsindustrin.

5.2.4.   Råvarupriser

Råvarupriser

| (538) | Den huvudråvara som används av unionsindustrin är optiska fibrer, som antingen produceras i unionen eller importeras. Åtskilliga importörer har hävdat att de unionstillverkare som ingår i urvalet köper optiska fibrer från sina närstående företag utanför unionen till internpriser som inte motsvarar råvarans marknadspris. Importörerna misstänkte i själva verket att detta internpris var för högt och därför ledde till lägre vinst för de EU-tillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(538)

Den huvudråvara som används av unionsindustrin är optiska fibrer, som antingen produceras i unionen eller importeras. Åtskilliga importörer har hävdat att de unionstillverkare som ingår i urvalet köper optiska fibrer från sina närstående företag utanför unionen till internpriser som inte motsvarar råvarans marknadspris. Importörerna misstänkte i själva verket att detta internpris var för högt och därför ledde till lägre vinst för de EU-tillverkare som ingår i urvalet.

| (539) | I synnerhet uttryckte Connect Com och Cable 77 oro över internpriser för företagsinterna transaktioner som äger rum inom koncernerna Prysmian och Corning. |
| --- | --- |

(539)

I synnerhet uttryckte Connect Com och Cable 77 oro över internpriser för företagsinterna transaktioner som äger rum inom koncernerna Prysmian och Corning.

| (540) | För att utreda det påståendet begärde kommissionen kompletterande uppgifter från de EU-tillverkare som ingår i urvalet om deras inköp av optiska fibrer som använts till tillverkning av optiska fiberkablar under undersökningsperioden. Kommissionen begärde också upplysningar om de optiska fibrer som tillverkats av närstående företag till de EU-tillverkare som ingår i urvalet och om försäljningen av dessa typer av fiber (volym och kvantitet) till både närstående och icke-närstående kunder inom och utanför EU. Genom att jämföra försäljningen av samma produkttyper av fiber till närstående och icke-närstående parter kunde kommissionen fastställa att priserna var av samma storleksordning och att försäljningen av fibrer till närstående företag därför utfördes på armlängds avstånd. Uppgifterna om denna verksamhet är företagsspecifika och kan därför inte lämnas ut. |
| --- | --- |

(540)

För att utreda det påståendet begärde kommissionen kompletterande uppgifter från de EU-tillverkare som ingår i urvalet om deras inköp av optiska fibrer som använts till tillverkning av optiska fiberkablar under undersökningsperioden. Kommissionen begärde också upplysningar om de optiska fibrer som tillverkats av närstående företag till de EU-tillverkare som ingår i urvalet och om försäljningen av dessa typer av fiber (volym och kvantitet) till både närstående och icke-närstående kunder inom och utanför EU. Genom att jämföra försäljningen av samma produkttyper av fiber till närstående och icke-närstående parter kunde kommissionen fastställa att priserna var av samma storleksordning och att försäljningen av fibrer till närstående företag därför utfördes på armlängds avstånd. Uppgifterna om denna verksamhet är företagsspecifika och kan därför inte lämnas ut.

| (541) | Kommissionen drog därför slutsatsen att den väsentliga skada som vållats unionsindustrin inte orsakats av att internpriser påverkat lönsamheten för de unionstillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(541)

Kommissionen drog därför slutsatsen att den väsentliga skada som vållats unionsindustrin inte orsakats av att internpriser påverkat lönsamheten för de unionstillverkare som ingår i urvalet.

5.3.   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (542) | Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. Inga andra faktorer förklarade unionsindustrins negativa utveckling sett till tappade marknadsandelar, prisnedgång och låg lönsamhet, minskande investeringsnivåer och minskande räntabilitet. |
| --- | --- |

(542)

Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. Inga andra faktorer förklarade unionsindustrins negativa utveckling sett till tappade marknadsandelar, prisnedgång och låg lönsamhet, minskande investeringsnivåer och minskande räntabilitet.

| (543) | De negativa konsekvenser för lönsamheten som orsakades av den dumpade importen och den ständiga prispressen gjorde att unionsindustrin inte kunde genomföra de nödvändiga investeringarna för industrins långsiktiga överlevnad. Detta stöds av den nedåtgående trend som beskrivs i skäl 486 och de uteblivna planerade investeringar som diskuteras i skäl 494. |
| --- | --- |

(543)

De negativa konsekvenser för lönsamheten som orsakades av den dumpade importen och den ständiga prispressen gjorde att unionsindustrin inte kunde genomföra de nödvändiga investeringarna för industrins långsiktiga överlevnad. Detta stöds av den nedåtgående trend som beskrivs i skäl 486 och de uteblivna planerade investeringar som diskuteras i skäl 494.

| (544) | På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. De andra kända faktorerna var inte, varken var och en för sig eller tillsammans, inte tillräckliga för att motsäga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(544)

På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. De andra kända faktorerna var inte, varken var och en för sig eller tillsammans, inte tillräckliga för att motsäga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan.

6.   ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

| (545) | För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen. |
| --- | --- |

(545)

För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen.

| (546) | Kommissionen fastställde först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit utan några snedvridningar enligt artikel 7.2a i grundförordningen. I detta fall undanröjs skadan om unionsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader, inbegripet kostnader till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner som förtecknas i bilaga Ia till grundförordningen, och erhålla en skälig vinst (vinstmål). |
| --- | --- |

(546)

Kommissionen fastställde först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit utan några snedvridningar enligt artikel 7.2a i grundförordningen. I detta fall undanröjs skadan om unionsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader, inbegripet kostnader till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner som förtecknas i bilaga Ia till grundförordningen, och erhålla en skälig vinst (vinstmål).

| (547) | I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet:






  — | Lönsamhetsnivån före ökningen av importen från landet som är föremål för undersökning. |
| --- | --- | --- |

(547)

I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet:

—

Lönsamhetsnivån före ökningen av importen från landet som är föremål för undersökning.

| — | Den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka alla kostnader och investeringar, forskning och utveckling (FoU) och innovation. |
| --- | --- |

—

Den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka alla kostnader och investeringar, forskning och utveckling (FoU) och innovation.

| — | Den lönsamhetsnivå som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden. |
| --- | --- |

—

Den lönsamhetsnivå som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden.

Denna vinstmarginal bör inte vara lägre än 6 %.

| (548) | Klagandena hävdade att det krävs ett vinstmål på minst 15 % i denna industri, som är särskilt kapitalintensiv och kräver mycket höga investeringsnivåer i synnerhet mot bakgrund av den kommande 5G-revolutionen. |
| --- | --- |

(548)

Klagandena hävdade att det krävs ett vinstmål på minst 15 % i denna industri, som är särskilt kapitalintensiv och kräver mycket höga investeringsnivåer i synnerhet mot bakgrund av den kommande 5G-revolutionen.

| (549) | Kommissionen undersökte detta påstående tillsammans med de synpunkter som lämnats in och de tillgängliga uppgifter i ärendehandlingarna som var relevanta för kraven i artikel 7.2c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(549)

Kommissionen undersökte detta påstående tillsammans med de synpunkter som lämnats in och de tillgängliga uppgifter i ärendehandlingarna som var relevanta för kraven i artikel 7.2c i grundförordningen.

| (550) | CCCME uppgav att vinstmålet på 15 % som fastställdes i klagomålet var kraftigt överdrivet. Klaganden svarade att detta vinstmål var nätt och jämnt tillräckligt för att täcka kostnaderna för att utveckla och genomföra unionens digitaliseringsagenda och 5G-övergången. CCCME svarade att framtida investeringsmöjligheter inte kan motivera en orealistiskt hög vinstmarginal och att unionsindustrin sedan 2016 kunnat åstadkomma utveckling för 4G-tekniken med lägre vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(550)

CCCME uppgav att vinstmålet på 15 % som fastställdes i klagomålet var kraftigt överdrivet. Klaganden svarade att detta vinstmål var nätt och jämnt tillräckligt för att täcka kostnaderna för att utveckla och genomföra unionens digitaliseringsagenda och 5G-övergången. CCCME svarade att framtida investeringsmöjligheter inte kan motivera en orealistiskt hög vinstmarginal och att unionsindustrin sedan 2016 kunnat åstadkomma utveckling för 4G-tekniken med lägre vinstmarginaler.

| (551) | Undersökningen visar att unionsindustrins priser pressades nedåt under hela skadeundersökningsperioden, på grund av den dumpade importen. Vinsterna under denna period ansågs inte vara en lämplig grund för att fastställa vinstmålet. Kommissionen undersökte därför unionsindustrins lönsamhet på grundval av de vinster som nåtts före skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(551)

Undersökningen visar att unionsindustrins priser pressades nedåt under hela skadeundersökningsperioden, på grund av den dumpade importen. Vinsterna under denna period ansågs inte vara en lämplig grund för att fastställa vinstmålet. Kommissionen undersökte därför unionsindustrins lönsamhet på grundval av de vinster som nåtts före skadeundersökningsperioden.

| (552) | Under 2015 och 2016 kunde de unionstillverkare som ingår i urvalet upprätthålla konsekventa vinster på 12,6 respektive 12,4 %. Dessa år utgör perioden precis före skadeundersökningsperioden och den kraftiga ökningen av avsevärda skadliga importvolymer från Kina 2017. Därför ansågs 2016 vara det mest representativa året för lönsamheten under normala konkurrensförhållanden inom denna industri. På grundval av detta ansåg kommissionen att ett vinstmål på 12,4 % skulle återspegla lönsamhetsnivån före ökningen av importen från det berörda landet och utgjorde den lönsamhetsnivå som kunde förväntas under normala konkurrensförhållanden. |
| --- | --- |

(552)

Under 2015 och 2016 kunde de unionstillverkare som ingår i urvalet upprätthålla konsekventa vinster på 12,6 respektive 12,4 %. Dessa år utgör perioden precis före skadeundersökningsperioden och den kraftiga ökningen av avsevärda skadliga importvolymer från Kina 2017. Därför ansågs 2016 vara det mest representativa året för lönsamheten under normala konkurrensförhållanden inom denna industri. På grundval av detta ansåg kommissionen att ett vinstmål på 12,4 % skulle återspegla lönsamhetsnivån före ökningen av importen från det berörda landet och utgjorde den lönsamhetsnivå som kunde förväntas under normala konkurrensförhållanden.

| (553) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen använde en alltför hög vinstmålnivå. CCCME bestred också användningen av vinstmarginalen på 12,4 % och hävdade att den kinesiska importen var likartad under 2016 och 2017 och att vinsten i klagomålet från 2016 låg mellan 5–10 %. CCCME ansåg därför att det skulle vara lämpligare att använda 2017 som basår för vinstmålet. |
| --- | --- |

(553)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen använde en alltför hög vinstmålnivå. CCCME bestred också användningen av vinstmarginalen på 12,4 % och hävdade att den kinesiska importen var likartad under 2016 och 2017 och att vinsten i klagomålet från 2016 låg mellan 5–10 %. CCCME ansåg därför att det skulle vara lämpligare att använda 2017 som basår för vinstmålet.

| (554) | De siffror som CCCME hänvisar till visar på en ökning med mer än 40 % mellan 2016 och 2017, vilket tydligt visar att importnivåerna inte är var likartade under dessa två år. Med tanke på denna betydande ökning av exporten från Kina och den lika stora volym under som exporterades 2017 kan det sägas att konkurrensvillkoren påverkades av den dumpade importen, varför det året inte kan användas som referensperiod för lönsamheten. Genom undersökningen kunde konstateras en vinstmarginal på 12,4 % under 2016 för de företag inom unionsindustrin som ingick i urvalet, vilken baserats på de svar på frågeformuläret som inkommit från dessa parter och som kontrollerats av kommissionen. CCCME:s och de kinesiska myndigheternas påståenden om detta avvisas därför. |
| --- | --- |

(554)

De siffror som CCCME hänvisar till visar på en ökning med mer än 40 % mellan 2016 och 2017, vilket tydligt visar att importnivåerna inte är var likartade under dessa två år. Med tanke på denna betydande ökning av exporten från Kina och den lika stora volym under som exporterades 2017 kan det sägas att konkurrensvillkoren påverkades av den dumpade importen, varför det året inte kan användas som referensperiod för lönsamheten. Genom undersökningen kunde konstateras en vinstmarginal på 12,4 % under 2016 för de företag inom unionsindustrin som ingick i urvalet, vilken baserats på de svar på frågeformuläret som inkommit från dessa parter och som kontrollerats av kommissionen. CCCME:s och de kinesiska myndigheternas påståenden om detta avvisas därför.

| (555) | De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att nivån för undanröjande av skada inte var förenlig med industrins situation. |
| --- | --- |

(555)

De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att nivån för undanröjande av skada inte var förenlig med industrins situation.

| (556) | Detta påstående har inte styrkts och kan därför inte godtas av formella skäl. I vilket fall som helst fastställdes den faktiska nivån helt och hållet på grundval av den information som inkommit från parterna, såsom förklaras ovan, och den är därmed helt förenlig. |
| --- | --- |

(556)

Detta påstående har inte styrkts och kan därför inte godtas av formella skäl. I vilket fall som helst fastställdes den faktiska nivån helt och hållet på grundval av den information som inkommit från parterna, såsom förklaras ovan, och den är därmed helt förenlig.

| (557) | Vinstmålnivån förefaller också lämplig om man jämför den med den vinst som industrin behöver för att upprätthålla den investeringsnivå som krävs för att säkerställa långsiktig lönsamhet, såsom nämns i skäl 489. |
| --- | --- |

(557)

Vinstmålnivån förefaller också lämplig om man jämför den med den vinst som industrin behöver för att upprätthålla den investeringsnivå som krävs för att säkerställa långsiktig lönsamhet, såsom nämns i skäl 489.

| (558) | I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen bedömde kommissionen de framtida kostnader som unionsindustrin kommer att ådra sig till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia, under den period då åtgärden tillämpas enligt artikel 11.2. Det rapporterades inga sådana framtida kostnader av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(558)

I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen bedömde kommissionen de framtida kostnader som unionsindustrin kommer att ådra sig till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia, under den period då åtgärden tillämpas enligt artikel 11.2. Det rapporterades inga sådana framtida kostnader av unionsindustrin.

| (559) | Mot denna bakgrund beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(559)

Mot denna bakgrund beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin.

| (560) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingår i urvalet, vilket fastställts vid beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingår i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(560)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingår i urvalet, vilket fastställts vid beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingår i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (561) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet hävdade FTT-gruppen att det vid beräkningen av målprisunderskridande och prisunderskridande inte bör göras något avdrag för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst för närstående importörer i unionen. FTT-gruppen hänvisar i detta avseende till domarna i mål T-301/16, Jindal Saw Ltd och Jindal Saw Italia SpA mot Europeiska kommissionen, och mål T-383/17, Hansol Paper Co. Ltd mot Europeiska kommissionen. Det är särskilt relevant om unionsindustrins försäljningspriser inte bara omfattar produktionsenheters direktförsäljning utan även försäljning genom närstående försäljningsenheter. ZTT-gruppen hävdade dessutom, med hänvisning till mål T-301/16, att kommissionen vid fastställandet av prisunderskridandet måste se till att jämförelsen mellan exportpriserna och unionsindustrins försäljningspriser görs i samma handelsled. Det angavs vidare att även om målpriset för beräkning av nivån för undanröjande av skada beräknades på grundval av tillverkningskostnaden plus vinstmålet, var det oklart om kostnaden även omfattade försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst för unionsindustrins närstående handelsenheter. Det hävdades att eftersom det gjordes avdrag för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst från ZTT-gruppens exportpris borde det också göras avdrag för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst för unionstillverkarnas handelsenheter. |
| --- | --- |

(561)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet hävdade FTT-gruppen att det vid beräkningen av målprisunderskridande och prisunderskridande inte bör göras något avdrag för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst för närstående importörer i unionen. FTT-gruppen hänvisar i detta avseende till domarna i mål T-301/16, Jindal Saw Ltd och Jindal Saw Italia SpA mot Europeiska kommissionen, och mål T-383/17, Hansol Paper Co. Ltd mot Europeiska kommissionen. Det är särskilt relevant om unionsindustrins försäljningspriser inte bara omfattar produktionsenheters direktförsäljning utan även försäljning genom närstående försäljningsenheter. ZTT-gruppen hävdade dessutom, med hänvisning till mål T-301/16, att kommissionen vid fastställandet av prisunderskridandet måste se till att jämförelsen mellan exportpriserna och unionsindustrins försäljningspriser görs i samma handelsled. Det angavs vidare att även om målpriset för beräkning av nivån för undanröjande av skada beräknades på grundval av tillverkningskostnaden plus vinstmålet, var det oklart om kostnaden även omfattade försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst för unionsindustrins närstående handelsenheter. Det hävdades att eftersom det gjordes avdrag för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst från ZTT-gruppens exportpris borde det också göras avdrag för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst för unionstillverkarnas handelsenheter.

| (562) | Vad gäller de aspekter som beaktas i beräkningen av prisunderskridande (särskilt exportpriset) måste kommissionen fastställa den punkt där konkurrensen först äger rum (eller kan äga rum) med unionstillverkare på unionsmarknaden. Denna punkt motsvarar egentligen den första icke-närstående importörens inköpspris, eftersom det företaget i princip har valet att köpa antingen från unionsindustrin eller från utländska leverantörer. I detta fall kan importpriset för en del av exportförsäljningen inte tas till det nominella värdet eftersom den exporterande tillverkaren och importören är varandra närstående. För att fastställa ett tillförlitligt importpris enligt armslängdsprincipen måste därför ett sådant pris konstrueras genom att den närstående importörens återförsäljningspris till den första oberoende kunden används som utgångspunkt. För att genomföra denna rekonstruktion är reglerna för hur exportpriset konstrueras enligt artikel 2.9 i grundförordningen relevanta och tillämpas genom analogi liksom de är relevanta för att fastställa exportpriset i dumpningshänseende. En analog tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen gör det möjligt att fastställa ett pris som är fullt jämförbart med det pris som används vid granskning av försäljning till icke-närstående kunder och som också kan jämföras med unionsindustrins försäljningspris. För att möjliggöra en rättvis jämförelse och komma fram till ett tillförlitligt pris är det därför motiverat att den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst dras av från återförsäljningspriset till icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(562)

Vad gäller de aspekter som beaktas i beräkningen av prisunderskridande (särskilt exportpriset) måste kommissionen fastställa den punkt där konkurrensen först äger rum (eller kan äga rum) med unionstillverkare på unionsmarknaden. Denna punkt motsvarar egentligen den första icke-närstående importörens inköpspris, eftersom det företaget i princip har valet att köpa antingen från unionsindustrin eller från utländska leverantörer. I detta fall kan importpriset för en del av exportförsäljningen inte tas till det nominella värdet eftersom den exporterande tillverkaren och importören är varandra närstående. För att fastställa ett tillförlitligt importpris enligt armslängdsprincipen måste därför ett sådant pris konstrueras genom att den närstående importörens återförsäljningspris till den första oberoende kunden används som utgångspunkt. För att genomföra denna rekonstruktion är reglerna för hur exportpriset konstrueras enligt artikel 2.9 i grundförordningen relevanta och tillämpas genom analogi liksom de är relevanta för att fastställa exportpriset i dumpningshänseende. En analog tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen gör det möjligt att fastställa ett pris som är fullt jämförbart med det pris som används vid granskning av försäljning till icke-närstående kunder och som också kan jämföras med unionsindustrins försäljningspris. För att möjliggöra en rättvis jämförelse och komma fram till ett tillförlitligt pris är det därför motiverat att den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst dras av från återförsäljningspriset till icke-närstående kunder.

| (563) | Detta avdrag ska även tillämpas vid beräkningen av målprisunderskridandet (149). Unionsindustrins målpris baseras på unionsindustrins tillverkningskostnad plus vinstmålet, utan att det tas hänsyn till om produktionen säljs i unionen till närstående eller icke-närstående kunder, varför målpriset per definition inte inbegriper försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för närstående importörer i unionen och därför måste målpriset jämföras med cif-priset (landat) för exporten. |
| --- | --- |

(563)

Detta avdrag ska även tillämpas vid beräkningen av målprisunderskridandet (149). Unionsindustrins målpris baseras på unionsindustrins tillverkningskostnad plus vinstmålet, utan att det tas hänsyn till om produktionen säljs i unionen till närstående eller icke-närstående kunder, varför målpriset per definition inte inbegriper försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för närstående importörer i unionen och därför måste målpriset jämföras med cif-priset (landat) för exporten.

149

| (564) | Såsom anges i skäl 508 hade prisnedgången på unionsmarknaden fastställts med säkerhet. Dessutom skedde endast omkring 30 % av den totala exportförsäljningen för de kinesiska exportörer som ingick i urvalet via närstående importörer i unionen, och därför är det lämpligt med en jämförelse på grundval av landningspriset vid EU:s gräns för all import. Slutligen bör det noteras att slutsatsen om prisunderskridande inte skulle förändras om beräkningarna skulle justeras för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för handlarna i unionen. |
| --- | --- |

(564)

Såsom anges i skäl 508 hade prisnedgången på unionsmarknaden fastställts med säkerhet. Dessutom skedde endast omkring 30 % av den totala exportförsäljningen för de kinesiska exportörer som ingick i urvalet via närstående importörer i unionen, och därför är det lämpligt med en jämförelse på grundval av landningspriset vid EU:s gräns för all import. Slutligen bör det noteras att slutsatsen om prisunderskridande inte skulle förändras om beräkningarna skulle justeras för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för handlarna i unionen.

| (565) | Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” och för ”alla övriga företag” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag. Följande skademarginaler konstaterades, vilket visar att skademarginalerna var högre än dumpningsmarginalerna och att nivån på åtgärderna därför bör motsvara dumpningsmarginalerna:







  Företag | Dumpningsmarginal | Nivå för undanröjande av skada |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(565)

Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” och för ”alla övriga företag” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag. Följande skademarginaler konstaterades, vilket visar att skademarginalerna var högre än dumpningsmarginalerna och att nivån på åtgärderna därför bör motsvara dumpningsmarginalerna:

Företag

Dumpningsmarginal

Nivå för undanröjande av skada

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

61,3  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

42,0  %

Övriga samarbetsvilliga företag

31,2  %

52,7  %

Alla övriga företag

44,0  %

61,3  %

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (566) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla olika berörda intressen, däribland intresset hos unionsindustrin, importörer, användare och andra relevanta ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(566)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla olika berörda intressen, däribland intresset hos unionsindustrin, importörer, användare och andra relevanta ekonomiska aktörer.

| (567) | Åtskilliga synpunkter lämnades in angående unionens intresse. Framför allt hävdade de kinesiska myndigheterna att import från Kina ändamålsenligt främjar den tekniska utvecklingen i industrin och gynnar konkurrensen på unionsmarknaden. Enligt de kinesiska myndigheterna kommer industrin för optiska fiberkablar i unionen, om den blir överbeskyddad, bara att tappa mark i jämförelse med tredjeländer, och därför har unionen inget intresse av att genomdriva någon antidumpningsundersökning i sektorn, som skulle kunna skada det bilaterala samarbetet mellan Kina och unionen på det digitala området. |
| --- | --- |

(567)

Åtskilliga synpunkter lämnades in angående unionens intresse. Framför allt hävdade de kinesiska myndigheterna att import från Kina ändamålsenligt främjar den tekniska utvecklingen i industrin och gynnar konkurrensen på unionsmarknaden. Enligt de kinesiska myndigheterna kommer industrin för optiska fiberkablar i unionen, om den blir överbeskyddad, bara att tappa mark i jämförelse med tredjeländer, och därför har unionen inget intresse av att genomdriva någon antidumpningsundersökning i sektorn, som skulle kunna skada det bilaterala samarbetet mellan Kina och unionen på det digitala området.

| (568) | Connect Com menade också att antidumpningsåtgärder skulle bli förödande för industrin, eftersom importörer från Kina inte längre skulle kunna lämna attraktiva anbud vid upphandlingsförfaranden. På grund av det skulle prisnivån vid upphandlingsförfaranden höjas, med negativa följder för offentliga budgetar. |
| --- | --- |

(568)

Connect Com menade också att antidumpningsåtgärder skulle bli förödande för industrin, eftersom importörer från Kina inte längre skulle kunna lämna attraktiva anbud vid upphandlingsförfaranden. På grund av det skulle prisnivån vid upphandlingsförfaranden höjas, med negativa följder för offentliga budgetar.

| (569) | CCCME noterade att det skulle vara bäst för EU:s digitaliseringsagenda och 5G-övergången om försörjningen av optiska fiberkablar av hög kvalitet från Kina inte begränsades ytterligare. |
| --- | --- |

(569)

CCCME noterade att det skulle vara bäst för EU:s digitaliseringsagenda och 5G-övergången om försörjningen av optiska fiberkablar av hög kvalitet från Kina inte begränsades ytterligare.

| (570) | Cable 77 underströk istället att det, om det införs antidumpningstullar på optiska fiberkablar, även skulle påverka andra industrier, plus att det vid införda tullar på kablar även borde införas tullar på fibrer, eftersom unionstillverkarna tillika använder sig av fibrer som tillverkas utanför unionen. |
| --- | --- |

(570)

Cable 77 underströk istället att det, om det införs antidumpningstullar på optiska fiberkablar, även skulle påverka andra industrier, plus att det vid införda tullar på kablar även borde införas tullar på fibrer, eftersom unionstillverkarna tillika använder sig av fibrer som tillverkas utanför unionen.

| (571) | Som beskrivs i följande skäl fann dock kommissionen inga tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(571)

Som beskrivs i följande skäl fann dock kommissionen inga tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Kina.

7.1.   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (572) | I unionen verkar 29 företag, med omkring 4700 anställda, som tillverkar optiska fiberkablar. Tillverkarna är mycket spridda över hela unionen. |
| --- | --- |

(572)

I unionen verkar 29 företag, med omkring 4700 anställda, som tillverkar optiska fiberkablar. Tillverkarna är mycket spridda över hela unionen.

| (573) | Ett införande av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att upprätthålla en konkurrenskraftig position på marknaden och återta förlorade marknadsandelar, och samtidigt höja sin lönsamhet till hållbara nivåer. |
| --- | --- |

(573)

Ett införande av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att upprätthålla en konkurrenskraftig position på marknaden och återta förlorade marknadsandelar, och samtidigt höja sin lönsamhet till hållbara nivåer.

| (574) | Om inga åtgärder vidtas får detta sannolikt en betydande negativ inverkan på unionsindustrin i form av fortsatt prisnedgång och lägre försäljning och tillverkning, med ytterligare ekonomisk försämring sett till lönsamhet och investeringar, något som äventyrar dess framtid. |
| --- | --- |

(574)

Om inga åtgärder vidtas får detta sannolikt en betydande negativ inverkan på unionsindustrin i form av fortsatt prisnedgång och lägre försäljning och tillverkning, med ytterligare ekonomisk försämring sett till lönsamhet och investeringar, något som äventyrar dess framtid.

7.2.   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (575) | Den importerande sektorn uppvisade en relativt låg samarbetsvilja. Fem icke-närstående importörer lämnade in ett stickprovsformulär inom tidsfristen. Av dessa fem importörer lämnade fyra in ett svar på frågeformuläret. En ny importör gav sig till känna efter att antisubventionsundersökningen om optiska fiberkablar från Kina inletts, och begärde att också få samarbeta i den föreliggande undersökningen. Kommissionen beviljade denna importör status som berörd part i den föreliggande undersökningen från och med den dag den gav sig till känna, och godkände att beakta den information som lämnades till denna undersökning utan att det påverkade de förfaranden som redan utförts. |
| --- | --- |

(575)

Den importerande sektorn uppvisade en relativt låg samarbetsvilja. Fem icke-närstående importörer lämnade in ett stickprovsformulär inom tidsfristen. Av dessa fem importörer lämnade fyra in ett svar på frågeformuläret. En ny importör gav sig till känna efter att antisubventionsundersökningen om optiska fiberkablar från Kina inletts, och begärde att också få samarbeta i den föreliggande undersökningen. Kommissionen beviljade denna importör status som berörd part i den föreliggande undersökningen från och med den dag den gav sig till känna, och godkände att beakta den information som lämnades till denna undersökning utan att det påverkade de förfaranden som redan utförts.

| (576) | De fem samarbetsvilliga importörerna utgör omkring 12 % av den kinesiska importen. Två importörer lämnade fullständig information i sitt svar på frågeformuläret, medan tre andra inte kunde lämna korrekta vinstuppgifter för den undersökta produkten för undersökningsperioden. Samtliga samarbetsvilliga importörer motsatte sig åtgärderna. |
| --- | --- |

(576)

De fem samarbetsvilliga importörerna utgör omkring 12 % av den kinesiska importen. Två importörer lämnade fullständig information i sitt svar på frågeformuläret, medan tre andra inte kunde lämna korrekta vinstuppgifter för den undersökta produkten för undersökningsperioden. Samtliga samarbetsvilliga importörer motsatte sig åtgärderna.

| (577) | De samarbetsvilliga importörerna finns i fyra olika medlemsstater och har sin verksamhet i första hand där. De importerar mellan 70 och 90 % av sina inköp av optiska fiberkablar från Kina och anskaffar den återstående delen från unionstillverkare och tillverkare i andra tredjeländer. De underströk betydelsen av att ha flera olika försörjningskällor. Import av optiska fiberkablar från tredjeländer är inte belagd med tull i unionen. |
| --- | --- |

(577)

De samarbetsvilliga importörerna finns i fyra olika medlemsstater och har sin verksamhet i första hand där. De importerar mellan 70 och 90 % av sina inköp av optiska fiberkablar från Kina och anskaffar den återstående delen från unionstillverkare och tillverkare i andra tredjeländer. De underströk betydelsen av att ha flera olika försörjningskällor. Import av optiska fiberkablar från tredjeländer är inte belagd med tull i unionen.

| (578) | En viktig del i de samarbetsvilliga importörernas verksamhet är att ge anbud för mindre projekt. Utöver dessa anbud erbjuder de också ytterligare produkter (t.ex. ledningsrör, kontakter och kopplingsskåp) och komplexa tjänster till kunder (t.ex. utformning och installation av nät). I genomsnitt står den berörda produkten för omkring en tredjedel av deras totala omsättning. |
| --- | --- |

(578)

En viktig del i de samarbetsvilliga importörernas verksamhet är att ge anbud för mindre projekt. Utöver dessa anbud erbjuder de också ytterligare produkter (t.ex. ledningsrör, kontakter och kopplingsskåp) och komplexa tjänster till kunder (t.ex. utformning och installation av nät). I genomsnitt står den berörda produkten för omkring en tredjedel av deras totala omsättning.

| (579) | Ingen av importörerna hävdade att covid-19-pandemin skulle ha haft stor inverkan på deras affärsverksamhet. En importör uppgav att det blivit en viss nedgång i mars 2020 på grund av nedstängningen, men betonade att projekt för fiber till hemmet blev mycket viktigare genom krisen. |
| --- | --- |

(579)

Ingen av importörerna hävdade att covid-19-pandemin skulle ha haft stor inverkan på deras affärsverksamhet. En importör uppgav att det blivit en viss nedgång i mars 2020 på grund av nedstängningen, men betonade att projekt för fiber till hemmet blev mycket viktigare genom krisen.

| (580) | Importörerna anser att den konkurrensfördel de har gentemot unionstillverkarna ligger i deras effektiva försäljningsstruktur och logistik. De förkortar sina leveranstider genom att ha ett stort varulager och siktar på att snabbt och flexibelt svara på sina kunders behov. |
| --- | --- |

(580)

Importörerna anser att den konkurrensfördel de har gentemot unionstillverkarna ligger i deras effektiva försäljningsstruktur och logistik. De förkortar sina leveranstider genom att ha ett stort varulager och siktar på att snabbt och flexibelt svara på sina kunders behov.

| (581) | Importörerna hävdade att de inte kan anskaffa alla sina optiska fiberkablar från unionsindustrin, eftersom industrin inte kan leverera de kvantiteter som krävs inom de tidsfrister som krävs. De påstod att det rådde brist på optiska fiberkablar och på dess huvudråvara, optiska fibrer, på marknaden 2017–2018, då unionsindustrin inte kunde täcka deras efterfrågan och de därför var tvungna att hitta andra leverantörer. En del importörer betonade att efterfrågan på optiska fiberkablar har stigit i och med utbyggnaden av fiberoptik- och 5G-nät, och förväntas stiga ytterligare. De menade att denna ökade efterfrågan, i kombination med potentiella handelspolitiska skyddsåtgärder, skulle kunna leda till en ny brist på marknaden och till dröjsmål i utökningen av fiberoptik- och 5G-nätet. |
| --- | --- |

(581)

Importörerna hävdade att de inte kan anskaffa alla sina optiska fiberkablar från unionsindustrin, eftersom industrin inte kan leverera de kvantiteter som krävs inom de tidsfrister som krävs. De påstod att det rådde brist på optiska fiberkablar och på dess huvudråvara, optiska fibrer, på marknaden 2017–2018, då unionsindustrin inte kunde täcka deras efterfrågan och de därför var tvungna att hitta andra leverantörer. En del importörer betonade att efterfrågan på optiska fiberkablar har stigit i och med utbyggnaden av fiberoptik- och 5G-nät, och förväntas stiga ytterligare. De menade att denna ökade efterfrågan, i kombination med potentiella handelspolitiska skyddsåtgärder, skulle kunna leda till en ny brist på marknaden och till dröjsmål i utökningen av fiberoptik- och 5G-nätet.

| (582) | Unionsindustrin tillbakavisade påståendet om utbudsproblem och anförde att industrin har gott om outnyttjad kapacitet. I undersökningen konstaterades också att unionsindustrins kapacitetsutnyttjande var 59 % under undersökningsperioden och att produktionskapaciteten för optiska fiberkablar är över 2 miljoner kilometer kabel, långt över den beräknade förbrukningen av optiska fiberkablar i unionen för de kommande åren. Unionsindustrin lade fram bevisning för att unionstillverkarna har kapacitet att tillverka fler optiska fiberkablar om det behövs. Dessutom finns det alternativa försörjningskällor i tredjeländer. |
| --- | --- |

(582)

Unionsindustrin tillbakavisade påståendet om utbudsproblem och anförde att industrin har gott om outnyttjad kapacitet. I undersökningen konstaterades också att unionsindustrins kapacitetsutnyttjande var 59 % under undersökningsperioden och att produktionskapaciteten för optiska fiberkablar är över 2 miljoner kilometer kabel, långt över den beräknade förbrukningen av optiska fiberkablar i unionen för de kommande åren. Unionsindustrin lade fram bevisning för att unionstillverkarna har kapacitet att tillverka fler optiska fiberkablar om det behövs. Dessutom finns det alternativa försörjningskällor i tredjeländer.

| (583) | Importörerna har även hävdat att de har långfristiga leveransavtal med sina kunder, där fasta priser är avtalade för en total tid på 2–4 år och det inte finns någon paragraf om prisjustering vid oförutsedda höjningar av deras inköpspriser. Det skulle därför inte vara möjligt att övervältra de höjda kostnaderna till deras kunder. Dessutom har importörerna hävdat att de inte kan bjuda vid upphandlingsförfaranden som tillkännages under den föreliggande undersökningen, eftersom de inte vet vilket pris de kommer att få betala för optiska fiberkablar i händelse av att det införs åtgärder. |
| --- | --- |

(583)

Importörerna har även hävdat att de har långfristiga leveransavtal med sina kunder, där fasta priser är avtalade för en total tid på 2–4 år och det inte finns någon paragraf om prisjustering vid oförutsedda höjningar av deras inköpspriser. Det skulle därför inte vara möjligt att övervältra de höjda kostnaderna till deras kunder. Dessutom har importörerna hävdat att de inte kan bjuda vid upphandlingsförfaranden som tillkännages under den föreliggande undersökningen, eftersom de inte vet vilket pris de kommer att få betala för optiska fiberkablar i händelse av att det införs åtgärder.

| (584) | Importörerna hävdade även att det inte skulle vara möjligt att ställa om försörjningskällorna till andra tredjeländer med nuvarande avtal, eftersom kablarna har genomgått komplicerade godkännandeprocesser, och det därmed finns risk för allvarliga tidsfördröjningar och avsevärda svårigheter i blåsningsprocessen som måste anpassas efter kabelns styvhet, vilken varierar mellan leverantörerna även när det gäller produkter med samma tekniska specifikation. |
| --- | --- |

(584)

Importörerna hävdade även att det inte skulle vara möjligt att ställa om försörjningskällorna till andra tredjeländer med nuvarande avtal, eftersom kablarna har genomgått komplicerade godkännandeprocesser, och det därmed finns risk för allvarliga tidsfördröjningar och avsevärda svårigheter i blåsningsprocessen som måste anpassas efter kabelns styvhet, vilken varierar mellan leverantörerna även när det gäller produkter med samma tekniska specifikation.

| (585) | Dessutom har vissa importörer också hävdat att kvaliteten på kinesiska kablar är högre än på dem som tillverkas av unionsindustrin. Även om de tekniska specifikationerna är desamma, menar de att kinesiska optiska fiberkablar tillverkas i nyare produktionslinjer och att ytbehandlingen, upprullningen och de tekniska egenskaperna håller högre standard. Dessa importörer hävdar även att skillnaden i kvalitet inte bara gäller produkten, utan de kinesiska tillverkarna tillgodoser sina kunders individuella behov mer flexibelt och i rätt tid och tillhandahåller bättre service efter försäljning. Vidare anser en importör att prisskillnaden mellan optiska fiberkablar från unionen och från Kina är lägre än vad som anges i klagomålet. Denna importör hävdar också att unionstillverkarna levererar andra produkter (ledningsrör, inspektionsbrunnar, förslutningsanordningar) och anser att åtgärder skulle göra det möjligt för unionstillverkarna att knyta dessa andra produkter till optiska fiberkablar genom att sälja dem som en del i ett projekt. Importören anser också att åtgärder skulle ge unionstillverkarna mindre stimulans till innovation, då de skulle skydda dem mot konkurrens. Enligt importörens uppfattning skulle detta leda till långsammare utbyggnad av näten. |
| --- | --- |

(585)

Dessutom har vissa importörer också hävdat att kvaliteten på kinesiska kablar är högre än på dem som tillverkas av unionsindustrin. Även om de tekniska specifikationerna är desamma, menar de att kinesiska optiska fiberkablar tillverkas i nyare produktionslinjer och att ytbehandlingen, upprullningen och de tekniska egenskaperna håller högre standard. Dessa importörer hävdar även att skillnaden i kvalitet inte bara gäller produkten, utan de kinesiska tillverkarna tillgodoser sina kunders individuella behov mer flexibelt och i rätt tid och tillhandahåller bättre service efter försäljning. Vidare anser en importör att prisskillnaden mellan optiska fiberkablar från unionen och från Kina är lägre än vad som anges i klagomålet. Denna importör hävdar också att unionstillverkarna levererar andra produkter (ledningsrör, inspektionsbrunnar, förslutningsanordningar) och anser att åtgärder skulle göra det möjligt för unionstillverkarna att knyta dessa andra produkter till optiska fiberkablar genom att sälja dem som en del i ett projekt. Importören anser också att åtgärder skulle ge unionstillverkarna mindre stimulans till innovation, då de skulle skydda dem mot konkurrens. Enligt importörens uppfattning skulle detta leda till långsammare utbyggnad av näten.

| (586) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de samarbetsvilliga importörerna att den föreslagna tullnivån avsevärt översteg deras beräknade marginaler och att detta skulle orsaka betydande förluster för dem, eftersom de inte skulle kunna ta ut kostnaden för tullarna från sina kunder då de har långsiktiga avtal med fasta priser med sina kunder. Tullarna kan därför så småningom leda till att importörer och distributörer går i konkurs. De hävdade också att unionstillverkarna inte kunde eller var villiga att leverera optiska fiberkablar som motsvarar deras krav i tid och att det skulle uppstå en brist på optiska fiberkablar och en avsevärd försening i ledtiderna och i utbyggnaden av nät om åtgärder infördes. En importör hävdade också att unionstillverkarna inte kunde öka sin produktionskapacitet för att kompensera förlusten av kvalitetsprodukter från Kina. Den samarbetsvilliga importören har också invänt mot slutsatsen att en marginal på 10 % skulle vara tillräcklig för en distributör och hävdar att det mot bakgrund av lager- och förfinansieringskostnader behövs en mycket högre marginal på 20–25 %. Några av de samarbetsvilliga importörerna hävdade också att de skulle tvingas importera från andra tredjeländer om tullar skulle införas, samt att detta skulle medföra allvarliga svårigheter, förseningar och merkostnader och att produktens kvalitet skulle vara lägre. Flera samarbetsvilliga importörer ansåg att de olika tullsatser som föreslagits för de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna var obegripliga för dem och angav att de uppfattade dem som ojämlik behandling. Man hävdade också att åtgärder skulle leda till ett monopol eller oligopol på marknaden. |
| --- | --- |

(586)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de samarbetsvilliga importörerna att den föreslagna tullnivån avsevärt översteg deras beräknade marginaler och att detta skulle orsaka betydande förluster för dem, eftersom de inte skulle kunna ta ut kostnaden för tullarna från sina kunder då de har långsiktiga avtal med fasta priser med sina kunder. Tullarna kan därför så småningom leda till att importörer och distributörer går i konkurs. De hävdade också att unionstillverkarna inte kunde eller var villiga att leverera optiska fiberkablar som motsvarar deras krav i tid och att det skulle uppstå en brist på optiska fiberkablar och en avsevärd försening i ledtiderna och i utbyggnaden av nät om åtgärder infördes. En importör hävdade också att unionstillverkarna inte kunde öka sin produktionskapacitet för att kompensera förlusten av kvalitetsprodukter från Kina. Den samarbetsvilliga importören har också invänt mot slutsatsen att en marginal på 10 % skulle vara tillräcklig för en distributör och hävdar att det mot bakgrund av lager- och förfinansieringskostnader behövs en mycket högre marginal på 20–25 %. Några av de samarbetsvilliga importörerna hävdade också att de skulle tvingas importera från andra tredjeländer om tullar skulle införas, samt att detta skulle medföra allvarliga svårigheter, förseningar och merkostnader och att produktens kvalitet skulle vara lägre. Flera samarbetsvilliga importörer ansåg att de olika tullsatser som föreslagits för de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna var obegripliga för dem och angav att de uppfattade dem som ojämlik behandling. Man hävdade också att åtgärder skulle leda till ett monopol eller oligopol på marknaden.

| (587) | Kommissionen har konstaterat att de samarbetsvilliga importörerna visserligen har stabila affärsförbindelser med sina leverantörer av optiska fiberkablar i Kina, men inte långfristiga avtal med dessa leverantörer där volymer eller inköpspriser är fixerade. Faktum är att importörerna gör regelbundna beställningar av optiska fiberkablar i större volymer och får ett priserbjudande för varje enskild beställning från de kinesiska tillverkarna. Importörerna hävdar att det skulle bli kostsamt och kräva mycket tid att byta leverantör, men de köper samtliga även från andra källor (dvs. i unionen, Förenta staterna, Indien, Kazakstan, Belarus, Ukraina) och de hade lyckats hitta nya leverantörer under den påstådda bristen 2017–2018. Detta tyder på att det, även om importörerna verkligen skulle behöva betala ett högre pris för de beställningar de redan gjort men ännu inte mottagit innan åtgärderna infördes, inte skulle bli överdrivet svårt för dem att byta till nya leverantörer på relativt kort tid. |
| --- | --- |

(587)

Kommissionen har konstaterat att de samarbetsvilliga importörerna visserligen har stabila affärsförbindelser med sina leverantörer av optiska fiberkablar i Kina, men inte långfristiga avtal med dessa leverantörer där volymer eller inköpspriser är fixerade. Faktum är att importörerna gör regelbundna beställningar av optiska fiberkablar i större volymer och får ett priserbjudande för varje enskild beställning från de kinesiska tillverkarna. Importörerna hävdar att det skulle bli kostsamt och kräva mycket tid att byta leverantör, men de köper samtliga även från andra källor (dvs. i unionen, Förenta staterna, Indien, Kazakstan, Belarus, Ukraina) och de hade lyckats hitta nya leverantörer under den påstådda bristen 2017–2018. Detta tyder på att det, även om importörerna verkligen skulle behöva betala ett högre pris för de beställningar de redan gjort men ännu inte mottagit innan åtgärderna infördes, inte skulle bli överdrivet svårt för dem att byta till nya leverantörer på relativt kort tid.

| (588) | Antidumpningsåtgärderna kommer sannolikt att få viss negativ inverkan på importörerna och kan minska lönsamheten för dem, men de kommer ändå att kunna absorbera och/eller ta ut en del av den kostnadshöjning som tullen orsakar från sina kunder, med tanke på importörernas betydande vinstmarginaler på över 20 %, vilket också bekräftas genom de synpunkter som nämns i skäl 586. De kan också finna alternativa försörjningskällor, däribland från andra tredjeländer och unionsindustrin. Kombinationen av andra försörjningskällor för den undersökta produkten och möjligheten att absorbera och/eller åtminstone delvis övervältra tullarna på sina kunder skulle därför innebära att de icke-närstående importörerna inte påverkas oproportionerligt av att åtgärder införs. De olika tullsatserna återspeglar skillnaderna i exportörernas beteende och hur den kinesiska exporten påverkar unionsindustrin och kan inte ses som diskriminering. |
| --- | --- |

(588)

Antidumpningsåtgärderna kommer sannolikt att få viss negativ inverkan på importörerna och kan minska lönsamheten för dem, men de kommer ändå att kunna absorbera och/eller ta ut en del av den kostnadshöjning som tullen orsakar från sina kunder, med tanke på importörernas betydande vinstmarginaler på över 20 %, vilket också bekräftas genom de synpunkter som nämns i skäl 586. De kan också finna alternativa försörjningskällor, däribland från andra tredjeländer och unionsindustrin. Kombinationen av andra försörjningskällor för den undersökta produkten och möjligheten att absorbera och/eller åtminstone delvis övervältra tullarna på sina kunder skulle därför innebära att de icke-närstående importörerna inte påverkas oproportionerligt av att åtgärder införs. De olika tullsatserna återspeglar skillnaderna i exportörernas beteende och hur den kinesiska exporten påverkar unionsindustrin och kan inte ses som diskriminering.

| (589) | Det noteras vidare att påståendena om kvalitetsskillnader, otillräcklig försörjning, oförmåga eller ovilja hos unionsindustrin att leverera till marknaden, prisskillnader, importörers lönsamhet, risker för monopol eller oligopol, incitament till innovation och installationstider för telekommunikationsnät var ogrundade och därför inte kan godtas. |
| --- | --- |

(589)

Det noteras vidare att påståendena om kvalitetsskillnader, otillräcklig försörjning, oförmåga eller ovilja hos unionsindustrin att leverera till marknaden, prisskillnader, importörers lönsamhet, risker för monopol eller oligopol, incitament till innovation och installationstider för telekommunikationsnät var ogrundade och därför inte kan godtas.

| (590) | Det noteras vidare att undersökningen har visat att en av de viktigaste skadeaspekterna i detta fall är just det faktum att unionsindustrin inte kan uppnå den vinstnivå som den behöver för att kunna fortsätta att investera bland annat i ytterligare kapacitet för att möta den växande efterfrågan på den expanderande unionsmarknaden. Åtgärdernas förväntade effekt är just att återupprätta lika villkor och möjliggöra sådana vinster, investeringar och kapacitetsökningar. |
| --- | --- |

(590)

Det noteras vidare att undersökningen har visat att en av de viktigaste skadeaspekterna i detta fall är just det faktum att unionsindustrin inte kan uppnå den vinstnivå som den behöver för att kunna fortsätta att investera bland annat i ytterligare kapacitet för att möta den växande efterfrågan på den expanderande unionsmarknaden. Åtgärdernas förväntade effekt är just att återupprätta lika villkor och möjliggöra sådana vinster, investeringar och kapacitetsökningar.

| (591) | Kabel 77 anser också att om det ska tas ut tull på kablar ska det också tas ut tull för fibrer och denna bör vara mycket högre än tullen på kablar. Kommissionen erinrar om att denna undersökning omfattar optiska fiberkablar och att åtgärder därför endast kan införas för den berörda produkten. Fibrer är i själva verket en insatsvara i optiska fiberkablar, men inte den berörda produkten. |
| --- | --- |

(591)

Kabel 77 anser också att om det ska tas ut tull på kablar ska det också tas ut tull för fibrer och denna bör vara mycket högre än tullen på kablar. Kommissionen erinrar om att denna undersökning omfattar optiska fiberkablar och att åtgärder därför endast kan införas för den berörda produkten. Fibrer är i själva verket en insatsvara i optiska fiberkablar, men inte den berörda produkten.

| (592) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att råvarukostnaderna ökade avsevärt inom alla sektorer och att tillverkningen av bredbandskablar också påverkades. I detta avseende gav Connect Com exempel på prisökningar för en anonym kinesisk leverantör under perioden från det andra kvartalet 2020 till det andra kvartalet 2021. I detta avseende hävdade Connect Com att det finns ett akut behov av att utvidga bredbandsnäten i Europa, men att efterfrågan inte kan tillgodoses av unionstillverkarna på kort sikt till konkurrenskraftiga och godtagbara priser och att tullarna därför inte bör införas eller åtminstone upphävas. |
| --- | --- |

(592)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att råvarukostnaderna ökade avsevärt inom alla sektorer och att tillverkningen av bredbandskablar också påverkades. I detta avseende gav Connect Com exempel på prisökningar för en anonym kinesisk leverantör under perioden från det andra kvartalet 2020 till det andra kvartalet 2021. I detta avseende hävdade Connect Com att det finns ett akut behov av att utvidga bredbandsnäten i Europa, men att efterfrågan inte kan tillgodoses av unionstillverkarna på kort sikt till konkurrenskraftiga och godtagbara priser och att tullarna därför inte bör införas eller åtminstone upphävas.

| (593) | Ingen styrkande bevisning lades fram, varken för representativiteten eller för prisökningens effekter för användare och importörer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(593)

Ingen styrkande bevisning lades fram, varken för representativiteten eller för prisökningens effekter för användare och importörer. Påståendet avvisades därför.

7.3.   Användarnas och distributörernas intressen

Användarnas och distributörernas intressen

| (594) | Den undersökta produkten anskaffas av flera industrier, främst stora teleoperatörer, offentliga organ (såsom kommuner) med ansvar för att utöka bredbandsnätet, installatörer och operatörer samt distributörer. |
| --- | --- |

(594)

Den undersökta produkten anskaffas av flera industrier, främst stora teleoperatörer, offentliga organ (såsom kommuner) med ansvar för att utöka bredbandsnätet, installatörer och operatörer samt distributörer.

| (595) | I undersökningen samarbetade ett blygsamt antal användare: två stora teleoperatörer (Deutsche Telekom i Tyskland och Proximus i Belgien), fem nätinstallatörer och nätoperatörer, en distributör och en mindre användare. Tillsammans står de samarbetsvilliga användarna för under 12 % av den totala importvolymen av optiska fiberkablar från Kina och för mindre än 9 % av den totala förbrukningsvolymen av optiska fiberkablar i EU under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(595)

I undersökningen samarbetade ett blygsamt antal användare: två stora teleoperatörer (Deutsche Telekom i Tyskland och Proximus i Belgien), fem nätinstallatörer och nätoperatörer, en distributör och en mindre användare. Tillsammans står de samarbetsvilliga användarna för under 12 % av den totala importvolymen av optiska fiberkablar från Kina och för mindre än 9 % av den totala förbrukningsvolymen av optiska fiberkablar i EU under undersökningsperioden.

| (596) | Många av användarnas svar på frågeformuläret var mycket bristfälliga och innehöll inga argument eller uppgifter om unionens intresse. Inget av de offentliga organ som upphandlar optiska fiberkablar samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(596)

Många av användarnas svar på frågeformuläret var mycket bristfälliga och innehöll inga argument eller uppgifter om unionens intresse. Inget av de offentliga organ som upphandlar optiska fiberkablar samarbetade i undersökningen.

| (597) | BYCN Axione och en annan användare som främst köper in optiska fiberkablar av unionstillverkare uttryckte inga invändningar mot åtgärder. Deutsche Telekom och den spanska distributören Comercial Electro Industrial S.A. (Comel) skulle motsätta sig införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(597)

BYCN Axione och en annan användare som främst köper in optiska fiberkablar av unionstillverkare uttryckte inga invändningar mot åtgärder. Deutsche Telekom och den spanska distributören Comercial Electro Industrial S.A. (Comel) skulle motsätta sig införandet av åtgärder.

| (598) | Deutsche Telekom förväntar sig ökad efterfrågan på optiska fiberkablar på grund av den massiva 5G-utbyggnaden och vidhåller att optiska fiberkablar är en världsmarknad med standardiserad teknik, global utbyggnad och globala leverantörer. Den hävdar att antidumpningstullar på optiska fiberkablar från Kina kan leda till betydande problem med att tillgodose efterfrågan på kablar i unionen och riskera att förhindra eller fördröja nätutbyggnaderna och skulle medföra en markant kostnadsökning för EU-kunderna. Den påstår också att priserna har gått ner på grund av den befintliga överkapaciteten och att alla aktörer investerade i att öka kapaciteten under den påstådda utbudsbristen för några år sedan. |
| --- | --- |

(598)

Deutsche Telekom förväntar sig ökad efterfrågan på optiska fiberkablar på grund av den massiva 5G-utbyggnaden och vidhåller att optiska fiberkablar är en världsmarknad med standardiserad teknik, global utbyggnad och globala leverantörer. Den hävdar att antidumpningstullar på optiska fiberkablar från Kina kan leda till betydande problem med att tillgodose efterfrågan på kablar i unionen och riskera att förhindra eller fördröja nätutbyggnaderna och skulle medföra en markant kostnadsökning för EU-kunderna. Den påstår också att priserna har gått ner på grund av den befintliga överkapaciteten och att alla aktörer investerade i att öka kapaciteten under den påstådda utbudsbristen för några år sedan.

| (599) | Kommissionen drog slutsatsen att det är oundvikligt att antidumpningstullar får kostnadsmässiga konsekvenser för användare som köper in sina optiska fiberkablar från Kina, men att detta beror på de kinesiska exportörernas illojala exportbeteende. Dessutom fastställdes i utredningen att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden vid utbyggnadsprojekt för digitala nät – när det gäller 5G är den mindre än 5 %. De samarbetsvilliga teleoperatörernas inköp av den undersökta produkten utgör en marginell procentandel av företagens omsättning, och firmorna köper en avsevärd del av sina optiska fiberkablar från andra källor. När det gäller den andra användarens påstående om att det är svårt att byta leverantör har andra importörer, vilket också förklaras i skäl 587, också konstaterats köpa från andra källor i tredjeländer. På samma sätt har användarna också möjlighet att hitta alternativa försörjningskällor, däribland leverantörer från andra tredjeländer. Eftersom efterfrågan på optiska fiberkablar förväntas öka under kommande år, kommer användare och distributörer att få konkurrera på en större marknad än tidigare. Detta är en möjlighet för dem att behålla och utveckla sina affärsverksamheter även om deras priser stiger på grund av antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(599)

Kommissionen drog slutsatsen att det är oundvikligt att antidumpningstullar får kostnadsmässiga konsekvenser för användare som köper in sina optiska fiberkablar från Kina, men att detta beror på de kinesiska exportörernas illojala exportbeteende. Dessutom fastställdes i utredningen att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden vid utbyggnadsprojekt för digitala nät – när det gäller 5G är den mindre än 5 %. De samarbetsvilliga teleoperatörernas inköp av den undersökta produkten utgör en marginell procentandel av företagens omsättning, och firmorna köper en avsevärd del av sina optiska fiberkablar från andra källor. När det gäller den andra användarens påstående om att det är svårt att byta leverantör har andra importörer, vilket också förklaras i skäl 587, också konstaterats köpa från andra källor i tredjeländer. På samma sätt har användarna också möjlighet att hitta alternativa försörjningskällor, däribland leverantörer från andra tredjeländer. Eftersom efterfrågan på optiska fiberkablar förväntas öka under kommande år, kommer användare och distributörer att få konkurrera på en större marknad än tidigare. Detta är en möjlighet för dem att behålla och utveckla sina affärsverksamheter även om deras priser stiger på grund av antidumpningstullarna.

| (600) | Det understryks vidare att den överkapacitet som Kina driver fram inte motiverar illojala handelsmetoder som genom att göra skada på unionsindustrin äventyrar såväl dess framtid som mångfalden i utbudet och därmed konkurrensen på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(600)

Det understryks vidare att den överkapacitet som Kina driver fram inte motiverar illojala handelsmetoder som genom att göra skada på unionsindustrin äventyrar såväl dess framtid som mångfalden i utbudet och därmed konkurrensen på unionsmarknaden.

| (601) | Därför drog kommissionen slutsatsen att användare och distributörer inte påverkas oproportionerligt av att åtgärderna införs. |
| --- | --- |

(601)

Därför drog kommissionen slutsatsen att användare och distributörer inte påverkas oproportionerligt av att åtgärderna införs.

7.4.   Andra faktorer

Andra faktorer

| (602) | Optiska fiberkablar behövs för att bygga upp snabba bredbandsnät och har därför stor betydelse för medborgare, företag och offentliga organ runtom i EU som är beroende av dessa nät för hemarbete, för hemstudier, för att driva företag eller tillhandahålla tjänster. Investeringar genom programmet NextGenerationEU (150) är en av Europeiska unionens huvudprioriteringar och har även syftet att bygga ut en högteknisk bredbandsinfrastruktur som når ut överallt i EU. Optiska fiberkablar är därför nyckeln till EU:s digitala decennium (151) och även för dess digitala suveränitet. |
| --- | --- |

(602)

Optiska fiberkablar behövs för att bygga upp snabba bredbandsnät och har därför stor betydelse för medborgare, företag och offentliga organ runtom i EU som är beroende av dessa nät för hemarbete, för hemstudier, för att driva företag eller tillhandahålla tjänster. Investeringar genom programmet NextGenerationEU (150) är en av Europeiska unionens huvudprioriteringar och har även syftet att bygga ut en högteknisk bredbandsinfrastruktur som når ut överallt i EU. Optiska fiberkablar är därför nyckeln till EU:s digitala decennium (151) och även för dess digitala suveränitet.

150

151

| (603) | Med tanke på hur viktig den undersökta produkten är mot bakgrund av de ovan nämnda offentliga målen, har kommissionen noggrant analyserat hur potentiella åtgärder skulle påverka utbyggnadsprojekten för bredbandsnät. |
| --- | --- |

(603)

Med tanke på hur viktig den undersökta produkten är mot bakgrund av de ovan nämnda offentliga målen, har kommissionen noggrant analyserat hur potentiella åtgärder skulle påverka utbyggnadsprojekten för bredbandsnät.

| (604) | Åtskilliga parter hävdade att konsumenter och offentliga budgetar i unionen skulle ta skada om det infördes antidumpningsåtgärder, då priset på optiska fiberkablar och därmed totalpriset för nätprojekt skulle gå upp. |
| --- | --- |

(604)

Åtskilliga parter hävdade att konsumenter och offentliga budgetar i unionen skulle ta skada om det infördes antidumpningsåtgärder, då priset på optiska fiberkablar och därmed totalpriset för nätprojekt skulle gå upp.

| (605) | Kommissionen har därför analyserat hur stor del kostnaden är för optiska fiberkablar i totalkostnaden för nätprojekten. Undersökningen har visat att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden för att bygga ut digitala nät. Konstruktionsarbetena (dvs. att gräva i marken för att lägga ner kablarna) är faktiskt den mest betydande kostnadsposten i dessa projekt, och uppgår till omkring 80 % av kostnaderna. Återstående 20 % utgörs av materialkostnader som innefattar även andra produkter, som ledningsrör, kopplingsskåp och kontakter. Kommissionen har konstaterat att optiska fiberkablar utgör en mindre andel av totalkostnaderna för nätprojekt – när det gäller 5G är andelen mindre än 5 %, enligt en av de större användarna. EU-tillverkarna och de samarbetsvilliga importörerna har också hävdat att optiska fiberkablar utgör omkring 5–10 % av totalkostnaderna för nätprojekt. |
| --- | --- |

(605)

Kommissionen har därför analyserat hur stor del kostnaden är för optiska fiberkablar i totalkostnaden för nätprojekten. Undersökningen har visat att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden för att bygga ut digitala nät. Konstruktionsarbetena (dvs. att gräva i marken för att lägga ner kablarna) är faktiskt den mest betydande kostnadsposten i dessa projekt, och uppgår till omkring 80 % av kostnaderna. Återstående 20 % utgörs av materialkostnader som innefattar även andra produkter, som ledningsrör, kopplingsskåp och kontakter. Kommissionen har konstaterat att optiska fiberkablar utgör en mindre andel av totalkostnaderna för nätprojekt – när det gäller 5G är andelen mindre än 5 %, enligt en av de större användarna. EU-tillverkarna och de samarbetsvilliga importörerna har också hävdat att optiska fiberkablar utgör omkring 5–10 % av totalkostnaderna för nätprojekt.

| (606) | Att de större nätoperatörerna och offentliga organen med ansvar för stora nätprojekt har samarbetat i så pass låg grad visar också att eventuella åtgärder för optiska fiberkablar inte skulle ha någon avsevärd inverkan på de här projektens kostnader och tidsplaner. |
| --- | --- |

(606)

Att de större nätoperatörerna och offentliga organen med ansvar för stora nätprojekt har samarbetat i så pass låg grad visar också att eventuella åtgärder för optiska fiberkablar inte skulle ha någon avsevärd inverkan på de här projektens kostnader och tidsplaner.

7.5.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (607) | I undersökningen konstaterades att det i unionen och övriga tredjeländer finns tillräcklig kapacitet att ersätta import som har sitt ursprung i Kina. Genom att införa antidumpningsåtgärder skulle dessutom unionsindustrin kunna investera i sina produktionsanläggningar i unionen och i ny teknik som gynnar användarindustrin. Samtidigt skulle åtgärder inte förhindra att importvaror från tredjeländer (inte heller från Kina) konkurrerar under rättvisa former på unionsmarknaden. Även om efterfrågan på optiska fiberkablar ökar under kommande år, som marknadsaktörer, importörer och användare av den berörda produkten förväntar sig, skulle det inte bli några märkbara risker för utbudsbrist, och utbyggnaden av bredbandsnätet med optisk fiber till bostäder och företag skulle därför inte bli fördröjd. |
| --- | --- |

(607)

I undersökningen konstaterades att det i unionen och övriga tredjeländer finns tillräcklig kapacitet att ersätta import som har sitt ursprung i Kina. Genom att införa antidumpningsåtgärder skulle dessutom unionsindustrin kunna investera i sina produktionsanläggningar i unionen och i ny teknik som gynnar användarindustrin. Samtidigt skulle åtgärder inte förhindra att importvaror från tredjeländer (inte heller från Kina) konkurrerar under rättvisa former på unionsmarknaden. Även om efterfrågan på optiska fiberkablar ökar under kommande år, som marknadsaktörer, importörer och användare av den berörda produkten förväntar sig, skulle det inte bli några märkbara risker för utbudsbrist, och utbyggnaden av bredbandsnätet med optisk fiber till bostäder och företag skulle därför inte bli fördröjd.

| (608) | Om inga åtgärder införs kan importörer, slutkunder och offentliga budgetar på kort sikt gynnas av billigare produkter, men på det hela taget skulle den dumpade importen från Kina ändå ofrånkomligen driva bort unionstillverkarna från unionsmarknaden, vilket leder till att användarindustrin förlorar värdefulla försörjningskällor och eventuellt till att importpriserna stiger när det inte finns någon konkurrens från unionstillverkarna. Slutligen är unionstillverkarnas överlevnad nyckeln till EU:s digitala suveränitet. |
| --- | --- |

(608)

Om inga åtgärder införs kan importörer, slutkunder och offentliga budgetar på kort sikt gynnas av billigare produkter, men på det hela taget skulle den dumpade importen från Kina ändå ofrånkomligen driva bort unionstillverkarna från unionsmarknaden, vilket leder till att användarindustrin förlorar värdefulla försörjningskällor och eventuellt till att importpriserna stiger när det inte finns någon konkurrens från unionstillverkarna. Slutligen är unionstillverkarnas överlevnad nyckeln till EU:s digitala suveränitet.

| (609) | Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av optiska fiberkablar från Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(609)

Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av optiska fiberkablar från Folkrepubliken Kina.

8.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (610) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(610)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (611) | På grundval av det ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:






  Företag | Slutgiltig antidumpningstull |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(611)

På grundval av det ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

Övriga samarbetsvilliga företag

31,2  %

Alla övriga företag

44,0  %

| (612) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet närstående enheter till de specifikt nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”Alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(612)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet närstående enheter till de specifikt nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”Alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (613) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (152). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer en förordning om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(613)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (152). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer en förordning om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

152

Europeiska unionens officiella tidning

| (614) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatserna i denna förordning är uteslutande tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Folkrepubliken Kina och som tillverkats av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den berörda produkten som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet närstående enheter till de specifikt nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”Alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(614)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatserna i denna förordning är uteslutande tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Folkrepubliken Kina och som tillverkats av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den berörda produkten som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet närstående enheter till de specifikt nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”Alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (615) | För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(615)

För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

| (616) | I en sammanfattning som gjordes efter det uteblivna införandet av åtgärder hävdade CCCME att det fanns ett tydligt samband mellan den sjunkande försäljningen av optiska fiberkablar för unionsindustrin (och den globala industrin) och pandemins början, och att denna situation måste åtgärdas, antingen genom ett tillfälligt upphävande av antidumpningsåtgärderna under nio månader eller genom att åtgärdernas giltighetstid begränsas till två år. I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att kommissionen inte tagit hänsyn till covid-19-pandemins följder och att man felaktigt lagt skulden för den ekonomiska nedgång som följde efter pandemin på importen från Kina. Två importörer hävdade också att kommissionen inte tagit vederbörlig hänsyn till pandemins effekter. Dessutom hävdade CCCME att produkter som optiska fiberkablar skulle komma att vara av avgörande betydelse för unionsindustrin under återhämtningsperioden efter covid-19-pandemin, särskilt med tanke på 5G-utbyggnaden. CCCME hävdade att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till att det blir kritisk brist på den aktuella produkten i unionen och till avsevärda prisökningar för den berörda produkten. Enligt CCCME är det mot bakgrund av dessa omständigheter berättigat med ett tillfälligt upphävande av antidumpningsåtgärderna under nio månader eller genom att åtgärdernas giltighetstid begränsas till två år. Connect Com hävdade också att de stigande råvarukostnaderna och effekterna av covid-19-pandemin inte beaktats vederbörligen och att åtgärderna måste upphävas. |
| --- | --- |

(616)

I en sammanfattning som gjordes efter det uteblivna införandet av åtgärder hävdade CCCME att det fanns ett tydligt samband mellan den sjunkande försäljningen av optiska fiberkablar för unionsindustrin (och den globala industrin) och pandemins början, och att denna situation måste åtgärdas, antingen genom ett tillfälligt upphävande av antidumpningsåtgärderna under nio månader eller genom att åtgärdernas giltighetstid begränsas till två år. I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCME att kommissionen inte tagit hänsyn till covid-19-pandemins följder och att man felaktigt lagt skulden för den ekonomiska nedgång som följde efter pandemin på importen från Kina. Två importörer hävdade också att kommissionen inte tagit vederbörlig hänsyn till pandemins effekter. Dessutom hävdade CCCME att produkter som optiska fiberkablar skulle komma att vara av avgörande betydelse för unionsindustrin under återhämtningsperioden efter covid-19-pandemin, särskilt med tanke på 5G-utbyggnaden. CCCME hävdade att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till att det blir kritisk brist på den aktuella produkten i unionen och till avsevärda prisökningar för den berörda produkten. Enligt CCCME är det mot bakgrund av dessa omständigheter berättigat med ett tillfälligt upphävande av antidumpningsåtgärderna under nio månader eller genom att åtgärdernas giltighetstid begränsas till två år. Connect Com hävdade också att de stigande råvarukostnaderna och effekterna av covid-19-pandemin inte beaktats vederbörligen och att åtgärderna måste upphävas.

| (617) | När det gäller dessa påståenden visade undersökningen att covid-19-pandemin endast hade en mycket begränsad och temporär inverkan på industrin (se skälen 426 och 579) och inte förhindrade den betydande ökningen av förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden. Vad gäller tillfälligt upphävande enligt artikel 14.4 var parternas begäran generisk och ogrundad. Om det framkommer bevisning för att villkoren på marknaden har förändrats tillfälligt på ett sådant sätt att det inte är sannolikt att skadan återkommer, och bara om det är i unionens intresse, kan kommissionen undersöka om ett tillfälligt upphävande skulle vara berättigat i framtiden. Vad gäller en förkortning av åtgärdernas varaktighet har undersökningsresultaten om skada, orsakssamband och unionens intresse bekräftat att unionsindustrin har lidit skada på grund av den dumpade importen från de kinesiska exporterande tillverkarna och också att det inte finns några tvingande skäl i form av unionsintressen som kan berättiga en förkortning av åtgärdernas varaktighet. Av dessa orsaker avvisas dessa begäranden. |
| --- | --- |

(617)

När det gäller dessa påståenden visade undersökningen att covid-19-pandemin endast hade en mycket begränsad och temporär inverkan på industrin (se skälen 426 och 579) och inte förhindrade den betydande ökningen av förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden. Vad gäller tillfälligt upphävande enligt artikel 14.4 var parternas begäran generisk och ogrundad. Om det framkommer bevisning för att villkoren på marknaden har förändrats tillfälligt på ett sådant sätt att det inte är sannolikt att skadan återkommer, och bara om det är i unionens intresse, kan kommissionen undersöka om ett tillfälligt upphävande skulle vara berättigat i framtiden. Vad gäller en förkortning av åtgärdernas varaktighet har undersökningsresultaten om skada, orsakssamband och unionens intresse bekräftat att unionsindustrin har lidit skada på grund av den dumpade importen från de kinesiska exporterande tillverkarna och också att det inte finns några tvingande skäl i form av unionsintressen som kan berättiga en förkortning av åtgärdernas varaktighet. Av dessa orsaker avvisas dessa begäranden.

9.   RETROAKTIVT INFÖRANDE AV ANTIDUMPNINGSTULLAR

RETROAKTIVT INFÖRANDE AV ANTIDUMPNINGSTULLAR

| (618) | Såsom anges i skäl 4 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i Kina till föremål för registrering genom förordningen om registrering för att det skulle vara möjligt att retroaktivt tillämpa antidumpningsåtgärder i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(618)

Såsom anges i skäl 4 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i Kina till föremål för registrering genom förordningen om registrering för att det skulle vara möjligt att retroaktivt tillämpa antidumpningsåtgärder i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen.

| (619) | I enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen kan tullar tillämpas retroaktivt på produkter ”som införts för konsumtion högst 90 dagar före den dag då de provisoriska åtgärderna började tillämpas”. |
| --- | --- |

(619)

I enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen kan tullar tillämpas retroaktivt på produkter ”som införts för konsumtion högst 90 dagar före den dag då de provisoriska åtgärderna började tillämpas”.

| (620) | Eftersom inga provisoriska tullar infördes kan det inte förekomma någon retroaktiv tillämpning. Registreringen av import bör därför avbrytas. |
| --- | --- |

(620)

Eftersom inga provisoriska tullar infördes kan det inte förekomma någon retroaktiv tillämpning. Registreringen av import bör därför avbrytas.

10.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (621) | När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (153) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(621)

När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (153) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

153

Europeiska unionens officiella tidning

| (622) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(622)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av enkelmods optiska fiberkablar, bestående av en eller flera individuellt skärmade fibrer, med skyddshölje, med eller utan ingående elektriska ledare, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8544 70 00 (Taric-nummer 8544700010), och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

Följande produkter ingår inte:

| i) | Kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna. |
| --- | --- |

i)

Kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna.

| ii) | Optiska fiberkablar för undervattensbruk. Optiska fiberkablar för undervattensbruk är plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler. |
| --- | --- |

ii)

Optiska fiberkablar för undervattensbruk. Optiska fiberkablar för undervattensbruk är plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| FTT-gruppen:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

FTT-gruppen:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

C696

ZTT-gruppen:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

C697

Andra samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilaga I

31,2  %

Alla övriga företag

44,0  %

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som innehåller en försäkran, vilken ska vara daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå tjänstemannens namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (mängd) (berörd produkt) som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

5.   I tulldeklarationen ska det anges vilken längd i kilometer av den produkt som beskrivs i artikel 1.1 som det är fråga om, förutsatt att denna uppgift är förenlig med bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (154).

Artikel 2

Om en ny exporterande tillverkare från Folkrepubliken Kina tillhandahåller kommissionen tillräcklig bevisning får bilagan ändras genom att den nya exporterande tillverkaren förs upp i förteckningen över samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet, vilket innebär att den nya exporterande tillverkaren omfattas av den tillämpliga vägda genomsnittliga antidumpningstullen, nämligen 31,2 %. En ny exporterande tillverkare ska tillhandahålla bevisning för att

| a) | den inte exporterade de varor som anges i artikel 1.1 med ursprung i Folkrepubliken Kina under undersökningsperioden (1 juli 2019–30 juni 2020), |
| --- | --- |

a)

den inte exporterade de varor som anges i artikel 1.1 med ursprung i Folkrepubliken Kina under undersökningsperioden (1 juli 2019–30 juni 2020),

| b) | den inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

den inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och

| c) | antingen faktiskt har exporterat de berörda varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Folkrepubliken Kina eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att efter undersökningsperiodens utgång exportera en betydande kvantitet till unionen. |
| --- | --- |

c)

antingen faktiskt har exporterat de berörda varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Folkrepubliken Kina eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att efter undersökningsperiodens utgång exportera en betydande kvantitet till unionen.

Artikel 3

Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/548 av den 29 mars 2021 om registrering av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 316, 24.9.2020, s. 10).

2

(3)  Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 442, 21.12.2020, s. 18).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/548 av den 29 mars 2021 om registrering av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 109, 30.3.2021, s. 71).

4

(5)  Se WTO-panelens rapport Mexico – Anti-Dumping Investigation of High Fructose Corn Syrup (HFCS) from the United States (WT/DS132/R) av den 28 januari 2000, punkt 7.73.

5

Mexico – Anti-Dumping Investigation of High Fructose Corn Syrup (HFCS) from the United States

(6)  Dom av den 15 december 2016, Gul Ahmed Textile Mills Ltd mot Europeiska unionens råd, T-199/04 RENV, EU:T:2016:740, punkterna 92–93.

6

(7)  Dom av den 11 juli 2017, Viraj Profiles Ltd mot Europeiska unionens råd, T-67/14, EU:T:2017:481, punkt 98.

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1693 av den 9 oktober 2019 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 259, 10.10.2019, s. 15).

8

(9)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2479.

9

(10)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

10

(11)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 20 december 2017, Significant distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations, SWD(2017) 483 final/2.

11

Significant distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

(12)  Rapporten – kapitel 2, s. 6–7.

12

(13)  Rapporten – kapitel 2, s. 10.

13

(14)  http://www.gov.cn/guoqing/2018-03/22/content_5276318.htm (senast besökt den 17 juni 2021).

14

(15)  Rapporten – kapitel 2, s. 20-21.

15

(16)  Rapporten – kapitel 3, s. 41 och 73–74.

16

(17)  Rapporten – kapitel 6, s. 120-121.

17

(18)  Rapporten – kapitel 6. s. 122–135.

18

(19)  Rapporten – kapitel 7, s. 167-168.

19

(20)  Rapporten – kapitel 8, s. 169–170 och 200–201.

20

(21)  Rapporten – kapitel 2, s. 15–16, kapitel 4, s. 50 och s. 84 samt kapitel 5, s. 108–109.

21

(22)  Rapporten – kapitel 3, s. 22–24, och kapitel 5, s. 97–108.

22

(23)  Rapporten – kapitel 5, s. 104-109.

23

(24)  FTT avser hädanefter FiberHome Telecommunication Technologies Co. FTT-gruppen definieras i skäl 42.

24

(25)  Se företagets årsrapport för 2019, s. 42: https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, (senast besökt den 7 april 2021).

25

(26)  China Huaxin Post and Telecommunications innehar 23,73 % och Yangtze Communication Industry Group (YCIG) innehar 15,82 % och båda är företag som kontrolleras av SASAC (se YCIG:s årsrapport för 2019, s. 64: http://www.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/2020-04-30/600345_20200430_2.pdf (senast besökt den 7 april 2021).

26

(27)  Med ZTT avses hädanefter Jiangsu Zhongtian Technology Co. ZTT-gruppen definieras i skäl 42.

27

ZTT

(28)  Se http://en.tayho.com.cn/about/companyprofile.htm (hämtad den 26 mars 2021) och https://www.businesswire.com/news/home/20170925005664/en/Global-and-China-Aramid-Fiber-Industry-Report-2017-2021---Research-and-Markets.

28

(29)  Se https://video.ceultimate.com/100009_2012105017/Wanhua_Annual_Report_of_2018.pdf, s. 190 och not 1 på s. 191 (senast besökt den 26 mars 2021).

29

(30)  Se https://www.fitchratings.com/research/international-public-finance/yantai-guofeng-investment-holdings-group-co-ltd-23-12-2020.

30

(31)  Se https://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-aramid-fiber-markets-2021-300532604.html.

31

(32)  Se http://www.sinopec.com/listco/en/about_sinopec/our_company/company.shtml (senast besökt den 26 mars 2021).

32

(33)  Se http://www.sinochemintl.com/13873.html och http://www.sinochem.com/en/1250.html (senast besökte den 26 mars 2021).

33

(34)  Uppgifter för 2015 från Kinas statistiska årsbok 2016, Kinas statistikorgan.

34

(35)  Se https://www.radiantinsights.com/research/high-density-polyethylene-hdpe-market-in-china.

35

(36)  Rapporten – kapitel 14, s. 358: 51 % privata företag och 49 % statsägda företag när det gäller tillverkning samt 44 % statsägda företag och 56 % privata företag räknat i kapacitet.

36

(37)  
  Källa: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (senast besökt den 12 april 2021), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steelenterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (senast besökt den 2 mars 2020), och www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senast besökt den 12 april 2021).

37

Källa

(38)  Finns tillgänglig på http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senast besökt den 12 april 2021) och http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (senast besökt den 12 april 2021).

38

(39)  Exempelvis sammanslagningen 2009 mellan det privata företaget Rizhao och det statsägda företaget Shandong Iron and Steel (se https://www.steelonthenet.com/kb/history-rizhao.html (senast besökt den 12 april 2021), och den av China Baowu Steel Group förvärvade majoritetsandelen i Magang Steel i juni 2019, se https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (senast besökt den 2 mars 2020).

39

(40)  Se Reuters, China’s Baosteel’s takeover of Wuhan to create world’s No 2 steelmaker: https://www.reuters.com/article/us-chinabaosteel-mergers-idUSKCN11Q0U3 (senast besökt den 12 april 2021).

40

China’s Baosteel’s takeover of Wuhan to create world’s No 2 steelmaker:

(41)  Rapporten – kapitel 5, s. 100–101.

41

(42)  Rapporten – kapitel 2, s. 26.

42

(43)  Rapporten – kapitel 2, s. 31-32.

43

(44)  Finns på https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (senast besökt den 27 oktober 2020).

44

(45)  Finns på www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (senast besökt den 10 mars 2021).

45

(46)  Financial Times (2020), Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise, som finns på https://on.ft.com/3mYxP4j.

46

Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise

(47)  Se företagets webbplats: https://www.cict.com/portal/list/index/cid/8.html#about_1 (senast besökt den 31 mars 2021).

47

(48)  Se http://www.wehdz.gov.cn/ggdj/djdt/202001/t20200116_875063.shtml (senast besökt den 7 april 2021).

48

(49)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/.

49

(50)  http://www.fiberhome.com/en/about/61.aspx.

50

(51)  Se artikeln Revisiting the spirit of General Secretary Xi Jinping’s important speech during his visit to Hubei – Employees of the Optics Valley Construction visited Fiberhome Technology Group. Webbplatsen för Optics Valley Construction Company i Wuhan. 17 maj 2018: http://ggjstz.cn/lzjs/6372.jhtml (senast besökt den 7 april 2021).

51

Revisiting the spirit of General Secretary Xi Jinping’s important speech during his visit to Hubei – Employees of the Optics Valley Construction visited Fiberhome Technology Group

(52)  https://www.zttcable.com/leadership.html.

52

(53)  Se artikeln på ZTT:s webbplats av den 31 oktober 2018: https://www.chinaztt.cn/news/show-48021.html (senast besökt den 31 mars 2021).

53

(54)  Se artikeln på ZTT:s webbplats av den 2 juli 2019: https://www.chinaztt.cn/news/show-48431.html.

54

(55)  Se artikeln Advanced Grassroot Party organization in Jiangsu Province: Party Committee of Hengtong Group Co., Ltd”. Webbplatsen för det kinesiska kommunistpartiet i provinsen Jiangsu. 3 juli 2019: http://www.jszzb.gov.cn/zzjs/info_15.aspx?itemid=27375 (senaste hämtad den 7 april 2021).

55

Advanced Grassroot Party organization in Jiangsu Province: Party Committee of Hengtong Group Co., Ltd

(56)  Se artikeln på företagets webbplats, offentliggjord den 28 juni 2018: https://www.yofc.com/view/580.html (senast besökt den 7 april 2021).

56

(57)  Se artikeln på företagets webbplats, offentliggjord den 29 juni 2019 https://www.yofc.com/view/2480.html.

57

(58)  https://baike.baidu.com/item/%E8%96%9B%E6%B5%8E%E8%90%8D (senast besökt den 22 januari 2021).

58

(59)  https://stock.qianzhan.com/item/geren-43059620fb44.html (senast besökt den 7 april 2021).

59

(60)  http://www.fiberhome.com/invest/default.aspx#glc (senast besökt den 7 april 2021).

60

(61)  http://zmfdz.news.cn/345/index.html (senast besökt den 7 april 2021).

61

(62)  https://baike.baidu.com/item/%E9%A9%AC%E6%9D%B0/53398702 (senast besökt den 7 april 2021).

62

(63)  Rapporten – kapitel 14.1–14.3.

63

(64)  Rapporten – kapitel 4, s. 41–42 och 83.

64

(65)  Se den vägledande katalogen med nyckelprodukter och nyckeltjänster inom strategiska framväxande industrier: http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf och katalogen med de fyra viktigaste elementen för Made in China 2025 http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html och http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf.

65

(66)  Rapporten – kapitel 2, s. 17.

66

(67)  Se särskilt kapitel 25 – avsnitt 1 och 4, kapitel 26 och målen för tillgång till internet i kapitel 3 – ruta 2 i femårsplanen: https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf.

67

(68)  I avsnitt 2.1 anges särskilt följande i den trettonde femårsplanen för strategisk framväxande industri: ”1. Bygga upp infrastrukturen för att skapa ett starkt nätverk i landet. Kraftigt främja ”Broadband China”-strategin. [...] Starkt stödja upprättandet av fiberoptiska höghastighetsnät. Utveckla pilotprojekt för storskalig tillämpning av ny smart nätverksteknik och främja uppgradering av de nationella stamnäten för att möjliggöra höghastighetsöverföring, flexibel anpassning och smart anpassning. Fullt ut ta steget mot heloptiska nät, påskynda främjandet av optisk nättäckning i stadsområden, tillhandahålla tillgänglighetstjänster på mer än 1 000 megabit per sekund (1 000 Mbit/s) och möjliggöra flexibla val av bandbredder på mer än 100 Mbit/s för hushållsanvändare i stora och medelstora städer. Flerpartssamarbete för att främja förbättrad fiberoptisk bredbandstäckning på landsbygden. Mer än 98 % av de administrativa byarna ska ha tillgång till optisk fiber, stödberättigade områden ska ge tillgång till tjänster på mer än 100 Mbit/s, och mer än hälften av hushållen på landsbygden ska ha ett flexibelt val av bandbredder på mer än 50 Mbit/s. Främja utvecklingen av infrastruktur för trippeltjänster: http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-12/19/content_5150090.htm (senast besökt den 6 april 2021).

68

(69)  Se särskilt avsnitt 3.2: ”Stärka anläggningen av internetinfrastruktur. Stärka planeringen och utformningen av industriell internetinfrastruktur och bygga ett industriellt internet med låg latens, hög tillförlitlighet och bred täckning. Påskynda utbyggnaden och anläggningen av optiska fibernät, mobila kommunikationsnät och trådlösa lokala nät i tillverkningskluster, genomföra bredbandsuppgraderingar av informationsnät och förbättra företagens bredbandskapacitet”: http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/19/content_9784.htm.

69

(70)  Rapporten – kapitel 4, s. 56 och följande officiella information av den 4 juli 2015: http://english.gov.cn/policies/latest_releases/2015/07/04/content_281475140165588.htm.

70

(71)  Se http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm (senast besökt den 30 mars 2021).

71

(72)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm (senast besökt den 29 mars 2021).

72

(73)  Se http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/12/content_5159124.htm och http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/12/5159124/files/05242d361d164de587440d7e849f992e.pdf (senast besökta den 30 mars 2021). I handlingsplanen anges särskilt följande i avsnitt 2: ”1. Påskynda förbättringen av en ny generation av höghastighetsnät för optisk fiber.[...] Prioritera stöd till utvidgningen av den faktiska täckningen av fiberoptiska bredbandsnät i landsbygdsområden. Mål: Senast 2018 kommer 90 000 kilometer optiska basnätskablar att läggas till, 200 miljoner portar för fiber till hemmet kommer att läggas till och optisk nättäckning kommer att uppnås i stadsområden och ge tillgång till mer än 1 000 megabit per sekund samt ett flexibelt urval som överstiger 100 megabit per sekund för bredbandsanvändare i stora och medelstora städer. Andelen optisk fiber i administrativa byar ska öka från 75 % till 90 %” Avsnitt 4: ”Stärka det ekonomiska stödet.[...] Använda centrala budgetinvesteringar för att fortsätta att stödja uppbyggnaden av informationsinfrastruktur i landsbygdsområden, påskynda genomförandet av ett pilotprogram för kompensationsmekanismer för samhällsomfattande telekommunikationstjänster med inriktning på bredbandsnät samt främja uppnåendet av de mål om landsbygdsnätverk som anges i den trettonde femårsplanen så snart som möjligt. Stärka det ekonomiska stödet till nyckelprojekt. [...]”.

73

(74)  Rapporten – kapitel 4, s. 47.

74

(75)  Rapporten – kapitel 4, s. 67.

75

(76)  Se In-depth report on optical fiber and cable industry. Analysis of demand for optical fiber and cable in 2019. Communication Worlds webbplats. 9 april 2018: http://www.cww.net.cn/article?id=429906 (senast besökt den 30 mars 2021). Se i synnerhet följande utdrag: ”Historiskt sett har alla former av gynnsam politik, såsom ”Broadband China”-strategin, varit den direkta drivkraften bakom utvecklingen av Kinas optiska kommunikation. På grundval av ”Broadband China”-strategin och ”Internet +”-strategin samt politiken för höjd hastighet och sänkta avgifter och annan politik har Kinas uppbyggnad av optiska fibernät gjort stora framsteg, och täckningen för fiber till hemmet har ökat till över 80 %. I framtiden förväntas denna typ av politiska åtgärder fortsätta på lång sikt.[...] Under 2017 utfärdade staten successivt fyra nya strategier för att främja utvecklingen av informationsindustrin, stordataindustrin, molnbaserade datortjänster och sakernas internet, som alla så småningom kommer att nå fram till den grundläggande optiska kommunikationsindustrin. [...] De industrier som berörs av ovanstående fyra politikområden utgör grunden för utvecklingen av optiska kommunikationsnät: Att främja utvecklingen av dessa industrier på ett effektivt sätt skapar goda politiska och utvecklingsmässiga förutsättningar för Kinas optiska kommunikationsindustri. På utbudssidan förväntas åtgärderna för att skydda sektorn för optisk kommunikation fortsätta. Antidumpningspolitiken för optisk kommunikation har sedan 2015 effektivt skyddat utvecklingen av den inhemska industrin för fiberoptiska kablar. När det gäller den optiska kommunikationsindustrins viktiga ställning förväntas de relevanta skyddsåtgärderna fortsätta i samband med att de globala handelskonflikterna intensifieras. Handelsministeriet har tillämpat tre antidumpningsåtgärder mot importerade fiberoptiska kablar under 2017 och kommer att fortsätta att upprätthålla ett gott leveransmönster på marknaden för fiberoptiska kablar. [...] Tack vare å ena sidan industripolitiskt stöd i senare led och å andra sidan antidumpningsåtgärderna på utbudssidan kommer fördelarna för Kinas industripolitik för optisk fiber och optiska kablar att fortsätta i allt större grad.”

76

In-depth report on optical fiber and cable industry. Analysis of demand for optical fiber and cable in 2019

(77)  Se artikeln China’s government guidance funds explore the way to support SME’s transformation and upgrade, Xinye Capitals webbplats, 14 juni 2019: http://www.sinye.club/a/changjingsheying/2019/0614/247.html (senast besökt den 6 april 2021).

77

China’s government guidance funds explore the way to support SME’s transformation and upgrade

(78)  Se artikeln om kommunikationsföretaget Zhiguang på Shandong Dazhongs officiella webbplats av den 7 augusti 2019: https://sd.dzwww.com/sdnews/201908/t20190807_19032401.htm (senast besökt den 7 april 2021).

78

(79)  Se följande artiklar: Tongding Internet subsidiary introduced a RMB 500 million external investment to strengthen the competitiveness of light rods, SINA:s webbplats, 29 april 2020: https://tech.sina.com.cn/roll/2020-04-29/doc-iircuyvi0538406.shtml (senast besökt den 6 april 2021), och ”Listing and Development Guiding Fund set up by Suzhou Municipality (limited partnership) and related capital participate in the establishment of a specific fund not exceeding RMB 1 billion”, Chipingnews, 3 februari 2020, http://www.chipingnews.com.cn/system/2020/0203/content_945.html (senast besökt den 9 april 2021). Se utdrag ur den senare: [Fonden]”ska minska trycket på driften hos och verksamheten i den kontrollerande aktieägaren Tongding Group och stödja en hållbar utveckling av Tongding Interconnection Information. [...] Målet för distriktet Suzhou Wujiang till stöd för den särskilda fonden för utveckling av privata företag är att minska skuldkvoten för nyckelaktieägare som innehar börsnoterade företag i distriktet Suzhou Wujiang och att gynna företagens hållbara utveckling.”

79

Tongding Internet subsidiary introduced a RMB 500 million external investment to strengthen the competitiveness of light rods,

(80)  Se artikeln ”Wuhan East Lake: a National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies”, Pedatas webbplats, 27 februari 2013: https://free.pedata.cn/755314.html (senast besökt den 6 april 2021). Se utdrag: ”Tio företag har upptagits i den nya tredje styrelsen (New Third Board) och erhållit motsvarande statliga subventioner.[...] När det gäller att locka till sig kapitalinvesteringar för att etablera sig i parken eller investera i företag i parken har de relevanta avdelningarna i provinsen Hubei, Wuhans kommun och East Lake High-tech Zone inrättat riskkapitalfonder. Jämfört med högteknologiska zoner i kustområden är dess attraktionskraft för riskkapital- och privatkapitalinstitut relativt betydande på grund av dess små hinder för företagsregistrering, starka stöd till stimulansåtgärder och stora antal statliga vägledningsfonder, även om kapitalinvesteringsindustrin i den inlandsbaserade delen av East Lake High-tech Zone inleddes senare”.

80

(81)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf (senast besökt den 7 april 2021), s. 133 och 138–139.

81

(82)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf (senast besökt den 7 april 2021), s. 205 och 215.

82

(83)  http://download.hexun.com/ftp/all_stockdata_2009/all/120/769/1207690337.pdf (senast besökt den 7 april 2021), s. 238 och 249.

83

(84)  Se avsnitt 3.3.1 i katalogen.

84

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf.

(85)  Se avsnitt 2.3 i planen: ”Högpresterande fibrer: Påskynda utvecklingen av ultrastark film, syraresistenta, alkaliresistenta och korrosionsresistenta högpresterande fibrer, fokusera på att främja serieproduktion av högpresterande fiberproduktsorter såsom kolfiber, kontinuerliga basaltfibrer och aramid, samt kraftfullt utveckla polyfenylensulfidfiber och polyimidfiber och polytetrafluoretenfiber samt andra produkter för att ytterligare förbättra fiberns prestandaindex.” https://weixin.87188718.com/FourFlat/PeiXun.aspx?id=194161 (senast besökt den 6 april 2021).

85

(86)  Rapporten – kapitel 12, s. 294.

86

(87)  Se meddelandet från folkregeringen i provinsen Zhejiang om utfärdande av provinsen Zhejiangs åtgärdsplan för omfattande omvandling och uppgradering av tillverkningsindustrier (2017–2020): http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html (senast besökt den 6 april 2021).

87

(88)  Rapporten – kapitel 16, s. 419–420.

88

(89)  Rapporten – kapitel 8, s. 177.

89

(90)  Rapporten – kapitel 16, s. 406–424.

90

(91)  Rapporten – kapitel 12, s. 283 och 285.

91

(92)  Rapporten – kapitel 10, s. 221–230.

92

(93)  Rapporten – kapitel 6, s. 138–149.

93

(94)  Rapporten – kapitel 9, s. 216.

94

(95)  Rapporten – kapitel 9, s. 213–215.

95

(96)  Rapporten – kapitel 9, s. 209–211.

96

(97)  Rapporten – kapitel 13, s. 332–337.

97

(98)  Rapporten – kapitel 13, s. 336.

98

(99)  Rapporten – kapitel 13, s. 337–341.

99

(100)  Rapporten – kapitel 6, s. 114–117.

100

(101)  Rapporten – kapitel 6, s. 119.

101

(102)  Rapporten – kapitel 6, s. 120.

102

(103)  Rapporten – kapitel 6, s. 121–122, 126–128 och 133–135.

103

(104)  Se det officiella policydokumentet från Kinas bank- och försäkringstillsynskommission (CBIRC) av den 28 augusti 2020: Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022): http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (senast besökt den 3 april 2021). I planen anges att man ska ”ytterligare genomföra andan i generalsekreterare Xi Jinpings huvudanförande om att påskynda reformen av företagsstyrningen inom finanssektorn”. Dessutom syftar avsnitt II i planen till att främja en organisk integrering av partiets ledarskap i bolagsstyrningen, enligt följande: ”Vi ska göra integreringen av partiets ledarskap i bolagsstyrningen ska göras mer systematisk, standardiserad och förfarandebaserad [...] Större operativa frågor och ledningsfrågor måste ha diskuterats av partikommittén innan beslut fattas av styrelsen eller den högsta ledningen.”

104

Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022)

(105)  Se CBIRC:s meddelande om storkundsbankernas resultatutvärderingsmetod, som offentliggjordes den 15 december 2020: http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (senast besökt den 12 april 2021).

105

(106)  Se IMF:s arbetsdokument Resolving China’s Corporate Debt Problem (Att lösa Kinas problem med företagens skuldsättning) av Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan Yu och Longmei Zhang, oktober 2016, WP/16/203.

106

(107)  Rapporten – kapitel 6, s. 121–122, 126–128 och 133–135.

107

(108)  Se OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019, OECD Publishing, Paris. s. 29:

108

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en.

(109)  Se http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (senast besökt den 12 april 2021).

109

(110)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/492 av den 1 april 2020 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar beträffande import av vissa vävda och/eller sydda glasfibermaterial med ursprung i Folkrepubliken Kina och Egypten (EUT L 108, 6.4.2020, s. 1).

110

(111)  Rapporten – kapitel 5, s. 90–92.

111

(112)  Se också rapporten – kapitel 5, s. 100–103.

112

(113)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, SWD(2020) 242 final, 22.10.2020, tillgängligt på https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/october/tradoc_158997.pdf.

113

(114)  Se rapporten – kapitel 4.

114

(115)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

115

(116)  https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/sites/near/files/turkey_report_2020.pdf.

116

(117)  Se till exempel dom av den 17 december 2008, HEG Ltd och Graphite India Ltd mot Europeiska unionens råd, T-462/04, EU:T:2008:586, punkt 68 och där angiven rättspraxis.

117

(118)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1267 av den 26 juli 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 200, 29.7.2019, s. 4).

118

(119)  https://www.gtis.com/gta/.

119

(120)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (EUT L 123, 19.5.2015, s. 33).

120

(121)  Rådets förordning (EG) nr 368/98 av den 16 februari 1998 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av glyfosat med ursprung i Folkrepubliken Kina och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen (EGT L 47, 18.2.1998, s. 1), skäl 15.

121

(122)  Dom av den 22 oktober 1991, Detlef Nölle ("Eugen Nölle") mot Hauptzollamt Bremen-Freihafen, C-16/90, EU:C:1991:402, punkt 27.

122

(123)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/607 av den 14 april 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av citronsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina, som utvidgats till att även omfatta import av citronsyra som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 129, 15.4.2021, s. 73).

123

(124)  https://your.fitch.group/rs/732-CKH-767/images/Fitch_10069753.pdf?mkt_tok=eyJpIjoiWmpSa1pXWTROREJpWkRVMCIsInQiOiJ1NnhzNGptTmpwaUQrcUNiM2ZERDAycU1UV3dwcEQzaG5ORGNIUVFHTlBLZTduYXhPS1BhaHNaQVdQUzVUTmFkRzRBQk9PQ2pkSFR3V1c0Y24wMEZPdz09In0%3D.

124

(125)  https://ar.prysmiangroup.com/en.

125

(126)  Antidumpningsklagomål – En handledning, s. 17.

126

(127)  C-16/90, Detlef Nölle ("Eugen Nölle") mot Hauptzollamt Bremen-Freihafen, punkt 20.

127

(128)  Enligt ansvarsfriskrivningen i Antidumpningsklagomål – En handledning är handledningen inte ett rättsligt bindande dokument. Det som anges i den är inte obligatoriskt. Informationen som de klagande inger kan variera beroende på de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall. Handledningen är endast avsedd som allmänna råd. Det kan finnas omständigheter då ett annat tillvägagångssätt kan vara lämpligt i det enskilda fallet. Därmed går det inte heller att utifrån denna handledning dra några slutsatser om vad som kan anses vara godtagbart i antidumpningsklagomål. Det faktum att denna handledning följs innebär inte heller automatiskt att ett klagomål godtas. Varje enskilt fall ska analyseras för sig.

128

(129)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112295.pdf.

129

(130)  Dom av den 22 mars 2012, Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) mot Hauptzollamt Hamburg-Stadt, C-338/10, EU:C:2012:158, punkt 34.

130

(131)  Rådets förordning (EG) nr 368/98 av den 16 februari 1998 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av glyfosat med ursprung i Folkrepubliken Kina och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen (EGT L 47, 18.2.1998, s. 1), skäl 15.

131

(132)  Artikel 2.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21) har ersatts av den nuvarande texten i artikel 2.7 i grundförordningen genom artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2321 om ändring av förordning (EU) 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen och förordning (EU) 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen av den 12 december 2017.

132

(133)  https://www.prysmiangroup.com/sites/default/files/business_markets/markets/downloads/datasheets/OPGW-TUBAL_1.pdf.

133

(134)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/a/argentina/ARG.pdf (s. 44), https://www.argentina.gob.ar/trabajo/casasparticulares/empleador/remuneracionesyrecibos/aguinaldo, https://www.mondaq.com/argentina/employee-rights-labour-relations/536000/labor-costs-in-argentina.

134

(135)  https://www.indec.gob.ar/indec/web/Nivel4-Tema-4-31-61.

135

(136)  https://www.argentina.gob.ar/enre/cuadros_tarifarios.

136

(137)  https://globalfinancials.com/index-admin.html.

137

(138)  Dom av den 25 juni 2015, PT Musim Mas mot rådet, T-26/12, EU:T:2015:437, punkt 53.

138

(139)  Dom av den 26 oktober 2016, PT Musim Mas mot rådet, C-468/15 P, EU:C:2016:803, punkt 46.

139

(140)  CRU:s marknadsprognos (augusti 2020), kompletterad med marknadsinformation från klagandena.

140

(141)  Dessa indikatorer baserades på direkta uppgifter som samlats in av klaganden om de åtta klagande eller stödjande unionstillverkarna (med undantag av ett företag av det orsaker som förklaras i skäl 409), vilka stod för nästan 80 % av unionstillverkarna i undersökningsperioden, samt en uppskattning för övriga unionstillverkare baserad på marknadsundersökningar och marknadsinformation.

141

(142)  
  CRU cables market outlook report, augusti 2020, s. 29, och CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region, februari 2021.

142

CRU cables market outlook report

CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region

(143)  Uppskattningarna har baserats på offentliga källor (CRU, artikel från den 10 januari 2020 med titeln Further instability on the horizon as tumultuous year ends och presentationssidor från CRU Wire Cable Conference i juni 2019) och klaganden har kommenterat dessa (klagomålet, fotnot 36).

143

Further instability on the horizon as tumultuous year ends

(144)  Dom av den 5 april 2017, Changshu City Standard Parts Factory och Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd mot Europeiska unionens råd, Förenade målen C-376/15 P och C-377/15 P, EU:C:2017:269, punkterna 58–60.

144

(145)  
  EGT L 362, 30.12.1988, s. 59, punkt 7.

145

(146)  Dom av den 17 december 1997, European Fertilizer Manufacturers Association (EFMA) mot Europeiska unionens råd, T-121/95, EU:C:1997:198, punkt 105.

146

(147)  Dessa är representativa och täcker 36 % av unionsindustrins försäljning under undersökningsperioden.

147

(148)  
  EUT L 87, 21.3.1998, s. 24.

148

(149)  Se dom av den 22 september 2021 i målet T-753/16, Severstal mot kommissionen, ECLI:EU:T:2021:612, punkterna 260–273.

149

(150)  I sitt tal om tillståndet i unionen 2020 fastslog kommissionsordförande Ursula von der Leyen följande: ”Den här investeringsökningen genom NextGenerationEU är en unik möjlighet att driva på utvecklingen i varenda by. Därför vill vi rikta in våra investeringar på säker uppkoppling, på utbyggnaden av 5G, 6G och fiber. NextGenerationEU är också en unik möjlighet att ta fram en mer sammanhållen europeisk strategi för digital uppkoppling och digital infrastruktur.” https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_20_1655.

150

(151)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet, 9.3.2021, COM(2021) 118 final.

151

(152)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat G, Rue de la Loi 170, 1049 Bryssel, Belgien.

152

(153)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

153

(154)  Bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

154

---

BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet

| Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd | C698 |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd | C700 |
| Fasten Group:






  — | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd |

Namn

Taric-tilläggsnummer

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd

C698

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd

C700

Fasten Group:

—

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd

| — | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd

C703

Jiangsu Etern Company Limited

C704

Jiangsu Hengtong Group:

| — | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd

| — | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd

| — | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd

| — | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Liangang Optoelectronic Technology Co., Ltd

C724

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd

C709

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd

C710

SDG Group:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd

C711

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd

C712

Shenzhen WanBao Optical Fiber Communication Co., Ltd

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd

C718

YOFC Group:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

| 18.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 410/153 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 410/153

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2012

av den 17 november 2021

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 30 september 2020 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål (den undersökta produkten) med ursprung i Indien och Indonesien (de berörda länderna) på grundval av artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 september 2020 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål (den undersökta produkten) med ursprung i Indien och Indonesien (de berörda länderna) på grundval av artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2).

kommissionen

den undersökta produkten

de berörda länderna

tillkännagivandet om inledande

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 17 augusti 2020 av European Steel Association (Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 17 augusti 2020 av European Steel Association (Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål.

Eurofer

klaganden

| (3) | Den 17 februari 2021 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av samma produkt med ursprung i Indien och Indonesien (antisubventionsundersökningen) (3). |
| --- | --- |

(3)

Den 17 februari 2021 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av samma produkt med ursprung i Indien och Indonesien (antisubventionsundersökningen) (3).

antisubventionsundersökningen

3

1.2   Registrering

Registrering

| (4) | Till följd av en begäran från klaganden som stöddes av erforderlig bevisning antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2021/370 (4) (registreringsförordningen), genom vilken import av den berörda produkten blev föremål för registrering enligt artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av en begäran från klaganden som stöddes av erforderlig bevisning antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2021/370 (4) (registreringsförordningen), genom vilken import av den berörda produkten blev föremål för registrering enligt artikel 14.5 i grundförordningen.

4

registreringsförordningen

1.3   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (5) | I enlighet med artikel 19a i grundförordningen försåg kommissionen den 30 april 2021 parterna med en sammanfattning av de föreslagna provisoriska tullarna och närmare uppgifter om beräkningen av dumpningsmarginalerna och de marginaler som är lämpliga för att undanröja skadan för unionsindustrin. Såsom förklaras i skäl 210 i förordningen om provisorisk tull beaktade kommissionen synpunkter som ansågs vara skriv- eller räknefel och korrigerade vid behov marginalerna i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 19a i grundförordningen försåg kommissionen den 30 april 2021 parterna med en sammanfattning av de föreslagna provisoriska tullarna och närmare uppgifter om beräkningen av dumpningsmarginalerna och de marginaler som är lämpliga för att undanröja skadan för unionsindustrin. Såsom förklaras i skäl 210 i förordningen om provisorisk tull beaktade kommissionen synpunkter som ansågs vara skriv- eller räknefel och korrigerade vid behov marginalerna i enlighet med detta.

| (6) | Den 28 maj 2021 införde kommissionen en provisorisk antidumpningstull genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/854 (5) (förordningen om provisorisk tull). |
| --- | --- |

(6)

Den 28 maj 2021 införde kommissionen en provisorisk antidumpningstull genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/854 (5) (förordningen om provisorisk tull).

5

förordningen om provisorisk tull

1.4   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (7) | Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för införandet av en provisorisk antidumpningstull (det preliminära utlämnandet av uppgifter) inkom klaganden, ett konsortium av importörer och distributörer (Euranimi (6)), en icke-närstående importör, en användare, de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och de indiska och indonesiska myndigheterna med skriftliga inlagor med sina åsikter om de preliminära undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(7)

Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för införandet av en provisorisk antidumpningstull (det preliminära utlämnandet av uppgifter) inkom klaganden, ett konsortium av importörer och distributörer (Euranimi (6)), en icke-närstående importör, en användare, de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och de indiska och indonesiska myndigheterna med skriftliga inlagor med sina åsikter om de preliminära undersökningsresultaten.

det preliminära utlämnandet av uppgifter

Euranimi

6

| (8) | De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Klaganden, konsortiet av importörer och distributörer, en icke-närstående importör, en användare och två exporterande tillverkare som ingick i urvalet hördes. |
| --- | --- |

(8)

De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Klaganden, konsortiet av importörer och distributörer, en icke-närstående importör, en användare och två exporterande tillverkare som ingick i urvalet hördes.

| (9) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. För att komma fram till sina slutgiltiga undersökningsresultat beaktade kommissionen de berörda parternas synpunkter och ändrade sina preliminära slutsatser när så var lämpligt. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. För att komma fram till sina slutgiltiga undersökningsresultat beaktade kommissionen de berörda parternas synpunkter och ändrade sina preliminära slutsatser när så var lämpligt.

| (10) | Kommissionen underrättade alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien (det slutliga utlämnandet av uppgifter). Alla parter beviljades en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. Synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter mottogs från Eurofer, unionstillverkaren och användaren Arinox, konsortiet av importörer och distributörer Euranimi, den icke-närstående importören LSI och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Dessutom lämnade IRNC (en samarbetsvillig exporterande tillverkare) synpunkter på Eurofers synpunkter på kommissionens strategi för dess inköp (se skälen 71–74). |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien (det slutliga utlämnandet av uppgifter). Alla parter beviljades en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. Synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter mottogs från Eurofer, unionstillverkaren och användaren Arinox, konsortiet av importörer och distributörer Euranimi, den icke-närstående importören LSI och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Dessutom lämnade IRNC (en samarbetsvillig exporterande tillverkare) synpunkter på Eurofers synpunkter på kommissionens strategi för dess inköp (se skälen 71–74).

det slutliga utlämnandet av uppgifter

| (11) | Parter som begärde att bli hörda gavs även möjlighet till detta. Klaganden, Euranimi, en icke-närstående importör, en användare som också visade sig vara en unionstillverkare, och en av de exporterande tillverkarna hördes. Mot bakgrund av dess synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter gjordes ytterligare ett slutligt utlämnande av uppgifter som begränsades till justeringar av vissa av företagets exportpriser till den exporterande tillverkaren IRNC. Kommissionen gav IRNC möjlighet att lämna synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter, men IRNC svarade inte. |
| --- | --- |

(11)

Parter som begärde att bli hörda gavs även möjlighet till detta. Klaganden, Euranimi, en icke-närstående importör, en användare som också visade sig vara en unionstillverkare, och en av de exporterande tillverkarna hördes. Mot bakgrund av dess synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter gjordes ytterligare ett slutligt utlämnande av uppgifter som begränsades till justeringar av vissa av företagets exportpriser till den exporterande tillverkaren IRNC. Kommissionen gav IRNC möjlighet att lämna synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter, men IRNC svarade inte.

| (12) | De synpunkter som lämnats av de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande i denna förordning där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(12)

De synpunkter som lämnats av de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande i denna förordning där så var lämpligt.

1.5   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (13) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande stickprovsförfarandet bekräftades skälen 6–14 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande stickprovsförfarandet bekräftades skälen 6–14 i förordningen om provisorisk tull.

1.6   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (14) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör att effekterna av covid-19-pandemin måste undersökas grundligt eftersom undersökningsperioden omfattade en extraordinär pandemi. |
| --- | --- |

(14)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör att effekterna av covid-19-pandemin måste undersökas grundligt eftersom undersökningsperioden omfattade en extraordinär pandemi.

| (15) | Kommissionen beaktade faktiskt det faktum att undersökningsperioden omfattade några månader då covid-19-pandemin pågick. Kommissionen identifierade och analyserade noggrant effekterna av covid-19-pandemin och drog slutsatsen att det förekommer skadevållande dumpning på unionsmarknaden som inte beror på effekterna av pandemin. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen beaktade faktiskt det faktum att undersökningsperioden omfattade några månader då covid-19-pandemin pågick. Kommissionen identifierade och analyserade noggrant effekterna av covid-19-pandemin och drog slutsatsen att det förekommer skadevållande dumpning på unionsmarknaden som inte beror på effekterna av pandemin.

| (16) | Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit beträffande undersökningsperioden och skadeundersökningsperioden bekräftades skäl 21 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit beträffande undersökningsperioden och skadeundersökningsperioden bekräftades skäl 21 i förordningen om provisorisk tull.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (17) | I det preliminära skedet begärde en unionsanvändare, Arinox, att kallvalsade produkter av rostfritt stål av stålsort 200 och 201 skulle undantas från produktdefinitionen. Kommissionen avvisade preliminärt begäran vilket förklaras i skälen 25–27 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(17)

I det preliminära skedet begärde en unionsanvändare, Arinox, att kallvalsade produkter av rostfritt stål av stålsort 200 och 201 skulle undantas från produktdefinitionen. Kommissionen avvisade preliminärt begäran vilket förklaras i skälen 25–27 i förordningen om provisorisk tull.

| (18) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter begränsade parten sin begäran om undantag till produkter av stålsort 200 motsvarande Jindal J4 eller JSLU DD (1 % nickel) med tjocklek 0,90 + 0/–0,060 mm för användning vid tillverkning av precisionsband av rostfritt stål. Man hävdade att produkten är lätt att identifiera, så det finns ingen risk för kringgående, det finns ingen utbytbarhet med andra produkttyper och produkten tillverkas inte av unionsindustrin. Enligt företaget är det dessutom lätt att kontrollera slutanvändningen. |
| --- | --- |

(18)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter begränsade parten sin begäran om undantag till produkter av stålsort 200 motsvarande Jindal J4 eller JSLU DD (1 % nickel) med tjocklek 0,90 + 0/–0,060 mm för användning vid tillverkning av precisionsband av rostfritt stål. Man hävdade att produkten är lätt att identifiera, så det finns ingen risk för kringgående, det finns ingen utbytbarhet med andra produkttyper och produkten tillverkas inte av unionsindustrin. Enligt företaget är det dessutom lätt att kontrollera slutanvändningen.

| (19) | Klaganden ifrågasatte den uppdaterade begäran om undantag från produktdefinitionen. Eurofer hävdade att de kvaliteter som anges av användaren i unionen är av kommersiell karaktär och inte definierade enligt någon internationell standard. Det finns därför ingen möjlighet för tullmyndigheterna att fastställa några referensvärden och kontrollera den undantagna produktens kemiska sammansättning. Dessutom skulle kontrollen av slutanvändningen innebära en orimlig börda för tullmyndigheterna. Vidare skulle ett undantag för dessa produkter som endast tillverkas av Jindal skapa en risk för korsvis kompensation som skulle kunna påverka åtgärdernas positiva verkan. |
| --- | --- |

(19)

Klaganden ifrågasatte den uppdaterade begäran om undantag från produktdefinitionen. Eurofer hävdade att de kvaliteter som anges av användaren i unionen är av kommersiell karaktär och inte definierade enligt någon internationell standard. Det finns därför ingen möjlighet för tullmyndigheterna att fastställa några referensvärden och kontrollera den undantagna produktens kemiska sammansättning. Dessutom skulle kontrollen av slutanvändningen innebära en orimlig börda för tullmyndigheterna. Vidare skulle ett undantag för dessa produkter som endast tillverkas av Jindal skapa en risk för korsvis kompensation som skulle kunna påverka åtgärdernas positiva verkan.

| (20) | Undersökningen har visat att sådana produkter är utbytbara i fråga om egenskaper. Kommissionen drog också slutsatsen att beviljandet av denna begäran om undantagande verkligen skulle utgöra en orimlig börda för tullmyndigheterna, som skulle behöva utföra ett laboratorietest och kontrollera slutanvändningen för varje sändning. Eftersom produkten är kopplad till en viss exporterande tillverkare kan risken för korsvis kompensation dessutom inte uteslutas. |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen har visat att sådana produkter är utbytbara i fråga om egenskaper. Kommissionen drog också slutsatsen att beviljandet av denna begäran om undantagande verkligen skulle utgöra en orimlig börda för tullmyndigheterna, som skulle behöva utföra ett laboratorietest och kontrollera slutanvändningen för varje sändning. Eftersom produkten är kopplad till en viss exporterande tillverkare kan risken för korsvis kompensation dessutom inte uteslutas.

| (21) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Arinox sin ursprungliga begäran om produktundantagande, dvs. att undanta produkter med låg nickelkvalitet på 200 och produkter med stålkvalitet 201 från produktdefinitionen. Arinox hävdade att produkter med låg nickelkvalitet 200 och produkter med stålkvalitet 201 i huvudsak inte är tillgängliga på unionsmarknaden och att unionstillverkarna inte har något intresse av att tillverka dessa produkter. Företaget förklarade att efter det preliminära utlämnandet av uppgifter blev det olönsamt att köpa produkter med stålkvalitet 201 från unionsindustrin och att det bara fanns en producent i unionen som kunde producera precisionsband av rostfritt stål med låg nickelkvalitet på 200. Arinox hävdade vidare att man redan lidit ekonomisk skada till följd av att dessa produkter inkluderades i den aktuella undersökningen, eftersom man på grund av produktens priskänslighet inte kunde överföra antidumpningstullen på sina kunder och att kommissionen nyligen beviljade ett undantagande av produkter i en liknande situation. |
| --- | --- |

(21)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Arinox sin ursprungliga begäran om produktundantagande, dvs. att undanta produkter med låg nickelkvalitet på 200 och produkter med stålkvalitet 201 från produktdefinitionen. Arinox hävdade att produkter med låg nickelkvalitet 200 och produkter med stålkvalitet 201 i huvudsak inte är tillgängliga på unionsmarknaden och att unionstillverkarna inte har något intresse av att tillverka dessa produkter. Företaget förklarade att efter det preliminära utlämnandet av uppgifter blev det olönsamt att köpa produkter med stålkvalitet 201 från unionsindustrin och att det bara fanns en producent i unionen som kunde producera precisionsband av rostfritt stål med låg nickelkvalitet på 200. Arinox hävdade vidare att man redan lidit ekonomisk skada till följd av att dessa produkter inkluderades i den aktuella undersökningen, eftersom man på grund av produktens priskänslighet inte kunde överföra antidumpningstullen på sina kunder och att kommissionen nyligen beviljade ett undantagande av produkter i en liknande situation.

| (22) | Företaget upprepade vidare att det finns betydande skillnader i fråga om fysiska, kemiska och tekniska egenskaper mellan produkter med stålkvalitet 200 och 201 och andra ståltyper som omfattas av den undersökta produkten, särskilt produkter av stålkvalitet 300, samt att den kemiska sammansättningen av produkter med stålkvalitet 200 och 201 enkelt kan kontrolleras av tullmyndigheterna med hjälp av lättillgängliga instrument och intyg från fabriksprovning. Företaget hävdade vidare att begäran om produktundantagande är knuten till en och samma slutanvändning och att företaget sannolikt är den enda användaren av begäran. |
| --- | --- |

(22)

Företaget upprepade vidare att det finns betydande skillnader i fråga om fysiska, kemiska och tekniska egenskaper mellan produkter med stålkvalitet 200 och 201 och andra ståltyper som omfattas av den undersökta produkten, särskilt produkter av stålkvalitet 300, samt att den kemiska sammansättningen av produkter med stålkvalitet 200 och 201 enkelt kan kontrolleras av tullmyndigheterna med hjälp av lättillgängliga instrument och intyg från fabriksprovning. Företaget hävdade vidare att begäran om produktundantagande är knuten till en och samma slutanvändning och att företaget sannolikt är den enda användaren av begäran.

| (23) | Företaget hävdade att risken för korsvis kompensation är begränsad, eftersom det huvudsakligen köper stålkvaliteter 200 och 201 från de berörda länderna och köper sina leveranser från olika tillverkare i dessa länder. |
| --- | --- |

(23)

Företaget hävdade att risken för korsvis kompensation är begränsad, eftersom det huvudsakligen köper stålkvaliteter 200 och 201 från de berörda länderna och köper sina leveranser från olika tillverkare i dessa länder.

| (24) | Arinox lade inte fram några ytterligare bevis för att det är omöjligt att utbyta produkter med stålkvalitet 200 och 201 mot andra ståltyper, förutom att hävda att detta är ekonomiskt orimligt. Så som redan fastställts i skäl 20, kräver tullmyndigheters kontroll av den kemiska sammansättningen att man utför ett laboratorietest, vilket skulle innebära en tung börda för tullmyndigheterna, särskilt eftersom detta skulle behöva utföras för varje sändning av den produkt som man begärt ska undantas. Risken för korsvis kompensation är en objektiv bedömning, och de uppgifter som företaget lämnade om sina inköp av produkter med stålkvalitet 200 och 201 och andra produkter från de berörda länderna visade att det köpte andra produkter som omfattas av produktdefinitionen i den aktuella undersökningen från dessa länder, vilket i sig innebär risk för korsvis kompensation. Även om företaget hävdar att dessa stålkvaliteter endast har en slutanvändning kan det dessutom inte uteslutas att dessa stålkvaliteter kan ha andra användningsområden. |
| --- | --- |

(24)

Arinox lade inte fram några ytterligare bevis för att det är omöjligt att utbyta produkter med stålkvalitet 200 och 201 mot andra ståltyper, förutom att hävda att detta är ekonomiskt orimligt. Så som redan fastställts i skäl 20, kräver tullmyndigheters kontroll av den kemiska sammansättningen att man utför ett laboratorietest, vilket skulle innebära en tung börda för tullmyndigheterna, särskilt eftersom detta skulle behöva utföras för varje sändning av den produkt som man begärt ska undantas. Risken för korsvis kompensation är en objektiv bedömning, och de uppgifter som företaget lämnade om sina inköp av produkter med stålkvalitet 200 och 201 och andra produkter från de berörda länderna visade att det köpte andra produkter som omfattas av produktdefinitionen i den aktuella undersökningen från dessa länder, vilket i sig innebär risk för korsvis kompensation. Även om företaget hävdar att dessa stålkvaliteter endast har en slutanvändning kan det dessutom inte uteslutas att dessa stålkvaliteter kan ha andra användningsområden.

| (25) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det inte var lämpligt att bevilja denna begäran om undantagande från produktdefinitionen och den avvisades därför. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det inte var lämpligt att bevilja denna begäran om undantagande från produktdefinitionen och den avvisades därför.

2.2   Slutsats

Slutsats

| (26) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande produktdefinitionen, bekräftade kommissionen undersökningsresultaten i skälen 22–27 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande produktdefinitionen, bekräftade kommissionen undersökningsresultaten i skälen 22–27 i förordningen om provisorisk tull.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Indien

Indien

3.1.1   Samarbete och delvis tillämpning av artikel 18 i grundförordningen

Samarbete och delvis tillämpning av artikel 18 i grundförordningen

| (27) | I skälen 29–57 i förordningen om provisorisk tull kallas de indiska Jindal-enheter som deltar i tillverkningen och försäljningen av den undersökta produkten Jindal-gruppen. I denna förordning kommer dessa enheter att kallas Jindal India, medan Jindal-gruppen avser Jindal India, Jindal Indonesia och relevanta Jindal-enheter i tredjeländer. |
| --- | --- |

(27)

I skälen 29–57 i förordningen om provisorisk tull kallas de indiska Jindal-enheter som deltar i tillverkningen och försäljningen av den undersökta produkten Jindal-gruppen. I denna förordning kommer dessa enheter att kallas Jindal India, medan Jindal-gruppen avser Jindal India, Jindal Indonesia och relevanta Jindal-enheter i tredjeländer.

Jindal-gruppen

Jindal India

Jindal-gruppen

| (28) | Såsom förklaras i skälen 32–35 i förordningen om provisorisk tull beslutade kommissionen att tillämpa artikel 18 i grundförordningen i det preliminära skedet och använda tillgängliga uppgifter med avseende på den information som inte hade lämnats om ett närstående företags roll i Jindal-gruppen. |
| --- | --- |

(28)

Såsom förklaras i skälen 32–35 i förordningen om provisorisk tull beslutade kommissionen att tillämpa artikel 18 i grundförordningen i det preliminära skedet och använda tillgängliga uppgifter med avseende på den information som inte hade lämnats om ett närstående företags roll i Jindal-gruppen.

| (29) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Jindal-gruppen denna tillämpning av artikel 18. Den ansåg att den inte nekade tillgång till eller underlät att lämna relevanta uppgifter och att den hade agerat efter bästa förmåga. Kommissionen skulle därför använda den information som lämnats av bolaget. Kommissionen bedömde dessa kommentarer i vederbörlig ordning. Såsom nämns i skäl 33 i förordningen om provisorisk tull hade Jindal-gruppen redan getts möjlighet att höras av förhörsombudet rörande denna fråga den 16 april 2021. I linje med förhörsombudets rekommendationer efter hörandet bedömde kommissionen också den information som mottogs från Jindal-gruppen den 29 mars 2021 som svar på skrivelsen enligt artikel 18. |
| --- | --- |

(29)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Jindal-gruppen denna tillämpning av artikel 18. Den ansåg att den inte nekade tillgång till eller underlät att lämna relevanta uppgifter och att den hade agerat efter bästa förmåga. Kommissionen skulle därför använda den information som lämnats av bolaget. Kommissionen bedömde dessa kommentarer i vederbörlig ordning. Såsom nämns i skäl 33 i förordningen om provisorisk tull hade Jindal-gruppen redan getts möjlighet att höras av förhörsombudet rörande denna fråga den 16 april 2021. I linje med förhörsombudets rekommendationer efter hörandet bedömde kommissionen också den information som mottogs från Jindal-gruppen den 29 mars 2021 som svar på skrivelsen enligt artikel 18.

| (30) | Kommissionen använde därför de uppgifter som lämnats av denna exporterande tillverkare och godtog delvis invändningen. Mot bakgrund av den ytterligare analysen av de uppgifter som lämnades den 29 mars 2021 ansågs det lämpligt att dessutom göra ytterligare en justering. Eftersom Jindal-gruppens synpunkter var känsliga, meddelades endast den berörda parten en detaljerad bedömning av invändningen. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen använde därför de uppgifter som lämnats av denna exporterande tillverkare och godtog delvis invändningen. Mot bakgrund av den ytterligare analysen av de uppgifter som lämnades den 29 mars 2021 ansågs det lämpligt att dessutom göra ytterligare en justering. Eftersom Jindal-gruppens synpunkter var känsliga, meddelades endast den berörda parten en detaljerad bedömning av invändningen.

3.1.2   Normalvärde

Normalvärde

| (31) | Den detaljerade informationen om beräkningen av normalvärdet presenteras i skälen 36–47 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(31)

Den detaljerade informationen om beräkningen av normalvärdet presenteras i skälen 36–47 i förordningen om provisorisk tull.

| (32) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter upprepade Jindal India och Jindal Indonesia sina begäranden med hänvisning till artikel 2.5 tredje och fjärde stycket samt artikel 2.10 k i grundförordningen om att kommissionen borde justera normalvärdet för kostnader i samband med de covid-19-nedstängningar som tillämpats i Indien och Indonesien under en del av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(32)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter upprepade Jindal India och Jindal Indonesia sina begäranden med hänvisning till artikel 2.5 tredje och fjärde stycket samt artikel 2.10 k i grundförordningen om att kommissionen borde justera normalvärdet för kostnader i samband med de covid-19-nedstängningar som tillämpats i Indien och Indonesien under en del av undersökningsperioden.

| (33) | Dessa begäranden måste avvisas. |
| --- | --- |

(33)

Dessa begäranden måste avvisas.

| (34) | När det gäller begärandena enligt artikel 2.5 tredje stycket noterar kommissionen för det första att det tredje stycket behandlar en korrekt kostnadsfördelning och ett historiskt utnyttjande av en sådan fördelning och uttrycker en preferens för kostnadsfördelning baserad på omsättningen. Den tillägger att ” [k]ostnader ska på ett lämpligt sätt justeras för extraordinära kostnader som gynnar framtida och/eller pågående tillverkning om dessa inte redan återspeglas i kostnadsfördelningen enligt detta stycke”. I det aktuella fallet utgör emellertid de påstådda kostnaderna för covid-19 inte en separat kostnadspost som kan justeras för undersökningsperioden. De påstådda kostnaderna är de normala fasta kostnaderna för Jindal på regelbunden basis. De är endast tillämpliga på en lägre produktionskvantitet på grund av covid-19. Men detta scenario omfattas inte av den citerade sista meningen i stycke 3. Därför kan ingen justering beviljas enligt artikel 2.5 tredje stycket. |
| --- | --- |

(34)

När det gäller begärandena enligt artikel 2.5 tredje stycket noterar kommissionen för det första att det tredje stycket behandlar en korrekt kostnadsfördelning och ett historiskt utnyttjande av en sådan fördelning och uttrycker en preferens för kostnadsfördelning baserad på omsättningen. Den tillägger att ” [k]ostnader ska på ett lämpligt sätt justeras för extraordinära kostnader som gynnar framtida och/eller pågående tillverkning om dessa inte redan återspeglas i kostnadsfördelningen enligt detta stycke”. I det aktuella fallet utgör emellertid de påstådda kostnaderna för covid-19 inte en separat kostnadspost som kan justeras för undersökningsperioden. De påstådda kostnaderna är de normala fasta kostnaderna för Jindal på regelbunden basis. De är endast tillämpliga på en lägre produktionskvantitet på grund av covid-19. Men detta scenario omfattas inte av den citerade sista meningen i stycke 3. Därför kan ingen justering beviljas enligt artikel 2.5 tredje stycket.

| (35) | För det andra, när det gäller begärandena enligt artikel 2.5 fjärde stycket, noterar kommissionen att, i enlighet med artikel 2.5 fjärde stycket, kan ett undantag från de enhetskostnader som ett företag normalt ådrar sig endast beviljas om användningen av nya produktionsanläggningar kräver ytterligare större investeringar och om senare låga kapacitetsutnyttjande är ett resultat av verksamhet i inledningsskedet som äger rum inom eller under en del av undersökningsperioden. I det aktuella fallet beror ett eventuellt lågt kapacitetsutnyttjande på en tillfällig produktionsnedläggning på grund av covid-19. Därför är artikel 2.5 fjärde stycket inte tillämplig. |
| --- | --- |

(35)

För det andra, när det gäller begärandena enligt artikel 2.5 fjärde stycket, noterar kommissionen att, i enlighet med artikel 2.5 fjärde stycket, kan ett undantag från de enhetskostnader som ett företag normalt ådrar sig endast beviljas om användningen av nya produktionsanläggningar kräver ytterligare större investeringar och om senare låga kapacitetsutnyttjande är ett resultat av verksamhet i inledningsskedet som äger rum inom eller under en del av undersökningsperioden. I det aktuella fallet beror ett eventuellt lågt kapacitetsutnyttjande på en tillfällig produktionsnedläggning på grund av covid-19. Därför är artikel 2.5 fjärde stycket inte tillämplig.

| (36) | För det tredje, när det gäller begärandena enligt artikel 2.10 k, noterar kommissionen att enligt artikel 2.10 får en justering göras för olikheter avseende faktorer ”om det påvisas att de påverkar prisernas jämförbarhet på sätt som krävs enligt denna punkt, särskilt om kunder permanent betalar olika priser på hemmamarknaden på grund av olikheterna avseende dessa faktorer”. Jindal India och Jindal Indonesia hävdade att en justering borde ha gjorts på grund av covid-19-nedstängningarnas inverkan på produktionskostnaderna, men de kunde inte påvisa någon inverkan på prisernas jämförbarhet. Begäran beträffande artikel 2.10 k kan därför inte godtas. |
| --- | --- |

(36)

För det tredje, när det gäller begärandena enligt artikel 2.10 k, noterar kommissionen att enligt artikel 2.10 får en justering göras för olikheter avseende faktorer ”om det påvisas att de påverkar prisernas jämförbarhet på sätt som krävs enligt denna punkt, särskilt om kunder permanent betalar olika priser på hemmamarknaden på grund av olikheterna avseende dessa faktorer”. Jindal India och Jindal Indonesia hävdade att en justering borde ha gjorts på grund av covid-19-nedstängningarnas inverkan på produktionskostnaderna, men de kunde inte påvisa någon inverkan på prisernas jämförbarhet. Begäran beträffande artikel 2.10 k kan därför inte godtas.

| (37) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Jindal Group begärandena om en justering för covid-19-relaterade kostnader. När det gäller en eventuell justering enligt artikel 2.5, punkterna 3 och 4, pekade Jindal Group på ”ovanligt höga” (7) kostnader som inte helt borde tillskrivas tillverkningen och försäljningen av den undersökta produkten under undersökningsperioden, utan att kommissionen i stället borde beräkna en representativ tillverkningskostnad under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(37)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Jindal Group begärandena om en justering för covid-19-relaterade kostnader. När det gäller en eventuell justering enligt artikel 2.5, punkterna 3 och 4, pekade Jindal Group på ”ovanligt höga” (7) kostnader som inte helt borde tillskrivas tillverkningen och försäljningen av den undersökta produkten under undersökningsperioden, utan att kommissionen i stället borde beräkna en representativ tillverkningskostnad under undersökningsperioden.

7

| (38) | Det påståendet måste avvisas. Dessa kostnader uppkom under undersökningsperioden och avser tillverkning och försäljning av den undersökta produkten. Mot bakgrund av panelrapporten om lax, som Jindal Group hänvisade till, och i enlighet med tredje meningen i artikel 2.5, stycke 3 i grundförordningen, ska kostnaderna justeras på lämpligt sätt för de icke återkommande kostnadsposter som gynnar framtida och/eller pågående tillverkning. Kommissionen medgav att de påstådda covid-19- relaterade nedstängningskostnaderna är av engångskaraktär. De särskilda kostnader som uppstår under covid-19-nedstängningen är dock endast fasta kostnader och beror helt enkelt på ett underutnyttjande av tillgänglig och annars utnyttjad kapacitet. De kan per definition inte gynna framtida produktion, som till exempel investeringskostnader skulle kunna göra. De kan inte heller gynna den nuvarande produktionen, eftersom de snarare är en direkt följd av en engångshändelse av force majeure, covid-19-nedstängningen. |
| --- | --- |

(38)

Det påståendet måste avvisas. Dessa kostnader uppkom under undersökningsperioden och avser tillverkning och försäljning av den undersökta produkten. Mot bakgrund av panelrapporten om lax, som Jindal Group hänvisade till, och i enlighet med tredje meningen i artikel 2.5, stycke 3 i grundförordningen, ska kostnaderna justeras på lämpligt sätt för de icke återkommande kostnadsposter som gynnar framtida och/eller pågående tillverkning. Kommissionen medgav att de påstådda covid-19- relaterade nedstängningskostnaderna är av engångskaraktär. De särskilda kostnader som uppstår under covid-19-nedstängningen är dock endast fasta kostnader och beror helt enkelt på ett underutnyttjande av tillgänglig och annars utnyttjad kapacitet. De kan per definition inte gynna framtida produktion, som till exempel investeringskostnader skulle kunna göra. De kan inte heller gynna den nuvarande produktionen, eftersom de snarare är en direkt följd av en engångshändelse av force majeure, covid-19-nedstängningen.

lax

| (39) | När det gäller begäran enligt artikel 2.10 k i grundförordningen hänvisade Jindal Group till kommissionens uttalande i skäl 36 och tillade att det framgår av inledningen till artikel 2.10 att hänvisningen till prisjämförbarhet omfattar jämförbarhet mellan normalvärdet (oavsett hur det fastställs) och exportpriset. |
| --- | --- |

(39)

När det gäller begäran enligt artikel 2.10 k i grundförordningen hänvisade Jindal Group till kommissionens uttalande i skäl 36 och tillade att det framgår av inledningen till artikel 2.10 att hänvisningen till prisjämförbarhet omfattar jämförbarhet mellan normalvärdet (oavsett hur det fastställs) och exportpriset.

| (40) | Kommissionen medgav att inledningen till artikel 2.10 hänvisar till prisjämförbarhet. Det stämmer också att vissa av de justeringar som anges i artikel 2.10 a–k kan tillämpas lika på ett normalvärde baserat på inhemska priser och på ett konstruerat normalvärde. Artikel 2.10 k innehåller dock ett uttryckligt villkor som avser skillnader i de priser som betalas på den inhemska marknaden och som måste uppfyllas innan en justering görs. Jindal Group kunde inte styrka sådana skillnader utan kunde bara visa hur kostnaderna påverkades. Eventuella kostnadsökningar skulle under alla omständigheter påverka priserna på hemmamarknaden och exportpriserna lika. Den nya begäran beträffande artikel 2.10 k måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen medgav att inledningen till artikel 2.10 hänvisar till prisjämförbarhet. Det stämmer också att vissa av de justeringar som anges i artikel 2.10 a–k kan tillämpas lika på ett normalvärde baserat på inhemska priser och på ett konstruerat normalvärde. Artikel 2.10 k innehåller dock ett uttryckligt villkor som avser skillnader i de priser som betalas på den inhemska marknaden och som måste uppfyllas innan en justering görs. Jindal Group kunde inte styrka sådana skillnader utan kunde bara visa hur kostnaderna påverkades. Eventuella kostnadsökningar skulle under alla omständigheter påverka priserna på hemmamarknaden och exportpriserna lika. Den nya begäran beträffande artikel 2.10 k måste därför avvisas.

| (41) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Chromeni kommissionens justeringar av råvarukostnaderna. I det preliminära avgörandet fann kommissionen i transaktionstabellen för inköp av varmvalsade rullar av rostfritt stål att inköpspriserna för varmvalsade rullar av rostfritt stål från närstående parter var betydligt lägre än priserna för samma material från icke-närstående parter. De kunde därför inte betraktas motsvara armslängdspriset och kommissionen gjorde en justering av dessa priser. I sina synpunkter på det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Chromeni att kvaliteten på de rullar som användes för jämförelsen inte alltid var densamma och att detta borde beaktas vid jämförelsen. Påståendet styrktes med inköpsavtal, ett avtal om kvalitetsrabatt, kreditnotor, en rapport om kvalitetskontroll samt bokföringsposter för kvalitetsanspråket. Kommissionen bedömde denna invändning i vederbörlig ordning och höll med. Följaktligen ersatte kommissionen det genomsnittliga inköpspriset för varmvalsade rullar av rostfritt stål från närstående parter i företagets bokföring med det vägda genomsnittliga inköpspriset från icke-närstående leverantörer, multiplicerat med de kvantiteter som användes. |
| --- | --- |

(41)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Chromeni kommissionens justeringar av råvarukostnaderna. I det preliminära avgörandet fann kommissionen i transaktionstabellen för inköp av varmvalsade rullar av rostfritt stål att inköpspriserna för varmvalsade rullar av rostfritt stål från närstående parter var betydligt lägre än priserna för samma material från icke-närstående parter. De kunde därför inte betraktas motsvara armslängdspriset och kommissionen gjorde en justering av dessa priser. I sina synpunkter på det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Chromeni att kvaliteten på de rullar som användes för jämförelsen inte alltid var densamma och att detta borde beaktas vid jämförelsen. Påståendet styrktes med inköpsavtal, ett avtal om kvalitetsrabatt, kreditnotor, en rapport om kvalitetskontroll samt bokföringsposter för kvalitetsanspråket. Kommissionen bedömde denna invändning i vederbörlig ordning och höll med. Följaktligen ersatte kommissionen det genomsnittliga inköpspriset för varmvalsade rullar av rostfritt stål från närstående parter i företagets bokföring med det vägda genomsnittliga inköpspriset från icke-närstående leverantörer, multiplicerat med de kvantiteter som användes.

| (42) | I det preliminära skedet hade kommissionen räknat om avskrivningskostnaderna i Chromenis normalvärde, eftersom det konstaterades att avskrivningen av viss produktionsutrustning inte hade rapporterats när den redan användes för kommersiell produktion. Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Chromeni denna justering av de rapporterade avskrivningskostnaderna och hävdade att dessa kostnader hade bokförts i full överensstämmelse med Indiens allmänna redovisningspraxis och att de därför borde godtas. Kommissionen vidhöll att det var lämpligt att återföra starten på avskrivningsperioden för maskinerna till att sammanfalla med starten för den faktiska tillverkningen och försäljningen av den undersökta produkten. I detta avseende återspeglade Chromenis bokföring inte på ett rimligt sätt kostnaderna för tillverkning och försäljning av den undersökta produkten och behövde därför justeras. |
| --- | --- |

(42)

I det preliminära skedet hade kommissionen räknat om avskrivningskostnaderna i Chromenis normalvärde, eftersom det konstaterades att avskrivningen av viss produktionsutrustning inte hade rapporterats när den redan användes för kommersiell produktion. Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Chromeni denna justering av de rapporterade avskrivningskostnaderna och hävdade att dessa kostnader hade bokförts i full överensstämmelse med Indiens allmänna redovisningspraxis och att de därför borde godtas. Kommissionen vidhöll att det var lämpligt att återföra starten på avskrivningsperioden för maskinerna till att sammanfalla med starten för den faktiska tillverkningen och försäljningen av den undersökta produkten. I detta avseende återspeglade Chromenis bokföring inte på ett rimligt sätt kostnaderna för tillverkning och försäljning av den undersökta produkten och behövde därför justeras.

| (43) | Slutligen ifrågasatte Chromeni efter det preliminära utlämnandet av uppgifter kommissionens behandling av de påstådda justeringarna för startkostnader, som gällde avskrivningskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Kommissionen hade begränsat den period för vilken en justering för avskrivningskostnader kunde göras till tre månader och avvisade startkostnadsjusteringen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Chromeni hävdade att inledningsskedet för en stålproduktionslinje är mycket längre än tre månader och hänvisade därmed till datumet för utfärdandet av det slutliga godkännandeintyget. Kommissionen hade emellertid fastställt att den kommersiella produktionen redan hade inletts långt före detta datum. Det är dessutom kommissionens praxis att begränsa inledningsskedets varaktighet till tre månader i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen, där det bland annat föreskrivs att inledningsskedets längd inte får överstiga en lämplig inledande del av perioden för kostnadstäckning. Med hänsyn till omständigheterna i det aktuella fallet fastställde kommissionen därför att tre månader var en lämplig tidsperiod. När det gäller försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader tillhandahöll Chromeni inga bevis för att dessa kostnader är kopplade till produktionen och de påverkas därför inte av användningen av nya produktionsanläggningar som kräver ytterligare stora investeringar och av ett lågt kapacitetsutnyttjande som är resultatet av verksamhet i inledningsskedet, i enlighet med artikel 2.5 fjärde stycket i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

Slutligen ifrågasatte Chromeni efter det preliminära utlämnandet av uppgifter kommissionens behandling av de påstådda justeringarna för startkostnader, som gällde avskrivningskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Kommissionen hade begränsat den period för vilken en justering för avskrivningskostnader kunde göras till tre månader och avvisade startkostnadsjusteringen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Chromeni hävdade att inledningsskedet för en stålproduktionslinje är mycket längre än tre månader och hänvisade därmed till datumet för utfärdandet av det slutliga godkännandeintyget. Kommissionen hade emellertid fastställt att den kommersiella produktionen redan hade inletts långt före detta datum. Det är dessutom kommissionens praxis att begränsa inledningsskedets varaktighet till tre månader i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen, där det bland annat föreskrivs att inledningsskedets längd inte får överstiga en lämplig inledande del av perioden för kostnadstäckning. Med hänsyn till omständigheterna i det aktuella fallet fastställde kommissionen därför att tre månader var en lämplig tidsperiod. När det gäller försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader tillhandahöll Chromeni inga bevis för att dessa kostnader är kopplade till produktionen och de påverkas därför inte av användningen av nya produktionsanläggningar som kräver ytterligare stora investeringar och av ett lågt kapacitetsutnyttjande som är resultatet av verksamhet i inledningsskedet, i enlighet med artikel 2.5 fjärde stycket i grundförordningen.

| (44) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Chromeni endast samma invändningar och argument, utan att lägga fram några nya bevis eller argument. Mot bakgrund av ovanstående avvisades Chromenis invändningar rörande deprecieringen och anpassningen av startkostnaderna. |
| --- | --- |

(44)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Chromeni endast samma invändningar och argument, utan att lägga fram några nya bevis eller argument. Mot bakgrund av ovanstående avvisades Chromenis invändningar rörande deprecieringen och anpassningen av startkostnaderna.

| (45) | I skäl 175 i förordningen om provisorisk tull bekräftade kommissionen förekomsten av de råvarurelaterade snedvridningar i Indien och Indonesien som hävdades i klagomålet. Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Eurofer att eftersom det fanns statliga snedvridningar på råvarumarknaderna i Indien och Indonesien, borde företagens kostnader justeras enligt artikel 2.5 i grundförordningen. Mot bakgrund av snedvridningarna hävdade Eurofer att kostnaderna i de exporterande tillverkarnas bokföring inte på ett rimligt sätt återspeglar kostnaderna i samband med tillverkning och försäljning av den undersökta produkten och att de råvarurelaterade snedvridningarna dessutom hade lett till en onormal situation. |
| --- | --- |

(45)

I skäl 175 i förordningen om provisorisk tull bekräftade kommissionen förekomsten av de råvarurelaterade snedvridningar i Indien och Indonesien som hävdades i klagomålet. Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Eurofer att eftersom det fanns statliga snedvridningar på råvarumarknaderna i Indien och Indonesien, borde företagens kostnader justeras enligt artikel 2.5 i grundförordningen. Mot bakgrund av snedvridningarna hävdade Eurofer att kostnaderna i de exporterande tillverkarnas bokföring inte på ett rimligt sätt återspeglar kostnaderna i samband med tillverkning och försäljning av den undersökta produkten och att de råvarurelaterade snedvridningarna dessutom hade lett till en onormal situation.

| (46) | Kommissionen avvisade detta påstående eftersom den fann att Eurofer inte tillhandahöll tillräcklig bevisning för att fullt ut tillämpa justeringen enligt artikel 2.5 i grundförordningen i detta fall. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter invände Eurofer mot detta och insisterade på att man i klagomålet och i flera inlagor före och efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hade lämnat tillräcklig bevisning till stöd för påståendet i klagomålet. Kommissionen ansåg det inte lämpligt att ytterligare undersöka den eventuella justeringen enligt artikel 2.5 i grundförordningen. Oavsett om den bevisning som lämnades in i samband med detta förfarande utgjorde tillräcklig bevisning för att i sak analysera påståendet, noterade kommissionen att ett liknande påstående om inverkan av råvarurelaterade snedvridningar på tillhandahållandet av varor undersöktes i samband med antisubventionsundersökningen. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen avvisade detta påstående eftersom den fann att Eurofer inte tillhandahöll tillräcklig bevisning för att fullt ut tillämpa justeringen enligt artikel 2.5 i grundförordningen i detta fall. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter invände Eurofer mot detta och insisterade på att man i klagomålet och i flera inlagor före och efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hade lämnat tillräcklig bevisning till stöd för påståendet i klagomålet. Kommissionen ansåg det inte lämpligt att ytterligare undersöka den eventuella justeringen enligt artikel 2.5 i grundförordningen. Oavsett om den bevisning som lämnades in i samband med detta förfarande utgjorde tillräcklig bevisning för att i sak analysera påståendet, noterade kommissionen att ett liknande påstående om inverkan av råvarurelaterade snedvridningar på tillhandahållandet av varor undersöktes i samband med antisubventionsundersökningen.

3.1.3   Exportpris

Exportpris

| (47) | Närmare uppgifter om beräkningen av exportpriset anges i skälen 48–50 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(47)

Närmare uppgifter om beräkningen av exportpriset anges i skälen 48–50 i förordningen om provisorisk tull.

| (48) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter samt efter det slutliga utlämnandet ifrågasatte Jindal India och Jindal Indonesia den metod som kommissionen hade tillämpat för att fastställa exportpriset för en del av dess försäljning via Iberjindal S.L., en närstående handlare i Spanien. Invändningen avvisades till största delen. Eftersom dessa synpunkter var känsliga, meddelades endast den berörda parten skälen till kommissionens beslut i fråga om invändningen. |
| --- | --- |

(48)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter samt efter det slutliga utlämnandet ifrågasatte Jindal India och Jindal Indonesia den metod som kommissionen hade tillämpat för att fastställa exportpriset för en del av dess försäljning via Iberjindal S.L., en närstående handlare i Spanien. Invändningen avvisades till största delen. Eftersom dessa synpunkter var känsliga, meddelades endast den berörda parten skälen till kommissionens beslut i fråga om invändningen.

| (49) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Jindal Group att det vid beräkningen av exportpriset fanns ett formelfel i fråga om de fraktkostnader som påverkade priserna på viss försäljning i unionen. Kommissionen kontrollerade frågan och fann att det fanns ett skrivfel i en formel som korrigerades. |
| --- | --- |

(49)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Jindal Group att det vid beräkningen av exportpriset fanns ett formelfel i fråga om de fraktkostnader som påverkade priserna på viss försäljning i unionen. Kommissionen kontrollerade frågan och fann att det fanns ett skrivfel i en formel som korrigerades.

| (50) | Inga ytterligare invändningar om beräkningen av exportpriset mottogs. Skälen 48–50 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(50)

Inga ytterligare invändningar om beräkningen av exportpriset mottogs. Skälen 48–50 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därför.

3.1.4   Jämförelse

Jämförelse

| (51) | Närmare uppgifter om jämförelsen av normalvärdet och exportpriset anges i skälen 51–54 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(51)

Närmare uppgifter om jämförelsen av normalvärdet och exportpriset anges i skälen 51–54 i förordningen om provisorisk tull.

| (52) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Jindal India och Jindal Indonesia att kommissionen inte borde ha dragit av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst (teoretisk provision) från exportpriset på EU-försäljning som gick genom dess närstående handlare i ett tredjeland, såsom förklaras i skälen 52 och 81 i förordningen om provisorisk tull. Påståendet avvisades. Eftersom dessa synpunkter var känsliga, meddelades endast den berörda parten skälen till kommissionens avvisande av påståendet. |
| --- | --- |

(52)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Jindal India och Jindal Indonesia att kommissionen inte borde ha dragit av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst (teoretisk provision) från exportpriset på EU-försäljning som gick genom dess närstående handlare i ett tredjeland, såsom förklaras i skälen 52 och 81 i förordningen om provisorisk tull. Påståendet avvisades. Eftersom dessa synpunkter var känsliga, meddelades endast den berörda parten skälen till kommissionens avvisande av påståendet.

teoretisk provision

| (53) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnade Jindal Group in ytterligare invändningar mot bedömningen av exportpriset med avseende på denna närstående handlare. Dessa synpunkter var återigen känsliga och Jindal informerades därför om kommissionens ståndpunkt i fråga om dessa invändningar på individuell basis. |
| --- | --- |

(53)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnade Jindal Group in ytterligare invändningar mot bedömningen av exportpriset med avseende på denna närstående handlare. Dessa synpunkter var återigen känsliga och Jindal informerades därför om kommissionens ståndpunkt i fråga om dessa invändningar på individuell basis.

| (54) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Jindal Group att justeringen av exportpriset för försäljning i EU gick via JSL Global Commodities Pte. Ltd (”JGC”) inte bör överstiga dess försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, eftersom det enligt institutionernas tidigare praxis och enligt vad förstainstansrätten har godkänt skulle vara rimligt att endast dra av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (8). Om kommissionen insisterar på att inkludera en vinst (vilket den inte borde) bör den vinsten baseras på JGC:s uppgifter. Enligt Jindal Group skulle detta vara i linje med kommissionens senaste praxis och förstainstansrättens uppfattning att det är ”rimligt” att använda ”verkliga uppgifter” (9). |
| --- | --- |

(54)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Jindal Group att justeringen av exportpriset för försäljning i EU gick via JSL Global Commodities Pte. Ltd (”JGC”) inte bör överstiga dess försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, eftersom det enligt institutionernas tidigare praxis och enligt vad förstainstansrätten har godkänt skulle vara rimligt att endast dra av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (8). Om kommissionen insisterar på att inkludera en vinst (vilket den inte borde) bör den vinsten baseras på JGC:s uppgifter. Enligt Jindal Group skulle detta vara i linje med kommissionens senaste praxis och förstainstansrättens uppfattning att det är ”rimligt” att använda ”verkliga uppgifter” (9).

8

9

| (55) | Invändningarna måste avvisas. För det första skulle man genom att endast dra av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader inte ta hänsyn till det fulla värdet av ett pålägg som normalt består av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. När det gäller bedömningen av en sådan vinst insisterar kommissionen på att denna vinst måste realiseras under villkor om armslängds avstånd och den kan därför inte bygga på en vinst som är ett resultat av en ersättning som de närstående parterna kommit överens om. När det gäller förstainstansrättens dom godkände denna dom avdraget av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, men motsatte sig uppenbarligen inte det samtidiga avdraget av vinst, vilket inte var aktuellt i det fallet. I linje med det fallet drogs dessutom försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader i den aktuella undersökningen av på grundval av faktiska uppgifter från den närstående handlaren, eftersom de rapporterade försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna inte påverkades av förhållandet mellan de två enheterna. När det gäller kommissionens praxis, när vinstmarginalen verkar påverkas av förhållandet mellan näringsidkaren och den exporterande tillverkaren, är det praxis att dra av en nominell vinstmarginal, baserad på uppgifter från icke-närstående importörer som samarbetar med samma undersökning, som ett rimligt mått. I det fall som Jindal Group hänvisade till nyligen ansågs den faktiska vinstmarginalen dock rimlig mot bakgrund av omständigheterna i det fallet och de funktioner som den närstående handlaren utförde. Därför drogs den faktiska vinstmarginalen av. |
| --- | --- |

(55)

Invändningarna måste avvisas. För det första skulle man genom att endast dra av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader inte ta hänsyn till det fulla värdet av ett pålägg som normalt består av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. När det gäller bedömningen av en sådan vinst insisterar kommissionen på att denna vinst måste realiseras under villkor om armslängds avstånd och den kan därför inte bygga på en vinst som är ett resultat av en ersättning som de närstående parterna kommit överens om. När det gäller förstainstansrättens dom godkände denna dom avdraget av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, men motsatte sig uppenbarligen inte det samtidiga avdraget av vinst, vilket inte var aktuellt i det fallet. I linje med det fallet drogs dessutom försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader i den aktuella undersökningen av på grundval av faktiska uppgifter från den närstående handlaren, eftersom de rapporterade försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna inte påverkades av förhållandet mellan de två enheterna. När det gäller kommissionens praxis, när vinstmarginalen verkar påverkas av förhållandet mellan näringsidkaren och den exporterande tillverkaren, är det praxis att dra av en nominell vinstmarginal, baserad på uppgifter från icke-närstående importörer som samarbetar med samma undersökning, som ett rimligt mått. I det fall som Jindal Group hänvisade till nyligen ansågs den faktiska vinstmarginalen dock rimlig mot bakgrund av omständigheterna i det fallet och de funktioner som den närstående handlaren utförde. Därför drogs den faktiska vinstmarginalen av.

| (56) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter upprepade Jindal India sin begäran att normalvärdet borde justeras för tullrestitutioner. Man hävdade särskilt att det i artikel 2.10 k i grundförordningen föreskrivs att alla skillnader som påverkar prisernas jämförbarhet ska redovisas och att begäran därför bör beviljas. |
| --- | --- |

(56)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter upprepade Jindal India sin begäran att normalvärdet borde justeras för tullrestitutioner. Man hävdade särskilt att det i artikel 2.10 k i grundförordningen föreskrivs att alla skillnader som påverkar prisernas jämförbarhet ska redovisas och att begäran därför bör beviljas.

| (57) | Denna begäran avvisades. Jindal India kunde inte visa att den påstådda tullrestitutionen påverkade prisernas jämförbarhet. I synnerhet kunde Jindal India inte visa att tullrestitutionen ledde till konsekvent högre inhemska priser. |
| --- | --- |

(57)

Denna begäran avvisades. Jindal India kunde inte visa att den påstådda tullrestitutionen påverkade prisernas jämförbarhet. I synnerhet kunde Jindal India inte visa att tullrestitutionen ledde till konsekvent högre inhemska priser.

| (58) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Jindal India att kommissionen borde säkerställa att tullrestitutioner inte räknas dubbelt och att avräkning av samma subvention två gånger genom att man inför samtidiga antidumpnings- och utjämningstullar (särskilt när det gäller exportsubventioner) strider mot Världshandelsorganisationens regelverk (10). Eftersom vissa Jindal-enheters tullrestitutioner undersöks i antisubventionsundersökningen som potentiella utjämningsbara subventioner, bör kommissionen se till att dessa tullrestitutioner justeras i detta fall eller inte utjämnas i antisubventionsärendet. |
| --- | --- |

(58)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Jindal India att kommissionen borde säkerställa att tullrestitutioner inte räknas dubbelt och att avräkning av samma subvention två gånger genom att man inför samtidiga antidumpnings- och utjämningstullar (särskilt när det gäller exportsubventioner) strider mot Världshandelsorganisationens regelverk (10). Eftersom vissa Jindal-enheters tullrestitutioner undersöks i antisubventionsundersökningen som potentiella utjämningsbara subventioner, bör kommissionen se till att dessa tullrestitutioner justeras i detta fall eller inte utjämnas i antisubventionsärendet.

10

| (59) | När det gäller detta påstående, klargjorde kommissionen att av de orsaker som nämns i skäl 53 i förordningen om provisorisk tull och i skäl 57 i denna förordning, uppfyller det system som Jindal India använder när det gäller sin exportförsäljning till unionen inte villkoren för någon justering i enlighet med artiklarna 2.10 b eller 2.10 k i grundförordningen. Jindal India kunde framför allt inte visa att kunderna på hemmamarknaden betalade konsekvent olika priser med tanke på det underliggande systemet. Kommissionen ansåg därför att justeringskraven inte var underbyggda och avvisade dem därefter. |
| --- | --- |

(59)

När det gäller detta påstående, klargjorde kommissionen att av de orsaker som nämns i skäl 53 i förordningen om provisorisk tull och i skäl 57 i denna förordning, uppfyller det system som Jindal India använder när det gäller sin exportförsäljning till unionen inte villkoren för någon justering i enlighet med artiklarna 2.10 b eller 2.10 k i grundförordningen. Jindal India kunde framför allt inte visa att kunderna på hemmamarknaden betalade konsekvent olika priser med tanke på det underliggande systemet. Kommissionen ansåg därför att justeringskraven inte var underbyggda och avvisade dem därefter.

| (60) | Inga ytterligare invändningar rörande jämförelsen av normalvärdet och exportpriset mottogs. Skälen 51–54 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(60)

Inga ytterligare invändningar rörande jämförelsen av normalvärdet och exportpriset mottogs. Skälen 51–54 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därför.

3.1.5   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (61) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Jindal Group att kommissionen vid beräkningen av dumpning hade använt felaktiga cif-värden för en viss del av dess försäljning i unionen. Kommissionen fann dock att Jindal-gruppen själv hade gjort det påstådda skrivfelet i sitt svar på frågeformuläret, och kommissionen informerades inte om det före eller under korskontrollen på distans. Jindal Group tog inte heller upp frågan i sina synpunkter på utlämnandet av uppgifter på förhand eller i synpunkterna på det preliminära utlämnandet av uppgifter. Kommissionen ansåg därför att det vid tidpunkten för framläggandet av invändningen inte längre kunde korskontrolleras på distans och påståendet om det påstådda felet avvisades därför. |
| --- | --- |

(61)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Jindal Group att kommissionen vid beräkningen av dumpning hade använt felaktiga cif-värden för en viss del av dess försäljning i unionen. Kommissionen fann dock att Jindal-gruppen själv hade gjort det påstådda skrivfelet i sitt svar på frågeformuläret, och kommissionen informerades inte om det före eller under korskontrollen på distans. Jindal Group tog inte heller upp frågan i sina synpunkter på utlämnandet av uppgifter på förhand eller i synpunkterna på det preliminära utlämnandet av uppgifter. Kommissionen ansåg därför att det vid tidpunkten för framläggandet av invändningen inte längre kunde korskontrolleras på distans och påståendet om det påstådda felet avvisades därför.

| (62) | Såsom beskrivs i skälen 27–60 beaktade kommissionen de berörda parternas synpunkter som lämnades in efter det preliminära och det slutliga utlämnandet av uppgifter. Beräkningen av Jindal India uppdaterades också för att korrigera ett skrivfel avseende exportpriset (se skäl 49). |
| --- | --- |

(62)

Såsom beskrivs i skälen 27–60 beaktade kommissionen de berörda parternas synpunkter som lämnades in efter det preliminära och det slutliga utlämnandet av uppgifter. Beräkningen av Jindal India uppdaterades också för att korrigera ett skrivfel avseende exportpriset (se skäl 49).

| (63) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av kostnad, försäkring och frakt (cif) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Jindal India | 13,9  % |
| Chromeni | 45,1  % |
| Alla övriga företag | 45,1  % |

(63)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av kostnad, försäkring och frakt (cif) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

Jindal India

13,9  %

Chromeni

45,1  %

Alla övriga företag

45,1  %

3.2   Indonesien

Indonesien

3.2.1   Inledande anmärkning

Inledande anmärkning

| (64) | I skälen 58–86 i förordningen om provisorisk tull kallas de indonesiska Jindal-enheter som deltar i tillverkningen och försäljningen av den undersökta produkten Jindal Indonesia-gruppen eller Jindal-gruppen. I denna förordning kommer dessa enheter att kallas Jindal Indonesia, medan Jindal-gruppen avser Jindal India, Jindal Indonesia och relevanta Jindal-enheter i tredjeländer. |
| --- | --- |

(64)

I skälen 58–86 i förordningen om provisorisk tull kallas de indonesiska Jindal-enheter som deltar i tillverkningen och försäljningen av den undersökta produkten Jindal Indonesia-gruppen eller Jindal-gruppen. I denna förordning kommer dessa enheter att kallas Jindal Indonesia, medan Jindal-gruppen avser Jindal India, Jindal Indonesia och relevanta Jindal-enheter i tredjeländer.

Jindal Indonesia-gruppen

Jindal-gruppen

Jindal Indonesia

Jindal-gruppen

3.2.2   Normalvärde

Normalvärde

| (65) | Den detaljerade informationen om beräkningen av normalvärdet presenterades i skälen 65–76 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(65)

Den detaljerade informationen om beräkningen av normalvärdet presenterades i skälen 65–76 i förordningen om provisorisk tull.

| (66) | I sin inlaga av den 11 juni 2021 erinrade de indonesiska myndigheterna om att de indonesiska exporterande tillverkarna i urvalet hade samarbetat till fullo och att kommissionen måste använda deras faktiska uppgifter vid beräkningen av normalvärdet. |
| --- | --- |

(66)

I sin inlaga av den 11 juni 2021 erinrade de indonesiska myndigheterna om att de indonesiska exporterande tillverkarna i urvalet hade samarbetat till fullo och att kommissionen måste använda deras faktiska uppgifter vid beräkningen av normalvärdet.

| (67) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter upprepade Jindal Indonesia tillsammans med Jindal India sin begäran att kommissionen borde justera normalvärdet för kostnader i samband med covid-19-nedstängningarna. Denna begäran avvisades. Den behandlas i skälen 32–36. |
| --- | --- |

(67)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter upprepade Jindal Indonesia tillsammans med Jindal India sin begäran att kommissionen borde justera normalvärdet för kostnader i samband med covid-19-nedstängningarna. Denna begäran avvisades. Den behandlas i skälen 32–36.

| (68) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter ifrågasatte IRNC kommissionens strategi att ersätta inköpspriset på vita varmvalsade rullar av rostfritt stål med ett konstruerat marknadspris om detta viktiga halvfabrikat köptes från närstående leverantörer. I företagets svar på frågeformuläret och under korskontrollen på distans fann kommissionen att dessa produkter kom från närstående leverantörer till ett internpris som var lägre än företagets tillverkningskostnad. I den preliminära beräkningen hade kommissionen därför ersatt dessa priser med ett konstruerat marknadspris bestående av tillverkningskostnaden, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Företaget hävdade att internpriserna var armslängdspriser och kritiserade bristen på analys i detta avseende. |
| --- | --- |

(68)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter ifrågasatte IRNC kommissionens strategi att ersätta inköpspriset på vita varmvalsade rullar av rostfritt stål med ett konstruerat marknadspris om detta viktiga halvfabrikat köptes från närstående leverantörer. I företagets svar på frågeformuläret och under korskontrollen på distans fann kommissionen att dessa produkter kom från närstående leverantörer till ett internpris som var lägre än företagets tillverkningskostnad. I den preliminära beräkningen hade kommissionen därför ersatt dessa priser med ett konstruerat marknadspris bestående av tillverkningskostnaden, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Företaget hävdade att internpriserna var armslängdspriser och kritiserade bristen på analys i detta avseende.

| (69) | Kommissionen analyserade de förklaringar och styrkande handlingar som lämnats och drog slutsatsen att den ursprungliga metoden för inköp av vita varmvalsade rullar av rostfritt stål från närstående leverantörer behövde justeras. Försäljningspriserna för de närstående leverantörerna av vita varmvalsade rullar av rostfritt stål till IRNC var jämförbara med deras försäljningspriser för varmvalsade rullar av rostfritt stål till icke-närstående kunder. Därför ansåg kommissionen att det var lämpligt att godta IRNC:s inköpspris för dessa produkter när det priset motsvarade eller översteg dessa leverantörers produktionskostnad och att ersätta det med produktionskostnaden när internpriset konstaterades vara lägre. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen analyserade de förklaringar och styrkande handlingar som lämnats och drog slutsatsen att den ursprungliga metoden för inköp av vita varmvalsade rullar av rostfritt stål från närstående leverantörer behövde justeras. Försäljningspriserna för de närstående leverantörerna av vita varmvalsade rullar av rostfritt stål till IRNC var jämförbara med deras försäljningspriser för varmvalsade rullar av rostfritt stål till icke-närstående kunder. Därför ansåg kommissionen att det var lämpligt att godta IRNC:s inköpspris för dessa produkter när det priset motsvarade eller översteg dessa leverantörers produktionskostnad och att ersätta det med produktionskostnaden när internpriset konstaterades vara lägre.

| (70) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Eurofer kommissionens reviderade strategi för IRNC:s kostnader för vita varmvalsade rullar av rostfritt stål (se skäl 69). Eurofer hävdade för det första att kommissionen inte borde ha använt IRNC:s inköpspriser för varmvalsade rullar av rostfritt stål från närstående parter, eftersom dessa priser inte skulle ha varit armlängdspriser. För det andra fann Eurofer att kommissionens tillvägagångssätt stred mot slutsatserna i en nyligen avslutad undersökning som omfattade samma företagsgrupp (11). I den undersökningen avvisades tillverkningskostnaden för en nyckelkomponent för tillverkning av den berörda produkten av kommissionen. För det tredje hävdade företaget att om kommissionen skulle fortsätta att tillämpa sitt tillvägagångssätt borde den antingen lägga till en rimlig vinst till inköpspriset för varmvalsade rullar av rostfritt stål vid justering av värdet på transaktionen mellan närstående parter i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen eller öka IRNC:s vinst på kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som används vid beräkningen av normalvärdet för att kompensera för transaktioner för kostnader eller onormalt låga vinster, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(70)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Eurofer kommissionens reviderade strategi för IRNC:s kostnader för vita varmvalsade rullar av rostfritt stål (se skäl 69). Eurofer hävdade för det första att kommissionen inte borde ha använt IRNC:s inköpspriser för varmvalsade rullar av rostfritt stål från närstående parter, eftersom dessa priser inte skulle ha varit armlängdspriser. För det andra fann Eurofer att kommissionens tillvägagångssätt stred mot slutsatserna i en nyligen avslutad undersökning som omfattade samma företagsgrupp (11). I den undersökningen avvisades tillverkningskostnaden för en nyckelkomponent för tillverkning av den berörda produkten av kommissionen. För det tredje hävdade företaget att om kommissionen skulle fortsätta att tillämpa sitt tillvägagångssätt borde den antingen lägga till en rimlig vinst till inköpspriset för varmvalsade rullar av rostfritt stål vid justering av värdet på transaktionen mellan närstående parter i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen eller öka IRNC:s vinst på kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som används vid beräkningen av normalvärdet för att kompensera för transaktioner för kostnader eller onormalt låga vinster, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.

11

| (71) | Kommissionen undersökte påståendena. När det gäller det första påståendet fann kommissionen att de uppgifter som lämnats av de närstående IRNC-leverantörerna av varmvalsade rullar av rostfritt stål var fullständiga och tillräckliga för att bedöma om inköpspriserna för varmvalsade rullar av rostfritt stål påverkades av förhållandet mellan IRNC och dessa leverantörer. Kommissionen fann att de närstående leverantörerna sålde varmvalsade rullar av rostfritt stål inte bara till sin närstående kund IRNC under undersökningsperioden utan även till ett antal icke-närstående inhemska kunder och att försäljningspriserna till IRNC och till dessa icke-närstående kunder var armslängdspriser. Dessa priser ansågs därför inte påverkas av förhållandet mellan IRNC och deras närstående leverantör enligt artikel 2.1 i grundförordningen och det finns ingen grund att bortse från dem överlag. För det andra erinrade kommissionen, utan att ta ställning till de fakta och slutsatser som nåddes i den undersökning som Eurofer hänvisade till, om att varje fall bedöms och analyseras på egna meriter och om de fakta som fastställts i en undersökning skiljer sig från de fakta som fastställts i en tidigare undersökning, även om det är en nyligen genomförd undersökning som rör samma företagsgrupp, kan en annan slutsats dras. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen undersökte påståendena. När det gäller det första påståendet fann kommissionen att de uppgifter som lämnats av de närstående IRNC-leverantörerna av varmvalsade rullar av rostfritt stål var fullständiga och tillräckliga för att bedöma om inköpspriserna för varmvalsade rullar av rostfritt stål påverkades av förhållandet mellan IRNC och dessa leverantörer. Kommissionen fann att de närstående leverantörerna sålde varmvalsade rullar av rostfritt stål inte bara till sin närstående kund IRNC under undersökningsperioden utan även till ett antal icke-närstående inhemska kunder och att försäljningspriserna till IRNC och till dessa icke-närstående kunder var armslängdspriser. Dessa priser ansågs därför inte påverkas av förhållandet mellan IRNC och deras närstående leverantör enligt artikel 2.1 i grundförordningen och det finns ingen grund att bortse från dem överlag. För det andra erinrade kommissionen, utan att ta ställning till de fakta och slutsatser som nåddes i den undersökning som Eurofer hänvisade till, om att varje fall bedöms och analyseras på egna meriter och om de fakta som fastställts i en undersökning skiljer sig från de fakta som fastställts i en tidigare undersökning, även om det är en nyligen genomförd undersökning som rör samma företagsgrupp, kan en annan slutsats dras.

| (72) | Begäran om att lägga till en rimlig vinst till inköpspriset för varmvalsade rullar av rostfritt stål avvisades eftersom artikel 2.5 tillåter en sådan justering om kostnaderna i samband med tillverkningen av den undersökta produkten inte på ett rimligt sätt återspeglas i den berörda partens bokföring. I den aktuella undersökningen har kommissionen emellertid inte fastställt att så är fallet. När det gäller den andra delen av det tredje påståendet erinrade kommissionen om att den undersökta produkten endast tillverkas med hjälp av varmvalsade rullar av rostfritt stål som kommer från närstående leverantörer i samma industriområde och att slutfasen i tillverkningen utförs av IRNC. I artikel 2.6 i grundförordningen anges tydligt att vinsten ”ska baseras på faktiska uppgifter om den undersökta exportörens eller producentens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel”. Denna bestämmelse omfattar därför endast fastställandet av vinstmarginalen för försäljningen av den likadana produkten och gäller inte fastställandet av armlängdspriset vid försäljning av råvaror. |
| --- | --- |

(72)

Begäran om att lägga till en rimlig vinst till inköpspriset för varmvalsade rullar av rostfritt stål avvisades eftersom artikel 2.5 tillåter en sådan justering om kostnaderna i samband med tillverkningen av den undersökta produkten inte på ett rimligt sätt återspeglas i den berörda partens bokföring. I den aktuella undersökningen har kommissionen emellertid inte fastställt att så är fallet. När det gäller den andra delen av det tredje påståendet erinrade kommissionen om att den undersökta produkten endast tillverkas med hjälp av varmvalsade rullar av rostfritt stål som kommer från närstående leverantörer i samma industriområde och att slutfasen i tillverkningen utförs av IRNC. I artikel 2.6 i grundförordningen anges tydligt att vinsten ”ska baseras på faktiska uppgifter om den undersökta exportörens eller producentens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel”. Denna bestämmelse omfattar därför endast fastställandet av vinstmarginalen för försäljningen av den likadana produkten och gäller inte fastställandet av armlängdspriset vid försäljning av råvaror.

| (73) | Mot bakgrund av ovanstående avvisades Eurofers påståenden. |
| --- | --- |

(73)

Mot bakgrund av ovanstående avvisades Eurofers påståenden.

| (74) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Eurofer att en justering av normalvärdet enligt artikel 2.5 i grundförordningen borde göras på grund av de råvarurelaterade snedvridningar som konstaterats i Indonesien. Den frågan behandlas i skälen 45 och 46. |
| --- | --- |

(74)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Eurofer att en justering av normalvärdet enligt artikel 2.5 i grundförordningen borde göras på grund av de råvarurelaterade snedvridningar som konstaterats i Indonesien. Den frågan behandlas i skälen 45 och 46.

3.2.3   Exportpris

Exportpris

| (75) | Närmare uppgifter om beräkningen av exportpriset anges i skälen 77–79 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(75)

Närmare uppgifter om beräkningen av exportpriset anges i skälen 77–79 i förordningen om provisorisk tull.

| (76) | Så som förklaras i skäl 79 i förordningen om provisorisk tull, fastställdes exportpriset för de exporterande tillverkare som exporterade den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerar som importörer på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Såsom anges i skäl 64 i förordningen om provisorisk tull gjorde Jindal Indonesia viss försäljning genom Iberjindal S.L i Spanien. |
| --- | --- |

(76)

Så som förklaras i skäl 79 i förordningen om provisorisk tull, fastställdes exportpriset för de exporterande tillverkare som exporterade den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerar som importörer på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Såsom anges i skäl 64 i förordningen om provisorisk tull gjorde Jindal Indonesia viss försäljning genom Iberjindal S.L i Spanien.

| (77) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter lämnade Jindal Indonesia samma synpunkter på denna försäljning som Jindal India, vilka nämns i skäl 48. Påståendet avvisades. Skälen till att begäran avvisades meddelades endast den berörda parten av de orsaker som anges i skäl 48. |
| --- | --- |

(77)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter lämnade Jindal Indonesia samma synpunkter på denna försäljning som Jindal India, vilka nämns i skäl 48. Påståendet avvisades. Skälen till att begäran avvisades meddelades endast den berörda parten av de orsaker som anges i skäl 48.

3.2.4   Jämförelse

Jämförelse

| (78) | Närmare uppgifter om jämförelsen av normalvärdet och exportpriset anges i skälen 80–83 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(78)

Närmare uppgifter om jämförelsen av normalvärdet och exportpriset anges i skälen 80–83 i förordningen om provisorisk tull.

| (79) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter lämnade Jindal Indonesia samma synpunkter rörande justeringen för den teoretiska provisionen som Jindal India, vilka nämns i skäl 52. Begäran avvisades. Skälen till att begäran avvisades meddelades endast den berörda parten av de orsaker som anges i skäl 52. |
| --- | --- |

(79)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter lämnade Jindal Indonesia samma synpunkter rörande justeringen för den teoretiska provisionen som Jindal India, vilka nämns i skäl 52. Begäran avvisades. Skälen till att begäran avvisades meddelades endast den berörda parten av de orsaker som anges i skäl 52.

| (80) | Jindal Indonesia hävdade att kommissionen borde ha använt indonesiska centralbankens offentliggjorda kortfristiga räntor på lån i US-dollar och indonesiska rupier för att beräkna kreditkostnaderna i stället för de kortfristiga interbankräntor som offentliggjorts av CEIC. |
| --- | --- |

(80)

Jindal Indonesia hävdade att kommissionen borde ha använt indonesiska centralbankens offentliggjorda kortfristiga räntor på lån i US-dollar och indonesiska rupier för att beräkna kreditkostnaderna i stället för de kortfristiga interbankräntor som offentliggjorts av CEIC.

| (81) | Kommissionen analyserade de förklaringar och styrkande handlingar som lämnats och ansåg att det var motiverat att ändra källan till de uppgifter som Jindal Indonesia hävdade. När det gäller tillämpningen av olika räntesatser för inhemsk försäljning och exportförsäljning anges dock i artikel 2.10 g i grundförordningen att det är möjligt att justera för olikheter i kostnaden för eventuella krediter som beviljats i samband med försäljningen i fråga under förutsättning att detta är en faktor som beaktats vid fastställandet av försäljningspriserna. Kommissionen konstaterade under korskontrollen på distans att företaget finansierar både sin inhemska verksamhet och exportverksamhet genom kortfristiga lån och samlade handelsfaciliteter främst i US-dollar. Kommissionen fann inga bevis i företagets bokföring för att motivera användningen av en annan räntesats för upplåning av indonesiska rupier för den inhemska försäljningen. Kommissionen avvisade därför begäran om att använda räntesatsen för lån i indonesiska rupier för finansiering av den inhemska försäljningen. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen analyserade de förklaringar och styrkande handlingar som lämnats och ansåg att det var motiverat att ändra källan till de uppgifter som Jindal Indonesia hävdade. När det gäller tillämpningen av olika räntesatser för inhemsk försäljning och exportförsäljning anges dock i artikel 2.10 g i grundförordningen att det är möjligt att justera för olikheter i kostnaden för eventuella krediter som beviljats i samband med försäljningen i fråga under förutsättning att detta är en faktor som beaktats vid fastställandet av försäljningspriserna. Kommissionen konstaterade under korskontrollen på distans att företaget finansierar både sin inhemska verksamhet och exportverksamhet genom kortfristiga lån och samlade handelsfaciliteter främst i US-dollar. Kommissionen fann inga bevis i företagets bokföring för att motivera användningen av en annan räntesats för upplåning av indonesiska rupier för den inhemska försäljningen. Kommissionen avvisade därför begäran om att använda räntesatsen för lån i indonesiska rupier för finansiering av den inhemska försäljningen.

| (82) | IRNC-gruppen upprepade sitt påstående att kommissionen hade varit inkonsekvent genom att justera exportpriset i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen för vissa transportkostnader, medan begäranden om justering av de inhemska försäljningspriserna för vissa transportkostnader och andra därmed sammanhängande kostnader, särskilt kostnaderna för transport av den berörda produkten från fabriken till det inhemska lagret, hade avvisats. |
| --- | --- |

(82)

IRNC-gruppen upprepade sitt påstående att kommissionen hade varit inkonsekvent genom att justera exportpriset i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen för vissa transportkostnader, medan begäranden om justering av de inhemska försäljningspriserna för vissa transportkostnader och andra därmed sammanhängande kostnader, särskilt kostnaderna för transport av den berörda produkten från fabriken till det inhemska lagret, hade avvisats.

| (83) | Kommissionen noterade att artikel 2.10 e i grundförordningen är tillämplig på transportkostnader efter försäljningen för att befordra varorna från exportörens lokaler till den första oberoende köparen. IRNC:s inhemska lager är en del av dess lokaler och kostnaderna för att flytta varorna från fabriken till det inhemska lagret uppstod före försäljningen. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen noterade att artikel 2.10 e i grundförordningen är tillämplig på transportkostnader efter försäljningen för att befordra varorna från exportörens lokaler till den första oberoende köparen. IRNC:s inhemska lager är en del av dess lokaler och kostnaderna för att flytta varorna från fabriken till det inhemska lagret uppstod före försäljningen.

| (84) | IRNC-gruppen hävdade också att kommissionen inte hade förklarat varför liknande kostnader för transport och hamnavgifter för de varor som omlastas via den kinesiska tullzonen inte borde avvisas på samma sätt. Kommissionen analyserade synpunkterna och de tillgängliga bevisen, i synnerhet försäljningsavtalet mellan tillverkaren och dess närstående handlare som var involverade i exportförsäljningen. Kommissionen noterade att det i köpeavtalet tydligt anges att den lossande hamnen är belägen i unionen och att omlastning av varorna är tillåten. När det gäller exportförsäljningen ådrar sig näringsidkaren dessutom transportkostnaderna direkt och de påverkar därför prisjämförbarheten, medan kostnaderna för att överföra varorna till lagret vid den inhemska försäljningen betalas av producenten och uppstod före försäljningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(84)

IRNC-gruppen hävdade också att kommissionen inte hade förklarat varför liknande kostnader för transport och hamnavgifter för de varor som omlastas via den kinesiska tullzonen inte borde avvisas på samma sätt. Kommissionen analyserade synpunkterna och de tillgängliga bevisen, i synnerhet försäljningsavtalet mellan tillverkaren och dess närstående handlare som var involverade i exportförsäljningen. Kommissionen noterade att det i köpeavtalet tydligt anges att den lossande hamnen är belägen i unionen och att omlastning av varorna är tillåten. När det gäller exportförsäljningen ådrar sig näringsidkaren dessutom transportkostnaderna direkt och de påverkar därför prisjämförbarheten, medan kostnaderna för att överföra varorna till lagret vid den inhemska försäljningen betalas av producenten och uppstod före försäljningen. Påståendet avvisades därför.

| (85) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade IRNC också att kommissionen hade följt en inkonsekvent strategi eftersom den inte gjorde någon justering av normalvärdet enligt artikel 2.10 i, som återspeglar de justeringar som den hade gjort enligt artikel 2.10 i för exportförsäljningen via närstående handlare. |
| --- | --- |

(85)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade IRNC också att kommissionen hade följt en inkonsekvent strategi eftersom den inte gjorde någon justering av normalvärdet enligt artikel 2.10 i, som återspeglar de justeringar som den hade gjort enligt artikel 2.10 i för exportförsäljningen via närstående handlare.

| (86) | Kommissionen erinrade om att det i domstolens (12) rättspraxis tydligt fastställs att ”[...] en part som med stöd av artikel 2.10 i grundförordningen begär justeringar för att normalvärdet och exportpriset ska kunna jämföras i syfte att bestämma dumpningsmarginalen måste visa att begäran är berättigad [...]”. IRNC:s inlaga i detta avseende är bara ett påstående med en begäran om en justering av normalvärdet, men det saknas någon materiell motivering eller detaljerad förklaring. Kommissionen erinrade vidare om att en justering av exportpriset inte automatiskt innebär en justering av normalvärdet och att en sådan justering av normalvärdet måste vara vederbörligen motiverad, på grundval av fakta och bevis, av den part som begär det. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen erinrade om att det i domstolens (12) rättspraxis tydligt fastställs att ”[...] en part som med stöd av artikel 2.10 i grundförordningen begär justeringar för att normalvärdet och exportpriset ska kunna jämföras i syfte att bestämma dumpningsmarginalen måste visa att begäran är berättigad [...]”. IRNC:s inlaga i detta avseende är bara ett påstående med en begäran om en justering av normalvärdet, men det saknas någon materiell motivering eller detaljerad förklaring. Kommissionen erinrade vidare om att en justering av exportpriset inte automatiskt innebär en justering av normalvärdet och att en sådan justering av normalvärdet måste vara vederbörligen motiverad, på grundval av fakta och bevis, av den part som begär det.

12

| (87) | Kommissionen fastställde därför att ett påstående med en begäran om justering utan att lämna något underbyggt krav för att understödja den helt klart inte överensstämmer med den rättsliga standard som fastställts av domstolen. Detta påstående avvisades därför eftersom det var ogrundat. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen fastställde därför att ett påstående med en begäran om justering utan att lämna något underbyggt krav för att understödja den helt klart inte överensstämmer med den rättsliga standard som fastställts av domstolen. Detta påstående avvisades därför eftersom det var ogrundat.

| (88) | IRNC hävdade också att kommissionen har bevisbördan när det gäller att styrka sitt beslut att justera exportpriset enligt artikel 2.10 i och med att den underlåtit att ange tillräckliga skäl i sina preliminära och slutliga utlämnandehandlingar. |
| --- | --- |

(88)

IRNC hävdade också att kommissionen har bevisbördan när det gäller att styrka sitt beslut att justera exportpriset enligt artikel 2.10 i och med att den underlåtit att ange tillräckliga skäl i sina preliminära och slutliga utlämnandehandlingar.

| (89) | Efter de synpunkter som mottagits från företaget efter det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnade kommissionen den 16 september 2021 ytterligare ett företagsspecifikt utlämnande med en närmare redogörelse för skälen till och den bevisning som låg till grund för en sådan justering av exportpriset. Företaget lämnade inga synpunkter på detta särskilda utlämnande av uppgifter. |
| --- | --- |

(89)

Efter de synpunkter som mottagits från företaget efter det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnade kommissionen den 16 september 2021 ytterligare ett företagsspecifikt utlämnande med en närmare redogörelse för skälen till och den bevisning som låg till grund för en sådan justering av exportpriset. Företaget lämnade inga synpunkter på detta särskilda utlämnande av uppgifter.

3.2.5   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (90) | Såsom beskrivs i skälen 65–89 beaktade kommissionen de berörda parternas synpunkter som lämnades in efter det preliminära utlämnandet av uppgifter och beräknade dumpningsmarginalerna på nytt i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(90)

Såsom beskrivs i skälen 65–89 beaktade kommissionen de berörda parternas synpunkter som lämnades in efter det preliminära utlämnandet av uppgifter och beräknade dumpningsmarginalerna på nytt i enlighet med dessa.

| (91) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av kostnad, försäkring och frakt (cif) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Jindal Indonesia | 20,2  % |
| IRNC-gruppen | 10,2  % |
| Alla övriga företag | 20,2  % |

(91)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av kostnad, försäkring och frakt (cif) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

Jindal Indonesia

20,2  %

IRNC-gruppen

10,2  %

Alla övriga företag

20,2  %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionens produktion

Definition av unionsindustrin och unionens produktion

| (92) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Arinox, en berörd part som preliminärt klassificerades som användare, att företaget borde anses vara en unionstillverkare. Det bör noteras att företagets uppgifter ingick i de makroekonomiska indikatorerna, såsom de lämnats av Eurofer och dubbelkontrollerats av kommissionen, och kommissionen ansåg därför att detta företag var en del av unionsindustrin enligt beskrivningen i skäl 87 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen noterade dock att Arinox identifierade sig som slutanvändare och importör i sin ursprungliga begäran om undantagande från produktdefinitionen och att företagets påståenden i det preliminära skedet rörde den verksamhet som företaget utförde som användare på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(92)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Arinox, en berörd part som preliminärt klassificerades som användare, att företaget borde anses vara en unionstillverkare. Det bör noteras att företagets uppgifter ingick i de makroekonomiska indikatorerna, såsom de lämnats av Eurofer och dubbelkontrollerats av kommissionen, och kommissionen ansåg därför att detta företag var en del av unionsindustrin enligt beskrivningen i skäl 87 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen noterade dock att Arinox identifierade sig som slutanvändare och importör i sin ursprungliga begäran om undantagande från produktdefinitionen och att företagets påståenden i det preliminära skedet rörde den verksamhet som företaget utförde som användare på unionsmarknaden.

| (93) | Arinox, Euranimi och en icke-närstående importör begärde att få veta identiteten på de 13 unionstillverkare som ingick i unionsindustrin under undersökningsperioden. Utöver de tre tillverkare som ingick i urvalet och de företag som stödde klagomålet (dvs. Acerinox, Outokumpu Nirosta GmbH, Outokumpu Stainless AB), rör det sig om Marcegaglia, Acroni, Arinox, Otelinox samt tre valsverk baserade i Tyskland (SAP Precision Metal, BWS och Waelzholz). |
| --- | --- |

(93)

Arinox, Euranimi och en icke-närstående importör begärde att få veta identiteten på de 13 unionstillverkare som ingick i unionsindustrin under undersökningsperioden. Utöver de tre tillverkare som ingick i urvalet och de företag som stödde klagomålet (dvs. Acerinox, Outokumpu Nirosta GmbH, Outokumpu Stainless AB), rör det sig om Marcegaglia, Acroni, Arinox, Otelinox samt tre valsverk baserade i Tyskland (SAP Precision Metal, BWS och Waelzholz).

| (94) | Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit beträffande definitionen av unionsindustrin samt tillverkningen i unionen bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 87–89 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(94)

Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit beträffande definitionen av unionsindustrin samt tillverkningen i unionen bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 87–89 i förordningen om provisorisk tull.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (95) | Eftersom inga synpunkter inkommit på förbrukningen i unionen bekräftade kommissionen de slutsatser som anges i skälen 90–92 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(95)

Eftersom inga synpunkter inkommit på förbrukningen i unionen bekräftade kommissionen de slutsatser som anges i skälen 90–92 i förordningen om provisorisk tull.

4.2.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

| (96) | Konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör ifrågasatte den sammantagna bedömningen av den indiska och indonesiska importens inverkan på unionsindustrins situation. De berörda parterna hävdade att importvolymerna från båda länderna var små, att utvecklingen av importen från Indien (som minskade något) och Indonesien (som ökade snabbt) under hela undersökningsperioden var annorlunda och att det inte gjordes någon korrekt bedömning av konkurrensvillkoren mellan importerade produkter och mellan importerade produkter och likadana unionsprodukter i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(96)

Konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör ifrågasatte den sammantagna bedömningen av den indiska och indonesiska importens inverkan på unionsindustrins situation. De berörda parterna hävdade att importvolymerna från båda länderna var små, att utvecklingen av importen från Indien (som minskade något) och Indonesien (som ökade snabbt) under hela undersökningsperioden var annorlunda och att det inte gjordes någon korrekt bedömning av konkurrensvillkoren mellan importerade produkter och mellan importerade produkter och likadana unionsprodukter i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (97) | I sina synpunkter efter det preliminära utlämnandet av uppgifter invände klaganden mot konsortiets och den icke-närstående importörens påstående att importutvecklingen inte är relevant för tillämpningen av artikel 3.4 i grundförordningen, att konkurrensvillkoren bedömdes korrekt och att en sammantagen bedömning säkerställer en icke-diskriminerande tillämpning av tullarna. |
| --- | --- |

(97)

I sina synpunkter efter det preliminära utlämnandet av uppgifter invände klaganden mot konsortiets och den icke-närstående importörens påstående att importutvecklingen inte är relevant för tillämpningen av artikel 3.4 i grundförordningen, att konkurrensvillkoren bedömdes korrekt och att en sammantagen bedömning säkerställer en icke-diskriminerande tillämpning av tullarna.

| (98) | Kommissionen fann att kraven för en sammantagen bedömning av importen var uppfyllda. Importvolymen från vart och ett av två berörda länderna var inte försumbar, dvs. den översteg var för sig 1 % av marknadsandelarna och konkurrensvillkoren gjorde att en sammantagen bedömning var motiverad, eftersom de importerade produkterna har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som de produkter som säljs av unionstillverkarena och har samma grundläggande användningsområden. Detta återspeglas i den höga matchningen mellan de produkttyper som importeras från Indien och Indonesien och de produkttyper som säljs av unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen fann att kraven för en sammantagen bedömning av importen var uppfyllda. Importvolymen från vart och ett av två berörda länderna var inte försumbar, dvs. den översteg var för sig 1 % av marknadsandelarna och konkurrensvillkoren gjorde att en sammantagen bedömning var motiverad, eftersom de importerade produkterna har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som de produkter som säljs av unionstillverkarena och har samma grundläggande användningsområden. Detta återspeglas i den höga matchningen mellan de produkttyper som importeras från Indien och Indonesien och de produkttyper som säljs av unionstillverkarna.

| (99) | Det fastställdes vidare att de produkttyper som importeras från Indien och Indonesien till stor del liknar varandra och att deras respektive priser är jämförbara. |
| --- | --- |

(99)

Det fastställdes vidare att de produkttyper som importeras från Indien och Indonesien till stor del liknar varandra och att deras respektive priser är jämförbara.

| (100) | Såsom anges av klaganden kräver artikel 3.4 i grundförordningen dessutom inte heller någon jämförelse av importutvecklingen mellan de berörda länderna. |
| --- | --- |

(100)

Såsom anges av klaganden kräver artikel 3.4 i grundförordningen dessutom inte heller någon jämförelse av importutvecklingen mellan de berörda länderna.

| (101) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter begärde konsortiet och en icke-närstående importör att de teoretiska modeller som använts för att bedöma konkurrensvillkoren på unionsmarknaden för den undersökta produkten och de berörda länderna skulle offentliggöras, och att man skulle bekräfta att kommissionens tjänster för konkurrens och ekonomisk analys hade rådfrågats om dessa konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

(101)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter begärde konsortiet och en icke-närstående importör att de teoretiska modeller som använts för att bedöma konkurrensvillkoren på unionsmarknaden för den undersökta produkten och de berörda länderna skulle offentliggöras, och att man skulle bekräfta att kommissionens tjänster för konkurrens och ekonomisk analys hade rådfrågats om dessa konkurrensvillkor.

| (102) | De hävdade vidare att det inte finns någon statistisk analys till stöd för undersökningsresultaten i skälen 99 och 100 och att marknadsandelen för importen från Indien och Indonesien var låg jämfört med unionsindustrins marknadsandel. När det gäller Indien var importvolymerna under undersökningsperioden lägre än under 2017 och 2018 och liknade importen under 2019. Dessutom begränsas importvolymerna av den berörda produkten från Indien av den landskvot som fastställs i skyddsåtgärderna för stål. Därför ansåg konsortiet och den icke-närstående importören att det inte var lämpligt att tillämpa artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(102)

De hävdade vidare att det inte finns någon statistisk analys till stöd för undersökningsresultaten i skälen 99 och 100 och att marknadsandelen för importen från Indien och Indonesien var låg jämfört med unionsindustrins marknadsandel. När det gäller Indien var importvolymerna under undersökningsperioden lägre än under 2017 och 2018 och liknade importen under 2019. Dessutom begränsas importvolymerna av den berörda produkten från Indien av den landskvot som fastställs i skyddsåtgärderna för stål. Därför ansåg konsortiet och den icke-närstående importören att det inte var lämpligt att tillämpa artikel 3.4 i grundförordningen.

| (103) | Kommissionen gjorde en teoretisk analys där den jämförde de produkttyper som såldes på unionsmarknaden av de exporterande tillverkarna och den produkt som såldes av unionstillverkarna, på grundval av de produktkontrollnummer som de företag som ingick i urvalet lämnade. Denna analys visade att matchningen var hög. Jämförelsen mellan var och en av de exporterande tillverkarna och unionsindustrins försäljning tillhandahålls de exporterande tillverkare som ingick i urvalet i deras särskilda utlämnanden av uppgifter. Dessutom fann kommissionen en betydande likhet mellan de produkttyper som såldes av de exporterande tillverkarna i Indonesien och de produkttyper som såldes av de exporterande tillverkarna i Indien. Kommissionen drog därför slutsatsen att de importerade produkterna från de berörda länderna och unionsprodukterna tydligt konkurrerade med varandra och att det fanns en sammantagen bedömning av verkningarna av importen var lämplig. Konsortiet och den icke-närstående importören lade inte fram någon underbyggd bevisning för att kommissionens analys skulle vara felaktig eller otillräcklig. Det faktum att Indien har en landspecifik kvot inom ramen för skyddsåtgärderna påverkar inte denna analys mot bakgrund av de villkor som anges i artikel 3.4. Därför avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen gjorde en teoretisk analys där den jämförde de produkttyper som såldes på unionsmarknaden av de exporterande tillverkarna och den produkt som såldes av unionstillverkarna, på grundval av de produktkontrollnummer som de företag som ingick i urvalet lämnade. Denna analys visade att matchningen var hög. Jämförelsen mellan var och en av de exporterande tillverkarna och unionsindustrins försäljning tillhandahålls de exporterande tillverkare som ingick i urvalet i deras särskilda utlämnanden av uppgifter. Dessutom fann kommissionen en betydande likhet mellan de produkttyper som såldes av de exporterande tillverkarna i Indonesien och de produkttyper som såldes av de exporterande tillverkarna i Indien. Kommissionen drog därför slutsatsen att de importerade produkterna från de berörda länderna och unionsprodukterna tydligt konkurrerade med varandra och att det fanns en sammantagen bedömning av verkningarna av importen var lämplig. Konsortiet och den icke-närstående importören lade inte fram någon underbyggd bevisning för att kommissionens analys skulle vara felaktig eller otillräcklig. Det faktum att Indien har en landspecifik kvot inom ramen för skyddsåtgärderna påverkar inte denna analys mot bakgrund av de villkor som anges i artikel 3.4. Därför avvisades påståendet.

| (104) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande den sammantagna bedömningen av verkningarna av importen från de berörda länderna bekräftade kommissionen alla andra slutsatser i skälen 93–98 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(104)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande den sammantagna bedömningen av verkningarna av importen från de berörda länderna bekräftade kommissionen alla andra slutsatser i skälen 93–98 i förordningen om provisorisk tull.

4.2.2   Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

| (105) | Konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör hävdade att importen från Indonesien ökade eftersom detta land är en ny exportör av den undersökta produkten till unionen och att importen från Indien inte ökade under skadeundersökningsperioden, varför en potentiell ökning av de berörda ländernas marknadsandel inte hade någon inverkan på unionsindustrins marknadsandel, utan ersatte importen från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(105)

Konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör hävdade att importen från Indonesien ökade eftersom detta land är en ny exportör av den undersökta produkten till unionen och att importen från Indien inte ökade under skadeundersökningsperioden, varför en potentiell ökning av de berörda ländernas marknadsandel inte hade någon inverkan på unionsindustrins marknadsandel, utan ersatte importen från andra tredjeländer.

| (106) | Såsom anges i skälen 97–105 analyserade kommissionen importen sammantaget och importen från de berörda länderna uppvisade faktiskt en ökande trend under skadeundersökningsperioden. Det faktum att unionsindustrins marknadsandel ökade något under skadeundersökningsperioden och att Indonesien började exportera till unionen först i början av skadeundersökningsperioden förändrade inte det faktum att importen från de berörda länderna skedde till dumpade priser, vilket vållade unionsindustrin väsentlig skada. Denna invändning måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(106)

Såsom anges i skälen 97–105 analyserade kommissionen importen sammantaget och importen från de berörda länderna uppvisade faktiskt en ökande trend under skadeundersökningsperioden. Det faktum att unionsindustrins marknadsandel ökade något under skadeundersökningsperioden och att Indonesien började exportera till unionen först i början av skadeundersökningsperioden förändrade inte det faktum att importen från de berörda länderna skedde till dumpade priser, vilket vållade unionsindustrin väsentlig skada. Denna invändning måste därför avvisas.

| (107) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande importvolymen från de berörda länderna och deras marknadsandelar bekräftade kommissionen alla slutsatserna i skälen 99–101 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(107)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande importvolymen från de berörda länderna och deras marknadsandelar bekräftade kommissionen alla slutsatserna i skälen 99–101 i förordningen om provisorisk tull.

4.2.3   Priser på import från de berörda länderna och prisunderskridande

| (108) | I skäl 105 i förordningen om provisorisk tull angav kommissionen att den fann prisunderskridandemarginaler på 4,8 % och 13,4 % för de indiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(108)

I skäl 105 i förordningen om provisorisk tull angav kommissionen att den fann prisunderskridandemarginaler på 4,8 % och 13,4 % för de indiska exporterande tillverkarna.

| (109) | Dessa marginaler innehöll dock ett skrivfel och bör korrigeras till underskridandemarginaler på 5,8 % och 13,4 %. |
| --- | --- |

(109)

Dessa marginaler innehöll dock ett skrivfel och bör korrigeras till underskridandemarginaler på 5,8 % och 13,4 %.

| (110) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Euranimi och en icke-närstående importör att de inte kunde rekonstruera hur importpriserna för den berörda produkten fastställdes och hur prisunderskridandemarginalen, inklusive dess justeringar, beräknades. |
| --- | --- |

(110)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Euranimi och en icke-närstående importör att de inte kunde rekonstruera hur importpriserna för den berörda produkten fastställdes och hur prisunderskridandemarginalen, inklusive dess justeringar, beräknades.

| (111) | Priserna på importen från de berörda länderna, enligt tabell 3 i förordningen om provisorisk tull, grundar sig på uppgifter från Eurostat. Denna information är allmänt tillgänglig. Såsom förklaras i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull baserades prisunderskridandemarginalen på en jämförelse mellan de försäljningspriser som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden och motsvarande priser från de exporterande tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, differentierade per produkttyp och justerade till samma försäljningsvillkor. Eftersom de detaljerade försäljningspriserna per företag per definition är konfidentiella affärsuppgifter, lämnades de endast till de berörda företagen i deras respektive specifika utlämnanden av uppgifter. |
| --- | --- |

(111)

Priserna på importen från de berörda länderna, enligt tabell 3 i förordningen om provisorisk tull, grundar sig på uppgifter från Eurostat. Denna information är allmänt tillgänglig. Såsom förklaras i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull baserades prisunderskridandemarginalen på en jämförelse mellan de försäljningspriser som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden och motsvarande priser från de exporterande tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, differentierade per produkttyp och justerade till samma försäljningsvillkor. Eftersom de detaljerade försäljningspriserna per företag per definition är konfidentiella affärsuppgifter, lämnades de endast till de berörda företagen i deras respektive specifika utlämnanden av uppgifter.

| (112) | Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit beträffande importpriserna från de berörda länderna och prisunderskridande bekräftade kommissionen alla slutsatserna i skälen 102–105 i förordningen om provisorisk tull, med genomförande av de korrigeringar som beskrivs i skäl 71. |
| --- | --- |

(112)

Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit beträffande importpriserna från de berörda länderna och prisunderskridande bekräftade kommissionen alla slutsatserna i skälen 102–105 i förordningen om provisorisk tull, med genomförande av de korrigeringar som beskrivs i skäl 71.

4.3   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.3.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (113) | I avsaknad av synpunkter bekräftade kommissionen de slutsatser som anges i skälen 106–110 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(113)

I avsaknad av synpunkter bekräftade kommissionen de slutsatser som anges i skälen 106–110 i förordningen om provisorisk tull.

4.3.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

| (114) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Eurofer att unionsindustrins marknadsandel minskade under skadeundersökningsperioden snarare än ökade (se skäl 116 i förordningen om provisorisk tull). |
| --- | --- |

(114)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Eurofer att unionsindustrins marknadsandel minskade under skadeundersökningsperioden snarare än ökade (se skäl 116 i förordningen om provisorisk tull).

| (115) | Detta påstående skulle dock endast vara korrekt om Eurofers iakttagelse om påstått ökade importvolymer från tredjeländer i praktiken var korrekt. Såsom förklaras i skäl 135 innehöll förordningen om provisorisk tull korrekta uppgifter om importvolymerna. Unionsindustrins marknadsandel var således också korrekt. |
| --- | --- |

(115)

Detta påstående skulle dock endast vara korrekt om Eurofers iakttagelse om påstått ökade importvolymer från tredjeländer i praktiken var korrekt. Såsom förklaras i skäl 135 innehöll förordningen om provisorisk tull korrekta uppgifter om importvolymerna. Unionsindustrins marknadsandel var således också korrekt.

| (116) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter påpekade konsortiet av importörer och distributörer, och en icke-närstående importör, att förordningen om provisorisk tull innehöll en avvikelse på omkring 300 000–400 000 ton mellan unionsindustrins produktionssiffror under skadeundersökningsperioden (se skäl 111 i förordningen om provisorisk tull) och motsvarande uppgifter om försäljning, lager och export (se skälen 114, 126 och 152 i förordningen om provisorisk tull). Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte de unionsindustrins kapacitetsnivå och begärde bevis för den nominella, faktiska och effektivt använda produktionskapaciteten och den kvantitet som faktiskt producerats av varje enskild tillverkare, uppgifter om de enskilda europeiska tillverkarnas försäljningsvolymer och priser samt importvolymerna för varje unionstillverkare från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(116)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter påpekade konsortiet av importörer och distributörer, och en icke-närstående importör, att förordningen om provisorisk tull innehöll en avvikelse på omkring 300 000–400 000 ton mellan unionsindustrins produktionssiffror under skadeundersökningsperioden (se skäl 111 i förordningen om provisorisk tull) och motsvarande uppgifter om försäljning, lager och export (se skälen 114, 126 och 152 i förordningen om provisorisk tull). Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte de unionsindustrins kapacitetsnivå och begärde bevis för den nominella, faktiska och effektivt använda produktionskapaciteten och den kvantitet som faktiskt producerats av varje enskild tillverkare, uppgifter om de enskilda europeiska tillverkarnas försäljningsvolymer och priser samt importvolymerna för varje unionstillverkare från de berörda länderna.

| (117) | Dessa siffror kan dock inte helt matchas eftersom produktion, försäljning och exportvolymer avser hela unionsindustrin, medan lageruppgifter, som anges i skäl 126 i förordningen om provisorisk tull, är en mikroekonomisk indikator som endast avser de unionstillverkare som ingick i urvalet. Alla uppgifter dubbelkontrollerades av kommissionen och konstaterades vara tillförlitliga. Eftersom de enskilda uppgifterna per tillverkare är konfidentiella affärsuppgifter lämnade kommissionen endast de aggregerade uppgifterna i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(117)

Dessa siffror kan dock inte helt matchas eftersom produktion, försäljning och exportvolymer avser hela unionsindustrin, medan lageruppgifter, som anges i skäl 126 i förordningen om provisorisk tull, är en mikroekonomisk indikator som endast avser de unionstillverkare som ingick i urvalet. Alla uppgifter dubbelkontrollerades av kommissionen och konstaterades vara tillförlitliga. Eftersom de enskilda uppgifterna per tillverkare är konfidentiella affärsuppgifter lämnade kommissionen endast de aggregerade uppgifterna i förordningen om provisorisk tull.

| (118) | Dessutom beror nästan hälften av den påstådda avvikelsen på unionsindustrins företagsinterna försäljning till närstående användare. Dessa volymer ingick i de produktionssiffror som anges i skäl 111 i förordningen om provisorisk tull, men ingick inte i unionsindustrins försäljningsvolymer som anges i skäl 114 i förordningen om provisorisk tull. Unionsindustrins företagsinterna försäljning stod för omkring 5 % av unionsindustrins totala försäljning och denna andel var stabil under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Dessutom beror nästan hälften av den påstådda avvikelsen på unionsindustrins företagsinterna försäljning till närstående användare. Dessa volymer ingick i de produktionssiffror som anges i skäl 111 i förordningen om provisorisk tull, men ingick inte i unionsindustrins försäljningsvolymer som anges i skäl 114 i förordningen om provisorisk tull. Unionsindustrins företagsinterna försäljning stod för omkring 5 % av unionsindustrins totala försäljning och denna andel var stabil under hela skadeundersökningsperioden.

| (119) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör att ökningen av unionsindustrins marknadsandel visade på att det inte förekom någon skada och att ökningen av de berörda ländernas marknadsandel inte påverkade unionsindustrins marknadsandel negativt. |
| --- | --- |

(119)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör att ökningen av unionsindustrins marknadsandel visade på att det inte förekom någon skada och att ökningen av de berörda ländernas marknadsandel inte påverkade unionsindustrins marknadsandel negativt.

| (120) | Såsom förklaras i skäl 107 påverkade den smärre ökningen av unionsindustrins marknadsandel under skadeundersökningsperioden inte det faktum att importen från de berörda länderna uppvisade en ökning på 86 % och skedde till dumpade priser, vilket vållade unionsindustrin väsentlig skada. Denna invändning måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(120)

Såsom förklaras i skäl 107 påverkade den smärre ökningen av unionsindustrins marknadsandel under skadeundersökningsperioden inte det faktum att importen från de berörda länderna uppvisade en ökning på 86 % och skedde till dumpade priser, vilket vållade unionsindustrin väsentlig skada. Denna invändning måste därför avvisas.

| (121) | I avsaknad av ytterligare synpunkter avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de slutsatser som anges i skälen 111–121 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(121)

I avsaknad av ytterligare synpunkter avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de slutsatser som anges i skälen 111–121 i förordningen om provisorisk tull.

4.3.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

| (122) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör att unionsindustrins negativa lönsamhetsutveckling inte kunde kopplas till importen från de berörda länderna, eftersom deras volymer är små och inte kan ha påverkat marknaden på ett så markant sätt. Konsortiet av importörer och distributörer och den icke-närstående importören hävdade att unionsindustrins vinster har ökat sedan undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(122)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör att unionsindustrins negativa lönsamhetsutveckling inte kunde kopplas till importen från de berörda länderna, eftersom deras volymer är små och inte kan ha påverkat marknaden på ett så markant sätt. Konsortiet av importörer och distributörer och den icke-närstående importören hävdade att unionsindustrins vinster har ökat sedan undersökningsperioden.

| (123) | Importvolymerna från länderna översteg miniminivån och deras låga priser, som konstaterades vara dumpade, ledde till ett pristryck på unionsmarknaden, såsom anges i skäl 141 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen drog därför slutsatsen att ökningen av den dumpade importen från de berörda länderna kunde kopplas till unionsindustrins negativa lönsamhetsutveckling. En eventuell ökning av unionstillverkarnas lönsamhet efter undersökningsperioden ändrar inte denna slutsats, eftersom undersökningen är begränsad till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(123)

Importvolymerna från länderna översteg miniminivån och deras låga priser, som konstaterades vara dumpade, ledde till ett pristryck på unionsmarknaden, såsom anges i skäl 141 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen drog därför slutsatsen att ökningen av den dumpade importen från de berörda länderna kunde kopplas till unionsindustrins negativa lönsamhetsutveckling. En eventuell ökning av unionstillverkarnas lönsamhet efter undersökningsperioden ändrar inte denna slutsats, eftersom undersökningen är begränsad till undersökningsperioden.

| (124) | Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen slutsatserna i skälen 122–133 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(124)

Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen slutsatserna i skälen 122–133 i förordningen om provisorisk tull.

4.4   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (125) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade konsortiet av importörer, en icke-närstående importör och de indonesiska myndigheterna att vissa skadeindikatorer utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden, med tonvikt på unionsindustrins ökade marknadsandel, ökad sysselsättning och minskade lager. |
| --- | --- |

(125)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade konsortiet av importörer, en icke-närstående importör och de indonesiska myndigheterna att vissa skadeindikatorer utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden, med tonvikt på unionsindustrins ökade marknadsandel, ökad sysselsättning och minskade lager.

| (126) | Lagernivån förblev konstant i procent av försäljningsvolymen och utgjorde därför inte någon tydlig skadeindikator. De andra två berörda indikatorerna utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Ökningen av marknadsandelen skedde dock på bekostnad av unionstillverkarnas lönsamhet, vilket förklaras i skäl 134 i förordningen om provisorisk tull. Sysselsättningen ökade något, men arbetskostnaderna minskade ändå. Dessa resultat vederlade dock inte de viktigaste slutsatserna om skada, dvs. den negativa lönsamhetsutvecklingen och alla unionsindustrins ekonomiska indikatorer. |
| --- | --- |

(126)

Lagernivån förblev konstant i procent av försäljningsvolymen och utgjorde därför inte någon tydlig skadeindikator. De andra två berörda indikatorerna utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Ökningen av marknadsandelen skedde dock på bekostnad av unionstillverkarnas lönsamhet, vilket förklaras i skäl 134 i förordningen om provisorisk tull. Sysselsättningen ökade något, men arbetskostnaderna minskade ändå. Dessa resultat vederlade dock inte de viktigaste slutsatserna om skada, dvs. den negativa lönsamhetsutvecklingen och alla unionsindustrins ekonomiska indikatorer.

| (127) | Konsortiet av importörer och distributörer och den icke-närstående importören hävdade vidare att enligt tillgängliga uppgifter för det första kvartalet 2021 håller den ekonomiska situationen för de unionstillverkare som ingick i urvalet på att förbättras och att industrin därför inte behöver något ytterligare skydd. |
| --- | --- |

(127)

Konsortiet av importörer och distributörer och den icke-närstående importören hävdade vidare att enligt tillgängliga uppgifter för det första kvartalet 2021 håller den ekonomiska situationen för de unionstillverkare som ingick i urvalet på att förbättras och att industrin därför inte behöver något ytterligare skydd.

| (128) | Analysen av unionsindustrins ekonomiska situation baserades på skadeundersökningsperioden, som avslutades i juni 2020. Såsom anges i skälen 128–133 i förordningen om provisorisk tull försämrades alla unionstillverkarnas ekonomiska indikatorer under skadeundersökningsperioden. Slutsatsen i detta hänseende påverkas inte av den påstådda kortsiktiga förbättringen av unionstillverkarnas situation efter skadeundersökningsperioden, som stöds av ogranskade rapporter rörande det första kvartalet 2021. |
| --- | --- |

(128)

Analysen av unionsindustrins ekonomiska situation baserades på skadeundersökningsperioden, som avslutades i juni 2020. Såsom anges i skälen 128–133 i förordningen om provisorisk tull försämrades alla unionstillverkarnas ekonomiska indikatorer under skadeundersökningsperioden. Slutsatsen i detta hänseende påverkas inte av den påstådda kortsiktiga förbättringen av unionstillverkarnas situation efter skadeundersökningsperioden, som stöds av ogranskade rapporter rörande det första kvartalet 2021.

| (129) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutgiltigt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(129)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutgiltigt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

5.1   Verkan av den dumpade importen

Verkan av den dumpade importen

| (130) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Indonesiens myndigheter att skadan inte kunde ha vållats av importen från Indonesien på grund av dess låga marknadsandel och det faktum att dess priser ökade under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Indonesiens myndigheter att skadan inte kunde ha vållats av importen från Indonesien på grund av dess låga marknadsandel och det faktum att dess priser ökade under skadeundersökningsperioden.

| (131) | Kommissionen erinrade först om att den indonesiska importen och dess marknadsandel bedömdes sammantaget med den indiska importen. Kommissionen noterade dessutom att Indonesiens marknadsandel under alla omständigheter ökade snabbt under skadeundersökningsperioden, från 0,4 % 2017 till 2,8 % under undersökningsperioden. När det gäller priserna så var det så att även om priserna ökade under hela skadeundersökningsperioden så var de indonesiska priserna alltid lägre än unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen erinrade först om att den indonesiska importen och dess marknadsandel bedömdes sammantaget med den indiska importen. Kommissionen noterade dessutom att Indonesiens marknadsandel under alla omständigheter ökade snabbt under skadeundersökningsperioden, från 0,4 % 2017 till 2,8 % under undersökningsperioden. När det gäller priserna så var det så att även om priserna ökade under hela skadeundersökningsperioden så var de indonesiska priserna alltid lägre än unionsindustrins priser.

| (132) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande orsakssambandet mellan den dumpade importen från Indien och Indonesien och den skada som unionsindustrin lidit bekräftade kommissionen slutsatserna i skälen 141–143 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande orsakssambandet mellan den dumpade importen från Indien och Indonesien och den skada som unionsindustrin lidit bekräftade kommissionen slutsatserna i skälen 141–143 i förordningen om provisorisk tull.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

| (133) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter uppgav Eurofer att uppgifterna om importvolymer från tredjeländer i tabell 11 i förordningen om provisorisk tull avviker från Eurostats uppgifter. |
| --- | --- |

(133)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter uppgav Eurofer att uppgifterna om importvolymer från tredjeländer i tabell 11 i förordningen om provisorisk tull avviker från Eurostats uppgifter.

| (134) | De siffror som Eurofer hänvisar till innehåller dock inte import som rapporterats av Eurostat inom ramen för tullsystemen för aktiv och passiv förädling, vilka beaktades i tabell 11 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(134)

De siffror som Eurofer hänvisar till innehåller dock inte import som rapporterats av Eurostat inom ramen för tullsystemen för aktiv och passiv förädling, vilka beaktades i tabell 11 i förordningen om provisorisk tull.

| (135) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Eurofer riktigheten i de importvolymer som kommissionen använt och hävdade att den metod som beskrivs i skäl 99 avviker från kommissionens gängse praxis och är oförenlig med syftet med bedömningen av skada och orsakssamband i undersökningen. Eurofer hävdade att import inom ramen för tullsystemen för aktiv och passiv förädling inte omfattas av antidumpningstullar och inte konkurrerar med varor från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(135)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Eurofer riktigheten i de importvolymer som kommissionen använt och hävdade att den metod som beskrivs i skäl 99 avviker från kommissionens gängse praxis och är oförenlig med syftet med bedömningen av skada och orsakssamband i undersökningen. Eurofer hävdade att import inom ramen för tullsystemen för aktiv och passiv förädling inte omfattas av antidumpningstullar och inte konkurrerar med varor från unionsindustrin.

| (136) | Kommissionen ansåg att varor som importeras inom ramen för systemen för aktiv och passiv förädling inte bara transiteras genom unionen utan även genomgår förädlingsprocesser för mervärde, såsom montering och omvandling, i unionen. Följaktligen konkurrerar denna import tydligt med de produkter som tillverkas av unionsindustrin. Ett företag som är beläget i unionen och vars verksamhet skulle vara just att utföra denna förädling har till exempel möjlighet att antingen köpa produkten från unionsindustrin eller importera den inom ramen för systemet för aktiv förädling. Import inom ramen för dessa särskilda tullsystem bör därför beaktas vid skadebedömningen. De är också föremål för uttag av tullar i enlighet med artikel 76 i delegerad förordning (EU) 2015/2446 (13). |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen ansåg att varor som importeras inom ramen för systemen för aktiv och passiv förädling inte bara transiteras genom unionen utan även genomgår förädlingsprocesser för mervärde, såsom montering och omvandling, i unionen. Följaktligen konkurrerar denna import tydligt med de produkter som tillverkas av unionsindustrin. Ett företag som är beläget i unionen och vars verksamhet skulle vara just att utföra denna förädling har till exempel möjlighet att antingen köpa produkten från unionsindustrin eller importera den inom ramen för systemet för aktiv förädling. Import inom ramen för dessa särskilda tullsystem bör därför beaktas vid skadebedömningen. De är också föremål för uttag av tullar i enlighet med artikel 76 i delegerad förordning (EU) 2015/2446 (13).

13

| (137) | Dessutom hävdade Eurofer att importvolymerna från olika länder inte var konsekventa, eftersom importvolymerna från vissa tredjeländer inte omfattade tullsystemen för aktiv och passiv förädling. |
| --- | --- |

(137)

Dessutom hävdade Eurofer att importvolymerna från olika länder inte var konsekventa, eftersom importvolymerna från vissa tredjeländer inte omfattade tullsystemen för aktiv och passiv förädling.

| (138) | Importvolymerna var de officiella uppgifterna från Eurostat och omfattade för både de berörda länderna och alla andra tredjeländer det normala tullsystemet och systemen för aktiv och passiv förädling. |
| --- | --- |

(138)

Importvolymerna var de officiella uppgifterna från Eurostat och omfattade för både de berörda länderna och alla andra tredjeländer det normala tullsystemet och systemen för aktiv och passiv förädling.

| (139) | Dessutom hänvisade Eurofer till importvolymerna i översynen vid giltighetstidens utgång för import av samma produkt från Kina och Taiwan med samma undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod, där kommissionen har bedömt förbrukningen i unionen och marknadsandelar utan att ta hänsyn till importen inom ramen för tullsystemen för aktiv och passiv förädling. Uppgifterna mellan översynen vid giltighetstidens utgång och den nuvarande undersökningen om import, förbrukning och marknadsandel skiljer sig därför åt, vilket resulterar i ett uppenbart fel i en av de två undersökningarna. |
| --- | --- |

(139)

Dessutom hänvisade Eurofer till importvolymerna i översynen vid giltighetstidens utgång för import av samma produkt från Kina och Taiwan med samma undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod, där kommissionen har bedömt förbrukningen i unionen och marknadsandelar utan att ta hänsyn till importen inom ramen för tullsystemen för aktiv och passiv förädling. Uppgifterna mellan översynen vid giltighetstidens utgång och den nuvarande undersökningen om import, förbrukning och marknadsandel skiljer sig därför åt, vilket resulterar i ett uppenbart fel i en av de två undersökningarna.

| (140) | Det stämmer att översynen vid giltighetstidens utgång för import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål från Kina och Taiwan har samma undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod för skadeanalysen. Den analys som gjordes i den undersökningen är emellertid av annan karaktär, dvs. fortsatt eller sannolikhet för återkommande dumpning och skada, och eventuella slutsatser i den undersökningen är inte automatiskt giltiga i den aktuella undersökningen. Även om importuppgifterna i den översynen vid giltighetstidens utgång inte omfattade importen inom ramen för systemen för aktiv och passiv förädling, är slutsatserna i den undersökningen fortfarande giltiga. Kommissionen ansåg därför inte att dessa avvikande uppgifter utgjorde ett uppenbart fel. |
| --- | --- |

(140)

Det stämmer att översynen vid giltighetstidens utgång för import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål från Kina och Taiwan har samma undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod för skadeanalysen. Den analys som gjordes i den undersökningen är emellertid av annan karaktär, dvs. fortsatt eller sannolikhet för återkommande dumpning och skada, och eventuella slutsatser i den undersökningen är inte automatiskt giltiga i den aktuella undersökningen. Även om importuppgifterna i den översynen vid giltighetstidens utgång inte omfattade importen inom ramen för systemen för aktiv och passiv förädling, är slutsatserna i den undersökningen fortfarande giltiga. Kommissionen ansåg därför inte att dessa avvikande uppgifter utgjorde ett uppenbart fel.

| (141) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör att unionsindustrins ekonomiska indikatorer inte försämrades på grund av dumpad import utan på grund av effekterna av covid-19-pandemin. I sina synpunkter efter det preliminära utlämnandet av uppgifter motsatte sig klaganden detta påstående och hävdade att skadeutvecklingen under skadeundersökningsperioden visade på motsatsen. |
| --- | --- |

(141)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade konsortiet av importörer och distributörer och en icke-närstående importör att unionsindustrins ekonomiska indikatorer inte försämrades på grund av dumpad import utan på grund av effekterna av covid-19-pandemin. I sina synpunkter efter det preliminära utlämnandet av uppgifter motsatte sig klaganden detta påstående och hävdade att skadeutvecklingen under skadeundersökningsperioden visade på motsatsen.

| (142) | Kommissionen fann att priserna på importen från de berörda länderna i hög grad påverkade unionsindustrins priser och dess ekonomiska indikatorer. Såsom fastställs i skäl 103 i förordningen om provisorisk tull var de genomsnittliga importpriserna från båda de berörda länderna genomgående lägre än unionstillverkarnas priser under hela skadeundersökningsperioden, före covid-19-pandemin. Pandemin kunde potentiellt ha påverkat konsumtionen på unionens marknad men en sådan påverkan skulle bara ha kunnat visa sig under det sista kvartalet av undersökningsperiod (april–juni 2020), medan en betydande nedgång i konsumtionen kunde noteras redan under 2019. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen fann att priserna på importen från de berörda länderna i hög grad påverkade unionsindustrins priser och dess ekonomiska indikatorer. Såsom fastställs i skäl 103 i förordningen om provisorisk tull var de genomsnittliga importpriserna från båda de berörda länderna genomgående lägre än unionstillverkarnas priser under hela skadeundersökningsperioden, före covid-19-pandemin. Pandemin kunde potentiellt ha påverkat konsumtionen på unionens marknad men en sådan påverkan skulle bara ha kunnat visa sig under det sista kvartalet av undersökningsperiod (april–juni 2020), medan en betydande nedgång i konsumtionen kunde noteras redan under 2019.

| (143) | Dessutom analyserade kommissionen den minskade konsumtionen (oavsett om den delvis var relaterad till covid-19 eller inte) som en potentiell annan faktor som kunde ha vållat skada i skälen 150–151 i förordningen om provisorisk tull och drog preliminärt slutsatsen att den inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Denna slutsats bekräftas. |
| --- | --- |

(143)

Dessutom analyserade kommissionen den minskade konsumtionen (oavsett om den delvis var relaterad till covid-19 eller inte) som en potentiell annan faktor som kunde ha vållat skada i skälen 150–151 i förordningen om provisorisk tull och drog preliminärt slutsatsen att den inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Denna slutsats bekräftas.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (144) | Mot bakgrund av vad som nämns ovan och i avsaknad av andra synpunkter konstaterade kommissionen att ingen av de faktorer som analyserades individuellt eller kollektivt försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit vilket innebar att ett sådant samband inte längre skulle vara verkligt och väsentligt, vilket bekräftar slutsatsen i skälen 160–163 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(144)

Mot bakgrund av vad som nämns ovan och i avsaknad av andra synpunkter konstaterade kommissionen att ingen av de faktorer som analyserades individuellt eller kollektivt försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit vilket innebar att ett sådant samband inte längre skulle vara verkligt och väsentligt, vilket bekräftar slutsatsen i skälen 160–163 i förordningen om provisorisk tull.

6.   ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

6.1   Målprisunderskridande

Målprisunderskridande

| (145) | Efter införandet av provisoriska åtgärder tog klaganden upp två tekniska frågor när det gäller beräkningen av skademarginalen, när det gäller avskrivningen av de beräknade uteblivna investeringarna och efterlevnaden av framtida miljökostnader för en av de unionstillverkare som ingick i urvalet. För att beräkna uteblivna investeringar ansåg kommissionen att det var rimligt att grunda sig på avskrivningen av de uteblivna investeringarna under undersökningsperioden, såsom de angivits av de unionstillverkare som ingick i urvalet. Klaganden lade inte fram några bevis till stöd för varför ett sådant tillvägagångssätt skulle vara orimligt. På grundval av de uppgifter och den information som lämnats av klaganden godtog kommissionen påståendet om efterlevnaden av framtida miljökostnader, vilket ledde till en liten ökning av de slutgiltiga skademarginalerna. |
| --- | --- |

(145)

Efter införandet av provisoriska åtgärder tog klaganden upp två tekniska frågor när det gäller beräkningen av skademarginalen, när det gäller avskrivningen av de beräknade uteblivna investeringarna och efterlevnaden av framtida miljökostnader för en av de unionstillverkare som ingick i urvalet. För att beräkna uteblivna investeringar ansåg kommissionen att det var rimligt att grunda sig på avskrivningen av de uteblivna investeringarna under undersökningsperioden, såsom de angivits av de unionstillverkare som ingick i urvalet. Klaganden lade inte fram några bevis till stöd för varför ett sådant tillvägagångssätt skulle vara orimligt. På grundval av de uppgifter och den information som lämnats av klaganden godtog kommissionen påståendet om efterlevnaden av framtida miljökostnader, vilket ledde till en liten ökning av de slutgiltiga skademarginalerna.

| (146) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en grupp av exporterande tillverkare att man borde bortse från de kostnader som uppkommit för unionsindustrin på grund av covid-19-nedstängningen vid beräkningen av det icke-skadevållande priset för att fastställa skademarginalen, eftersom dessa kostnader undantagsvis ökade unionsindustrins kostnad per enhet och inte speglar den normala produktionskostnaden för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(146)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en grupp av exporterande tillverkare att man borde bortse från de kostnader som uppkommit för unionsindustrin på grund av covid-19-nedstängningen vid beräkningen av det icke-skadevållande priset för att fastställa skademarginalen, eftersom dessa kostnader undantagsvis ökade unionsindustrins kostnad per enhet och inte speglar den normala produktionskostnaden för unionstillverkarna.

| (147) | Kommissionen bad unionsindustrin att dela upp alla begärda uppgifter i sitt svar på frågeformuläret utifrån de två terminerna under undersökningsperioden, för att se eventuella effekter av covid-19-pandemin på deras uppgifter om försäljning och kostnader. De dubbelkontrollerade uppgifterna visade dock inte på några ytterligare kostnader som orsakats av covid-19-nedstängningen, som skulle motivera den begärda justeringen. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen bad unionsindustrin att dela upp alla begärda uppgifter i sitt svar på frågeformuläret utifrån de två terminerna under undersökningsperioden, för att se eventuella effekter av covid-19-pandemin på deras uppgifter om försäljning och kostnader. De dubbelkontrollerade uppgifterna visade dock inte på några ytterligare kostnader som orsakats av covid-19-nedstängningen, som skulle motivera den begärda justeringen. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (148) | Euranimi och en icke-närstående importör bestred den högre skademarginal som tillämpades på de indiska exporterande tillverkarna, medan de hade högre försäljningspriser till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(148)

Euranimi och en icke-närstående importör bestred den högre skademarginal som tillämpades på de indiska exporterande tillverkarna, medan de hade högre försäljningspriser till unionsmarknaden.

| (149) | Skademarginalen beräknas på grundval av de produkttyper som sålts av de exporterande tillverkarna. Eftersom produkttyperna mellan tillverkarna kan variera i pris behöver det inte finnas något samband mellan den allmänna nivån på importpriserna och nivån på den skademarginal som beräknats specifikt för varje exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(149)

Skademarginalen beräknas på grundval av de produkttyper som sålts av de exporterande tillverkarna. Eftersom produkttyperna mellan tillverkarna kan variera i pris behöver det inte finnas något samband mellan den allmänna nivån på importpriserna och nivån på den skademarginal som beräknats specifikt för varje exporterande tillverkare.

| (150) | Resultatet från de reviderade beräkningarna visas i tabellen nedan:








  Land | Företag | Dumpningsmarginal | Målprisunderskridande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | Jindal Stainless Limited och Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % | 25,2  % |
| | Chromeni Steels Private Limited |

(150)

Resultatet från de reviderade beräkningarna visas i tabellen nedan:

Land

Företag

Dumpningsmarginal

Målprisunderskridande

Indien

Jindal Stainless Limited och Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

25,2  %

Chromeni Steels Private Limited

45,1  %

35,3  %

| | Alla övriga företag |
| --- | --- |

Alla övriga företag

45,1  %

35,3  %

Indonesien

| | IRNC |
| --- | --- |

IRNC

10,2  %

32,4  %

| | Jindal Stainless Indonesia |
| --- | --- |

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

33,1  %

| | Alla övriga företag |
| --- | --- |

Alla övriga företag

20,2  %

33,1  %

| (151) | I avsaknad av ytterligare synpunkter avseende åtgärdernas storlek bekräftade kommissionen de slutsatser som anges i skälen 165–173 i förordningen om provisorisk tull enligt ändringarna i tabellen ovan. |
| --- | --- |

(151)

I avsaknad av ytterligare synpunkter avseende åtgärdernas storlek bekräftade kommissionen de slutsatser som anges i skälen 165–173 i förordningen om provisorisk tull enligt ändringarna i tabellen ovan.

6.2   Granskning av den marginal som är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin

Granskning av den marginal som är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin

| (152) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Eurofer att kommissionen felaktigt hade dragit slutsatsen att Chromeni inte använde råvaror som var föremål för snedvridningar. Företaget hävdade att det var ”helt klart” att Chromeni förlitar sig på insatsvaror som påverkas av råvarurelaterade snedvridningar, antingen i Indien eller i Indonesien, och att detta därför borde redovisas. Vidare hävdade företaget att kommissionen för detta ändamål borde använda sig av samarbetet i denna undersökning med en påstådd leverantör av varmvalsat rostfritt stål i Indonesien eller av de senaste undersökningsresultaten om råvaror med avseende på denna råvara (14). |
| --- | --- |

(152)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Eurofer att kommissionen felaktigt hade dragit slutsatsen att Chromeni inte använde råvaror som var föremål för snedvridningar. Företaget hävdade att det var ”helt klart” att Chromeni förlitar sig på insatsvaror som påverkas av råvarurelaterade snedvridningar, antingen i Indien eller i Indonesien, och att detta därför borde redovisas. Vidare hävdade företaget att kommissionen för detta ändamål borde använda sig av samarbetet i denna undersökning med en påstådd leverantör av varmvalsat rostfritt stål i Indonesien eller av de senaste undersökningsresultaten om råvaror med avseende på denna råvara (14).

14

| (153) | Eurofer hävdade vidare att kommissionens tolkning av artikel 7.2a starkt begränsar möjligheten att hantera effekterna av råvarurelaterade snedvridningar på sektorer i senare led i förädlingskedjan och att den skulle hindra kommissionen från att bedöma effekterna av råvarurelaterade snedvridningar inom en företagsgrupp (såsom Jindal-gruppen). På samma sätt pekade man också på risken för kringgående genom företaget med den lägre tullen (i detta fall antingen i Indien eller i Indonesien) och hävdade därför att kommissionen borde utvidga den högsta tillämpliga tullsatsen till alla företag i gruppen, oavsett tillverkningsland för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(153)

Eurofer hävdade vidare att kommissionens tolkning av artikel 7.2a starkt begränsar möjligheten att hantera effekterna av råvarurelaterade snedvridningar på sektorer i senare led i förädlingskedjan och att den skulle hindra kommissionen från att bedöma effekterna av råvarurelaterade snedvridningar inom en företagsgrupp (såsom Jindal-gruppen). På samma sätt pekade man också på risken för kringgående genom företaget med den lägre tullen (i detta fall antingen i Indien eller i Indonesien) och hävdade därför att kommissionen borde utvidga den högsta tillämpliga tullsatsen till alla företag i gruppen, oavsett tillverkningsland för den berörda produkten.

| (154) | Såsom förklaras i skäl 176 i förordningen om provisorisk tull använde Chromeni inte de råvaror som är föremål för den snedvridning som konstaterats i Indien, dvs. skrot av krommalm och rostfritt stål. I samband med införandet av en slutgiltig antidumpningstull är det dessutom inte möjligt att ta itu med ett eventuellt framtida kringgående genom att utvidga den konstaterade antidumpningstullen för en närstående tillverkare till närstående tillverkare i ett annat land. I detta avseende hänvisar kommissionen också till skälen 175–177. |
| --- | --- |

(154)

Såsom förklaras i skäl 176 i förordningen om provisorisk tull använde Chromeni inte de råvaror som är föremål för den snedvridning som konstaterats i Indien, dvs. skrot av krommalm och rostfritt stål. I samband med införandet av en slutgiltig antidumpningstull är det dessutom inte möjligt att ta itu med ett eventuellt framtida kringgående genom att utvidga den konstaterade antidumpningstullen för en närstående tillverkare till närstående tillverkare i ett annat land. I detta avseende hänvisar kommissionen också till skälen 175–177.

| (155) | Eurofers invändningar måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(155)

Eurofers invändningar måste därför avvisas.

| (156) | I avsaknad av ytterligare synpunkter avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de slutsatser som anges i skälen 174–178 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(156)

I avsaknad av ytterligare synpunkter avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de slutsatser som anges i skälen 174–178 i förordningen om provisorisk tull.

6.3   Slutsats

Slutsats

| (157) | Till följd av den ovanstående bedömningen drog kommissionen slutsatsen att det är lämpligt att fastställa storleken på de slutgiltiga tullarna i enlighet med regeln om lägsta tull i artiklarna 7.2 och 9.4 andra stycket i grundförordningen. De slutgiltiga antidumpningstullarna bör således fastställas enligt följande:







  Land | Företag | Slutgiltig antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Jindal Stainless Limited och Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % |
| | Chromeni Steels Private Limited |

(157)

Till följd av den ovanstående bedömningen drog kommissionen slutsatsen att det är lämpligt att fastställa storleken på de slutgiltiga tullarna i enlighet med regeln om lägsta tull i artiklarna 7.2 och 9.4 andra stycket i grundförordningen. De slutgiltiga antidumpningstullarna bör således fastställas enligt följande:

Land

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

Indien

Jindal Stainless Limited och Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

| | Alla övriga företag |
| --- | --- |

Alla övriga företag

35,3  %

Indonesien

| | IRNC |
| --- | --- |

IRNC

10,2  %

| | Jindal Stainless Indonesia |
| --- | --- |

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

| | Alla övriga företag |
| --- | --- |

Alla övriga företag

20,2  %

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (158) | Ingen part invände mot att åtgärderna låg i unionsindustrins intresse. Slutsatserna i skälen 181–183 i förordningen om provisorisk tull bekräftades därmed. |
| --- | --- |

(158)

Ingen part invände mot att åtgärderna låg i unionsindustrins intresse. Slutsatserna i skälen 181–183 i förordningen om provisorisk tull bekräftades därmed.

7.2   Icke-närstående importörers och användares intresse

Icke-närstående importörers och användares intresse

| (159) | Efter det preliminära utlämnandet av utgifter hävdade Euranimi och en icke-närstående importör att unionens införande av åtgärder mot Indien och Indonesien skulle leda till en brist på kallvalsade platta produkter av rostfritt stål på unionens marknad eftersom unionstillverkningen skulle vara otillräcklig för att fullt ut tillgodose marknaden och andra inköpskällor är begränsade, framför allt på grund av antidumpningsåtgärder på import från Kina och Taiwan. Enligt parterna kan dessa brister och förseningar i leveranserna redan konstateras på unionens marknad. |
| --- | --- |

(159)

Efter det preliminära utlämnandet av utgifter hävdade Euranimi och en icke-närstående importör att unionens införande av åtgärder mot Indien och Indonesien skulle leda till en brist på kallvalsade platta produkter av rostfritt stål på unionens marknad eftersom unionstillverkningen skulle vara otillräcklig för att fullt ut tillgodose marknaden och andra inköpskällor är begränsade, framför allt på grund av antidumpningsåtgärder på import från Kina och Taiwan. Enligt parterna kan dessa brister och förseningar i leveranserna redan konstateras på unionens marknad.

| (160) | Parterna hävdade att vissa andra potentiella importkällor, nämligen Brasilien, Malaysia och Sydafrika, kontrolleras av unionstillverkarna som äger de företag i dessa länder som tillverkar kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Enligt parterna har detta lett till ett missbruk av skyddet av unionstillverkare och kommer att leda till höga priser på unionens marknad. |
| --- | --- |

(160)

Parterna hävdade att vissa andra potentiella importkällor, nämligen Brasilien, Malaysia och Sydafrika, kontrolleras av unionstillverkarna som äger de företag i dessa länder som tillverkar kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Enligt parterna har detta lett till ett missbruk av skyddet av unionstillverkare och kommer att leda till höga priser på unionens marknad.

| (161) | Parterna hävdade vidare att de inte har möjlighet att föra över priserna till sina kunder och att deras lönsamhet därför skulle påverkas negativt. |
| --- | --- |

(161)

Parterna hävdade vidare att de inte har möjlighet att föra över priserna till sina kunder och att deras lönsamhet därför skulle påverkas negativt.

| (162) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Euranimi och den icke-närstående importören dessa påståenden. |
| --- | --- |

(162)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Euranimi och den icke-närstående importören dessa påståenden.

| (163) | Eurofer motsatte sig dessa påståenden och hävdade att den påstådda ökningen av ledtiden beror på förändringar i efterfrågan och störningar i globala leveranskedjor orsakade av covid-19-pandemin, som inte är specifika för leveranskedjan för kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Eurofer förklarade att under normala omständigheter har unionsindustrin tillräcklig kapacitet för att tillgodose nästan 150 % av unionens förbrukning under undersökningsperioden. Dessutom hävdade Eurofer att den prisökning på råvaror som ägde rum efter undersökningsperioden har återspeglat en betydande global ökning av råvarukostnaderna, vilket inte bara påverkar priserna i unionen. Dessutom hävdade Eurofer att kallvalsade platta produkter av rostfritt stål kunde komma från tredjeländer med betydande kapacitet för kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som inte har begränsats av skyddsåtgärderna för stål. |
| --- | --- |

(163)

Eurofer motsatte sig dessa påståenden och hävdade att den påstådda ökningen av ledtiden beror på förändringar i efterfrågan och störningar i globala leveranskedjor orsakade av covid-19-pandemin, som inte är specifika för leveranskedjan för kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Eurofer förklarade att under normala omständigheter har unionsindustrin tillräcklig kapacitet för att tillgodose nästan 150 % av unionens förbrukning under undersökningsperioden. Dessutom hävdade Eurofer att den prisökning på råvaror som ägde rum efter undersökningsperioden har återspeglat en betydande global ökning av råvarukostnaderna, vilket inte bara påverkar priserna i unionen. Dessutom hävdade Eurofer att kallvalsade platta produkter av rostfritt stål kunde komma från tredjeländer med betydande kapacitet för kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som inte har begränsats av skyddsåtgärderna för stål.

| (164) | Såsom anges i förordningen om provisorisk tull finns det faktiskt leverantörer av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål i andra tredjeländer, varav de största är Taiwan och Sydkorea. Importen från Taiwan har fortfarande kommit in i unionen med relativt låga antidumpningstullar. Sydkorea lyckades under skadeundersökningsperioden öka sin export till unionen både i absoluta och relativa termer. Sydafrika är också fortfarande närvarande på unionsmarknaden trots de europeiska företagens påstådda kontroll över dess tillverkning av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Dessutom syftar inte de antidumpningsåtgärder som införts mot Indien och Indonesien till att stänga unionsmarknaden för de berörda länderna, utan de syftar till att höja priserna till en skälig nivå. |
| --- | --- |

(164)

Såsom anges i förordningen om provisorisk tull finns det faktiskt leverantörer av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål i andra tredjeländer, varav de största är Taiwan och Sydkorea. Importen från Taiwan har fortfarande kommit in i unionen med relativt låga antidumpningstullar. Sydkorea lyckades under skadeundersökningsperioden öka sin export till unionen både i absoluta och relativa termer. Sydafrika är också fortfarande närvarande på unionsmarknaden trots de europeiska företagens påstådda kontroll över dess tillverkning av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Dessutom syftar inte de antidumpningsåtgärder som införts mot Indien och Indonesien till att stänga unionsmarknaden för de berörda länderna, utan de syftar till att höja priserna till en skälig nivå.

| (165) | Prisökningarna beror normalt på de ökade råvarukostnaderna och observerades också på tredjeländers marknader. Det finns därför inget inslag av missbruk av marknadsskyddet från unionstillverkarnas sida. Med tretton unionstillverkare av den undersökta produkten råder det dessutom stark intern konkurrens på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(165)

Prisökningarna beror normalt på de ökade råvarukostnaderna och observerades också på tredjeländers marknader. Det finns därför inget inslag av missbruk av marknadsskyddet från unionstillverkarnas sida. Med tretton unionstillverkare av den undersökta produkten råder det dessutom stark intern konkurrens på unionsmarknaden.

| (166) | De berörda parternas påståenden om att det inte finns någon möjlighet att föra över priserna på sina kunder och att det inte finns någon möjlighet att ersätta importerade produkter kan inte heller bedömas korrekt av kommissionen med tanke på att de berörda parterna inte samarbetade ordentligt i denna undersökning. Till skillnad från de två icke-närstående importörer som avses i skälen 184–193 i förordningen om provisorisk tull, kom de berörda parterna med sina begäranden efter utlämnandet av uppgifter, utan att besvara frågeformuläret. Detta hindrade kommissionen från att göra en mer ingående bedömning genom att kontrollera deras inköps- och försäljningskanaler, typer av produkter som handlades, kostnader och ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(166)

De berörda parternas påståenden om att det inte finns någon möjlighet att föra över priserna på sina kunder och att det inte finns någon möjlighet att ersätta importerade produkter kan inte heller bedömas korrekt av kommissionen med tanke på att de berörda parterna inte samarbetade ordentligt i denna undersökning. Till skillnad från de två icke-närstående importörer som avses i skälen 184–193 i förordningen om provisorisk tull, kom de berörda parterna med sina begäranden efter utlämnandet av uppgifter, utan att besvara frågeformuläret. Detta hindrade kommissionen från att göra en mer ingående bedömning genom att kontrollera deras inköps- och försäljningskanaler, typer av produkter som handlades, kostnader och ekonomiska situation.

| (167) | På grundval av detta bekräftade kommissionen slutsatsen att verkningarna av ett eventuellt införande av åtgärder för importörerna och användarna inte uppväger de positiva effekterna av åtgärderna för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(167)

På grundval av detta bekräftade kommissionen slutsatsen att verkningarna av ett eventuellt införande av åtgärder för importörerna och användarna inte uppväger de positiva effekterna av åtgärderna för unionsindustrin.

| (168) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit avseende icke-närstående importörers och användares intresse bekräftades slutsatserna i skälen 184–195 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(168)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit avseende icke-närstående importörers och användares intresse bekräftades slutsatserna i skälen 184–195 i förordningen om provisorisk tull.

7.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (169) | På grundval av ovanstående och eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftades slutsatserna i skäl 196 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(169)

På grundval av ovanstående och eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftades slutsatserna i skäl 196 i förordningen om provisorisk tull.

8.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

8.1   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

| (170) | Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband samt unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att ytterligare skada orsakas på unionsindustrin på grund av den dumpade importen av den berörda produkten. Av de skäl som anges i avsnitt 6 (och i synnerhet underavsnitt 6.2) i denna förordning, bör antidumpningstullar fastställas i enlighet med regeln om lägsta tull. |
| --- | --- |

(170)

Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband samt unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att ytterligare skada orsakas på unionsindustrin på grund av den dumpade importen av den berörda produkten. Av de skäl som anges i avsnitt 6 (och i synnerhet underavsnitt 6.2) i denna förordning, bör antidumpningstullar fastställas i enlighet med regeln om lägsta tull.

| (171) | På grundval av ovanstående fastställs nivån på tullarna till följande:







  Land | Företag | Slutgiltig antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Jindal Stainless Limited och Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % |
| Chromeni Steels Private Limited | 35,3  % |
| Alla övriga företag | 35,3  % |
| Indonesien | IRNC | 10,2  % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2  % |
| Alla övriga företag | 20,2  % |

(171)

På grundval av ovanstående fastställs nivån på tullarna till följande:

Land

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

Indien

Jindal Stainless Limited och Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

Alla övriga företag

35,3  %

Indonesien

IRNC

10,2  %

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

Alla övriga företag

20,2  %

| (172) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(172)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (173) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (15). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(173)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (15). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

15

Europeiska unionens officiella tidning

| (174) | För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatser krävs det särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla de krav som anges i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura bör omfattas av den antidumpningstull som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(174)

För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatser krävs det särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla de krav som anges i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura bör omfattas av den antidumpningstull som gäller för ”alla övriga företag”.

| (175) | Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura uppvisas som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning, måste medlemsstaternas tullmyndigheter likväl utföra sina sedvanliga kontroller och får, liksom i alla andra fall, begära ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kunna kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den efterföljande tillämpningen av en lägre tullsats är berättigad, i enlighet med tullrätten. |
| --- | --- |

(175)

Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura uppvisas som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning, måste medlemsstaternas tullmyndigheter likväl utföra sina sedvanliga kontroller och får, liksom i alla andra fall, begära ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kunna kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den efterföljande tillämpningen av en lägre tullsats är berättigad, i enlighet med tullrätten.

| (176) | Om volymen av exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Den undersökningen får bland annat omfatta behovet av att avskaffa individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(176)

Om volymen av exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Den undersökningen får bland annat omfatta behovet av att avskaffa individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull.

| (177) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(177)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.2   Slutgiltigt uttag av preliminär tull

Slutgiltigt uttag av preliminär tull

| (178) | Mot bakgrund av de dumpningsmarginaler som konstaterats och nivån för den skada som vållats unionsindustrin, bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska antidumpningstull som införts genom förordningen om provisorisk tull slutgiltigt tas ut. |
| --- | --- |

(178)

Mot bakgrund av de dumpningsmarginaler som konstaterats och nivån för den skada som vållats unionsindustrin, bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska antidumpningstull som införts genom förordningen om provisorisk tull slutgiltigt tas ut.

| (179) | Eftersom vissa slutgiltiga tullsatserna är lägre än de preliminära tullsatserna, bör de belopp som har betalats utöver beloppen för den slutgiltiga antidumpningstullen frisläppas. |
| --- | --- |

(179)

Eftersom vissa slutgiltiga tullsatserna är lägre än de preliminära tullsatserna, bör de belopp som har betalats utöver beloppen för den slutgiltiga antidumpningstullen frisläppas.

8.3   Retroaktiv verkan

Retroaktiv verkan

| (180) | Såsom anges i avsnitt 1.2 fastställde kommissionen, efter en begäran från klaganden, att import av den undersökta produkten skulle registreras enligt artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(180)

Såsom anges i avsnitt 1.2 fastställde kommissionen, efter en begäran från klaganden, att import av den undersökta produkten skulle registreras enligt artikel 14.5 i grundförordningen.

| (181) | I undersökningens slutliga skede bedömdes de uppgifter som samlats in mot bakgrund av registreringen. Kommissionen analyserade huruvida kriterierna enligt artikel 10.4 i grundförordningen var uppfyllda för retroaktivt uttag av slutgiltiga tullar. |
| --- | --- |

(181)

I undersökningens slutliga skede bedömdes de uppgifter som samlats in mot bakgrund av registreringen. Kommissionen analyserade huruvida kriterierna enligt artikel 10.4 i grundförordningen var uppfyllda för retroaktivt uttag av slutgiltiga tullar.

| (182) | Kommissionens analys visade inte någon ytterligare betydande ökning av importen utöver den importnivå som vållat skada under undersökningsperioden enligt artikel 10.4d i grundförordningen. För denna analys jämförde kommissionen de genomsnittliga månatliga importvolymerna för den berörda produkten under undersökningsperioden med de månatliga genomsnittliga importvolymerna under perioden från inledningen av denna undersökning till införandet av de provisoriska åtgärderna och ingen ytterligare ökning kunde konstateras: | Undersökningsperioden (ton/månad) | Efter undersökningsperioden, dvs. 1 oktober 2020–28 maj 2021 (ton/månad) | Ökning av importen (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål från Indien | 8 956 | 6 036 | –33  % |
| Import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål från Indonesien | 7 353 | 8 439 | 15  % |
| Total import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål från de berörda länderna | 16 308 | 14 475 | –11  % |
| Källa: Surveillance 2 (EU-27). |

(182)

Kommissionens analys visade inte någon ytterligare betydande ökning av importen utöver den importnivå som vållat skada under undersökningsperioden enligt artikel 10.4d i grundförordningen. För denna analys jämförde kommissionen de genomsnittliga månatliga importvolymerna för den berörda produkten under undersökningsperioden med de månatliga genomsnittliga importvolymerna under perioden från inledningen av denna undersökning till införandet av de provisoriska åtgärderna och ingen ytterligare ökning kunde konstateras:

Undersökningsperioden (ton/månad)

Efter undersökningsperioden, dvs. 1 oktober 2020–28 maj 2021 (ton/månad)

Ökning av importen (%)

Import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål från Indien

8 956

6 036

–33  %

Import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål från Indonesien

7 353

8 439

15  %

Total import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål från de berörda länderna

16 308

14 475

–11  %

Källa: Surveillance 2 (EU-27).

Källa:

| (183) | Kommissionen konstaterade därför att ett retroaktivt uttag av de slutgiltiga tullsatserna för den period då importen registrerades inte kunde motiveras i detta fall. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen konstaterade därför att ett retroaktivt uttag av de slutgiltiga tullsatserna för den period då importen registrerades inte kunde motiveras i detta fall.

9.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (184) | När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (16) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(184)

När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (16) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

16

Europeiska unionens officiella tidning

| (185) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 (17) införde kommissionen en skyddsåtgärd avseende vissa stålprodukter för en period av tre år. Skyddsåtgärden förlängdes till och med den 30 juni 2024 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1029 (18). Den produkt som översynen gäller är en av de produktkategorier som skyddsåtgärden omfattar. När de tullkvoter som fastställts inom ramen för skyddsåtgärden överskrids skulle följaktligen både tullen över kvoten och antidumpningstullen behöva betalas för samma import. Eftersom sådan kumulation av antidumpningsåtgärder och skyddsåtgärder kan leda till en större inverkan på handeln än önskvärt beslutade kommissionen att förhindra att antidumpningstullen tillämpas samtidigt som tullen över kvoten för den produkt som översynen gäller under den tid som skyddstullen gäller. |
| --- | --- |

(185)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 (17) införde kommissionen en skyddsåtgärd avseende vissa stålprodukter för en period av tre år. Skyddsåtgärden förlängdes till och med den 30 juni 2024 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1029 (18). Den produkt som översynen gäller är en av de produktkategorier som skyddsåtgärden omfattar. När de tullkvoter som fastställts inom ramen för skyddsåtgärden överskrids skulle följaktligen både tullen över kvoten och antidumpningstullen behöva betalas för samma import. Eftersom sådan kumulation av antidumpningsåtgärder och skyddsåtgärder kan leda till en större inverkan på handeln än önskvärt beslutade kommissionen att förhindra att antidumpningstullen tillämpas samtidigt som tullen över kvoten för den produkt som översynen gäller under den tid som skyddstullen gäller.

17

18

| (186) | Detta innebär att om den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den produkt som översynen gäller och överstiger antidumpningstullarna enligt den här förordningen, ska endast den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 tas ut. Under den period då skyddsåtgärderna och antidumpningstullarna tillämpas samtidigt ska uppbörden av de tullar som införs i enlighet med denna förordning tillfälligt upphöra. Om den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den produkt som översynen gäller och den fastställs till en nivå som är lägre än nivån på antidumpningstullarna i den här förordningen, ska den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 tas ut som ett tillägg till skillnaden mellan den tullen och den högre av de antidumpningstullar som införs i enlighet med den här förordningen. Uppbörden av de antidumpningstullar som inte tagits ut bör upphöra tillfälligt. |
| --- | --- |

(186)

Detta innebär att om den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den produkt som översynen gäller och överstiger antidumpningstullarna enligt den här förordningen, ska endast den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 tas ut. Under den period då skyddsåtgärderna och antidumpningstullarna tillämpas samtidigt ska uppbörden av de tullar som införs i enlighet med denna förordning tillfälligt upphöra. Om den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den produkt som översynen gäller och den fastställs till en nivå som är lägre än nivån på antidumpningstullarna i den här förordningen, ska den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 tas ut som ett tillägg till skillnaden mellan den tullen och den högre av de antidumpningstullar som införs i enlighet med den här förordningen. Uppbörden av de antidumpningstullar som inte tagits ut bör upphöra tillfälligt.

| (187) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(187)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av valsade platta produkter av rostfritt stål, inte vidare bearbetade efter kallvalsningen, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 och 7220 90 80, med ursprung i Indien eller Indonesien.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Slutgiltig antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Jindal Stainless Limited | 13,9  % | C654 |
| Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % | C655 |
| Chromeni Steels Private Limited | 35,3  % | C656 |
| Alla övriga indiska företag | 35,3  % | C999 |
| Indonesien | IRNC | 10,2  % | C657 |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2  % | C658 |
| Alla övriga indonesiska företag | 20,2  % | C999 |

Land

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Indien

Jindal Stainless Limited

13,9  %

C654

Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

C655

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

C656

Alla övriga indiska företag

35,3  %

C999

Indonesien

IRNC

10,2  %

C657

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

C658

Alla övriga indonesiska företag

20,2  %

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken dennes namn och befattning ska framgå, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att de (kvantitet) av (den berörda produkten) som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i [det berörda landet]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   När den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på sådana kallvalsade platta produkter av rostfritt stål, inte vidare bearbetade efter kallvalsningen, som avses i artikel 1.1, och denna tull överskrider motsvarande värdenivå på den antidumpningstull som fastställs i artikel 1.2, ska endast den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 tas ut.

2.   Under den period då punkt 1 tillämpas ska uppbörden av de tullar som införs i enlighet med denna förordning tillfälligt upphöra.

3.   När den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på sådana kallvalsade platta produkter av rostfritt stål, inte vidare bearbetade efter kallvalsningen, som avses i artikel 1.1, och denna tull är lägre än motsvarande värdenivå på den antidumpningstull som fastställs i artikel 1.2, ska den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 tas ut i tillägg till skillnaden mellan den tullen och den högre av de motsvarande värdenivåerna på den antidumpningstull som fastställs i artikel 1.2.

4.   Den del av beloppet av antidumpningstullen som inte tas ut i enlighet med punkt 3 ska tillfälligt upphävas.

5.   Det tillfälliga upphävande som avses i punkterna 2 och 4 ska tidsbegränsas till tillämpningsperioden för den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159.

Artikel 3

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska antidumpningstullar enligt genomförandeförordning (EU) 2021/854 ska tas ut slutgiltigt. De belopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider den slutgiltiga antidumpningstullsatsen ska frisläppas.

Artikel 4

Ingen slutgiltig antidumpningstull ska tas ut retroaktivt på den registrerade importen. Uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2021/370 ska inte längre bevaras. Genomförandeförordning (EU) 2021/370 ska upphöra att gälla.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien (EUT C 322, 30.9.2020, s. 17).

2

(3)  Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien (EUT C 57, 17.2.2021, s. 16).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/370 av den 1 mars 2021 om registrering av import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien (EUT L 71, 2.3.2021, s. 18).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/854 av den 27 maj 2021 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Indien och Indonesien (EUT L 188, 28.5.2021, s. 61).

5

(6)  The Association of Non-Integrated Metal Importers and Distributors.

6

(7)  Panel Report, EC – Salmon (Norway), WT/DS337/R, punkterna 7.256, 7.257 och 7.273.

7

, EC – Salmon (Norway)

(8)  Dom av den 18 mars 2009, Shanghai Excell M&E Enterprise, T-299/05, EU:T:2009:72, punkt. 288.

8

(9)  Se t.ex. skäl 283 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/582 av den 9 april 2021 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av valsade platta produkter av aluminium med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 124, 12.4.2021, s. 40) (använda den berörda ”handlarens” vinst), dom av den 18 mars 2009, Shanghai Excell M&E Enterprise, T-299/05, EU:T:2009:72, punkt 287.

9

(10)  Överprövningsorganets rapport US – Anti-Dumping and Countervailing Duties (China), WT/DS379/AB/R, punkterna 567, 568 och 583.

10

US – Anti-Dumping and Countervailing Duties (China)

(11)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1408 av den 6 oktober 2020 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa varmvalsade plåtar och rullar av rostfritt stål med ursprung i bland annat Indonesien (EUT L 325, 7.10.2020, s. 26).

11

(12)  Domstolens dom av den 16 februari 2012, Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission/Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT), Mål C-191/09 och C-200/09, punkt 58.

12

(13)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (EGT L 343, 29.12.2015, s. 1).

13

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1408 av den 6 oktober 2020 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa varmvalsade plåtar och rullar av rostfritt stål med ursprung i Indonesien, Folkrepubliken Kina och Taiwan, (EUT L 325, 7.10.2020, s. 26).

14

(15)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat G, Wetstraat/Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

16

(17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 av den 31 januari 2019 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter (EUT L 31, 1.2.2019, s. 27).

17

(18)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1029 av den 24 juni 2021 om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 för att förlänga den slutgiltiga skyddsåtgärden på import av vissa stålprodukter (EUT L 225I, 25.6.2021, s. 1).

18

---

BESLUT

| 18.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 410/178 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 410/178

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/2013

av den 15 november 2021

om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/852 av den 21 maj 2019 om Regionkommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den spanska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling.

| (2) | Den 28 maj 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/731 (2) om utseende av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien. |
| --- | --- |

(2)

Den 28 maj 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/731 (2) om utseende av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien.

| (3) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det mandat på grundval av vilket Bernat SOLÉ BARRIL föreslogs för utnämning har upphört. |
| --- | --- |

(3)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det mandat på grundval av vilket Bernat SOLÉ BARRIL föreslogs för utnämning har upphört.

| (4) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det mandat på grundval av vilket Elisabet NEBREDA VILA föreslogs för utnämning har upphört. |
| --- | --- |

(4)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det mandat på grundval av vilket Elisabet NEBREDA VILA föreslogs för utnämning har upphört.

| (5) | Den spanska regeringen har föreslagit Victòria ALSINA I BURGUÉS, som är företrädare för ett regionalt eller lokalt organ och politiskt ansvarig inför en vald församling, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regional minister för yttre åtgärder och öppen förvaltning i Kataloniens regering), som ledamot i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025. |
| --- | --- |

(5)

Den spanska regeringen har föreslagit Victòria ALSINA I BURGUÉS, som är företrädare för ett regionalt eller lokalt organ och politiskt ansvarig inför en vald församling, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regional minister för yttre åtgärder och öppen förvaltning i Kataloniens regering), som ledamot i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

| (6) | Den spanska regeringen har föreslagit Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, som är företrädare för ett regionalt eller lokalt organ och politiskt ansvarig inför en vald församling, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (sekreterare för regeringens yttre åtgärder vid Kataloniens regering), som suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025. |
| --- | --- |

(6)

Den spanska regeringen har föreslagit Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, som är företrädare för ett regionalt eller lokalt organ och politiskt ansvarig inför en vald församling, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (sekreterare för regeringens yttre åtgärder vid Kataloniens regering), som suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande företrädare för regionala eller lokala organ som är politiskt ansvariga inför en vald församling utnämns härmed till Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025:

| a) | som ledamot:






  — | Victòria ALSINA I BURGUÉS, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regional minister för yttre åtgärder och öppen förvaltning i Kataloniens regering), |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamot:

—

Victòria ALSINA I BURGUÉS, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regional minister för yttre åtgärder och öppen förvaltning i Kataloniens regering),

och

| b) | som suppleant:






  — | Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (sekreterare för regeringens yttre åtgärder vid Kataloniens regering). |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleant:

—

Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (sekreterare för regeringens yttre åtgärder vid Kataloniens regering).

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 november 2021.

På rådets vägnar

J. PODGORŠEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2020/731 av den 28 maj 2020 om utseende av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien (EUT L 172 I, 3.6.2020, s. 3).

2

---

| 18.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 410/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 410/180

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/2014

av den 17 november 2021

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2021/1073 om fastställande av tekniska specifikationer och regler för genomförandet av och tillitsramverket för EU:s digitala covidintyg som infördes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (1), särskilt artikel 9.1 och 9.3, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2021/953 fastställs EU:s digitala covidintyg, som har till syfte att styrka att en person har fått ett covid-19-vaccin eller ett negativt testresultat eller har återhämtat sig från infektion, för att underlätta innehavarens utövande av sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2021/953 fastställs EU:s digitala covidintyg, som har till syfte att styrka att en person har fått ett covid-19-vaccin eller ett negativt testresultat eller har återhämtat sig från infektion, för att underlätta innehavarens utövande av sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin.

| (2) | För att EU:s digitala covidintyg skulle kunna användas i hela unionen antog kommissionen genomförandebeslut (EU) 2021/1073 (2), för att fastställa tekniska specifikationer och regler för ifyllande, säkert utfärdande och kontroll av EU:s digitala covidintyg och för att säkerställa skyddet av personuppgifter, fastställa den gemensamma strukturen för den unika identifieraren för intyg och utfärda en giltig, säker och interoperabel streckkod. |
| --- | --- |

(2)

För att EU:s digitala covidintyg skulle kunna användas i hela unionen antog kommissionen genomförandebeslut (EU) 2021/1073 (2), för att fastställa tekniska specifikationer och regler för ifyllande, säkert utfärdande och kontroll av EU:s digitala covidintyg och för att säkerställa skyddet av personuppgifter, fastställa den gemensamma strukturen för den unika identifieraren för intyg och utfärda en giltig, säker och interoperabel streckkod.

| (3) | Många medlemsstater har meddelat att de kommer att eller redan har börjat administrera ytterligare doser covid-19-vaccin utöver den primära standardvaccinationsserien, alltså den vaccinationsserie som är avsedd att ge tillräckligt skydd i en inledande fas, i synnerhet till personer vars immunförsvar kanske inte haft en tillräckligt stark reaktion på den primära vaccinationsserien, och överväger påfyllnadsdoser åt personer som inte har fått ett tillfredsställande skydd genom den primära vaccinationen. Därför offentliggjorde Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar den 1 september 2021 interimistiska folkhälsoöverväganden för tillhandahållandet av ytterligare doser av vaccin mot covid-19 (3). |
| --- | --- |

(3)

Många medlemsstater har meddelat att de kommer att eller redan har börjat administrera ytterligare doser covid-19-vaccin utöver den primära standardvaccinationsserien, alltså den vaccinationsserie som är avsedd att ge tillräckligt skydd i en inledande fas, i synnerhet till personer vars immunförsvar kanske inte haft en tillräckligt stark reaktion på den primära vaccinationsserien, och överväger påfyllnadsdoser åt personer som inte har fått ett tillfredsställande skydd genom den primära vaccinationen. Därför offentliggjorde Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar den 1 september 2021 interimistiska folkhälsoöverväganden för tillhandahållandet av ytterligare doser av vaccin mot covid-19 (3).

| (4) | Den 4 oktober 2021 fann Europeiska läkemedelsmyndighetens kommitté för humanläkemedel att en extra dos av covid-19-vaccinerna Comirnaty och Spikevax får ges till personer med kraftigt försvagat immunförsvar, minst 28 dagar efter deras andra dos (4). Kommittén utvärderade också data för Comirnaty som visar en ökad nivå av antikroppar hos personer mellan 18 och 55 år när en påfyllnadsdos ges ungefär sex månader efter den andra dosen. På grundval av dessa data fastställde kommittén att påfyllnadsdoser av Comirnaty kan övervägas minst 6 månader efter den andra dosen för personer som är 18 år eller äldre. Såsom anges av Europeiska läkemedelsmyndigheten får nationella hälsoorgan på nationell nivå utfärda officiella rekommendationer om användningen av påfyllnadsdoser, med beaktande av nya data om effektiviteten och de begränsade säkerhetsdata som finns. Produktinformationen om Comirnaty (5) och Spikevax (6) har uppdaterats i enlighet med dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

(4)

Den 4 oktober 2021 fann Europeiska läkemedelsmyndighetens kommitté för humanläkemedel att en extra dos av covid-19-vaccinerna Comirnaty och Spikevax får ges till personer med kraftigt försvagat immunförsvar, minst 28 dagar efter deras andra dos (4). Kommittén utvärderade också data för Comirnaty som visar en ökad nivå av antikroppar hos personer mellan 18 och 55 år när en påfyllnadsdos ges ungefär sex månader efter den andra dosen. På grundval av dessa data fastställde kommittén att påfyllnadsdoser av Comirnaty kan övervägas minst 6 månader efter den andra dosen för personer som är 18 år eller äldre. Såsom anges av Europeiska läkemedelsmyndigheten får nationella hälsoorgan på nationell nivå utfärda officiella rekommendationer om användningen av påfyllnadsdoser, med beaktande av nya data om effektiviteten och de begränsade säkerhetsdata som finns. Produktinformationen om Comirnaty (5) och Spikevax (6) har uppdaterats i enlighet med dessa rekommendationer.

| (5) | För att undvika divergerande, förvirrande eller tekniskt oförenliga tillvägagångssätt i medlemsstaterna är det nödvändigt att anta enhetliga regler för ifyllandet av de vaccintyg som avses i artikel 3.1 a i förordning (EU) 2021/953 som utfärdas efter administrering av sådana ytterligare doser. |
| --- | --- |

(5)

För att undvika divergerande, förvirrande eller tekniskt oförenliga tillvägagångssätt i medlemsstaterna är det nödvändigt att anta enhetliga regler för ifyllandet av de vaccintyg som avses i artikel 3.1 a i förordning (EU) 2021/953 som utfärdas efter administrering av sådana ytterligare doser.

| (6) | Enligt artikel 5 i förordning (EU) 2021/953 ska ett vaccinationsintyg utfärdas efter varje dos som har administrerats, och detta intyg ska tydligt ange om vaccinationsserien har slutförts eller inte och hur många doser som har administrerats till innehavaren. I enlighet med bilagan till den förordningen ska datafält som visar dosens nummer i en serie doser och det totala antalet doser i serien ingå i vaccinationsintyget. Alla regler om ifyllandet av vaccinationsintyg som utfärdas efter att ytterligare doser administrerats, vilka antas genom en genomförandeakt, bör uppfylla de krav som fastställs i förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 5 i förordning (EU) 2021/953 ska ett vaccinationsintyg utfärdas efter varje dos som har administrerats, och detta intyg ska tydligt ange om vaccinationsserien har slutförts eller inte och hur många doser som har administrerats till innehavaren. I enlighet med bilagan till den förordningen ska datafält som visar dosens nummer i en serie doser och det totala antalet doser i serien ingå i vaccinationsintyget. Alla regler om ifyllandet av vaccinationsintyg som utfärdas efter att ytterligare doser administrerats, vilka antas genom en genomförandeakt, bör uppfylla de krav som fastställs i förordning (EU) 2021/953.

| (7) | Vaccinationsintyg som utfärdas för doser i den primära vaccinationsserien bör ange fullständig vaccination när den primära standardserien har slutförts, även i de fall då en senare administrering av ytterligare doser rekommenderas. Vaccinationsintyg som utfärdas för ytterligare doser som administrerats efter den primära standardvaccinationsserien bör ange antalet doser som administrerats till innehavaren, i enlighet med artikel 5.2 b i förordning (EU) 2021/953, samt det totala antalet doser i serien – vilket innefattar både de primära vaccinationsdoserna och eventuella ytterligare doser. |
| --- | --- |

(7)

Vaccinationsintyg som utfärdas för doser i den primära vaccinationsserien bör ange fullständig vaccination när den primära standardserien har slutförts, även i de fall då en senare administrering av ytterligare doser rekommenderas. Vaccinationsintyg som utfärdas för ytterligare doser som administrerats efter den primära standardvaccinationsserien bör ange antalet doser som administrerats till innehavaren, i enlighet med artikel 5.2 b i förordning (EU) 2021/953, samt det totala antalet doser i serien – vilket innefattar både de primära vaccinationsdoserna och eventuella ytterligare doser.

| (8) | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt situationen för utsatta grupper som kan prioriteras för ytterligare doser. Om en medlemsstat beslutar att administrera ytterligare doser endast till specifika undergrupper av befolkningen kan den överväga att endast på begäran – och inte automatiskt – utfärda vaccinationsintyg som anger att sådana ytterligare doser har administrerats, eftersom artikel 5.1 i förordning (EU) 2021/953 ger medlemsstaterna möjlighet att välja mellan dessa två alternativ. Så länge som ytterligare doser administreras endast till en specifik undergrupp av befolkningen bör personer som tillhör denna undergrupp inte åläggas att visa upp ett intyg som anger att en ytterligare dos har administrerats när de utövar sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin, utan bör istället kunna använda det intyg som de fått efter att ha slutfört den primära vaccinationsserien. |
| --- | --- |

(8)

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt situationen för utsatta grupper som kan prioriteras för ytterligare doser. Om en medlemsstat beslutar att administrera ytterligare doser endast till specifika undergrupper av befolkningen kan den överväga att endast på begäran – och inte automatiskt – utfärda vaccinationsintyg som anger att sådana ytterligare doser har administrerats, eftersom artikel 5.1 i förordning (EU) 2021/953 ger medlemsstaterna möjlighet att välja mellan dessa två alternativ. Så länge som ytterligare doser administreras endast till en specifik undergrupp av befolkningen bör personer som tillhör denna undergrupp inte åläggas att visa upp ett intyg som anger att en ytterligare dos har administrerats när de utövar sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin, utan bör istället kunna använda det intyg som de fått efter att ha slutfört den primära vaccinationsserien.

| (9) | Samtidigt är det viktigt att de vaccinationsintyg som utfärdas till personer som tillhör sådana grupper efter administrering av ytterligare doser också korrekt återspeglar det antal doser som de fått. För det första ger förordning (EU) 2021/953 alla personer rätt att få ett vaccinationsintyg som anger det antal doser som administrerats till dem, efter administreringen av varje dos. För det andra får medlemsstaterna i slutändan begränsa varaktigheten för godtagandet, för syften förbundna med den fria rörligheten, av vaccinationsintyg som utfärdats efter slutförandet av den primära vaccinationsserien, om vetenskapliga rön läggs fram som visar att det skydd som erhålls genom den primära vaccinationsserien sjunker under en viss nivå efter en viss period. Om inte utsatta grupper ges möjlighet att få vaccinationsintyg efter administrering av ytterligare doser skulle det innebära att det krävs ytterligare administrativa steg för att få dessa intyg när de blir viktigare för deras fria rörlighet, vilket därmed skulle kunna resultera i hinder för den fria rörligheten. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt är det viktigt att de vaccinationsintyg som utfärdas till personer som tillhör sådana grupper efter administrering av ytterligare doser också korrekt återspeglar det antal doser som de fått. För det första ger förordning (EU) 2021/953 alla personer rätt att få ett vaccinationsintyg som anger det antal doser som administrerats till dem, efter administreringen av varje dos. För det andra får medlemsstaterna i slutändan begränsa varaktigheten för godtagandet, för syften förbundna med den fria rörligheten, av vaccinationsintyg som utfärdats efter slutförandet av den primära vaccinationsserien, om vetenskapliga rön läggs fram som visar att det skydd som erhålls genom den primära vaccinationsserien sjunker under en viss nivå efter en viss period. Om inte utsatta grupper ges möjlighet att få vaccinationsintyg efter administrering av ytterligare doser skulle det innebära att det krävs ytterligare administrativa steg för att få dessa intyg när de blir viktigare för deras fria rörlighet, vilket därmed skulle kunna resultera i hinder för den fria rörligheten.

| (10) | Reglerna för ifyllande av EU:s digitala covidintyg bör också förtydligas ytterligare. Särskilda värdeset för tillämpning av de fastställda kodningsreglerna bör offentliggöras. |
| --- | --- |

(10)

Reglerna för ifyllande av EU:s digitala covidintyg bör också förtydligas ytterligare. Särskilda värdeset för tillämpning av de fastställda kodningsreglerna bör offentliggöras.

| (11) | För att säkerställa interoperabiliteten för EU:s digitala covidintyg bör en gemensam samordnad datastruktur för de data som ska ingå i intygen enligt artikel 3.1 i förordning (EU) 2021/953 fastställas genom användning av ett JSON-schema (JavaScript Object Notation schema). |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa interoperabiliteten för EU:s digitala covidintyg bör en gemensam samordnad datastruktur för de data som ska ingå i intygen enligt artikel 3.1 i förordning (EU) 2021/953 fastställas genom användning av ett JSON-schema (JavaScript Object Notation schema).

| (12) | Genomförandebeslut (EU) 2021/1073 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Genomförandebeslut (EU) 2021/1073 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | Europeiska datatillsynsmannen rådfrågades i enlighet med artikel 42.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (7) och avgav ett formellt yttrande den 18 oktober 2021 (8). |
| --- | --- |

(13)

Europeiska datatillsynsmannen rådfrågades i enlighet med artikel 42.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (7) och avgav ett formellt yttrande den 18 oktober 2021 (8).

| (14) | Mot bakgrund av behovet av ett snabbt införande av de ändrade tekniska specifikationerna för EU:s digitala covidintyg bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(14)

Mot bakgrund av behovet av ett snabbt införande av de ändrade tekniska specifikationerna för EU:s digitala covidintyg bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 14 i förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 14 i förordning (EU) 2021/953.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut (EU) 2021/1073 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 4
  De styrningsregler som ska tillämpas på certifikat för öppen nyckel, i samband med nätslussen, vilka stöder tillitsramverkets interoperabilitetsaspekter, fastställs i bilaga IV.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

De styrningsregler som ska tillämpas på certifikat för öppen nyckel, i samband med nätslussen, vilka stöder tillitsramverkets interoperabilitetsaspekter, fastställs i bilaga IV.”

| 2. | Följande ska läggas till som artiklarna 5 och 6:

  ”Artikel 5
  En gemensam samordnad datastruktur för de data som ska ingå i de intyg som avses i artikel 3.1 i förordning (EU) 2021/953, med användning av ett JSON-schema (JavaScript Object Notation schema), fastställs i bilaga V till detta beslut.


  Artikel 6
  Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.” |
| --- | --- |

2.

Följande ska läggas till som artiklarna 5 och 6:

”Artikel 5

En gemensam samordnad datastruktur för de data som ska ingå i de intyg som avses i artikel 3.1 i förordning (EU) 2021/953, med användning av ett JSON-schema (JavaScript Object Notation schema), fastställs i bilaga V till detta beslut.

Artikel 6

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.”

| 3. | Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet. |
| --- | --- |

3.

Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet.

| 4. | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till det här beslutet. |
| --- | --- |

4.

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till det här beslutet.

| 5. | Texten i bilaga III till detta beslut skall läggas till som bilaga V. |
| --- | --- |

5.

Texten i bilaga III till detta beslut skall läggas till som bilaga V.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 17 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 211, 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1073 av den 28 juni 2021 om fastställande av tekniska specifikationer och regler för genomförandet av och tillitsramverket för EU:s digitala covidintyg som infördes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (EUT L 230, 30.6.2021, s. 32).

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-public-health-considerations-additional-vaccine-doses

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-spikevax-ema-recommendations-extra-doses-boosters

4

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/comirnaty-epar-product-information_en.pdf

5

(6)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/spikevax-previously-covid-19-vaccine-moderna-epar-product-information_en.pdf

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

7

(8)  https://edps.europa.eu/system/files/2021-10/2021-0943%20Formal_comments_EUDCC_en.pdf

8

---

BILAGA I

”BILAGA II

REGLER FÖR IFYLLANDET AV EU:s DIGITALA COVIDINTYG

De allmänna reglerna för de värdeset som fastställs i denna bilaga syftar till att säkerställa interoperabilitet på en semantisk nivå och ska möjliggöra enhetlig teknisk implementering av EU:s digitala covidintyg. Element som finns i denna bilaga får användas för tre olika situationer (vaccination/testning/tillfrisknande) i enlighet med förordning (EU) 2021/953. Endast de element där det är nödvändigt med en semantisk standardisering genom kodade värdeset förtecknas i denna bilaga.

Det är medlemsstaterna som ansvarar för översättningen av kodade element till det nationella språket.

För alla datafält som inte nämns i beskrivningarna av värdeset nedan beskrivs kodningen i bilaga V.

Om de nedan angivna förespråkade kodningssystemen av någon anledning inte kan användas får andra internationella kodningssystem användas, och det ska finnas råd för hur koderna från det andra kodningssystemet ska sammanpassas med det förespråkade kodningssystemet. Text (display names) får användas i exceptionella fall som reservmekanism när ingen lämplig kod finns tillgänglig inom fastställda värdeset.

Medlemsstater som använder annan kodning i sina system ska sammanpassa dessa koder med de värdeset som beskrivs. Medlemsstaterna har ansvaret för all sådan sammanpassning.

Mot bakgrund av de täta ändringarna av några värdeset som baseras på de kodningssystem som föreskrivs i denna bilaga, såsom de värdeset som avser kodning av vaccin och antigentester i form av snabbtester, ska dessa offentliggöras och regelbundet uppdateras av kommissionen med stöd av nätverket för e-hälsa och hälsosäkerhetskommittén. Uppdaterade värdeset ska offentliggöras på kommissionens berörda webbplats samt på webbsidan för nätverket för e-hälsa. En historik över ändringar ska tillhandahållas.

1.   Sjukdom eller smittämne/Sjukdom eller smittämne som innehavaren har tillfrisknat från: Covid-19 (SARS-CoV-2 eller en av dess varianter)

Ska användas i intyg 1, 2 och 3.

Följande koder ska användas:

| Kod | Visas (display) | Kodsystem namn | Kodsystem URL | Kodsystem OID | Kodsystem version |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 840539006 | COVID-19 | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |

Kod

Visas (display)

Kodsystem namn

Kodsystem URL

Kodsystem OID

Kodsystem version

840539006

COVID-19

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

2.   Covid-19-vaccin eller covid-19-profylax

Förespråkat kodningssystem: SNOMED CT eller ATC-klassificering

Ska användas i intyg 1.

Exempel på koder som ska användas från de förespråkade kodningssystemen är SNOMED CT-kod 1119305005 (SARS-CoV-2 antigenvaccin), 1119349007 (SARS-CoV-2 mRNA-vaccin) eller J07BX03 (covid-19-vaccin).

Ett värdeset som anger de koder som ska användas i enlighet med det kodningssystem som fastställs i detta avsnitt ska offentliggöras och regelbundet uppdateras av kommissionen med stöd av nätverket för e-hälsa. Detta värdeset ska utvidgas när nya vaccintyper utvecklas och börjar användas.

3.   Covid-19-vaccinläkemedel

Förespråkade kodningssystem (i prioriteringsordning):

| — | Unionens register över vaccinläkemedel med EU-godkännande (godkännandenummer). |
| --- | --- |

—

Unionens register över vaccinläkemedel med EU-godkännande (godkännandenummer).

| — | Ett globalt vaccinregister av det slag som skulle kunna upprättas av Världshälsoorganisationen. |
| --- | --- |

—

Ett globalt vaccinregister av det slag som skulle kunna upprättas av Världshälsoorganisationen.

| — | Namnet på vaccinläkemedlet i andra fall. Om namnet innehåller icke-svärtande tecken ska dessa ersättas med bindestreck (-). |
| --- | --- |

—

Namnet på vaccinläkemedlet i andra fall. Om namnet innehåller icke-svärtande tecken ska dessa ersättas med bindestreck (-).

Namn på berört värdeset: Vaccin.

Ska användas i intyg 1.

Ett exempel på en kod som ska användas från det förespråkade kodningssystemet är EU/1/20/1528 (Comirnaty). Ett exempel på ett namn på vaccin som används som kod: Sputnik-V (står för Sputnik V).

Ett värdeset som anger de koder som ska användas i enlighet med det kodningssystem som fastställs i detta avsnitt ska offentliggöras och regelbundet uppdateras av kommissionen med stöd av nätverket för e-hälsa.

Vaccin ska kodas med användning av en befintlig kod från det värdeset som offentliggjorts, även om vaccinet har olika namn i olika länder. Anledningen är att det fortfarande inte finns något globalt vaccinregister som omfattar alla vaccin som används i dagsläget. Exempel:

| — | För vaccinet ”COVID-19 Vaccine Moderna Intramuscular Injection”, som är benämningen på Spikevax i Japan, ska koden EU/1/20/1507 användas, eftersom detta är vaccinets namn i EU. |
| --- | --- |

—

För vaccinet ”COVID-19 Vaccine Moderna Intramuscular Injection”, som är benämningen på Spikevax i Japan, ska koden EU/1/20/1507 användas, eftersom detta är vaccinets namn i EU.

Om detta inte är möjligt eller tillrådligt i ett enskilt fall kommer en separat kod att tillhandahållas i det värdeset som offentliggörs.

4.   Innehavare av godkännande för försäljning av covid-19-vaccin eller covid-19-vaccintillverkare

Förespråkat kodningssystem:

| — | Organisationskod från EMA (SPOR-system för ISO IDMP). |
| --- | --- |

—

Organisationskod från EMA (SPOR-system för ISO IDMP).

| — | Ett globalt register över innehavare av ett godkännande för försäljning eller vaccintillverkare, av det slag som skulle kunna upprättas av Världshälsoorganisationen. |
| --- | --- |

—

Ett globalt register över innehavare av ett godkännande för försäljning eller vaccintillverkare, av det slag som skulle kunna upprättas av Världshälsoorganisationen.

| — | Organisationens namn i andra fall. Om namnet innehåller icke-svärtande tecken ska dessa ersättas med bindestreck (-). |
| --- | --- |

—

Organisationens namn i andra fall. Om namnet innehåller icke-svärtande tecken ska dessa ersättas med bindestreck (-).

Ska användas i intyg 1.

Ett exempel på en kod som ska användas från det förespråkade kodningssystemet är ORG-100001699 (AstraZeneca AB). Ett exempel på ett organisationsnamn som används som kod: Sinovac-Biotech (står för Sinovac Biotech).

Ett värdeset som anger de koder som ska användas i enlighet med det kodningssystem som fastställs i detta avsnitt ska offentliggöras och regelbundet uppdateras av kommissionen med stöd av nätverket för e-hälsa.

Olika filialer av samma innehavare av ett godkännande för försäljning eller av samma tillverkare ska använda en befintlig kod från det värdeset som offentliggjorts.

Generellt ska den kod som avser innehavaren av ett godkännande för försäljning inom EU användas för samma vaccinprodukt, eftersom det ännu inte finns något internationellt godkänt register över vaccintillverkare eller innehavare av godkännande för försäljning. Exempel:

| — | För organisationen ”Pfizer AG”, som är innehavare av ett godkännande för försäljning för vaccinet ”Comirnaty” som används i Schweiz, ska koden ORG-100030215, som avser BioNTech Manufacturing GmbH, användas, eftersom det är innehavaren av godkännandet för försäljning i EU. |
| --- | --- |

—

För organisationen ”Pfizer AG”, som är innehavare av ett godkännande för försäljning för vaccinet ”Comirnaty” som används i Schweiz, ska koden ORG-100030215, som avser BioNTech Manufacturing GmbH, användas, eftersom det är innehavaren av godkännandet för försäljning i EU.

| — | För organisationen ”Zuellig Pharma”, som är innehavare av ett godkännande för försäljning för vaccinet Covid-19 Vaccine Moderna (Spikevax) som används i Filippinerna, ska koden ORG-100031184, som avser Moderna Biotech Spain S.L. användas, eftersom det är innehavaren av godkännandet för försäljning av Spíkewax i EU. |
| --- | --- |

—

För organisationen ”Zuellig Pharma”, som är innehavare av ett godkännande för försäljning för vaccinet Covid-19 Vaccine Moderna (Spikevax) som används i Filippinerna, ska koden ORG-100031184, som avser Moderna Biotech Spain S.L. användas, eftersom det är innehavaren av godkännandet för försäljning av Spíkewax i EU.

Om detta inte är möjligt eller tillrådligt i ett enskilt fall kommer en separat kod att tillhandahållas i det värdeset som offentliggörs.

5.   Nummer i en serie doser och det totala antalet doser i serien

Ska användas i intyg 1.

Två fält:

| (1) | Nummer i en serie doser av ett Covid-19-vaccin: |
| --- | --- |

(1)

Nummer i en serie doser av ett Covid-19-vaccin:

| (2) | Totalt antal doser i vaccinationsserien (C). |
| --- | --- |

(2)

Totalt antal doser i vaccinationsserien (C).

5.1   Primär vaccinationsserie

När en person får doser som ingår i den primära vaccinationsserien, dvs. den vaccinationsserie som är avsedd att ge tillräckligt skydd i en inledande fas, ska (C) återspegla det totala antalet doser i den primära standardvaccinationsserien (dvs. 1 eller 2, beroende på vilken typ av vaccin som administreras). Detta innefattar alternativet att använda en kortare serie (C=1) i de fall då det vaccinationsprotokoll som tillämpas av en medlemsstat omfattar administrering av en enda dos av ett 2-dosvaccin till personer som tidigare varit smittade av SARS-CoV-2. En slutförd primär vaccinationsserie ska därför anges med N/C = 1. Exempel:

| — | 1/1 betecknar slutförandet av en primär vaccinationsserie som omfattar ett 1-dosvaccin, eller slutförandet av en primär vaccinationsserie som omfattar en dos av ett 2-dosvaccin som administreras till en tillfrisknad person i enlighet med det vaccinationsprotokoll som tillämpas av en medlemsstat. |
| --- | --- |

—

1/1 betecknar slutförandet av en primär vaccinationsserie som omfattar ett 1-dosvaccin, eller slutförandet av en primär vaccinationsserie som omfattar en dos av ett 2-dosvaccin som administreras till en tillfrisknad person i enlighet med det vaccinationsprotokoll som tillämpas av en medlemsstat.

| — | 2/2 betecknar slutförandet av en primär vaccinationsserie med ett 2-dosvaccin. |
| --- | --- |

—

2/2 betecknar slutförandet av en primär vaccinationsserie med ett 2-dosvaccin.

I de fall då den primära vaccinationsserien utvidgas, exempelvis för personer med kraftigt försvagat immunförsvar eller då det rekommenderade intervallet mellan de primära doserna inte har iakttagits, ska alla sådana doser kodas som ytterligare doser som omfattas av avsnitt 5.2.

5.2   Ytterligare doser

I de fall då en person erhåller doser efter den primära vaccinationsserien, ska sådana ytterligare doser (X) återspeglas i de motsvarande intygen genom en ökning av antalet administrerade doser (N) och det totala antalet doser (C) (med resultatet (N+X)/(C+X)). Exempel:

| — | 2/2 betecknar administrering av en ytterligare dos efter en primär vaccinationsserie med ett 1-dosvaccin, eller administrering av en ytterligare dos efter slutförandet av en primär vaccinationsserie som omfattar en dos av ett 2-dosvaccin som administreras till en tillfrisknad person i enlighet med det vaccinationsprotokoll som tillämpas av en medlemsstat. |
| --- | --- |

—

2/2 betecknar administrering av en ytterligare dos efter en primär vaccinationsserie med ett 1-dosvaccin, eller administrering av en ytterligare dos efter slutförandet av en primär vaccinationsserie som omfattar en dos av ett 2-dosvaccin som administreras till en tillfrisknad person i enlighet med det vaccinationsprotokoll som tillämpas av en medlemsstat.

| — | 3/3 betecknar administrering av en ytterligare dos efter slutförandet av en primär vaccinationsserie med ett 2-dosvaccin. |
| --- | --- |

—

3/3 betecknar administrering av en ytterligare dos efter slutförandet av en primär vaccinationsserie med ett 2-dosvaccin.

Ytterligare doser som administreras efter slutförandet av den primära vaccinationsserien ska därmed anges med (N+X)/(C+X) = 1.

Vaccinationsintyg som utfärdats senast den 31 december 2021 ska även fortsättningsvis godtas även om dessa intyg följer en annan regel för kodning av numret i en serie doser eller det totala antalet doser i serien. Tekniska åtgärder får vidtas för att säkerställa detta.

Inom den rättsliga ram som fastställs genom förordning (EU) 2021/953 får medlemsstaterna vidta åtgärder för att hantera situationen för utsatta grupper som kan prioriteras för ytterligare doser. Om en medlemsstat exempelvis beslutar att administrera ytterligare doser endast till specifika undergrupper av befolkningen kan den, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EU) 2021/953, välja att utfärda vaccinationsintyg som anger att sådana ytterligare doser administrerats endast på begäran och inte automatiskt. När sådana åtgärder vidtas ska medlemsstaterna underrätta de berörda personerna om detta och även om att de får fortsätta att utnyttja det intyg de fick efter slutförandet av den primära standardvaccinationsserien.

6.   Medlemsstat eller tredjeland där vaccinet administrerades/testningen utfördes

Förespråkat kodningssystem: ISO 3166 landskoder.

Ska användas i intyg 1, 2 och 3.

Innehåll i detta värdeset: den kompletta förteckningen över tvåbokstavskoder, som finns tillgänglig som ett värdeset definierat i FHIR (http://hl7.org/fhir/ValueSet/iso3166-1-2). Om vaccinationen eller testet utfördes av en internationell organisation (t.ex. UNHCR eller WHO) och ingen landsinformation finns tillgänglig, ska en kod för organisationen användas. Sådana kompletterande koder ska offentliggöras och regelbundet uppdateras av kommissionen med stöd av nätverket för e-hälsa.

7.   Typ av test

Ska användas i intyg 2, och i intyg 3 om stöd för utfärdandet av intyg på tillfrisknande baserat på andra typer av tester än NAAT införs genom en delegerad akt.

Följande koder ska användas.

| Kod | Visas (display) | Kodsystem namn | Kodsystem URL | Kodsystem OID | Kodsystem version |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LP6464-4 | Nukleinsyraamplifiering med probpåvisande | LOINC | http://loinc.org | 2.16.840.1.113883.6.1 | 2.69 |
| LP217198-3 | Snabbimmunanalys | LOINC | http://loinc.org | 2.16.840.1.113883.6.1 | 2.69 |

Kod

Visas (display)

Kodsystem namn

Kodsystem URL

Kodsystem OID

Kodsystem version

LP6464-4

Nukleinsyraamplifiering med probpåvisande

LOINC

http://loinc.org

2.16.840.1.113883.6.1

2.69

LP217198-3

Snabbimmunanalys

LOINC

http://loinc.org

2.16.840.1.113883.6.1

2.69

8.   Tillverkare och handelsbeteckning för det test som används (frivilligt för NAAT-test)

Ska användas i intyg 2.

Innehållet i detta värdeset ska innefatta det urval av antigentester i form av snabbtest som finns förtecknade i den gemensamma och uppdaterade förteckningen över antigentest för covid-19 i form av snabbtest, upprättad på grundval av rådets rekommendation 2021/C 24/01 och godkänd av hälsosäkerhetskommittén. Förteckningen upprätthålls av JRC i databasen över testmetoder och produkter för in vitro-diagnostik av covid-19 på: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat.

För detta kodsystem ska de relevanta fälten, såsom testutrustningens identifierare, testets namn och tillverkaren användas, i enlighet med JRC:s strukturerade format som finns tillgängligt på: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices.

9.   Testresultat

Ska användas i intyg 2.

Följande koder ska användas:

| Kod | Visas (display) | Kodsystem namn | Kodsystem URL | Kodsystem OID | Kodsystem version |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 260415000 | Ej påvisat | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |
| 260373001 | Påvisat | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |

Kod

Visas (display)

Kodsystem namn

Kodsystem URL

Kodsystem OID

Kodsystem version

260415000

Ej påvisat

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

260373001

Påvisat

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

---

BILAGA II

Avsnitt 3 i bilaga III till genomförandebeslut (EU) 2021/1073 ska ersättas med följande:

”3.   Allmänna krav

Följande övergripande krav ska uppfyllas i förhållande till UCI:

| (1) | Charset: endast US-ASCII-alfanumeriska tecken (”A”–”Z”, ”0”–”9”) i versaler tillåts, med ytterligare specialtecken för separering från RFC3986 (1), nämligen {'/','#',':'}. |
| --- | --- |

(1)

Charset: endast US-ASCII-alfanumeriska tecken (”A”–”Z”, ”0”–”9”) i versaler tillåts, med ytterligare specialtecken för separering från RFC3986 (1), nämligen {'/','#',':'}.

| (2) | Maximal längd: utformarna ska sikta på en längd av 27–30 tecken (2). |
| --- | --- |

(2)

Maximal längd: utformarna ska sikta på en längd av 27–30 tecken (2).

| (3) | Versionprefix: detta avser versionen av UCI-systemet. Versionprefixet är ”01” för denna version av dokumentet, och versionprefixet består av två siffror. |
| --- | --- |

(3)

Versionprefix: detta avser versionen av UCI-systemet. Versionprefixet är ”01” för denna version av dokumentet, och versionprefixet består av två siffror.

| (4) | Landprefix: landskoden specificeras i ISO 3166-1. Längre koder (dvs. med 3 eller flera tecken (exempelvis ”UNHCR”) reserveras för framtida användning. |
| --- | --- |

(4)

Landprefix: landskoden specificeras i ISO 3166-1. Längre koder (dvs. med 3 eller flera tecken (exempelvis ”UNHCR”) reserveras för framtida användning.

| (5) | Kodsuffix / checksumma:






  5.1 | Medlemsstaterna kan använda en checksumma när det är troligt att överföring, (mänsklig) transkribering eller annan korruption kan inträffa (alltså vid användning av utskriven version). |
| --- | --- | --- |

(5)

Kodsuffix / checksumma:

5.1

Medlemsstaterna kan använda en checksumma när det är troligt att överföring, (mänsklig) transkribering eller annan korruption kan inträffa (alltså vid användning av utskriven version).

| 5.2 | Man ska inte förlita sig på checksumman för validering av intyget och den ingår tekniskt sett inte i identifieraren utan används för att kontrollera kodens integritet. Denna checksumma ska vara ISO-7812-1 (LUHN-10) (3) -sammanfattningen av hela UCI i digitalt format/trådtransportformat (wire transport format). Checksumman separeras från resten av UCI med ett ”#”-tecken. |
| --- | --- |

5.2

Man ska inte förlita sig på checksumman för validering av intyget och den ingår tekniskt sett inte i identifieraren utan används för att kontrollera kodens integritet. Denna checksumma ska vara ISO-7812-1 (LUHN-10) (3) -sammanfattningen av hela UCI i digitalt format/trådtransportformat (wire transport format). Checksumman separeras från resten av UCI med ett ”#”-tecken.

Kompatibiliteten bakåt ska säkerställas: medlemsstater som efter hand ändrar strukturen på sina identifierare (inom ramen för huvudversionen, som för närvarande är v1) måste säkerställa att två identifierare som är identiska med varandra representerar samma vaccinationsintyg/vaccinationsförsäkran. Eller med andra ord, medlemsstaterna får inte återvinna identifierare.

---

(1)  rfc3986 (ietf.org).

1

(2)  För implementering med QR-koder kan medlemsstaterna överväga att använda en extra uppsättning tecken upp till en total längd av 72 tecken (inbegripet de 27–30 tecknen för själva identifieraren) som kan användas för annan information. Det är medlemsstaterna själva som fastställer vad den informationen ska innehålla.

2

(3)  Luhn mod N-algoritmen är ett tillägg till Luhn-algoritmen (även kallad mod 10-algoritmen) som fungerar för numeriska koder och används för exempelvis beräkning av checksumman för kreditkort. Tillägget innebär att algoritmen kan arbeta med sekvenser av värden i vilken bas som helst (i vårt fall alfatecken).”
  ”

3

---

BILAGA III

”BILAGA V

JSON-SCHEMA (JAVASCRIPT OBJECT NOTATION SCHEMA)

1.   Inledning

I bilagan fastställs den tekniska datastrukturen för EU:s digitala covidintyg (EUDCC), representerad som ett JSON-schema. Dokumentet innehåller specifika instruktioner för de enskilda datafälten.

2.   JSON-schema – lokalisering och versioner

Det enda autentiska officiella JSON-schemat för EUDCC offentliggörs på: https://github.com/ehn-dcc-development/ehn-dcc-schema. Scheman på andra platser är inte autentiska, men kan användas vid förberedelse av kommande ändringar.

Som standard visas den aktuella versionen enligt denna bilaga som stöds av alla länder och som för närvarande används för att generera intyg under angivet URL.

Nästa version, som senast ett fastställt datum ska stödjas av alla länder, visas under angivet URL genom versionstaggning som beskrivs mer detaljerat i Readme-filen.

3.   Gemensamma strukturer och allmänna krav

EU:s digitala covidintyg får inte utfärdas om inte alla datafält kan fyllas i korrekt i enlighet med denna specifikation på grund av att information saknas. Detta ska inte förstås som att det påverkar medlemsstaternas skyldighet att utfärda EU:s digitala covidintyg.

Informationen i alla fält får tillhandahållas med användning av den fullständiga uppsättningen UNICODE 13.0-tecken som kodas in med användning av UTF-8, om tillhandahållandet inte är specifikt begränsat till värdeset eller snävare uppsättningar tecken.

Den gemensamma strukturen ska vara följande:

”JSON”: {

"ver": <information om version>,

"nam": {

<information om personnamn>

},

”dob”: <födelsedatum>,

”v” eller ”t” eller ”r”: [

{<information om vaccinationsdos eller om testning eller tillfrisknande, en post>}

]

}

Detaljerad information om individuella grupper och fält finns i de följande avsnitten.

3.1   Version

Information om versionen ska tillhandahållas. Versionshanteringen följer Semantic Versioning (semver: https://semver.org). Versionen ska vara en av de versioner som släppts officiellt (nuvarande version eller en av de äldre versioner som släppts officiellt). Se avsnittet JSON Schema location för mer detaljer.

| Fältets id | Fältets namn | Anvisningar |
| --- | --- | --- |
| ver | Schemaversion | Ska motsvara identifieraren för den schemaversion som används för att producera EUDCC.
  Exempel:
  "ver": "1.3.0" |

Fältets id

Fältets namn

Anvisningar

ver

Schemaversion

Ska motsvara identifieraren för den schemaversion som används för att producera EUDCC.

Exempel:

"ver": "1.3.0"

3.2   Personens namn och födelsedatum

Personens namn ska vara det fullständiga officiella namnet på personen, som är identiskt med det namn som anges i resehandlingar. Strukturens identifierare är nam. Exakt 1 (ett) personnamn ska tillhandahållas.

| Fältets id | Fältets namn | Anvisningar |
| --- | --- | --- |
| nam/fn | Efternamn (ett eller flera) | Innehavarens efternamn (ett eller flera)
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas, där alla efternamn inkluderats. Om det finns flera efternamn ska dessa separeras med mellanslag. Kombinationsnamn där bindestreck eller liknande tecken ingår ska dock vara oförändrade.
  Exempel:
  ”fn”: ”Musterfrau-Gößinger”
  ”fn”: ”Musterfrau-Gößinger Müller” |
| nam/fnt | Standardiserade efternamn (ett eller flera) | Innehavarens efternamn som translittererats enligt samma konvention som i innehavarens maskinläsbara resehandlingar (såsom de regler som fastställs i ICAO Doc 9303 Part 3).
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas, och endast tecknen A-Z och < får användas. Maximal längd: 80 tecken (enligt specifikationen i ICAO 9303 ).
  Exempel:
  ”fnt”: ”MUSTERFRAU<GOESSINGER”
  ”fnt”: ”MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER” |
| nam/gn | Förnamn (ett eller flera) | Innehavarens förnamn (ett eller flera).
  Om innehavaren inte har några förnamn ska detta fält hoppas över.
  I samtliga andra fall ska exakt 1 (ett) icke-tomt fält tillhandahållas, där alla förnamn inkluderats. Om det finns flera förnamn ska dessa separeras med mellanslag.
  Exempel:
  ”gn”: ”Isolde Erika” |
| nam/gnt | Standardiserade förnamn (ett eller flera) | Innehavarens förnamn som translittererats enligt samma konvention som i innehavarens maskinläsbara resehandlingar (såsom de regler som fastställs i ICAO Doc 9303 Part 3).
  Om innehavaren inte har några förnamn ska detta fält hoppas över.
  I samtliga andra fall ska exakt 1 (ett) icke-tomt fält tillhandahållas, där alla förnamn inkluderats, och endast tecknen A-Z och < får användas. Maximal längd: 80 tecken.
  Exempel:
  ”gnt”: ”ISOLDE<ERIKA” |
| dob | Födelsedatum | DCC-innehavarens födelsedatum.
  Fullständigt eller partiellt datum men ej tid, begränsat till intervallet 1900-01-01–2099-12-31.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas om det fullständiga eller partiella födelsedatumet är känt. Om födelsedatumet inte är känt ens partiellt ska fältet innehålla en tom sträng "". Detta bör vara identiskt med den information som tillhandahålls i resehandlingar.
  Ett av följande ISO 8601-format ska användas om information om födelsedatum finns tillgänglig. Andra alternativ stöds inte.
  ÅÅÅÅ-MM-DD
  ÅÅÅÅ-MM
  ÅÅÅÅ
  (Verifieringsappen kan visa att delar av födelsedatumet saknas med användning av den XX-konvention som används i maskinläsbara resehandlingar, t.ex. 1990-XX-XX.)
  Exempel:
  ”dob”: ”1979-04-14”
  ”dob”: ”1901-08”
  ”dob”: ”1939”
  ”dob”: "" |

Fältets id

Fältets namn

Anvisningar

nam/fn

Efternamn (ett eller flera)

Innehavarens efternamn (ett eller flera)

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas, där alla efternamn inkluderats. Om det finns flera efternamn ska dessa separeras med mellanslag. Kombinationsnamn där bindestreck eller liknande tecken ingår ska dock vara oförändrade.

Exempel:

”fn”: ”Musterfrau-Gößinger”

”fn”: ”Musterfrau-Gößinger Müller”

nam/fnt

Standardiserade efternamn (ett eller flera)

Innehavarens efternamn som translittererats enligt samma konvention som i innehavarens maskinläsbara resehandlingar (såsom de regler som fastställs i ICAO Doc 9303 Part 3).

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas, och endast tecknen A-Z och < får användas. Maximal längd: 80 tecken (enligt specifikationen i ICAO 9303 ).

Exempel:

”fnt”: ”MUSTERFRAU<GOESSINGER”

”fnt”: ”MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER”

nam/gn

Förnamn (ett eller flera)

Innehavarens förnamn (ett eller flera).

Om innehavaren inte har några förnamn ska detta fält hoppas över.

I samtliga andra fall ska exakt 1 (ett) icke-tomt fält tillhandahållas, där alla förnamn inkluderats. Om det finns flera förnamn ska dessa separeras med mellanslag.

Exempel:

”gn”: ”Isolde Erika”

nam/gnt

Standardiserade förnamn (ett eller flera)

Innehavarens förnamn som translittererats enligt samma konvention som i innehavarens maskinläsbara resehandlingar (såsom de regler som fastställs i ICAO Doc 9303 Part 3).

Om innehavaren inte har några förnamn ska detta fält hoppas över.

I samtliga andra fall ska exakt 1 (ett) icke-tomt fält tillhandahållas, där alla förnamn inkluderats, och endast tecknen A-Z och < får användas. Maximal längd: 80 tecken.

Exempel:

”gnt”: ”ISOLDE<ERIKA”

dob

Födelsedatum

DCC-innehavarens födelsedatum.

Fullständigt eller partiellt datum men ej tid, begränsat till intervallet 1900-01-01–2099-12-31.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas om det fullständiga eller partiella födelsedatumet är känt. Om födelsedatumet inte är känt ens partiellt ska fältet innehålla en tom sträng "". Detta bör vara identiskt med den information som tillhandahålls i resehandlingar.

Ett av följande ISO 8601-format ska användas om information om födelsedatum finns tillgänglig. Andra alternativ stöds inte.

ÅÅÅÅ-MM-DD

ÅÅÅÅ-MM

ÅÅÅÅ

(Verifieringsappen kan visa att delar av födelsedatumet saknas med användning av den XX-konvention som används i maskinläsbara resehandlingar, t.ex. 1990-XX-XX.)

Exempel:

”dob”: ”1979-04-14”

”dob”: ”1901-08”

”dob”: ”1939”

”dob”: ""

3.3   Grupper för information som är specifik för intygstypen

JSON-schemat stöder tre grupper av poster som omfattar information som är specifik för intygstypen. Varje EUDCC ska innehålla exakt 1 (en) grupp. Tomma grupper är inte tillåtna.

| Gruppidentifierare | Gruppnamn | Poster |
| --- | --- | --- |
| v | Vaccinationsgrupp | Ska, i förekommande fall, innehålla exakt 1 (en) post som exakt beskriver 1 (en) vaccinationsdos (en dos). |
| t | Testgrupp | Ska, i förekommande fall, innehålla exakt 1 (en) post som exakt beskriver 1 (ett) testresultat. |
| r | Tillfrisknandegrupp | Ska, i förekommande fall, innehålla exakt 1 (en) post som exakt beskriver 1 (en) utsaga om tillfrisknande. |

Gruppidentifierare

Gruppnamn

Poster

v

Vaccinationsgrupp

Ska, i förekommande fall, innehålla exakt 1 (en) post som exakt beskriver 1 (en) vaccinationsdos (en dos).

t

Testgrupp

Ska, i förekommande fall, innehålla exakt 1 (en) post som exakt beskriver 1 (ett) testresultat.

r

Tillfrisknandegrupp

Ska, i förekommande fall, innehålla exakt 1 (en) post som exakt beskriver 1 (en) utsaga om tillfrisknande.

4.   Information som är specifik för intygstypen

4.1   Vaccinationsintyg

Vaccinationsgrupp, i förekommande fall, ska innehålla exakt 1 (en) post som exakt beskriver en vaccinationshändelse (en dos). Alla element av vaccinationsgruppen är obligatoriska, tomma värden stöds inte.

| Fältets id | Fältets namn | Anvisningar |
| --- | --- | --- |
| v/tg | Sjukdom eller smittämne Covid-19 (SARS-CoV-2 eller en av dess varianter) | Ett kodat värde från värdeset
  disease-agent-targeted.json.
  Detta värdeset har den enda posten 840539006, som är koden för covid-19 från SNOMED CT (GPS).
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”tg”: ”840539006” |
| v/vp | Covid-19-vaccin eller covid-19-profylax | Typ av vaccin eller profylax som använts.
  Ett kodat värde från värdeset
  vaccine-prophylaxis.json.
  Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”vp”: ”1119349007” (ett SARS-CoV-2 mRNA-vaccin) |
| v/mp | Covid-19-vaccinprodukt | Läkemedel som använts för denna specifika vaccinationsdos. Ett kodat värde från värdeset
  vaccine-medicinal-product.json.
  Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas. Exempel:
  ”mp”: ”EU/1/20/1528” (Comirnaty) |
| v/ma | Innehavare av godkännande för försäljning av covid-19-vaccin eller covid-19-vaccintillverkare | Innehavaren av godkännandet för försäljning eller tillverkaren om ingen innehavare av ett godkännande för försäljning finns att tillgå. Ett kodat värde från värdeset
  vaccine-mah-manf.json.
  Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas. Exempel:
  ”ma”: ”ORG-100030215” (Biontech Manufacturing GmbH) |
| v/dn | Nummer i en serie doser | Ordningsnummer (positivt heltal) för den dos som gavs genom denna specifika vaccinationshändelse. 1 för den första dosen, 2 för den andra dosen etc. Mer specifika regler finns i avsnitt 5 i bilaga II.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”dn”: ”1” (första dosen)
  ”dn”: ”2” (andra dosen)
  ”dn”: ”3” (tredje dosen) |
| v/sd | Totalt antal doser i serien | Totalt antal doser (positivt heltal) i vaccinationsserien. Mer specifika regler finns i avsnitt 5 i bilaga II.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”sd”: ”1” (vid en primär vaccinationsserie med 1-dosvaccin)
  ”sd”: ”2” (vid en primär vaccinationsserie med 2-dosvaccin eller vid en ytterligare dos efter en primär vaccinationsserie med 1-dosvaccin)
  ”sd”: ”3” (t.ex. vid ytterligare doser efter en primär vaccinationsserie med 2-dosvaccin) |
| v/dt | Vaccinationsdatum | Det datum då den beskrivna dosen gavs, i formatet ÅÅÅÅ-MM-DD (fullständigt datum men ej tid). Andra format stöds inte.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas. Exempel:
  ”dt”: ”2021-03-28” |
| v/co | Medlemsstat eller tredjeland där vaccinet administrerades | Land uttryckt som en ISO3166-tvåbokstavskod (REKOMMENDERAS) eller en hänvisning till en internationell organisation som ansvarat för vaccinationshändelsen (såsom UNHCR eller WHO). Ett kodat värde från värdeset country-2-codes.json.
  Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.
  Exakt 1 (ett) fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”co”: ”CZ”
  ”co”: ”UNHCR” |
| v/is | Utfärdare av intyget | Namn på den organisation som utfärdat intyget. Identifierare tillåts som del av namnet, men det rekommenderas att identifierare inte används separat utan namnet som text. Högst 80 UTF-8-tecken.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas. Exempel:
  ”is”: ”Republiken Tjeckiens hälsoministerium”
  ”is”: ”Vaccinationscentrum söder distrikt 3” |
| v/ci | Unik identifierare för intyget | Unik identifierare för intyget (UVCI) i enlighet med https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf.
  Inkludering av checksumman är frivillig. Prefixet ”URN:UVCI:” får läggas till.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”ci”: ”URN:UVCI:01:NL:187/37512422923”
  ”ci”: ”URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B” |

Fältets id

Fältets namn

Anvisningar

v/tg

Sjukdom eller smittämne Covid-19 (SARS-CoV-2 eller en av dess varianter)

Ett kodat värde från värdeset

disease-agent-targeted.json.

Detta värdeset har den enda posten 840539006, som är koden för covid-19 från SNOMED CT (GPS).

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”tg”: ”840539006”

v/vp

Covid-19-vaccin eller covid-19-profylax

Typ av vaccin eller profylax som använts.

Ett kodat värde från värdeset

vaccine-prophylaxis.json.

Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”vp”: ”1119349007” (ett SARS-CoV-2 mRNA-vaccin)

v/mp

Covid-19-vaccinprodukt

Läkemedel som använts för denna specifika vaccinationsdos. Ett kodat värde från värdeset

vaccine-medicinal-product.json.

Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas. Exempel:

”mp”: ”EU/1/20/1528” (Comirnaty)

v/ma

Innehavare av godkännande för försäljning av covid-19-vaccin eller covid-19-vaccintillverkare

Innehavaren av godkännandet för försäljning eller tillverkaren om ingen innehavare av ett godkännande för försäljning finns att tillgå. Ett kodat värde från värdeset

vaccine-mah-manf.json.

Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas. Exempel:

”ma”: ”ORG-100030215” (Biontech Manufacturing GmbH)

v/dn

Nummer i en serie doser

Ordningsnummer (positivt heltal) för den dos som gavs genom denna specifika vaccinationshändelse. 1 för den första dosen, 2 för den andra dosen etc. Mer specifika regler finns i avsnitt 5 i bilaga II.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”dn”: ”1” (första dosen)

”dn”: ”2” (andra dosen)

”dn”: ”3” (tredje dosen)

v/sd

Totalt antal doser i serien

Totalt antal doser (positivt heltal) i vaccinationsserien. Mer specifika regler finns i avsnitt 5 i bilaga II.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”sd”: ”1” (vid en primär vaccinationsserie med 1-dosvaccin)

”sd”: ”2” (vid en primär vaccinationsserie med 2-dosvaccin eller vid en ytterligare dos efter en primär vaccinationsserie med 1-dosvaccin)

”sd”: ”3” (t.ex. vid ytterligare doser efter en primär vaccinationsserie med 2-dosvaccin)

v/dt

Vaccinationsdatum

Det datum då den beskrivna dosen gavs, i formatet ÅÅÅÅ-MM-DD (fullständigt datum men ej tid). Andra format stöds inte.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas. Exempel:

”dt”: ”2021-03-28”

v/co

Medlemsstat eller tredjeland där vaccinet administrerades

Land uttryckt som en ISO3166-tvåbokstavskod (REKOMMENDERAS) eller en hänvisning till en internationell organisation som ansvarat för vaccinationshändelsen (såsom UNHCR eller WHO). Ett kodat värde från värdeset country-2-codes.json.

Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.

Exakt 1 (ett) fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”co”: ”CZ”

”co”: ”UNHCR”

v/is

Utfärdare av intyget

Namn på den organisation som utfärdat intyget. Identifierare tillåts som del av namnet, men det rekommenderas att identifierare inte används separat utan namnet som text. Högst 80 UTF-8-tecken.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas. Exempel:

”is”: ”Republiken Tjeckiens hälsoministerium”

”is”: ”Vaccinationscentrum söder distrikt 3”

v/ci

Unik identifierare för intyget

Unik identifierare för intyget (UVCI) i enlighet med https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf.

Inkludering av checksumman är frivillig. Prefixet ”URN:UVCI:” får läggas till.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”ci”: ”URN:UVCI:01:NL:187/37512422923”

”ci”: ”URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B”

4.2   Testintyg

Testgruppen ska, i förekommande fall, innehålla exakt 1 (en) post som exakt beskriver 1 (ett) testresultat.

| Fältets id | Fältets namn | Anvisningar |
| --- | --- | --- |
| t/tg | Sjukdom eller smittämne Covid-19 (SARS-CoV-2 eller en av dess varianter) | Ett kodat värde från värdeset disease-agent-targeted.json.
  Detta värdeset har den enda posten 840539006, som är koden för covid-19 från SNOMED CT (GPS).
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”tg”: ”840539006” |
| t/tt | Typ av test | Den typ av test som använts, baserat på det material som testet omfattar. Ett kodat värde från värdeset test-type.json (baserat på LOINC). Värden utanför detta värdeset tillåts inte.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”tt”: ”LP6464-4” (nukleinsyraamplifiering med probpåvisande)
  ”tt”: ”LP217198-3” (Snabbimmunanalys) |
| t/nm | Testnamn (endast nukleinsyraamplifieringstester) | Namnet på det nukleinsyraamplifieringstest (NAAT) som använts. Namnet bör innefatta namnet på tillverkaren av testet och testets varubeteckning, separerat med komma.
  För NAAT: fältet är frivilligt.
  För RAT: fältet ska inte användas, eftersom namnet på testet tillhandahålls indirekt genom testutrustningens identifierare (t/ma).
  När fältet tillhandahålls får det inte vara tomt.
  Exempel:
  ”nm”: ”ELITechGroup, SARS-CoV-2 ELITe MGB® Kit” |
| t/ma | Testutrustningens identifierare (endast för antigentester i form av snabbtest) | Identifierare för utrustning för antigentest i form av snabbtest från JRC:s databas. Värdeset (gemensam förteckning från HSC).






  — | Alla antigentester i form av snabbtest i den gemensamma förteckningen från HSC (läsbart för människor). |

Fältets id

Fältets namn

Anvisningar

t/tg

Sjukdom eller smittämne Covid-19 (SARS-CoV-2 eller en av dess varianter)

Ett kodat värde från värdeset disease-agent-targeted.json.

Detta värdeset har den enda posten 840539006, som är koden för covid-19 från SNOMED CT (GPS).

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”tg”: ”840539006”

t/tt

Typ av test

Den typ av test som använts, baserat på det material som testet omfattar. Ett kodat värde från värdeset test-type.json (baserat på LOINC). Värden utanför detta värdeset tillåts inte.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”tt”: ”LP6464-4” (nukleinsyraamplifiering med probpåvisande)

”tt”: ”LP217198-3” (Snabbimmunanalys)

t/nm

Testnamn (endast nukleinsyraamplifieringstester)

Namnet på det nukleinsyraamplifieringstest (NAAT) som använts. Namnet bör innefatta namnet på tillverkaren av testet och testets varubeteckning, separerat med komma.

För NAAT: fältet är frivilligt.

För RAT: fältet ska inte användas, eftersom namnet på testet tillhandahålls indirekt genom testutrustningens identifierare (t/ma).

När fältet tillhandahålls får det inte vara tomt.

Exempel:

”nm”: ”ELITechGroup, SARS-CoV-2 ELITe MGB® Kit”

t/ma

Testutrustningens identifierare (endast för antigentester i form av snabbtest)

Identifierare för utrustning för antigentest i form av snabbtest från JRC:s databas. Värdeset (gemensam förteckning från HSC).

—

Alla antigentester i form av snabbtest i den gemensamma förteckningen från HSC (läsbart för människor).

| — | https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat (maskinläsbart, värden i fältet id_device som finns med i förteckningen utgör detta värdeset). |
| --- | --- |

—

https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat (maskinläsbart, värden i fältet id_device som finns med i förteckningen utgör detta värdeset).

I EU- och EES-länder ska utfärdaren endast utfärda intyg för tester som tillhör det värdeset som för närvarande är giltigt. Detta värdeset ska uppdateras var 24:e timme.

Värden utanför detta värdeset får användas i intyg som utfärdas av tredjeländer, men identifierarna ska fortfarande vara från JRC:s databas. Användning av andra identifierare, såsom de som tillhandahålls av testtillverkarna, är inte tillåten.

Verifierarna ska upptäcka värden som inte tillhör detta uppdaterade värdeset och visa intyg med sådana värden som ogiltiga. Om en identifierare avlägsnas från ett värdeset får de intyg där denna identifierare ingår godtas i högst 72 timmar från tidpunkten för avlägsnandet.

Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.

För RAT: Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

För NAAT: Fältet ska inte användas, även om NAA-testidentifieraren finns tillgänglig i JRC-databasen.

Exempel:

”ma”: ”344” (SD BIOSENSOR Inc, STANDARD F COVID-19 Ag FIA)

t/sc

Datum och tid för provtagningen

Datum och tid då provtagningen skedde. Tiden ska innefatta information om tidszonen. Värdet ska inte avse den tidpunkt då testresultatet producerades.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Ett av följande ISO 8601-format ska användas. Andra alternativ stöds inte.

YYYY-MM-DDThh:mm:ssZ

YYYY-MM-DDThh:mm:ss[+-]hh

YYYY-MM-DDThh:mm:ss[+-]hhmm

YYYY-MM-DDThh:mm:ss[+-]hh:mm

Exempel:

”sc”: ”2021-08-20T10:03:12Z” (UTC-tid)

”sc”: ”2021-08-20T12:03:12+02” (CEST-tid)

”sc”: ”2021-08-20T12:03:12+0200” (CEST-tid)

”sc”: ”2021-08-20T12:03:12+02:00” (CEST-tid)

t/tr

Testresultat

Testresultatet Ett kodat värde från värdeset test-result.json (baserat på SNOMED CT, GPS).

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”tr”: ”260415000” (Ej påvisat)

t/tc

Provtagningsstation

Namn på den aktör som utförde testet. Identifierare tillåts som del av namnet, men det rekommenderas att identifierare inte används separat utan namnet som text. Högst 80 UTF-8-tecken. Eventuella extra tecken bör trunkeras. Namnet är inte utformat för automatiserad kontroll.

För NAAT-tester: Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

För RAT-tester fältet är frivilligt. Får inte vara tomt om det tillhandahålls.

Exempel:

”tc”: ”Test centre west region 245”

t/co

Medlemsstat eller tredjeland där testningen utfördes

Land uttryckt som en ISO3166-tvåbokstavskod (REKOMMENDERAS) eller en hänvisning till en internationell organisation som ansvarat för utförandet av testningen (såsom UNHCR eller WHO). Ett kodat värde från värdeset country-2-codes.json.

Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.

Exakt 1 (ett) fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”co”: ”CZ”

”co”: ”UNHCR”

t/is

Utfärdare av intyget

Namn på den organisation som utfärdat intyget. Identifierare tillåts som del av namnet, men det rekommenderas att identifierare inte används separat utan namnet som text. Högst 80 UTF-8-tecken.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”is”: ”Republiken Tjeckiens hälsoministerium”

”is”: ”Nordvästra regionens hälsomyndighet”

t/ci

Unik identifierare för intyget

Unik identifierare för intyget (UVCI) i enlighet med vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu).

Inkludering av checksumman är frivillig. Prefixet ”URN:UVCI:” får läggas till.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”ci”: ”URN:UVCI:01:NL:187/37512422923”

”ci”: ”URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B”

4.3   Intyg om tillfrisknande

Tillfrisknandegruppen ska, i förekommande fall, innehålla exakt 1 (en) post som exakt beskriver en utsaga om tillfrisknande. Alla element av tillfrisknandegruppen är obligatoriska, tomma värden stöds inte.

| Fältets id | Fältets namn | Anvisningar |
| --- | --- | --- |
| r/tg | Sjukdom eller smittämne som innehavaren har tillfrisknat från: Covid-19 (SARS-CoV-2 eller en av dess varianter) | Ett kodat värde från värdeset
  disease-agent-targeted.json.
  Detta värdeset har den enda posten 840539006, som är koden för covid-19 från SNOMED CT (GPS).
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”tg”: ”840539006” |
| r/fr | Datum för innehavarens första positiva NAAT-testresultat | Det datum då provtagningen gjordes för det NAAT-testresultat som gav ett positivt resultat, i formatet ÅÅÅÅ-MM-DD (fullständigt datum utan tid). Andra format stöds inte.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”fr”: ”2021-05-18” |
| r/co | Medlemsstat eller tredjeland där testningen utfördes | Land uttryckt som en ISO3166-tvåbokstavskod (REKOMMENDERAS) eller en hänvisning till en internationell organisation som ansvarat för utförandet av testningen (såsom UNHCR eller WHO). Ett kodat värde från värdeset
  country-2-codes.json.
  Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.
  Exakt 1 (ett) fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”co”: ”CZ”
  ”co”: ”UNHCR” |
| r/is | Utfärdare av intyget | Namn på den organisation som utfärdat intyget. Identifierare tillåts som del av namnet, men det rekommenderas att identifierare inte används separat utan namnet som text. Högst 80 UTF-8-tecken.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas. Exempel:
  ”is”: ”Republiken Tjeckiens hälsoministerium”
  ”is”: ”Centrala universitetssjukhuset” |
| r/df | Intyget giltigt från och med | Det datum från och med vilket intyget är giltigt. Detta datum får inte föregå det datum som beräknas som r/fr + 11 days.
  Datumet ska tillhandahållas i formatet ÅÅÅÅ-MM-DD (fullständigt datum utan tiden). Andra format stöds inte.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”df”: ”2021-05-29” |
| r/du | Intyget giltigt till och med | Det sista datum då intyget anses giltigt, fastställt av utfärdaren av intyget. Detta datum får inte vara senare än det datum som beräknas som r/fr + 180 days.
  Datumet ska tillhandahållas i formatet ÅÅÅÅ-MM-DD (fullständigt datum utan tiden). Andra format stöds inte.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”du”: ”2021-11-14” |
| r/ci | Unik identifierare för intyget | Unik identifierare för intyget (UVCI) i enlighet med vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu).
  Inkludering av checksumman är frivillig. Prefixet ”URN:UVCI:” får läggas till.
  Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.
  Exempel:
  ”ci”: ”URN:UVCI:01:NL:187/37512422923”
  ”ci”: ”URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B” |

Fältets id

Fältets namn

Anvisningar

r/tg

Sjukdom eller smittämne som innehavaren har tillfrisknat från: Covid-19 (SARS-CoV-2 eller en av dess varianter)

Ett kodat värde från värdeset

disease-agent-targeted.json.

Detta värdeset har den enda posten 840539006, som är koden för covid-19 från SNOMED CT (GPS).

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”tg”: ”840539006”

r/fr

Datum för innehavarens första positiva NAAT-testresultat

Det datum då provtagningen gjordes för det NAAT-testresultat som gav ett positivt resultat, i formatet ÅÅÅÅ-MM-DD (fullständigt datum utan tid). Andra format stöds inte.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”fr”: ”2021-05-18”

r/co

Medlemsstat eller tredjeland där testningen utfördes

Land uttryckt som en ISO3166-tvåbokstavskod (REKOMMENDERAS) eller en hänvisning till en internationell organisation som ansvarat för utförandet av testningen (såsom UNHCR eller WHO). Ett kodat värde från värdeset

country-2-codes.json.

Detta värdeset distribueras från EUDCC-nätslussen.

Exakt 1 (ett) fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”co”: ”CZ”

”co”: ”UNHCR”

r/is

Utfärdare av intyget

Namn på den organisation som utfärdat intyget. Identifierare tillåts som del av namnet, men det rekommenderas att identifierare inte används separat utan namnet som text. Högst 80 UTF-8-tecken.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas. Exempel:

”is”: ”Republiken Tjeckiens hälsoministerium”

”is”: ”Centrala universitetssjukhuset”

r/df

Intyget giltigt från och med

Det datum från och med vilket intyget är giltigt. Detta datum får inte föregå det datum som beräknas som r/fr + 11 days.

Datumet ska tillhandahållas i formatet ÅÅÅÅ-MM-DD (fullständigt datum utan tiden). Andra format stöds inte.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”df”: ”2021-05-29”

r/du

Intyget giltigt till och med

Det sista datum då intyget anses giltigt, fastställt av utfärdaren av intyget. Detta datum får inte vara senare än det datum som beräknas som r/fr + 180 days.

Datumet ska tillhandahållas i formatet ÅÅÅÅ-MM-DD (fullständigt datum utan tiden). Andra format stöds inte.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”du”: ”2021-11-14”

r/ci

Unik identifierare för intyget

Unik identifierare för intyget (UVCI) i enlighet med vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu).

Inkludering av checksumman är frivillig. Prefixet ”URN:UVCI:” får läggas till.

Exakt 1 (ett) icke-tomt fält ska tillhandahållas.

Exempel:

”ci”: ”URN:UVCI:01:NL:187/37512422923”

”ci”: ”URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B”

---

Rättelser

| 18.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 410/197 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 410/197

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 57 av den 18 februari 2021
  )

Sidan 62, bilaga V, punkt 3 c

I stället för:

”[...]

Vid tillämpningen av detta stycke ska följande formler användas:

| — | för led a ovan: Om If Ci ≥ MFCi ska medlemsstat i få MFCi |
| --- | --- |

—

för led a ovan: Om If Ci ≥ MFCi ska medlemsstat i få MFCi

i

i

i

| — | för led b ovan: Om If Ci < MFCi ska medlemsstat i få Ci |
| --- | --- |

—

för led b ovan: Om If Ci < MFCi ska medlemsstat i få Ci

i

i

i

där

| — | i betecknar den berörda medlemsstaten |
| --- | --- |

—

i betecknar den berörda medlemsstaten

| — | MFC är det högsta ekonomiska bidraget till den berörda medlemsstaten |
| --- | --- |

—

MFC är det högsta ekonomiska bidraget till den berörda medlemsstaten

| — | C är de uppskattade totala kostnaderna för planen för återhämtning och resiliens” |
| --- | --- |

—

C är de uppskattade totala kostnaderna för planen för återhämtning och resiliens”

ska det stå:

”[...]

Vid tillämpningen av detta stycke ska följande formler användas:

| — | för led a ovan: Om Ci ≥ MFCi ska medlemsstat i få MFCi |
| --- | --- |

—

för led a ovan: Om Ci ≥ MFCi ska medlemsstat i få MFCi

i

i

i

i

| — | för led b ovan: Om Ci < MFCi ska medlemsstat i få Ci |
| --- | --- |

—

för led b ovan: Om Ci < MFCi ska medlemsstat i få Ci

i

i

i

i

där

| — | i betecknar den berörda medlemsstaten |
| --- | --- |

—

i betecknar den berörda medlemsstaten

i

| — | MFC är det högsta ekonomiska bidraget till den berörda medlemsstaten |
| --- | --- |

—

MFC är det högsta ekonomiska bidraget till den berörda medlemsstaten

MFC

| — | C är de uppskattade totala kostnaderna för planen för återhämtning och resiliens.” |
| --- | --- |

—

C är de uppskattade totala kostnaderna för planen för återhämtning och resiliens.”

C

---

| 18.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 410/198 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 410/198

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/771 av den 21 januari 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 genom fastställande av särskilda kriterier och villkor för kontroller av dokumentation inom ramen för offentlig kontroll i ekologisk produktion och offentlig kontroll av aktörsgrupper

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 165 av den 11 maj 2021
  )

Sidan 26, artikel 1.4 d

I stället för:

| ”d) | De uppgifter som avses i punkt 2.1 första stycket i bilaga III till förordning (EU) 2018/848.” |
| --- | --- |

”d)

De uppgifter som avses i punkt 2.1 första stycket i bilaga III till förordning (EU) 2018/848.”

ska det stå:

| ”d) | De uppgifter som avses i punkt 2.1.1 i bilaga III till förordning (EU) 2018/848.” |
| --- | --- |

”d)

De uppgifter som avses i punkt 2.1.1 i bilaga III till förordning (EU) 2018/848.”

---

| 18.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 410/199 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 410/199

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1100 av den 5 juli 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 238 av den 6 juli 2021
  )

Sidan 76, artikel 1.1 första stycket

I stället för:

”1.   En slutgiltig antidumpningstull införs för import av valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, med ursprung i Turkiet, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (Taric-nummer 7211130019), ex 7211 14 00 (Taric-nummer 7211140095), ex 7211 19 00 (Taric-nummer 7211190095), ex 7225 19 10 (Taric-nummer 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-nummer 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-nummer 7226191095), ex 7226 91 91 (Taric-nummer 7226919119) och 7226 91 99.”

ska det stå:

”1.   En slutgiltig antidumpningstull införs för import av valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, med ursprung i Turkiet, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (Taric-nummer 7211130019), ex 7211 14 00 (Taric-nummer 7211140010, 7211140095), ex 7211 19 00 (Taric-nummer 7211190010, 7211190095), ex 7225 19 10 (Taric-nummer 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-nummer 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-nummer 7226191095), ex 7226 91 91 (Taric-nummer 7226919119) och 7226 91 99.”

---