# Službeni list L 462/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 462 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.28. prosinca 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 462

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.28. prosinca 2021.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.) (
  1
  )

1

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2021/2317 od 11. studenoga 2021. o raspodjeli ribolovnih mogućnosti na temelju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka | 10 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/2318 оd 21. prosinca 2021. o zabrani ribolova haringe u norveškim vodama sjeverno od 62° S i u ribolovnoj zoni oko otoka Jana Mayena za plovila koja plove pod zastavom države članice Europske unije | 12 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2319 оd 21. prosinca 2021. o odobrenju izmjene specifikacije na razini Unije za zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (Terre Tollesi/Tullum (ZOI)) | 15 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2021/2320 od 22. prosinca 2021. o izmjeni Poslovnika Vijeća | 17 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) 2021/2317 od 11. studenoga 2021. o raspodjeli ribolovnih mogućnosti na temelju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka

10

*

Uredba Komisije (EU) 2021/2318 оd 21. prosinca 2021. o zabrani ribolova haringe u norveškim vodama sjeverno od 62° S i u ribolovnoj zoni oko otoka Jana Mayena za plovila koja plove pod zastavom države članice Europske unije

12

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2319 оd 21. prosinca 2021. o odobrenju izmjene specifikacije na razini Unije za zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (Terre Tollesi/Tullum (ZOI))

15

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2021/2320 od 22. prosinca 2021. o izmjeni Poslovnika Vijeća

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

ODLUKE

| 28.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 462/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 462/1

---

ODLUKA (EU) 2021/2316 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 22. prosinca 2021.

o Europskoj godini mladih (2022.)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 165. stavak 4. i članak 166. stavak 4.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | U članku 165. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisano je da je cilj djelovanja Unije, među ostalim, poticanje sudjelovanja mladih u demokratskom životu Europe. |
| --- | --- |

(1)

U članku 165. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisano je da je cilj djelovanja Unije, među ostalim, poticanje sudjelovanja mladih u demokratskom životu Europe.

| (2) | U Planu iz Bratislave od 16. rujna 2016. 27 šefova država ili vlada obvezalo se na „pružanje boljih mogućnosti mladima”, osobito kroz potporu Unije državama članicama u borbi protiv nezaposlenosti mladih i pojačanim programima Unije posvećenima mladima. |
| --- | --- |

(2)

U Planu iz Bratislave od 16. rujna 2016. 27 šefova država ili vlada obvezalo se na „pružanje boljih mogućnosti mladima”, osobito kroz potporu Unije državama članicama u borbi protiv nezaposlenosti mladih i pojačanim programima Unije posvećenima mladima.

| (3) | U Rimskoj deklaraciji od 25. ožujka 2017. čelnici 27 država članica, Europskog vijeća, Europskog parlamenta i Komisije obvezali su se da će se zalagati za Uniju „u kojoj se mladima pruža najbolje obrazovanje i osposobljavanje te u kojoj oni mogu studirati i pronaći posao diljem kontinenta”. |
| --- | --- |

(3)

U Rimskoj deklaraciji od 25. ožujka 2017. čelnici 27 država članica, Europskog vijeća, Europskog parlamenta i Komisije obvezali su se da će se zalagati za Uniju „u kojoj se mladima pruža najbolje obrazovanje i osposobljavanje te u kojoj oni mogu studirati i pronaći posao diljem kontinenta”.

| (4) | U strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027., zasnovanoj na Rezoluciji Vijeća od 26. studenoga 2018. (3), prepoznaje se da mladi sami kroje svoje živote te da unose pozitivne promjene u društvo i doprinose ambicijama Unije. Također se prepoznaje da politike za mlade mogu pomoći u stvaranju prostora u kojem mladi mogu iskorištavati prilike i povezati se s vrijednostima Unije. Prijašnje Europske godine, kao što je Europska godina željeznice 2021., Europska godina kulturne baštine 2018., Europska godina građana 2013. i 2014. te Europska godina volontiranja 2011., pružaju bogato iskustvo koje bi trebalo pomoći novim nastojanjima da se mladi uključe u i osnaže za oblikovanje svoje budućnosti i budućnosti Europe. |
| --- | --- |

(4)

U strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027., zasnovanoj na Rezoluciji Vijeća od 26. studenoga 2018. (3), prepoznaje se da mladi sami kroje svoje živote te da unose pozitivne promjene u društvo i doprinose ambicijama Unije. Također se prepoznaje da politike za mlade mogu pomoći u stvaranju prostora u kojem mladi mogu iskorištavati prilike i povezati se s vrijednostima Unije. Prijašnje Europske godine, kao što je Europska godina željeznice 2021., Europska godina kulturne baštine 2018., Europska godina građana 2013. i 2014. te Europska godina volontiranja 2011., pružaju bogato iskustvo koje bi trebalo pomoći novim nastojanjima da se mladi uključe u i osnaže za oblikovanje svoje budućnosti i budućnosti Europe.

| (5) | Instrumentom NextGenerationEU, uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (4), osigurava se ubrzanje zelene tranzicije i digitalne tranzicije te se pruža mogućnost da zajedno izađemo jači iz pandemije bolesti COVID-19. Instrument NextGenerationEU otvara nove perspektive pune prilika za mlade, uključujući kvalitetna radna mjesta i prilagodbu društvenim promjenama. Cilj je Unije u potpunosti uključiti mlade u provedbu instrumenta NextGenerationEU, što bi ojačalo njihovu ulogu u zelenoj tranziciji i digitalnoj tranziciji. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentom NextGenerationEU, uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (4), osigurava se ubrzanje zelene tranzicije i digitalne tranzicije te se pruža mogućnost da zajedno izađemo jači iz pandemije bolesti COVID-19. Instrument NextGenerationEU otvara nove perspektive pune prilika za mlade, uključujući kvalitetna radna mjesta i prilagodbu društvenim promjenama. Cilj je Unije u potpunosti uključiti mlade u provedbu instrumenta NextGenerationEU, što bi ojačalo njihovu ulogu u zelenoj tranziciji i digitalnoj tranziciji.

| (6) | Predsjednica Komisije u svojem je govoru o stanju Unije od 15. rujna 2021. najavila da će Komisija predložiti da 2022. bude Europska godina mladih („Europska godina”). Naglasivši da joj mladi Europe ulijevaju vjeru u budućnost Europe, predsjednica Komisije dodala je da „ako želimo oblikovati Uniju za njih, mladi trebaju moći oblikovati budućnost Europe”. Europi su potrebni vizija, uključenost i sudjelovanje svih mladih za izgradnju bolje budućnosti, stoga Europa mladima treba pružati prilike za budućnost koja će biti zelenija, digitalnija i uključivija. Zbog toga je predsjednica predložila da 2022. bude „godina u kojoj će mladi, koji su toliko dali za druge, biti na prvom mjestu”. |
| --- | --- |

(6)

Predsjednica Komisije u svojem je govoru o stanju Unije od 15. rujna 2021. najavila da će Komisija predložiti da 2022. bude Europska godina mladih („Europska godina”). Naglasivši da joj mladi Europe ulijevaju vjeru u budućnost Europe, predsjednica Komisije dodala je da „ako želimo oblikovati Uniju za njih, mladi trebaju moći oblikovati budućnost Europe”. Europi su potrebni vizija, uključenost i sudjelovanje svih mladih za izgradnju bolje budućnosti, stoga Europa mladima treba pružati prilike za budućnost koja će biti zelenija, digitalnija i uključivija. Zbog toga je predsjednica predložila da 2022. bude „godina u kojoj će mladi, koji su toliko dali za druge, biti na prvom mjestu”.

| (7) | Europska godina trebala bi pokrenuti proces promišljanja o budućnosti mladih i o njihovom aktivnom sudjelovanju u izgradnji budućnosti Europe. Zbog tog bi razloga politike za mlade trebalo uključiti u sve relevantne politike Unije. |
| --- | --- |

(7)

Europska godina trebala bi pokrenuti proces promišljanja o budućnosti mladih i o njihovom aktivnom sudjelovanju u izgradnji budućnosti Europe. Zbog tog bi razloga politike za mlade trebalo uključiti u sve relevantne politike Unije.

| (8) | Aktivno sudjelovanje mladih u demokratskim procesima ključno je za sadašnjost i za budućnost Europe i njezinih demokratskih društava. U skladu sa zaključcima Vijeća od 1. prosinca 2020. o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (5) i zaključcima Vijeća od 21. lipnja 2021. o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (6), Komunikacijom Komisije od 3. prosinca 2020. o akcijskom planu za europsku demokraciju i Rezolucijom Europskog parlamenta od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije (7) cilj je da Europska godina potakne aktivno uključivanje mladih u demokratski život Europe, među ostalim podupiranjem aktivnosti sudjelovanja za mlade iz različitih sredina u procesima kao što je konferencija o budućnosti Europe i promicanjem građanskog angažmana i volonterskih inicijativa, čime se podiže svijest o vrijednostima Unije i temeljnim pravima, kao i o europskoj povijesti i kulturi, okuplja mlade ljude i donositelje odluka na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije i doprinosi procesu europske integracije. |
| --- | --- |

(8)

Aktivno sudjelovanje mladih u demokratskim procesima ključno je za sadašnjost i za budućnost Europe i njezinih demokratskih društava. U skladu sa zaključcima Vijeća od 1. prosinca 2020. o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (5) i zaključcima Vijeća od 21. lipnja 2021. o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (6), Komunikacijom Komisije od 3. prosinca 2020. o akcijskom planu za europsku demokraciju i Rezolucijom Europskog parlamenta od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije (7) cilj je da Europska godina potakne aktivno uključivanje mladih u demokratski život Europe, među ostalim podupiranjem aktivnosti sudjelovanja za mlade iz različitih sredina u procesima kao što je konferencija o budućnosti Europe i promicanjem građanskog angažmana i volonterskih inicijativa, čime se podiže svijest o vrijednostima Unije i temeljnim pravima, kao i o europskoj povijesti i kulturi, okuplja mlade ljude i donositelje odluka na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije i doprinosi procesu europske integracije.

| (9) | U Rezoluciji Ujedinjenih naroda od 25. rujna 2015. naslovljenoj „Promijeniti naš svijet: Program održivog razvoja do 2030.” („Program 2030.”) prepoznata je ključna uloga mladih kao nositelja promjena na međunarodnoj sceni te je istaknuto da mlade treba poduprijeti kako bi se njihove bezgranične sposobnosti za aktivizam iskoristile za stvaranje boljeg svijeta. Europska godina konkretan je doprinos Programu 2030., u kojem se ističe da su djeca i mlade žene i muškarci ključni pokretači promjena, te bi trebala dati dodatni poticaj provedbi Programa 2030., putu prema održivom razvoju i sposobnosti mladih da oblikuju sadašnjost i budućnost, ne samo Unije već i partnerskih zemalja Unije i našeg planeta. |
| --- | --- |

(9)

U Rezoluciji Ujedinjenih naroda od 25. rujna 2015. naslovljenoj „Promijeniti naš svijet: Program održivog razvoja do 2030.” („Program 2030.”) prepoznata je ključna uloga mladih kao nositelja promjena na međunarodnoj sceni te je istaknuto da mlade treba poduprijeti kako bi se njihove bezgranične sposobnosti za aktivizam iskoristile za stvaranje boljeg svijeta. Europska godina konkretan je doprinos Programu 2030., u kojem se ističe da su djeca i mlade žene i muškarci ključni pokretači promjena, te bi trebala dati dodatni poticaj provedbi Programa 2030., putu prema održivom razvoju i sposobnosti mladih da oblikuju sadašnjost i budućnost, ne samo Unije već i partnerskih zemalja Unije i našeg planeta.

| (10) | U skladu sa zaključcima Vijeća od 5. lipnja 2020. o mladima u okviru vanjskog djelovanja, u kojima se naglašava doprinos mladih generacija izgradnji snažnijih, legitimnijih, mirnijih i demokratskijih društava, Europska godina trebala bi doprinijeti jačanju sudjelovanja mladih u vanjskom djelovanju Unije u svim politikama, stvaranju novih prilika za obrazovanje, učenje i razmjene, razvoju partnerstava i dijaloga među mladima iz Unije i partnerskih zemalja, uključujući Istočno partnerstvo, zapadni Balkan i južno susjedstvo, iskorištavanju postojećih platformi za dijalog s mladima i partnerstava kao što su Centar za suradnju mladih Afričke unije i EU-a i Unijin savjetodavni odbor Youth Sounding Board, te proširenju uloge angažmana mladih u strateškoj komunikaciji i djelovanju javne diplomacije. |
| --- | --- |

(10)

U skladu sa zaključcima Vijeća od 5. lipnja 2020. o mladima u okviru vanjskog djelovanja, u kojima se naglašava doprinos mladih generacija izgradnji snažnijih, legitimnijih, mirnijih i demokratskijih društava, Europska godina trebala bi doprinijeti jačanju sudjelovanja mladih u vanjskom djelovanju Unije u svim politikama, stvaranju novih prilika za obrazovanje, učenje i razmjene, razvoju partnerstava i dijaloga među mladima iz Unije i partnerskih zemalja, uključujući Istočno partnerstvo, zapadni Balkan i južno susjedstvo, iskorištavanju postojećih platformi za dijalog s mladima i partnerstava kao što su Centar za suradnju mladih Afričke unije i EU-a i Unijin savjetodavni odbor Youth Sounding Board, te proširenju uloge angažmana mladih u strateškoj komunikaciji i djelovanju javne diplomacije.

| (11) | Europski ciljevi za mlade, koji su sastavni dio strategije Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027., i koje su mladi osmislili u korist mladih u okviru procesa dijaloga EU-a s mladima, svjedoče o spremnosti mnogih mladih Europljana da sudjeluju u definiranju smjera u kojem bi Uniju trebalo razvijati. |
| --- | --- |

(11)

Europski ciljevi za mlade, koji su sastavni dio strategije Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027., i koje su mladi osmislili u korist mladih u okviru procesa dijaloga EU-a s mladima, svjedoče o spremnosti mnogih mladih Europljana da sudjeluju u definiranju smjera u kojem bi Uniju trebalo razvijati.

| (12) | Europska godina trebala bi potaknuti uspješnu provedbu načela br. 1 europskog stupa socijalnih prava (8), prema kojem „svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje”. U tom bi pogledu Europska godina trebala pomoći ostvarenju primjetnog napretka prema stvaranju europskog prostora obrazovanja do 2025., koji bi mladima trebao omogućiti ispunjenje na osobnom, društvenom i profesionalnom planu i koji bi trebao poticati građanski odgoj uspostavom istinskog europskog prostora učenja i uklanjanjem prepreka za automatsko uzajamno priznavanje diploma, kvalifikacija i razdoblja učenja u Uniji. U okviru Europske godine trebalo bi uzeti u obzir socijalnu situaciju i dobrobit mladih. Europska godina trebala bi doprinijeti uspješnoj provedbi načela br. 3 europskog stupa socijalnih prava, u skladu s kojim „svi imaju pravo na jednako postupanje i jednake mogućnosti u pogledu zapošljavanja, socijalne zaštite, obrazovanja te pristupa robi i uslugama dostupnima javnosti”. |
| --- | --- |

(12)

Europska godina trebala bi potaknuti uspješnu provedbu načela br. 1 europskog stupa socijalnih prava (8), prema kojem „svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje”. U tom bi pogledu Europska godina trebala pomoći ostvarenju primjetnog napretka prema stvaranju europskog prostora obrazovanja do 2025., koji bi mladima trebao omogućiti ispunjenje na osobnom, društvenom i profesionalnom planu i koji bi trebao poticati građanski odgoj uspostavom istinskog europskog prostora učenja i uklanjanjem prepreka za automatsko uzajamno priznavanje diploma, kvalifikacija i razdoblja učenja u Uniji. U okviru Europske godine trebalo bi uzeti u obzir socijalnu situaciju i dobrobit mladih. Europska godina trebala bi doprinijeti uspješnoj provedbi načela br. 3 europskog stupa socijalnih prava, u skladu s kojim „svi imaju pravo na jednako postupanje i jednake mogućnosti u pogledu zapošljavanja, socijalne zaštite, obrazovanja te pristupa robi i uslugama dostupnima javnosti”.

| (13) | Europska godina trebala bi doprinijeti nastojanjima Unije da se povećaju mogućnosti zapošljavanja za mlade u okviru plana oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19, kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (9), u kojoj je naglašeno da su mjere ograničenja kretanja dovele do naglog prekida formalnog i neformalnog obrazovanja mladih, kao i informalnog učenja, stažiranja, pripravništva, naukovanja i posla, i utjecale na prihode, potencijal za zaradu i dobrobit mladih, uključujući njihovo zdravlje, a posebno mentalno zdravlje. U toj rezoluciji i Rezoluciji od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (10) Europski parlament osudio je praksu neplaćenog stažiranja kada ono nije povezano sa stjecanjem obrazovnih kvalifikacija kao oblik iskorištavanja mladih radnika i kršenje njihovih prava. U svojoj Rezoluciji od 17. prosinca 2020. Europski parlament pozvao je Komisiju da predloži pravni okvir za učinkovitu i provedivu zabranu takvih neplaćenih stažiranja, pripravništava i naukovanja. |
| --- | --- |

(13)

Europska godina trebala bi doprinijeti nastojanjima Unije da se povećaju mogućnosti zapošljavanja za mlade u okviru plana oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19, kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (9), u kojoj je naglašeno da su mjere ograničenja kretanja dovele do naglog prekida formalnog i neformalnog obrazovanja mladih, kao i informalnog učenja, stažiranja, pripravništva, naukovanja i posla, i utjecale na prihode, potencijal za zaradu i dobrobit mladih, uključujući njihovo zdravlje, a posebno mentalno zdravlje. U toj rezoluciji i Rezoluciji od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (10) Europski parlament osudio je praksu neplaćenog stažiranja kada ono nije povezano sa stjecanjem obrazovnih kvalifikacija kao oblik iskorištavanja mladih radnika i kršenje njihovih prava. U svojoj Rezoluciji od 17. prosinca 2020. Europski parlament pozvao je Komisiju da predloži pravni okvir za učinkovitu i provedivu zabranu takvih neplaćenih stažiranja, pripravništava i naukovanja.

| (14) | Europska godina trebala bi dati dodatni poticaj stvaranju kvalitetnih mogućnosti za zapošljavanje mladih u okviru inicijative „Potpora za zapošljavanje mladih”, uključujući putem Preporuke Vijeća od 30. listopada 2020. o jačanju Garancije za mlade (11) i nove inicijative ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve), koju je predložila Komisija i koja će se provoditi u okviru Europskog socijalnog fonda plus, uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća (12). Inicijativa ALMA trebala bi biti prekogranični program mobilnosti za mlade u nepovoljnom položaju koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih. |
| --- | --- |

(14)

Europska godina trebala bi dati dodatni poticaj stvaranju kvalitetnih mogućnosti za zapošljavanje mladih u okviru inicijative „Potpora za zapošljavanje mladih”, uključujući putem Preporuke Vijeća od 30. listopada 2020. o jačanju Garancije za mlade (11) i nove inicijative ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve), koju je predložila Komisija i koja će se provoditi u okviru Europskog socijalnog fonda plus, uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća (12). Inicijativa ALMA trebala bi biti prekogranični program mobilnosti za mlade u nepovoljnom položaju koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih.

| (15) | Europska godina trebala bi doprinijeti priznavanju rada s mladima i ciljevima Rezolucije Vijeća od 1. prosinca 2020. o okviru za uspostavu Europske agende za rad s mladima (13) (Europska agenda za rad s mladima) i Bonskog procesa te time doprinijeti jačanju struktura za rad s mladima, kako bi one bile održive i otpornije u svim dijelovima Unije, i prekogranične suradnje. U okviru Europske godine trebalo bi promicati i vrednovanje kompetencija stečenih neformalnim i informalnim učenjem, među ostalim kroz rad s mladima, pri čemu bi trebalo priznati da učenje kroz rad s mladima ima veliku vrijednost uz formalno obrazovanje i da je potrebno ojačati partnerstvo između rada s mladima i formalnog obrazovanja. |
| --- | --- |

(15)

Europska godina trebala bi doprinijeti priznavanju rada s mladima i ciljevima Rezolucije Vijeća od 1. prosinca 2020. o okviru za uspostavu Europske agende za rad s mladima (13) (Europska agenda za rad s mladima) i Bonskog procesa te time doprinijeti jačanju struktura za rad s mladima, kako bi one bile održive i otpornije u svim dijelovima Unije, i prekogranične suradnje. U okviru Europske godine trebalo bi promicati i vrednovanje kompetencija stečenih neformalnim i informalnim učenjem, među ostalim kroz rad s mladima, pri čemu bi trebalo priznati da učenje kroz rad s mladima ima veliku vrijednost uz formalno obrazovanje i da je potrebno ojačati partnerstvo između rada s mladima i formalnog obrazovanja.

| (16) | U svojoj Rezoluciji od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (14) Europski parlament istaknuo je vrlo ozbiljan utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na mlade koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih i naglasio potrebu za rješavanjem problema s kojima se suočavaju mladi iz ranjivih skupina, uključujući mlade s invaliditetom. Napomenuo je i da su nezaposlenost i siromaštvo mladih od izbijanja pandemije bolesti COVID-19 u stalnom porastu te potaknuo Komisiju i države članice da poduzmu sve potrebne mjere za suzbijanje katastrofalnih učinaka na zapošljavanje mladih. Također je podsjetio na ulogu volontiranja u razvoju životnih i radnih vještina mladih i istaknuo da bi Europske snage solidarnosti, osnovane Uredbom (EU) 2021/888 Europskog parlamenta i Vijeća (15), mogle pomoći mladima da prošire svoje mogućnosti izvan svojeg lokalnog okruženja. |
| --- | --- |

(16)

U svojoj Rezoluciji od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (14) Europski parlament istaknuo je vrlo ozbiljan utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na mlade koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih i naglasio potrebu za rješavanjem problema s kojima se suočavaju mladi iz ranjivih skupina, uključujući mlade s invaliditetom. Napomenuo je i da su nezaposlenost i siromaštvo mladih od izbijanja pandemije bolesti COVID-19 u stalnom porastu te potaknuo Komisiju i države članice da poduzmu sve potrebne mjere za suzbijanje katastrofalnih učinaka na zapošljavanje mladih. Također je podsjetio na ulogu volontiranja u razvoju životnih i radnih vještina mladih i istaknuo da bi Europske snage solidarnosti, osnovane Uredbom (EU) 2021/888 Europskog parlamenta i Vijeća (15), mogle pomoći mladima da prošire svoje mogućnosti izvan svojeg lokalnog okruženja.

| (17) | Pandemija bolesti COVID-19 imala je snažne društvene i gospodarske posljedice za naše društvo u cjelini i dovela je do dosad nezabilježenog porasta problema povezanih s mentalnim zdravljem, osobito među mladima. Stoga bi u okviru Europske godine trebalo promicati raspravu i razvoj održivih rješenja, uključujući preventivne mjere, kako bi se doprinijelo savladavanju tih izazova. |
| --- | --- |

(17)

Pandemija bolesti COVID-19 imala je snažne društvene i gospodarske posljedice za naše društvo u cjelini i dovela je do dosad nezabilježenog porasta problema povezanih s mentalnim zdravljem, osobito među mladima. Stoga bi u okviru Europske godine trebalo promicati raspravu i razvoj održivih rješenja, uključujući preventivne mjere, kako bi se doprinijelo savladavanju tih izazova.

| (18) | Europska godina trebala bi podržati provedbu Europske agende za rad s mladima i zaključaka Vijeća od 5. lipnja 2019. o mladima i budućnosti rada (16), od 10. prosinca 2019. o digitalnom radu s mladima (17) te od 7. prosinca 2017. o pametnom radu s mladima (18). |
| --- | --- |

(18)

Europska godina trebala bi podržati provedbu Europske agende za rad s mladima i zaključaka Vijeća od 5. lipnja 2019. o mladima i budućnosti rada (16), od 10. prosinca 2019. o digitalnom radu s mladima (17) te od 7. prosinca 2017. o pametnom radu s mladima (18).

| (19) | Odražavajući važnost borbe protiv klimatske krize i krize prirodnog okoliša u skladu s obvezama Unije koje se odnose na provedbu Pariškog sporazuma donesenog u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (19) („Pariški sporazum”), i na postizanje ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda i Europskog konsenzusa o razvoju, Europska godina trebala bi doprinijeti integracijskim djelovanjima povezanima s klimom i prirodom te pravednoj i uključivoj provedbi ciljeva utvrđenih u Komunikaciji Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenoj „Europski zeleni plan”, misija u okviru programa Obzor Europa, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (20), i paketa „Spremni za 55 %”, utvrđenog u Komunikaciji Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenoj „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti”, posebno poticanjem mladih da oblikuju vlastite inicijative i kreativne ideje za postizanje relevantnih ciljeva, priznajući time kreativni i inovativni potencijal i sposobnosti mladih. |
| --- | --- |

(19)

Odražavajući važnost borbe protiv klimatske krize i krize prirodnog okoliša u skladu s obvezama Unije koje se odnose na provedbu Pariškog sporazuma donesenog u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (19) („Pariški sporazum”), i na postizanje ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda i Europskog konsenzusa o razvoju, Europska godina trebala bi doprinijeti integracijskim djelovanjima povezanima s klimom i prirodom te pravednoj i uključivoj provedbi ciljeva utvrđenih u Komunikaciji Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenoj „Europski zeleni plan”, misija u okviru programa Obzor Europa, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (20), i paketa „Spremni za 55 %”, utvrđenog u Komunikaciji Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenoj „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti”, posebno poticanjem mladih da oblikuju vlastite inicijative i kreativne ideje za postizanje relevantnih ciljeva, priznajući time kreativni i inovativni potencijal i sposobnosti mladih.

| (20) | Europska godina trebala bi dati dodatni poticaj Rezoluciji Europskog parlamenta od 15. rujna 2020. o učinkovitim mjerama za ekologizaciju programa Erasmus+ i Kreativna Europa te Europskih snaga solidarnosti (21), u kojoj se ističe da je program Erasmus+ ključan za informiranje Europljana, a osobito mlađih generacija, zahvaljujući podupiranju formalnog i neformalnog obrazovanja, učenja i osposobljavanja jer ih potiče da zauzmu aktivan i upućen stav u pogledu održivosti i relevantnih politika te da postanu angažirani i savjesni građani budućnosti. Europski parlament u toj je rezoluciji također istaknuo u tom pogledu iznimno važnu ulogu organizacija mladih i civilnog društva u razmjeni najboljih praksi i provedbi projekata kojima se mlađe generacije informiraju o pitanju održivosti. |
| --- | --- |

(20)

Europska godina trebala bi dati dodatni poticaj Rezoluciji Europskog parlamenta od 15. rujna 2020. o učinkovitim mjerama za ekologizaciju programa Erasmus+ i Kreativna Europa te Europskih snaga solidarnosti (21), u kojoj se ističe da je program Erasmus+ ključan za informiranje Europljana, a osobito mlađih generacija, zahvaljujući podupiranju formalnog i neformalnog obrazovanja, učenja i osposobljavanja jer ih potiče da zauzmu aktivan i upućen stav u pogledu održivosti i relevantnih politika te da postanu angažirani i savjesni građani budućnosti. Europski parlament u toj je rezoluciji također istaknuo u tom pogledu iznimno važnu ulogu organizacija mladih i civilnog društva u razmjeni najboljih praksi i provedbi projekata kojima se mlađe generacije informiraju o pitanju održivosti.

| (21) | Europska godina trebala bi se temeljiti na europskim događanjima i inicijativama kao što su Europski skup mladih, Europski tjedan mladih, Europska prijestolnica mladih, Europska prijestolnica kulture, Dan Europe i Dani europske baštine te kampanja Vijeća Europe „Mladi za demokraciju, demokracija za mlade” te bi s njima trebala nastojati stvoriti sinergiju. |
| --- | --- |

(21)

Europska godina trebala bi se temeljiti na europskim događanjima i inicijativama kao što su Europski skup mladih, Europski tjedan mladih, Europska prijestolnica mladih, Europska prijestolnica kulture, Dan Europe i Dani europske baštine te kampanja Vijeća Europe „Mladi za demokraciju, demokracija za mlade” te bi s njima trebala nastojati stvoriti sinergiju.

| (22) | U svojem je govoru o stanju Unije predsjednica Komisije naglasila da je „Europi potrebna sva njezina mladež”. U ispunjavanju svojih ciljeva Europska godina trebala bi biti u potpunosti uključiva i aktivno promicati sudjelovanje mladih različitog podrijetla, mladih s manje mogućnosti i mladih iz najudaljenijih regija, u skladu s Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2021/1877 (22). |
| --- | --- |

(22)

U svojem je govoru o stanju Unije predsjednica Komisije naglasila da je „Europi potrebna sva njezina mladež”. U ispunjavanju svojih ciljeva Europska godina trebala bi biti u potpunosti uključiva i aktivno promicati sudjelovanje mladih različitog podrijetla, mladih s manje mogućnosti i mladih iz najudaljenijih regija, u skladu s Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2021/1877 (22).

| (23) | Važno je da Europska godina doprinese povećanju zanimanja i aktivnog sudjelovanja mladih u demokratskom životu i izbornim procesima, posebno na razini Unije. Prema istraživanju Eurobarometra provedenom nakon izbora za Europski parlament 2019. odaziv mladih birača na tim izborima bio je znatno veći (42 %) u odnosu na izbore za Europski parlament 2014. (28 %). Odaziv mladih birača trebalo bi i dalje poticati. |
| --- | --- |

(23)

Važno je da Europska godina doprinese povećanju zanimanja i aktivnog sudjelovanja mladih u demokratskom životu i izbornim procesima, posebno na razini Unije. Prema istraživanju Eurobarometra provedenom nakon izbora za Europski parlament 2019. odaziv mladih birača na tim izborima bio je znatno veći (42 %) u odnosu na izbore za Europski parlament 2014. (28 %). Odaziv mladih birača trebalo bi i dalje poticati.

| (24) | U Europsku godinu čvrsto su utkana načela Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Osobito, u djelovanjima i aktivnostima u okviru Europske godine nastoje se osigurati potpuna rodna ravnopravnost te nediskriminacija na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije te promicati primjena Povelje. Strategija EU-a o pravima djeteta, utvrđena u Komunikaciji Komisije od 24. ožujka 2021. naslovljenoj „Strategija EU-a o pravima djeteta”, i jamstvo za djecu, uspostavljeno Preporukom Vijeća (EU) 2021/1004 (23), postavili su novi standard za zastupljenost djece i adolescenata te prepoznaju djecu i mlade kao aktivne građane i pokretače promjena. |
| --- | --- |

(24)

U Europsku godinu čvrsto su utkana načela Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Osobito, u djelovanjima i aktivnostima u okviru Europske godine nastoje se osigurati potpuna rodna ravnopravnost te nediskriminacija na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije te promicati primjena Povelje. Strategija EU-a o pravima djeteta, utvrđena u Komunikaciji Komisije od 24. ožujka 2021. naslovljenoj „Strategija EU-a o pravima djeteta”, i jamstvo za djecu, uspostavljeno Preporukom Vijeća (EU) 2021/1004 (23), postavili su novi standard za zastupljenost djece i adolescenata te prepoznaju djecu i mlade kao aktivne građane i pokretače promjena.

| (25) | Kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba Europske godine, trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti postojeće provedbene mehanizme. Kako bi se optimizirala dodana vrijednost Europske godine i proizveo dodatni pozitivni učinak na mlade, trebalo bi osobito težiti sinergijama i komplementarnosti između Europske godine i programâ Unije, uključujući programe s međunarodnim dosegom posebno namijenjene mladima i programe bez transnacionalnog ili međunarodnog karaktera, a osobito programe koji se odnose na obrazovanje i osposobljavanje, sport, kulturu i medije, mlade i njihovo zdravlje, uključujući mentalno zdravlje, kao i na solidarnost, volontiranje, zapošljavanje i socijalnu uključenost, istraživanje i inovacije, industriju i poduzetništvo, digitalnu politiku, poljoprivredu i ruralni razvoj kada su ti programi usmjereni na mlade poljoprivrednike, okoliš i klimu, kohezijsku politiku, migracije, sigurnost i međunarodnu suradnju i razvoj. Također bi trebalo težiti sinergijama i komplementarnosti između Europske godine i aktivnosti koje poduzimaju države članice. Sinergije i komplementarnost trebale bi nadograđivati takve programe Unije i aktivnosti koje poduzimaju države članice. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba Europske godine, trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti postojeće provedbene mehanizme. Kako bi se optimizirala dodana vrijednost Europske godine i proizveo dodatni pozitivni učinak na mlade, trebalo bi osobito težiti sinergijama i komplementarnosti između Europske godine i programâ Unije, uključujući programe s međunarodnim dosegom posebno namijenjene mladima i programe bez transnacionalnog ili međunarodnog karaktera, a osobito programe koji se odnose na obrazovanje i osposobljavanje, sport, kulturu i medije, mlade i njihovo zdravlje, uključujući mentalno zdravlje, kao i na solidarnost, volontiranje, zapošljavanje i socijalnu uključenost, istraživanje i inovacije, industriju i poduzetništvo, digitalnu politiku, poljoprivredu i ruralni razvoj kada su ti programi usmjereni na mlade poljoprivrednike, okoliš i klimu, kohezijsku politiku, migracije, sigurnost i međunarodnu suradnju i razvoj. Također bi trebalo težiti sinergijama i komplementarnosti između Europske godine i aktivnosti koje poduzimaju države članice. Sinergije i komplementarnost trebale bi nadograđivati takve programe Unije i aktivnosti koje poduzimaju države članice.

| (26) | Stvaranjem okružja za istodobno promicanje ciljeva Europske godine na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini može se postići veća sinergija i bolje korištenje resursa. U tom bi smislu Komisija trebala pravodobno pružati informacije Europskom parlamentu, Vijeću, državama članicama, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te tijelima i udruženjima koji su aktivni u području mladih na razini Unije te s njima usko surađivati. Kako bi se osiguralo da aktivnosti osmišljene za Europsku godinu imaju europsku dimenziju, važno je poticati države članice na međusobnu suradnju. |
| --- | --- |

(26)

Stvaranjem okružja za istodobno promicanje ciljeva Europske godine na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini može se postići veća sinergija i bolje korištenje resursa. U tom bi smislu Komisija trebala pravodobno pružati informacije Europskom parlamentu, Vijeću, državama članicama, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te tijelima i udruženjima koji su aktivni u području mladih na razini Unije te s njima usko surađivati. Kako bi se osiguralo da aktivnosti osmišljene za Europsku godinu imaju europsku dimenziju, važno je poticati države članice na međusobnu suradnju.

| (27) | Koordinacijom Europske godine na razini Unije trebalo bi se omogućiti sukreiranje. Komisija bi trebala sazivati zajedničke ili odvojene sastanke dionika i predstavnikâ organizacija ili tijela koji djeluju u području mladih te nacionalnih koordinatora kako bi im pomogla u sukreiranju i provedbi Europske godine na razini Unije. Koordinator EU-a za mlade trebao bi imati ključnu ulogu u tim sastancima i u uspostavi kontakata s raznim dionicima i predstavnicima organizacija ili tijela u području mladih. |
| --- | --- |

(27)

Koordinacijom Europske godine na razini Unije trebalo bi se omogućiti sukreiranje. Komisija bi trebala sazivati zajedničke ili odvojene sastanke dionika i predstavnikâ organizacija ili tijela koji djeluju u području mladih te nacionalnih koordinatora kako bi im pomogla u sukreiranju i provedbi Europske godine na razini Unije. Koordinator EU-a za mlade trebao bi imati ključnu ulogu u tim sastancima i u uspostavi kontakata s raznim dionicima i predstavnicima organizacija ili tijela u području mladih.

| (28) | Europska godina također bi se trebala usmjeriti na djelovanja i aktivnosti koji predstavljaju potencijalnu europsku dodanu vrijednost. Pojam „europske dodane vrijednosti” treba shvatiti u širokom smislu i iskazivati na različite načine, primjerice djelovanjima i aktivnostima s transnacionalnim karakterom, osobito u pogledu suradnje usmjerene na postizanje održivog sistemskog učinka ili jačanje europskog identiteta mladih i njihove informiranosti i poistovjećivanja s vrijednostima i temeljnim pravima Unije, uključujući rodnu ravnopravnost, te sposobnosti za sudjelovanje u predstavničkoj i participativnoj demokraciji Unije. |
| --- | --- |

(28)

Europska godina također bi se trebala usmjeriti na djelovanja i aktivnosti koji predstavljaju potencijalnu europsku dodanu vrijednost. Pojam „europske dodane vrijednosti” treba shvatiti u širokom smislu i iskazivati na različite načine, primjerice djelovanjima i aktivnostima s transnacionalnim karakterom, osobito u pogledu suradnje usmjerene na postizanje održivog sistemskog učinka ili jačanje europskog identiteta mladih i njihove informiranosti i poistovjećivanja s vrijednostima i temeljnim pravima Unije, uključujući rodnu ravnopravnost, te sposobnosti za sudjelovanje u predstavničkoj i participativnoj demokraciji Unije.

| (29) | U sklopu Europske godine trebalo bi promicati širenje primjera dobre prakse, provođenje studija i istraživanja te prikupljanje podataka, statistika i drugih kvalitativnih ili kvantitativnih informacija o položaju mladih u Uniji, među ostalim i u pogledu učinaka pandemije bolesti COVID-19, korištenjem izvora kao što su mreža Youth Wiki, izvješće EU-a o mladima i indeks napretka mladih. |
| --- | --- |

(29)

U sklopu Europske godine trebalo bi promicati širenje primjera dobre prakse, provođenje studija i istraživanja te prikupljanje podataka, statistika i drugih kvalitativnih ili kvantitativnih informacija o položaju mladih u Uniji, među ostalim i u pogledu učinaka pandemije bolesti COVID-19, korištenjem izvora kao što su mreža Youth Wiki, izvješće EU-a o mladima i indeks napretka mladih.

| (30) | Na razini Unije potrebnu dodjelu sredstava za provedbu ove Odluke trebalo bi utvrditi u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. Minimalni operativni proračun za provedbu ove Odluke trebao bi iznositi 8 milijuna EUR. Dodatnu financijsku potporu Europskoj godini trebalo bi pružiti iz relevantnih programa i instrumenata Unije, podložno raspoloživosti financiranja, te u skladu s primjenjivim pravilima. Financiranjem Europske godine ne bi se smjelo štetiti financiranju projekata u okviru sadašnjih programa Unije te bi njime trebalo nastojati osigurati trajno nasljeđe Europske godine nakon 2022. Ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela i u skladu s člankom 314. UFEU-a, financiranje za to nasljeđe trebalo bi utvrditi u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. |
| --- | --- |

(30)

Na razini Unije potrebnu dodjelu sredstava za provedbu ove Odluke trebalo bi utvrditi u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. Minimalni operativni proračun za provedbu ove Odluke trebao bi iznositi 8 milijuna EUR. Dodatnu financijsku potporu Europskoj godini trebalo bi pružiti iz relevantnih programa i instrumenata Unije, podložno raspoloživosti financiranja, te u skladu s primjenjivim pravilima. Financiranjem Europske godine ne bi se smjelo štetiti financiranju projekata u okviru sadašnjih programa Unije te bi njime trebalo nastojati osigurati trajno nasljeđe Europske godine nakon 2022. Ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela i u skladu s člankom 314. UFEU-a, financiranje za to nasljeđe trebalo bi utvrditi u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.

| (31) | S obzirom na to da ciljeve ove Odluke ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(31)

S obzirom na to da ciljeve ove Odluke ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (32) | Uzimajući u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19 na mlade i, slijedom toga, hitnu potrebu za ciljem Europske godine da se mladima u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 oda priznanje, da ih se podupire i da se s njima surađuje, smatra se primjerenim predvidjeti iznimku od roka od osam tjedana iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog UEU-u, UFEU-u i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju. |
| --- | --- |

(32)

Uzimajući u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19 na mlade i, slijedom toga, hitnu potrebu za ciljem Europske godine da se mladima u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 oda priznanje, da ih se podupire i da se s njima surađuje, smatra se primjerenim predvidjeti iznimku od roka od osam tjedana iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog UEU-u, UFEU-u i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

| (33) | S obzirom na posljedice pandemije bolesti COVID-19, potrebna je pravodobna primjena ove Odluke kako bi se osigurala brza provedba Europske godine. Ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije te bi se trebala primjenjivati od 1. siječnja 2022., |
| --- | --- |

(33)

S obzirom na posljedice pandemije bolesti COVID-19, potrebna je pravodobna primjena ove Odluke kako bi se osigurala brza provedba Europske godine. Ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije te bi se trebala primjenjivati od 1. siječnja 2022.,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet

Godina 2022. proglašava se „Europskom godinom mladih 2022.” („Europska godina”).

Članak 2.

Ciljevi

U skladu s ciljevima strategije Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. i europskim ciljevima za mlade, kako su utvrđeni u strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. i njezinu Prilogu 3., koji uključuju međusektorski pristup kojim se nastoji osigurati da se interesi i potrebe mladih na odgovarajući način uzimaju u obzir u političkom djelovanju na svim razinama, opći je cilj Europske godine jačanje nastojanja Unije, država članica te regionalnih i lokalnih tijela, zajedno s akterima civilnog društva, koja su usmjerena na to da se mlade, među ostalim i one s manje mogućnosti, u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 osnažuje, da im se oda priznanje, da ih se podupire i da se s njima surađuje kako bi se ostvario dugoročni pozitivan učinak na mlade. Europskom godinom osobito se nastoji:

| (a) | obnoviti pozitivne izglede za mlade osobe, s posebnim naglaskom na negativne učinke koje je pandemija bolesti COVID-19 imala na njih, pritom ističući način na koji zelena tranzicija, digitalna tranzicija i druge politike Unije pružaju prilike za mlade i za društvo u cjelini, crpeći nadahnuće iz djelovanja, vizija i uvida mladih kako bi se dodatno ojačao i oživio zajednički europski projekt te slušajući mlade, uzimajući u obzir njihove potrebe i njihova pitanja, te podupirati mlade u razvoju konkretnih i uključivih mogućnosti i rezultata, uz optimalno korištenje instrumenata Unije; |
| --- | --- |

(a)

obnoviti pozitivne izglede za mlade osobe, s posebnim naglaskom na negativne učinke koje je pandemija bolesti COVID-19 imala na njih, pritom ističući način na koji zelena tranzicija, digitalna tranzicija i druge politike Unije pružaju prilike za mlade i za društvo u cjelini, crpeći nadahnuće iz djelovanja, vizija i uvida mladih kako bi se dodatno ojačao i oživio zajednički europski projekt te slušajući mlade, uzimajući u obzir njihove potrebe i njihova pitanja, te podupirati mlade u razvoju konkretnih i uključivih mogućnosti i rezultata, uz optimalno korištenje instrumenata Unije;

| (b) | osnaživati i podupirati mlade, među ostalim i kroz rad s mladima, a osobito mlade s manje mogućnosti, mlade u nepovoljnom položaju, mlade različitog podrijetla, mlade koji pripadaju ranjivim i marginaliziranim skupinama, mlade iz ruralnih, udaljenih, rubnih i slabije razvijenih područja, i mlade iz najudaljenijih regija, da steknu relevantno znanje i vještine i da tako postanu aktivni i angažirani građani te pokretači promjena nadahnuti europskim osjećajem pripadnosti, među ostalim dodatnim radom na izgradnji kapaciteta za sudjelovanje mladih i građanski angažman među mladima i među svim dionicima koji zastupaju njihove interese te uzimanjem u obzir doprinosa mladih različitog podrijetla u najvažnijim procesima savjetovanja, kao što su konferencija o budućnosti Europe i proces dijaloga EU-a s mladima; |
| --- | --- |

(b)

osnaživati i podupirati mlade, među ostalim i kroz rad s mladima, a osobito mlade s manje mogućnosti, mlade u nepovoljnom položaju, mlade različitog podrijetla, mlade koji pripadaju ranjivim i marginaliziranim skupinama, mlade iz ruralnih, udaljenih, rubnih i slabije razvijenih područja, i mlade iz najudaljenijih regija, da steknu relevantno znanje i vještine i da tako postanu aktivni i angažirani građani te pokretači promjena nadahnuti europskim osjećajem pripadnosti, među ostalim dodatnim radom na izgradnji kapaciteta za sudjelovanje mladih i građanski angažman među mladima i među svim dionicima koji zastupaju njihove interese te uzimanjem u obzir doprinosa mladih različitog podrijetla u najvažnijim procesima savjetovanja, kao što su konferencija o budućnosti Europe i proces dijaloga EU-a s mladima;

| (c) | podupirati mlade da bolje razumiju javne politike na razini Unije i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te aktivno promicati različite prilike koje im te politike pružaju kako bi se podržao njihov osobni, društveni, ekonomski i profesionalni razvoj u zelenom, digitalnom i uključivom svijetu, nastojeći pritom ukloniti preostale prepreke tome; |
| --- | --- |

(c)

podupirati mlade da bolje razumiju javne politike na razini Unije i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te aktivno promicati različite prilike koje im te politike pružaju kako bi se podržao njihov osobni, društveni, ekonomski i profesionalni razvoj u zelenom, digitalnom i uključivom svijetu, nastojeći pritom ukloniti preostale prepreke tome;

| (d) | uključivati politike za mlade u sva relevantna područja politika Unije u skladu sa strategijom Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. kako bi se potaknulo da se perspektiva mladih uzme u obzir na svim razinama procesa oblikovanja politika. |
| --- | --- |

(d)

uključivati politike za mlade u sva relevantna područja politika Unije u skladu sa strategijom Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. kako bi se potaknulo da se perspektiva mladih uzme u obzir na svim razinama procesa oblikovanja politika.

Članak 3.

Vrste mjera

1.   Mjere koje treba poduzeti radi ostvarenja ciljeva utvrđenih u članku 2. uključuju sljedeće aktivnosti na razini Unije i, na temelju postojećih mogućnosti, na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini te, prema potrebi, u partnerskim zemljama, koje su povezane s ciljevima Europske godine:

| (a) | konferencije, događanja, bilo kulturna bilo druge vrste, i političke inicijative usmjerene na mlade za promicanje uključive i dostupne rasprave o izazovima, među ostalim o posljedicama pandemije bolesti COVID-19, s kojima se suočavaju mladi, uključujući one s manje mogućnosti i pripadnike ranjivih skupina, kao što su njihova socijalna situacija, pristup obrazovanju i osposobljavanju te radni uvjeti, i o mjerama koje mogu poduzeti dionici na različitim razinama; |
| --- | --- |

(a)

konferencije, događanja, bilo kulturna bilo druge vrste, i političke inicijative usmjerene na mlade za promicanje uključive i dostupne rasprave o izazovima, među ostalim o posljedicama pandemije bolesti COVID-19, s kojima se suočavaju mladi, uključujući one s manje mogućnosti i pripadnike ranjivih skupina, kao što su njihova socijalna situacija, pristup obrazovanju i osposobljavanju te radni uvjeti, i o mjerama koje mogu poduzeti dionici na različitim razinama;

| (b) | promicanje sudjelovanja mladih i jačanje upotrebe postojećih i novih inovativnih alata, kanala i programa kojima se svim mladima omogućuje da dopru do oblikovatelja politika utvrđivanjem, prikupljanjem i razmjenom iskustava i primjera dobre prakse te osvješćivanje oblikovatelja politika o tim alatima, kanalima i programima; |
| --- | --- |

(b)

promicanje sudjelovanja mladih i jačanje upotrebe postojećih i novih inovativnih alata, kanala i programa kojima se svim mladima omogućuje da dopru do oblikovatelja politika utvrđivanjem, prikupljanjem i razmjenom iskustava i primjera dobre prakse te osvješćivanje oblikovatelja politika o tim alatima, kanalima i programima;

| (c) | prikupljanje ideja uz pomoć participativnih metoda u nastojanju da se sukreira i zajedno provede Europska godina; |
| --- | --- |

(c)

prikupljanje ideja uz pomoć participativnih metoda u nastojanju da se sukreira i zajedno provede Europska godina;

| (d) | informativne i obrazovne kampanje te kampanje za osvješćivanje radi prenošenja vrijednosti kao što su poštovanje, ravnopravnost, pravda, solidarnost, volontiranje, jačanje osjećaja pripadnosti i sigurnosti i osjećaja da ih se čuje i poštuje kako bi se mlade potaklo da aktivno doprinose izgradnji uključivijeg, zelenijeg i digitalnijeg društva; |
| --- | --- |

(d)

informativne i obrazovne kampanje te kampanje za osvješćivanje radi prenošenja vrijednosti kao što su poštovanje, ravnopravnost, pravda, solidarnost, volontiranje, jačanje osjećaja pripadnosti i sigurnosti i osjećaja da ih se čuje i poštuje kako bi se mlade potaklo da aktivno doprinose izgradnji uključivijeg, zelenijeg i digitalnijeg društva;

| (e) | stvaranje prostora i alata za razmjenu mišljenja o pretvaranju izazova u prilike i ideja u djelovanje u poduzetničkom duhu, potičući pritom kreativnost, zajedništvo i suradnju; |
| --- | --- |

(e)

stvaranje prostora i alata za razmjenu mišljenja o pretvaranju izazova u prilike i ideja u djelovanje u poduzetničkom duhu, potičući pritom kreativnost, zajedništvo i suradnju;

| (f) | provođenje studija i istraživanja o položaju mladih u Uniji, posebno uzimajući u obzir učinke pandemije bolesti COVID-19, izrada i uporaba usklađenih europskih statistika i drugih relevantnih podataka na razini Unije, kao i promicanje i diseminacija tih rezultata na europskoj, nacionalnoj ili regionalnoj razini; |
| --- | --- |

(f)

provođenje studija i istraživanja o položaju mladih u Uniji, posebno uzimajući u obzir učinke pandemije bolesti COVID-19, izrada i uporaba usklađenih europskih statistika i drugih relevantnih podataka na razini Unije, kao i promicanje i diseminacija tih rezultata na europskoj, nacionalnoj ili regionalnoj razini;

| (g) | promicanje programa, mogućnosti financiranja, projekata, djelovanja i mreža relevantnih za mlade, među ostalim putem društvenih medija i internetskih zajednica. |
| --- | --- |

(g)

promicanje programa, mogućnosti financiranja, projekata, djelovanja i mreža relevantnih za mlade, među ostalim putem društvenih medija i internetskih zajednica.

2.   Komisija i države članice mogu utvrditi druge aktivnosti koje bi mogle doprinijeti ciljevima Europske godine i dopustiti da se upućivanja na Europsku godinu koriste kao oznaka za promicanje tih aktivnosti u mjeri u kojoj doprinose postizanju tih ciljeva. Institucije i tijela Unije te države članice također mogu utvrditi takve druge aktivnosti te ih predložiti Komisiji.

Članak 4.

Koordinacija na nacionalnoj razini

Države članice odgovorne su za organizaciju sudjelovanja u Europskoj godini na nacionalnoj razini. U tu svrhu države članice imenuju nacionalne koordinatore. Nacionalni koordinatori osiguravaju koordinaciju relevantnih aktivnosti na nacionalnoj razini. Oni također osiguravaju aktivno sudjelovanje i surađivanje mladih, organizacija mladih i organizacija civilnog društva, uključujući nacionalna vijeća mladih, ako postoje, i drugih relevantnih dionika, u sukreiranju, provedbi i preispitivanju provedbe aktivnosti Europske godine na nacionalnoj razini.

Članak 5.

Koordinacija na razini Unije

1.   Komisija saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine. Ti su sastanci i prilika za razmjenu informacija o provedbi Europske godine na razini Unije i na nacionalnoj razini. Predstavnici Europskog parlamenta mogu na tim sastancima sudjelovati kao promatrači i davati svoj doprinos.

2.   Koordinacija Europske godine na razini Unije temelji se na transverzalnom pristupu kako bi se stvarale sinergije među raznim programima i inicijativama Unije koji su relevantni za mlade i na odgovarajući se način uzima u obzir na nacionalnoj razini.

3.   Komisija saziva sastanke dionikâ i predstavnikâ organizacija ili tijela koji djeluju u području mladih, uključujući Europski forum mladih i druge organizacije mladih, kako bi im pomogla u sukreiranju i provedbi Europske godine na razini Unije.

Članak 6.

Suradnja na međunarodnoj razini

Za potrebe Europske godine Komisija prema potrebi surađuje s međunarodnim partnerima i nadležnim međunarodnim organizacijama, istodobno osiguravajući vidljivost sudjelovanja Unije. Komisija posebno osigurava suradnju s Vijećem Europe, među ostalim preko partnerstva za mlade, zajedničkog programa EU-a i Vijeća Europe, te uspostavom snažnih poveznica s kampanjom Vijeća Europe „Mladi za demokraciju, demokracija za mlade”, kao i s međunarodnim mrežama i organizacijama mladih.

Članak 7.

Praćenje i evaluacija

Komisija do 31. prosinca 2023. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj ocjeni mjera predviđenih ovom Odlukom. To izvješće uključuje ideje za daljnje zajedničke pothvate u području mladih radi stvaranja trajnog nasljeđa Europske godine.

Članak 8.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2021.

Za Europski parlament

Predsjednik

D.M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednik

A. LOGAR

---

(1)  Mišljenje od 8. prosinca 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 14. prosinca 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 20. prosinca 2021.

2

(3)  
  SL C 456, 18.12.2018., str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

4

(5)  
  SL C 415, 1.12.2020., str. 16.

5

(6)  
  SL C 241, 21.6.2021., str. 3.

6

(7)  
  SL C 366, 27.10.2017., str. 7.

7

(8)  
  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

8

(9)  
  SL C 395, 29.9.2021., str. 101.

9

(10)  
  SL C 445, 29.10.2021., str. 75.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 30. listopada 2020. o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (SL C 372, 4.11.2020., str. 1.).

11

(12)  Uredba (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (SL L 231, 30.6.2021., str. 21.).

12

(13)  
  SL C 415, 1.12.2020., str. 1.

13

(14)  
  SL C 465, 17.11.2021., str. 82.

14

(15)  Uredba (EU) 2021/888 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi Europskih snaga solidarnosti i stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014 (SL L 202, 8.6.2021., str. 32.).

15

(16)  
  SL C 189, 5.6.2019., str. 28.

16

(17)  
  SL C 414, 10.12.2019., str. 2.

17

(18)  
  SL C 418, 7.12.2017., str. 2.

18

(19)  
  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).

20

(21)  
  SL C 385, 22.9.2021., str. 2.

21

(22)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1877 оd 22. listopada 2021. o okviru za mjere uključivanja u programima Erasmus+ i Europske snage solidarnosti 2021.–2027. (SL L 378, 26.10.2021., str. 15.).

22

(23)  Preporuka Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (SL L 223, 22.6.2021., str. 14.).

23

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 28.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 462/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 462/10

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2021/2317

od 11. studenoga 2021.

o raspodjeli ribolovnih mogućnosti na temelju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka (1) („Sporazum”) sklopljen je Odlukom Vijeća (EU) 2017/418 (2) i stupio je na snagu 10. svibnja 2017. Protokol o provedbi Sporazuma („postojeći Protokol”) privremeno se primjenjivao od 14. listopada 2016. (3) |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka (1) („Sporazum”) sklopljen je Odlukom Vijeća (EU) 2017/418 (2) i stupio je na snagu 10. svibnja 2017. Protokol o provedbi Sporazuma („postojeći Protokol”) privremeno se primjenjivao od 14. listopada 2016. (3)

| (2) | Postojeći Protokol produljen je za godinu dana (4) i prestaje važiti 13. studenoga 2021. |
| --- | --- |

(2)

Postojeći Protokol produljen je za godinu dana (4) i prestaje važiti 13. studenoga 2021.

| (3) | Vijeće je 7. srpnja 2020. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora s Vladom Cookovih Otoka o sklapanju novog protokola o provedbi Sporazuma („Protokol”). |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 7. srpnja 2020. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora s Vladom Cookovih Otoka o sklapanju novog protokola o provedbi Sporazuma („Protokol”).

| (4) | Nakon završetka pregovora Protokol je parafiran 28. srpnja 2021. |
| --- | --- |

(4)

Nakon završetka pregovora Protokol je parafiran 28. srpnja 2021.

| (5) | Vijeće je 11. studenoga 2021. donijelo Odluku (EU) 2021/2317 (5) o potpisivanju i privremenoj primjeni Protokola. |
| --- | --- |

(5)

Vijeće je 11. studenoga 2021. donijelo Odluku (EU) 2021/2317 (5) o potpisivanju i privremenoj primjeni Protokola.

| (6) | Ribolovne mogućnosti utvrđene u Protokolu trebalo bi raspodijeliti među državama članicama za cjelokupno razdoblje njegove primjene. |
| --- | --- |

(6)

Ribolovne mogućnosti utvrđene u Protokolu trebalo bi raspodijeliti među državama članicama za cjelokupno razdoblje njegove primjene.

| (7) | S obzirom na gospodarsku važnost ribolovnih aktivnosti Unije na ribolovnim područjima Cookovih Otoka i s obzirom na potrebu da se izbjegne prekid tih aktivnosti nakon prestanka važenja postojećeg Protokola, ova bi Uredba što prije trebala stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na gospodarsku važnost ribolovnih aktivnosti Unije na ribolovnim područjima Cookovih Otoka i s obzirom na potrebu da se izbjegne prekid tih aktivnosti nakon prestanka važenja postojećeg Protokola, ova bi Uredba što prije trebala stupiti na snagu.

| (8) | Protokol će se privremeno primjenjivati od datuma njegova potpisivanja kako bi se omogućile ribolovne aktivnosti plovila Unije. Ova bi se Uredba stoga trebala primjenjivati od istog datuma, |
| --- | --- |

(8)

Protokol će se privremeno primjenjivati od datuma njegova potpisivanja kako bi se omogućile ribolovne aktivnosti plovila Unije. Ova bi se Uredba stoga trebala primjenjivati od istog datuma,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Ribolovne mogućnosti utvrđene u Protokolu o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka („Protokol”) raspoređuju se među državama članicama kako slijedi:

tunolovci plivaričari:

| — | Španjolska: 3 plovila, |
| --- | --- |

—

Španjolska: 3 plovila,

| — | Francuska: 1 plovilo. |
| --- | --- |

—

Francuska: 1 plovilo.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 17. prosinca 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. studenoga 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  
  SL L 131, 20.5.2016., str. 3.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2017/418 od 28. veljače 2017. o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka te Protokola o provedbi uz navedeni sporazum (SL L 64, 10.3.2017., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 289, 25.10.2016., str. 1.

3

(4)  
  SL L 395, 25.11.2020., str. 1.

4

(5)  1.Odluka Vijeća (EU) 2021/2317 od 11. studenoga 2021. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih otoka (SL L 463, 28.12.2021., str. 1).

5

---

| 28.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 462/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 462/12

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2318

оd 21. prosinca 2021.

o zabrani ribolova haringe u norveškim vodama sjeverno od 62° S i u ribolovnoj zoni oko otoka Jana Mayena za plovila koja plove pod zastavom države članice Europske unije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2021/92 (2) utvrđene su kvote za 2021. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2021/92 (2) utvrđene su kvote za 2021.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, ulovom stoka haringe u norveškim vodama sjeverno od 62° S i u ribolovnoj zoni oko otoka Jana Mayena koji su ostvarila plovila koja plove pod zastavom države članice Europske unije ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2021. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, ulovom stoka haringe u norveškim vodama sjeverno od 62° S i u ribolovnoj zoni oko otoka Jana Mayena koji su ostvarila plovila koja plove pod zastavom države članice Europske unije ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2021.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti određene ribolovne aktivnosti za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti određene ribolovne aktivnosti za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2021. dodijeljena državama članicama Europske unije za stok haringe u norveškim vodama sjeverno od 62° S i u ribolovnoj zoni oko otoka Jana Mayena navedena u Prilogu smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Ribolovne aktivnosti za stok iz članka 1. za plovila koja plove pod zastavom države članice Europske unije ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u Prilogu. Posebno, od tog datuma zabranjuje se zadržavanje na plovilu, premještanje, prekrcavanje i iskrcavanje ribe iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Virginijus SINKEVIČIUS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2021/92 od 28. siječnja 2021. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2021. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije (SL L 31, 29.1.2021., str. 31.).

2

---

PRILOG

| Br. | 20/TQ92 |
| --- | --- |
| Država članica | Europska unija (sve države članice) |
| Stok | HER/*2AJMN |
| Vrste | Haringa (Clupea harengus) |
| Zona | Norveške vode sjeverno od 62° S i ribolovna zona oko otoka Jana Mayena |
| Datum zabrane | 30. studenoga 2021. u 00.00 UTC |

Br.

20/TQ92

Država članica

Europska unija (sve države članice)

Stok

HER/*2AJMN

Vrste

Haringa (Clupea harengus)

Zona

Norveške vode sjeverno od 62° S i ribolovna zona oko otoka Jana Mayena

Datum zabrane

30. studenoga 2021. u 00.00 UTC

---

| 28.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 462/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 462/15

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2319

оd 21. prosinca 2021.

o odobrenju izmjene specifikacije na razini Unije za zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla („Terre Tollesi”/„Tullum” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2019/33 оd 17. listopada 2018. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za zaštitu oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnog podrijetla i tradicionalnih izraza u sektoru vina, postupka podnošenja prigovora, ograničenja upotrebe, izmjena specifikacija proizvoda, poništenja zaštite te označivanja i prezentiranja (1), a posebno njezin članak 15. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Komisija je ispitala zahtjev za odobrenje izmjena specifikacije proizvoda na razini Unije za zaštićenu oznaku izvornosti „Terre Tollesi”/„Tullum”, koji je dostavila Italija u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) u vezi s člankom 15. Delegirane uredbe (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je ispitala zahtjev za odobrenje izmjena specifikacije proizvoda na razini Unije za zaštićenu oznaku izvornosti „Terre Tollesi”/„Tullum”, koji je dostavila Italija u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) u vezi s člankom 15. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

| (2) | Komisija je zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na razini Unije objavila u Službenom listu Europske unije (3) u skladu s člankom 97. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na razini Unije objavila u Službenom listu Europske unije (3) u skladu s člankom 97. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (3) | Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (4) | Izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije trebalo bi stoga odobriti u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013 u vezi s člankom 15. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) 2019/33, |
| --- | --- |

(4)

Izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije trebalo bi stoga odobriti u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013 u vezi s člankom 15. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) 2019/33,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Terre Tollesi”/„Tullum” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

2

(3)  
  SL C 396, 30.9.2021., str. 15.

3

---

ODLUKE

| 28.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 462/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 462/17

---

ODLUKA VIJEĆA (EU, Euratom) 2021/2320

od 22. prosinca 2021.

o izmjeni Poslovnika Vijeća

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 240. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Kada Vijeće treba donijeti akt kvalificiranom većinom, mora se provjeriti predstavljaju li države članice koje čine kvalificiranu većinu najmanje 65 % stanovništva Unije. |
| --- | --- |

(1)

Kada Vijeće treba donijeti akt kvalificiranom većinom, mora se provjeriti predstavljaju li države članice koje čine kvalificiranu većinu najmanje 65 % stanovništva Unije.

| (2) | Taj postotak izračunava se u skladu s podacima o broju stanovnika navedenima u Prilogu III. Poslovniku Vijeća („Poslovnik”) (1). |
| --- | --- |

(2)

Taj postotak izračunava se u skladu s podacima o broju stanovnika navedenima u Prilogu III. Poslovniku Vijeća („Poslovnik”) (1).

| (3) | Člankom 11. stavkom 6. Poslovnika predviđeno je da Vijeće, s učinkom od 1. siječnja svake godine, treba izmijeniti podatke navedene u tom prilogu u skladu s podacima koje Statistički ured Europske unije ima na raspolaganju 30. rujna prethodne godine. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 11. stavkom 6. Poslovnika predviđeno je da Vijeće, s učinkom od 1. siječnja svake godine, treba izmijeniti podatke navedene u tom prilogu u skladu s podacima koje Statistički ured Europske unije ima na raspolaganju 30. rujna prethodne godine.

| (4) | Poslovnik bi stoga trebalo na odgovarajući način izmijeniti za 2022. godinu. |
| --- | --- |

(4)

Poslovnik bi stoga trebalo na odgovarajući način izmijeniti za 2022. godinu.

| (5) | U skladu s člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju članak 240. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuje se na Europsku zajednicu za atomsku energiju, |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju članak 240. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuje se na Europsku zajednicu za atomsku energiju,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog III. Poslovniku zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG III.

Podaci o stanovništvu Unije i stanovništvu svake od država članica za provedbu odredaba o glasovanju kvalificiranom većinom u Vijeću

| Država članica | Stanovništvo | Postotak stanovništva Unije (%) |
| --- | --- | --- |
| Njemačka | 83 120 520 | 18,57 |
| Francuska | 67 439 614 | 15,07 |
| Italija | 59 862 348 | 13,38 |
| Španjolska | 47 394 223 | 10,59 |
| Poljska | 37 840 001 | 8,45 |
| Rumunjska | 19 186 201 | 4,29 |
| Nizozemska | 17 617 840 | 3,94 |
| Belgija | 11 566 041 | 2,58 |
| Grčka | 10 682 547 | 2,39 |
| Češka | 10 574 153 | 2,36 |
| Švedska | 10 370 000 | 2,32 |
| Portugal | 10 298 252 | 2,30 |
| Mađarska | 9 730 772 | 2,17 |
| Austrija | 8 926 000 | 1,99 |
| Bugarska | 6 916 548 | 1,55 |
| Danska | 5 833 883 | 1,30 |
| Finska | 5 527 493 | 1,24 |
| Slovačka | 5 459 781 | 1,22 |
| Irska | 5 006 324 | 1,12 |
| Hrvatska | 4 036 355 | 0,90 |
| Litva | 2 795 680 | 0,62 |
| Slovenija | 2 108 977 | 0,47 |
| Latvija | 1 893 223 | 0,42 |
| Estonija | 1 330 068 | 0,30 |
| Cipar | 896 000 | 0,20 |
| Luksemburg | 633 347 | 0,14 |
| Malta | 516 100 | 0,12 |
| EU 27 | 447 562 291 | |
| Prag (65 %) | 290 915 489 | |

Država članica

Stanovništvo

Postotak stanovništva Unije (%)

Njemačka

83 120 520

18,57

Francuska

67 439 614

15,07

Italija

59 862 348

13,38

Španjolska

47 394 223

10,59

Poljska

37 840 001

8,45

Rumunjska

19 186 201

4,29

Nizozemska

17 617 840

3,94

Belgija

11 566 041

2,58

Grčka

10 682 547

2,39

Češka

10 574 153

2,36

Švedska

10 370 000

2,32

Portugal

10 298 252

2,30

Mađarska

9 730 772

2,17

Austrija

8 926 000

1,99

Bugarska

6 916 548

1,55

Danska

5 833 883

1,30

Finska

5 527 493

1,24

Slovačka

5 459 781

1,22

Irska

5 006 324

1,12

Hrvatska

4 036 355

0,90

Litva

2 795 680

0,62

Slovenija

2 108 977

0,47

Latvija

1 893 223

0,42

Estonija

1 330 068

0,30

Cipar

896 000

0,20

Luksemburg

633 347

0,14

Malta

516 100

0,12

EU 27

447 562 291

Prag (65 %)

290 915 489

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

G. DOVŽAN

---

(1)  Odluka Vijeća 2009/937/EU od 1. prosinca 2009. o donošenju Poslovnika Vijeća (SL L 325, 11.12.2009., str. 35.).

1

---