# Euroopa Liidu L 90/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.090.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 90 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide28. märts 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.090.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 90

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide28. märts 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2012/176/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 8. märts 2012, Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta | 1 |
| Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokoll, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 272/2012, 7. veebruar 2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridelt võetavate tasudega (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 273/2012, 27. märts 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 297/95, et kohandada Euroopa Ravimiameti lõivusid inflatsioonimääraga (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 274/2012, 27. märts 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1152/2009, millega kehtestatakse eritingimused teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate toiduainete impordile seoses aflatoksiinidest tuleneva saastamisohuga (
  1
  ) | 14 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 275/2012, 27. märts 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 17 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 276/2012, 27. märts 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 19 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/177/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. märts 2012, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Bank of Greece’i välisaudiitori osas | 21 |
| | | 2012/178/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. märts 2011, ümberkorraldusabi C 10/10 (ex N 562/09) kohta, mida Hispaania kavatseb anda ettevõtjale A NOVO Comlink
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1740 all)

   (
  1
  ) | 22 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2012/176/EL

*

Nõukogu otsus, 8. märts 2012, Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta

1

Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokoll, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta

2

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 272/2012, 7. veebruar 2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridelt võetavate tasudega (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni määrus (EL) nr 273/2012, 27. märts 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 297/95, et kohandada Euroopa Ravimiameti lõivusid inflatsioonimääraga (
  1
  )

1

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 274/2012, 27. märts 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1152/2009, millega kehtestatakse eritingimused teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate toiduainete impordile seoses aflatoksiinidest tuleneva saastamisohuga (
  1
  )

1

14

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 275/2012, 27. märts 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

17

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 276/2012, 27. märts 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

19

OTSUSED

2012/177/EL

*

Nõukogu otsus, 19. märts 2012, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Bank of Greece’i välisaudiitori osas

21

2012/178/EL

*

Komisjoni otsus, 23. märts 2011, ümberkorraldusabi C 10/10 (ex N 562/09) kohta, mida Hispaania kavatseb anda ettevõtjale A NOVO Comlink
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1740 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1740 all)

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 28.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. märts 2012,

Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta

(2012/176/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217, koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga i ja lõike 8 teise lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokoll (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) (edaspidi „protokoll”) kirjutati liidu nimel alla 7. oktoobril 2010. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokoll (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) (edaspidi „protokoll”) kirjutati liidu nimel alla 7. oktoobril 2010.

| (2) | Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane. |
| --- | --- |

(2)

Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

| (3) | Protokoll tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(3)

Protokoll tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokoll (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) kiidetakse liidu nimel heaks.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel protokolli artikliga 10 ettenähtud teate.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. märts 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BØDSKOV

---

Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel)

PROTOKOLL,

milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”,

ühelt poolt ning

MAROKO KUNINGRIIK, edaspidi „Maroko”,

teiselt poolt,

edaspidi koos „protokolliosalised”,

ARVESTADES JÄRGMIST:

| (1) | Maroko sõlmis 26. veebruaril 1996 Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel (1) (edaspidi „Euroopa–Vahemere piirkonna leping”). |
| --- | --- |

(1)

Maroko sõlmis 26. veebruaril 1996 Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel (1) (edaspidi „Euroopa–Vahemere piirkonna leping”).

| (2) | Brüsselis 17.–18. juunil 2004. aastal kokkutulnud Euroopa Ülemkogu tunnustas komisjoni ettepanekut Euroopa naabruspoliitika (ENP) kohta ning kiitis heaks nõukogu 14. juuni 2004. aasta järeldused. |
| --- | --- |

(2)

Brüsselis 17.–18. juunil 2004. aastal kokkutulnud Euroopa Ülemkogu tunnustas komisjoni ettepanekut Euroopa naabruspoliitika (ENP) kohta ning kiitis heaks nõukogu 14. juuni 2004. aasta järeldused.

| (3) | Nõukogu on seejärel mitmel korral võtnud vastu kõnealust poliitikat toetavaid järeldusi. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on seejärel mitmel korral võtnud vastu kõnealust poliitikat toetavaid järeldusi.

| (4) | 5. märtsil 2007 avaldas nõukogu toetust komisjoni 4. detsembri 2006. aasta teatises käsitletud üldisele ja globaalsele lähenemisviisile, mille eesmärk on võimaldada ENP partnerriikidel vastavalt nende arengule ja edusammudele osaleda ühenduse ametite tegevuses ja ühenduse programmides, kui õiguslik alus seda võimaldab. |
| --- | --- |

(4)

5. märtsil 2007 avaldas nõukogu toetust komisjoni 4. detsembri 2006. aasta teatises käsitletud üldisele ja globaalsele lähenemisviisile, mille eesmärk on võimaldada ENP partnerriikidel vastavalt nende arengule ja edusammudele osaleda ühenduse ametite tegevuses ja ühenduse programmides, kui õiguslik alus seda võimaldab.

| (5) | Maroko on avaldanud soovi osaleda mitmes liidu programmis. |
| --- | --- |

(5)

Maroko on avaldanud soovi osaleda mitmes liidu programmis.

| (6) | Maroko osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus ning aruandlus- ja hindamiskord, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks komisjoni ja Maroko pädeva asutuse vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, |
| --- | --- |

(6)

Maroko osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline toetus ning aruandlus- ja hindamiskord, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks komisjoni ja Maroko pädeva asutuse vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Maroko võib osaleda kõigis praegustes ja tulevastes liidu programmides, mis on Marokole osalemiseks avatud sätete kohaselt, millega need programmid on vastu võetud.

Artikkel 2

Maroko toetab rahaliselt liidu üldeelarvet vastavalt oma osalusele eriprogrammides.

Artikkel 3

Marokoga seotud küsimuste puhul võivad Maroko esindajad osaleda vaatlejatena sellistes korralduskomiteedes, mis teostavad järelevalvet programmide üle, mida Maroko rahaliselt toetab.

Artikkel 4

Maroko esindajate esitatud projektide ja algatuste suhtes kohaldatakse võimaluse korral samasuguseid asjakohaste programmidega seotud tingimusi, eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes.

Artikkel 5

Maroko osalemisega seotud eritingimused, eelkõige makstav rahaline toetus ning aruandlus- ja hindamiskord määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks komisjoni ja Maroko pädeva asutuse vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, tuginedes asjaomaste programmidega kehtestatud kriteeriumitele.

Kui Maroko taotleb liidult konkreetses liidu programmis osalemiseks välisabi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta) (2) artiklile 3 või vastavalt mõnele muule sarnasele määrusele, mis võidakse tulevikus vastu võtta ning millega nähakse ette liidu välisabi andmine Marokole, määratakse tingimused, mis reguleerivad liidu abi kasutamist Maroko poolt, kindlaks rahastamislepinguga, järgides eelkõige määruse (EÜ) nr 1638/2006 artiklit 20.

Artikkel 6

Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002 määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) nähakse artikli 5 kohaselt sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumiga ette finantskontrollid, auditid või muud kontrollid, sealhulgas haldusjuurdlused, mida viivad läbi komisjon, Euroopa Pettustevastase Võitluse Amet ja Euroopa Kontrollikoda või mis toimuvad nende järelevalve all.

Luuakse üksikasjalikud finantskontrolli ja auditi, haldusmeetmete, karistuste ja tagasinõudmise eeskirjad, mis võimaldavad anda komisjonile, Euroopa Pettusevastase Võitluse Ametile ja Euroopa Kontrollikojale volitused, mis on samaväärsed nende volitustega liidus asuvate abisaajate või tööettevõtjate suhtes.

Artikkel 7

Käesolevat protokolli kohaldatakse Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu kehtivusaja jooksul.

Protokolliosalised kirjutavad käesolevale protokollile alla ja kiidavad selle heaks oma asjakohaste menetluste kohaselt.

Kumbki protokolliosaline võib käesoleva protokolli denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele protokolliosalisele. Käesolev protokoll kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Käesoleva protokolli denonsseerimine ühe protokolliosalise poolt ei mõjuta artiklite 5 ja 6 kohaselt läbiviidavaid asjakohaseid kontrolle ja auditeid.

Artikkel 8

Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva protokolli jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta tagant võivad mõlemad protokolliosalised protokolli rakendamise läbi vaadata, võttes aluseks Maroko Kuningriigi tegeliku osavõtu liidu programmidest.

Artikkel 9

Käesolevat protokolli kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut, nimetatud lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Maroko Kuningriigi territooriumi suhtes.

Artikkel 10

Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil protokolliosalised teatavad teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 11

Käesolev protokoll moodustab Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 12

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на тринадесети декември две хиляди и десета година.

Hecho en Bruselas, el trece de diciembre de dos mil diez.

V Bruselu dne třináctého prosince dva tisíce deset

Udfærdiget i Bruxelles den trettende december to tusind og ti.

Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Dezember zweitausendzehn.

Kahe tuhande kümnenda aasta detsembrikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες στις δεκατρείς Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δέκα.

Done at Brussels on the thirteenth day of December in the year two thousand and ten.

Fait à Bruxelles, le treize décembre deux mille dix.

Fatto a Bruxelles, addì tredici dicembre duemiladieci.

Briselē, divi tūkstoši desmitā gada trīspadsmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai dešimtų metų gruodžio tryliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év december tizenharmadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u għaxra.

Gedaan te Brussel, de dertiende december tweeduizend tien.

Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego grudnia roku dwa tysiące dziesiątego.

Feito em Bruxelas, em treze de Dezembro de dois mil e dez.

Întocmit la Bruxelles, la treisprezece decembrie două mii zece.

V Bruseli dňa trinásteho decembra dvetisícdesať.

V Bruslju, dne trinajstega decembra leta dva tisoč deset.

Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakymmenen.

Som skedde i Bryssel den trettonde december tjugohundratio.

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

За Кралство Мароко

Por el Reino de Marruecos

Za Marocké království

For Kongeriget Marokko

Für das Königreich Marokko

Maroko Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο του Μαρόκου

For the Kingdom of Morocco

Pour le Royaume du Maroc

Per il Regno del Marocco

Marokas Karalistes vārdā –

Maroko Karalystės vardu,

A Marokkói Királyság részéről

Għar-Renju tal-Marokk

Voor het Koninkrijk Marokko

W imieniu Królestwa Maroka

Pelo Reino de Marrocos

Pentru Regatul Maroc

Za Marocké kráľovstvo

Za Kraljevino Maroko

Marokon kuningaskunnan puolesta

För Konungariket Marocko

Image

Image

---

(1)  EÜT L 70, 18.3.2000, lk 2.

1

(2)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

---

MÄÄRUSED

| 28.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 272/2012,

7. veebruar 2012,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridelt võetavate tasudega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)) (2) artiklis 62 on sätestatud, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tulu peaks lisaks riiklike ametiasutuste osamaksetele ja ELi toetusele koosnema ka ELi õigusaktides sätestatud juhtudel ESMA-le makstud tasudest. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)) (2) artiklis 62 on sätestatud, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tulu peaks lisaks riiklike ametiasutuste osamaksetele ja ELi toetusele koosnema ka ELi õigusaktides sätestatud juhtudel ESMA-le makstud tasudest.

| (2) | Selleks et tagada ESMA eelarve tõhus kasutamine ning samal ajal leevendada liikmesriikide ja ELi finantskoormust, on vaja tagada, et reitinguagentuurid hüvitavad vähemalt kõik nende järelevalvega seotud kulud. Ühel majandusaastal tekkiv mis tahes puudujääk tuleks reitinguagentuuridelt sisse nõuda järgneval aastal. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada ESMA eelarve tõhus kasutamine ning samal ajal leevendada liikmesriikide ja ELi finantskoormust, on vaja tagada, et reitinguagentuurid hüvitavad vähemalt kõik nende järelevalvega seotud kulud. Ühel majandusaastal tekkiv mis tahes puudujääk tuleks reitinguagentuuridelt sisse nõuda järgneval aastal.

| (3) | Aastast järelevalvetasu tuleks võtta reitinguagentuuridelt, kelle käive ületab teatava piirmäära, et tagada eelarvekindlus nii ESMA kui ka asjaomaste reitinguagentuuride jaoks. Aastased järelevalvetasud ei tohiks muutuda koormaks uutele krediidireitinguturule sisenejatele. Lisaks tekib seoses väikeste reitinguagentuuridega eeldatavalt märkimisväärselt vähem järelevalvekulusid kui suurte reitinguagentuuridega. Seepärast oleks proportsionaalne vabastada väikesed reitinguagentuurid täielikult aastase järelevalvetasu maksmisest juhul, kui reitinguagentuuri või reitinguagentuuride kontserni, kuhu ta kuulub, käive ei ületa teatavat piirmäära. |
| --- | --- |

(3)

Aastast järelevalvetasu tuleks võtta reitinguagentuuridelt, kelle käive ületab teatava piirmäära, et tagada eelarvekindlus nii ESMA kui ka asjaomaste reitinguagentuuride jaoks. Aastased järelevalvetasud ei tohiks muutuda koormaks uutele krediidireitinguturule sisenejatele. Lisaks tekib seoses väikeste reitinguagentuuridega eeldatavalt märkimisväärselt vähem järelevalvekulusid kui suurte reitinguagentuuridega. Seepärast oleks proportsionaalne vabastada väikesed reitinguagentuurid täielikult aastase järelevalvetasu maksmisest juhul, kui reitinguagentuuri või reitinguagentuuride kontserni, kuhu ta kuulub, käive ei ületa teatavat piirmäära.

| (4) | Selleks et tagada tasude õiglane ja selge määramine, mis samal ajal kajastab tegelikku halduskoormust järelevalvatava üksuse kohta, tuleks järelevalvetasu arvutada vastavalt reitinguagentuuride käibele, mis on saadud reitingute andmisest ja kõrvalteenustest, sest järelevalvega seotud kulud on suuremate reitinguagentuuride puhul suuremad kui väiksemate reitinguagentuuride puhul. Lisaks eeldab kõrvalteenuste osutamine täiendavat järelevalvet, sest vaja on jälgida kõrvalteenuste osutamisest tulenevaid võimalikke huvide konflikte. Reitinguagentuurid ei tohiks vältida määruse kohast õiglast tasude määramist, paigutades selleks kasumi ümber kontserni muudesse üksustesse, et vähendada oma tasude sissemakseid. ESMA peaks jälgima mis tahes sellist kriitilist arengut ja andma sellest teada. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada tasude õiglane ja selge määramine, mis samal ajal kajastab tegelikku halduskoormust järelevalvatava üksuse kohta, tuleks järelevalvetasu arvutada vastavalt reitinguagentuuride käibele, mis on saadud reitingute andmisest ja kõrvalteenustest, sest järelevalvega seotud kulud on suuremate reitinguagentuuride puhul suuremad kui väiksemate reitinguagentuuride puhul. Lisaks eeldab kõrvalteenuste osutamine täiendavat järelevalvet, sest vaja on jälgida kõrvalteenuste osutamisest tulenevaid võimalikke huvide konflikte. Reitinguagentuurid ei tohiks vältida määruse kohast õiglast tasude määramist, paigutades selleks kasumi ümber kontserni muudesse üksustesse, et vähendada oma tasude sissemakseid. ESMA peaks jälgima mis tahes sellist kriitilist arengut ja andma sellest teada.

| (5) | Registreerimistasu tuleks võtta ELis asutatud reitinguagentuuridelt, et kajastada ESMA kulutusi seoses registreerimistaotluse töötlemisega. Taotluse keerukus ja selle hindamisega seotud kulud on suuremad juhul, kui reitinguagentuur taotleb reitingute andmist struktureeritud finantsinstrumentidele või kavatseb kinnitada kolmanda riigi reitinguagentuuride antud krediidireitinguid või omab filiaale. Seepärast tuleks registreerimistasu arvutada kõnealuste tegurite põhjal. Taotluse töötlemise kulud sõltuvad suurel määral ka taotlejaks oleva reitinguagentuuri suurusest. Kuna uue reitinguagentuuri tulevane käive ei oleks tema registreerimistaotluse esitamise ajal teada, tuleks kõigi reitinguagentuuride puhul arvutuse ühtseks aluseks võtta käibe asemel töötajate arv. |
| --- | --- |

(5)

Registreerimistasu tuleks võtta ELis asutatud reitinguagentuuridelt, et kajastada ESMA kulutusi seoses registreerimistaotluse töötlemisega. Taotluse keerukus ja selle hindamisega seotud kulud on suuremad juhul, kui reitinguagentuur taotleb reitingute andmist struktureeritud finantsinstrumentidele või kavatseb kinnitada kolmanda riigi reitinguagentuuride antud krediidireitinguid või omab filiaale. Seepärast tuleks registreerimistasu arvutada kõnealuste tegurite põhjal. Taotluse töötlemise kulud sõltuvad suurel määral ka taotlejaks oleva reitinguagentuuri suurusest. Kuna uue reitinguagentuuri tulevane käive ei oleks tema registreerimistaotluse esitamise ajal teada, tuleks kõigi reitinguagentuuride puhul arvutuse ühtseks aluseks võtta käibe asemel töötajate arv.

| (6) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada tasud, mida tuleb võtta kolmanda riigi reitinguagentuuridelt, kes taotlevad ELis sertifitseerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõikele 2, et katta nende sertifitseerimise ja aastase järelevalve kulud. Seoses sellega on ESMA vajalikud kulutused seotud määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 3 kohase selliste kolmanda riigi reitinguagentuuride sertifitseerimisega, mille puhul järgitakse samalaadset menetlust kui ELis asutatud reitinguagentuuride registreerimise puhul, ning sertifitseeritud reitinguagentuuride järelevalvega. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada tasud, mida tuleb võtta kolmanda riigi reitinguagentuuridelt, kes taotlevad ELis sertifitseerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõikele 2, et katta nende sertifitseerimise ja aastase järelevalve kulud. Seoses sellega on ESMA vajalikud kulutused seotud määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 3 kohase selliste kolmanda riigi reitinguagentuuride sertifitseerimisega, mille puhul järgitakse samalaadset menetlust kui ELis asutatud reitinguagentuuride registreerimise puhul, ning sertifitseeritud reitinguagentuuride järelevalvega.

| (7) | Reitinguagentuuridele tuleks tagastada teatav protsent nendelt registreerimise või sertifitseerimise eest algselt võetud tasust, kui nad võtavad oma taotluse registreerimise või sertifitseerimise protsessi ajal tagasi, sest ESMA kulud seoses taotluse töötlemisega oleksid sellisel juhul väiksemad. |
| --- | --- |

(7)

Reitinguagentuuridele tuleks tagastada teatav protsent nendelt registreerimise või sertifitseerimise eest algselt võetud tasust, kui nad võtavad oma taotluse registreerimise või sertifitseerimise protsessi ajal tagasi, sest ESMA kulud seoses taotluse töötlemisega oleksid sellisel juhul väiksemad.

| (8) | Võimalikke tulevasi arenguid silmas pidades on asjakohane, et piirmäär reitinguagentuuride vabastamiseks aastase järelevalvetasu maksmisest ning registreerimis- ja sertifitseerimistasude summad vaadatakse läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse. Komisjon peaks hindama kõnealuste meetmete nõuetekohast rakendamist nelja aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest ning teatama Euroopa Parlamendile ja nõukogule võimalikust vajadusest määrus läbi vaadata. |
| --- | --- |

(8)

Võimalikke tulevasi arenguid silmas pidades on asjakohane, et piirmäär reitinguagentuuride vabastamiseks aastase järelevalvetasu maksmisest ning registreerimis- ja sertifitseerimistasude summad vaadatakse läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse. Komisjon peaks hindama kõnealuste meetmete nõuetekohast rakendamist nelja aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest ning teatama Euroopa Parlamendile ja nõukogule võimalikust vajadusest määrus läbi vaadata.

| (9) | Liikmesriikide pädevatel asutustel tekivad kulud, kui nad täidavad ESMA poolt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 30 kohaselt delegeeritud ülesandeid ning kui nad abistavad ESMAt muudel kõnealuses määruses sätestatud juhtudel. ESMA poolt reitinguagentuuridelt võetavad tasud peaksid katma ka need kulud. Selleks et vältida olukorda, kus pädevad asutused kannavad kahju või teenivad kasumit delegeeritud ülesannete täitmise või ESMA abistamise tulemusena, peaks ESMA hüvitama tegelikud kulud, mis kõnealusel liikmesriigi pädeval asutusel tekkisid. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikide pädevatel asutustel tekivad kulud, kui nad täidavad ESMA poolt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 30 kohaselt delegeeritud ülesandeid ning kui nad abistavad ESMAt muudel kõnealuses määruses sätestatud juhtudel. ESMA poolt reitinguagentuuridelt võetavad tasud peaksid katma ka need kulud. Selleks et vältida olukorda, kus pädevad asutused kannavad kahju või teenivad kasumit delegeeritud ülesannete täitmise või ESMA abistamise tulemusena, peaks ESMA hüvitama tegelikud kulud, mis kõnealusel liikmesriigi pädeval asutusel tekkisid.

| (10) | Käesolev määrus peaks olema aluseks ESMA õigusele võtta reitinguagentuuridelt tasu. Selleks et kohe hõlbustada tulemuslikku ja tõhusat järelevalve- ja jõustamistegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus peaks olema aluseks ESMA õigusele võtta reitinguagentuuridelt tasu. Selleks et kohe hõlbustada tulemuslikku ja tõhusat järelevalve- ja jõustamistegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad tasude kohta, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) võtab reitinguagentuuridelt järelevalve, registreerimise ja sertifitseerimise eest.

Artikkel 2

Järelevalvekulude täielik hüvitamine

Reitinguagentuuridelt võetavad tasud katavad järgmist:

| a) | kõik kulud, mis on seotud ESMA poolt reitinguagentuuride üle teostatava järelevalvega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1060/2009, sealhulgas kulud, mis tulenevad reitinguagentuuride registreerimisest ja sertifitseerimisest; |
| --- | --- |

a)

kõik kulud, mis on seotud ESMA poolt reitinguagentuuride üle teostatava järelevalvega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1060/2009, sealhulgas kulud, mis tulenevad reitinguagentuuride registreerimisest ja sertifitseerimisest;

| b) | kõik kulud, mis tuleb hüvitada pädevatele asutustele, kellele ESMA on delegeerinud ülesandeid vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklile 30; |
| --- | --- |

b)

kõik kulud, mis tuleb hüvitada pädevatele asutustele, kellele ESMA on delegeerinud ülesandeid vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklile 30;

| c) | kõik kulud, mis tuleb hüvitada pädevatele asutustele, kes on abistanud ESMAt vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 23c lõikele 4 ja artikli 23d lõikele 5. |
| --- | --- |

c)

kõik kulud, mis tuleb hüvitada pädevatele asutustele, kes on abistanud ESMAt vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 23c lõikele 4 ja artikli 23d lõikele 5.

Artikkel 3

Arvesse võetav käive

1.   Artiklis 5, artikli 7 lõikes 1 ning artikli 11 lõigetes 1 ja 2 osutatud tasude arvutamisel asjaomase majandusaasta (n) puhul arvesse võetav käive on reitinguagentuuri tulud, nagu need on avaldatud tema eelneva aasta (n – 1) auditeeritud raamatupidamisaruandes, ning mis on saadud nii reitingute andmisest kui ka kõrvalteenustest.

2.   Kui reitinguagentuur tegutses ainult osa aastast (n – 1), ekstrapoleeritakse see summa kogu majandusaastale, et kalkuleerida arvesse võetav käive.

II   PEATÜKK

TASUD

Artikkel 4

Tasude liigid ja maksmise üldised viisid

1.   Euroopa Liidus asutatud reitinguagentuuridelt, kes taotlevad registreerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 14 lõikele 1, võetakse järgmist liiki tasusid:

| a) | aastane järelevalvetasu vastavalt artiklile 5; |
| --- | --- |

a)

aastane järelevalvetasu vastavalt artiklile 5;

| b) | registreerimistasud vastavalt artiklile 6. |
| --- | --- |

b)

registreerimistasud vastavalt artiklile 6.

2.   Kolmandates riikides asutatud reitinguagentuuridelt, kes taotlevad sertifitseerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõikele 2, võetakse järgmist liiki tasusid:

| a) | kindlasummaline aastane järelevalvetasu vastavalt artiklile 7; |
| --- | --- |

a)

kindlasummaline aastane järelevalvetasu vastavalt artiklile 7;

| b) | sertifitseerimistasud vastavalt artiklile 8. |
| --- | --- |

b)

sertifitseerimistasud vastavalt artiklile 8.

3.   Tasud makstakse eurodes. Tasusid makstakse vastavalt artikli 5 lõikes 3, artikli 6 lõikes 6, artikli 7 lõikes 2 ja artikli 8 lõikes 2 sätestatule.

Mis tahes hilinenud maksetega kaasneb päevane karistusmakse, mis on 0,1 % maksmisele kuuluvast summast.

Artikkel 5

Registreeritud reitinguagentuuride aastane järelevalvetasu

1.   Registreeritud reitinguagentuuridelt võetakse aastast järelevalvetasu.

Erandina esimesest lõigust vabastatakse registreeritud reitinguagentuur aastase järelevalvetasu maksmisest juhul, kui tema kogutulu, nagu on avaldatud hiliseimas auditeeritud raamatupidamisaruandes, on alla 10 miljoni euro, või juhul, kui ta kuulub reitinguagentuuride kontserni ja selle reitinguagentuuride kontserni summeeritud kogutulu on alla 10 miljoni euro.

2.   Aastast järelevalvetasu asjaomase majandusaasta eest arvutatakse järgmiselt:

| a) | asjaomase majandusaasta eest aastase järelevalvetasu arvutamise aluseks on reitinguagentuuride järelevalvega seotud kulude kalkulatsioon, nagu see on esitatud ESMA asjaomase aasta eelarves ning esitatud ja kinnitatud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 63; |
| --- | --- |

a)

asjaomase majandusaasta eest aastase järelevalvetasu arvutamise aluseks on reitinguagentuuride järelevalvega seotud kulude kalkulatsioon, nagu see on esitatud ESMA asjaomase aasta eelarves ning esitatud ja kinnitatud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 63;

| b) | asjaomane summa kõnealuse majandusaasta järelevalvetasu arvutamiseks on kulude kalkulatsioon vastavalt punktile a, mida on vähendatud mis tahes nende aastaste järelevalvetasude võrra, mida tuleb võtta sertifitseeritud reitinguagentuuridelt asjaomase majandusaasta eest vastavalt artiklile 7, ning suurendatud eelmise majandusaasta mis tahes puudujäägi võrra; |
| --- | --- |

b)

asjaomane summa kõnealuse majandusaasta järelevalvetasu arvutamiseks on kulude kalkulatsioon vastavalt punktile a, mida on vähendatud mis tahes nende aastaste järelevalvetasude võrra, mida tuleb võtta sertifitseeritud reitinguagentuuridelt asjaomase majandusaasta eest vastavalt artiklile 7, ning suurendatud eelmise majandusaasta mis tahes puudujäägi võrra;

| c) | registreeritud reitinguagentuur, nagu on osutatud lõikes 1, maksab aastase järelevalvetasu, milleks on osa asjaomasest summast, mis vastab reitinguagentuuri arvesse võetava käibe ja kõigi nende registreeritud reitinguagentuuride arvesse võetava kogukäibe suhtarvule, kes peavad maksma aastast järelevalvetasu vastavalt lõikele 1. |
| --- | --- |

c)

registreeritud reitinguagentuur, nagu on osutatud lõikes 1, maksab aastase järelevalvetasu, milleks on osa asjaomasest summast, mis vastab reitinguagentuuri arvesse võetava käibe ja kõigi nende registreeritud reitinguagentuuride arvesse võetava kogukäibe suhtarvule, kes peavad maksma aastast järelevalvetasu vastavalt lõikele 1.

3.   Aastast järelevalvetasu asjaomase majandusaasta eest makstakse kahe osamaksena.

Esimese osamakse tähtaeg on asjaomase aasta veebruari lõpp ning see on kaks kolmandikku aastase järelevalvetasu kalkulatsioonist. Kui arvesse võetav käive ei ole sel ajal veel kättesaadav, võtab ESMA arvutuse aluseks käibe, mis on esitatud kõige hilisemas auditeeritud raamatupidamise aastaaruandes.

Teise osamakse tähtaeg on augusti lõpp. Teise osamakse summa on lõike 2 alusel arvutatud aastane järelevalvetasu, mida on vähendatud esimese osamakse võrra.

ESMA saadab reitinguagentuuridele arved osamaksete kohta hiljemalt 30 päeva enne asjaomast maksekuupäeva.

Artikkel 6

Registreerimistasu

1.   Registreerimist taotleva üksiku reitinguagentuuri makstava registreerimistasu suurus on proportsionaalne taotluse keerukusega ja reitinguagentuuri suurusega, nagu on sätestatud lõigetes 2–5.

2.   Registreerimistasu suuruse arvutamisel võetakse arvesse järgmisi kriteeriume:

| a) | kas reitinguagentuur kavatseb anda reitinguid struktureeritud finantsinstrumentidele; |
| --- | --- |

a)

kas reitinguagentuur kavatseb anda reitinguid struktureeritud finantsinstrumentidele;

| b) | kas reitinguagentuuril on filiaal teises liikmesriigis või kolmandas riigis; |
| --- | --- |

b)

kas reitinguagentuuril on filiaal teises liikmesriigis või kolmandas riigis;

| c) | kas reitinguagentuur kavatseb kinnitada reitinguid. |
| --- | --- |

c)

kas reitinguagentuur kavatseb kinnitada reitinguid.

3.   Kui ükski lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest ei ole kohaldatav, arvutatakse registreerimistasu vastavalt töötajate arvule järgmiselt:

| a) | reitinguagentuurid, kellel on alla 15 töötaja, maksavad 2 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

reitinguagentuurid, kellel on alla 15 töötaja, maksavad 2 000 eurot;

| b) | reitinguagentuurid, kellel on 15–49 töötajat, maksavad 15 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

reitinguagentuurid, kellel on 15–49 töötajat, maksavad 15 000 eurot;

| c) | reitinguagentuurid, kellel on vähemalt 50 töötajat, maksavad 40 000 eurot. |
| --- | --- |

c)

reitinguagentuurid, kellel on vähemalt 50 töötajat, maksavad 40 000 eurot.

4.   Reitinguagentuurid, kes vastavad ainult ühele lõikes 2 sätestatud kriteeriumile, maksavad järgmisi registreerimistasusid vastavalt oma töötajate arvule järgmiselt:

| a) | reitinguagentuurid, kellel on alla 15 töötaja, maksavad 10 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

reitinguagentuurid, kellel on alla 15 töötaja, maksavad 10 000 eurot;

| b) | reitinguagentuurid, kellel on 15–49 töötajat, maksavad 40 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

reitinguagentuurid, kellel on 15–49 töötajat, maksavad 40 000 eurot;

| c) | reitinguagentuurid, kellel on vähemalt 50 töötajat, maksavad 100 000 eurot. |
| --- | --- |

c)

reitinguagentuurid, kellel on vähemalt 50 töötajat, maksavad 100 000 eurot.

5.   Reitinguagentuurid, kes vastavad vähemalt kahele lõikes 2 sätestatud kriteeriumile, maksavad järgmisi registreerimistasusid vastavalt oma töötajate arvule järgmiselt:

| a) | reitinguagentuurid, kellel on alla 15 töötaja, maksavad 30 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

reitinguagentuurid, kellel on alla 15 töötaja, maksavad 30 000 eurot;

| b) | reitinguagentuurid, kellel on 15–49 töötajat, maksavad 85 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

reitinguagentuurid, kellel on 15–49 töötajat, maksavad 85 000 eurot;

| c) | reitinguagentuurid, kellel on vähemalt 50 töötajat, maksavad 125 000 eurot. |
| --- | --- |

c)

reitinguagentuurid, kellel on vähemalt 50 töötajat, maksavad 125 000 eurot.

6.   Kogu registreerimistasu makstakse ühe maksena ajal, kui reitinguagentuur esitab registreerimistaotluse.

7.   Kui reitinguagentuur võtab oma registreerimistaotluse tagasi enne, kui ESMA on teda teavitanud sellest, et tema taotlus on täielik vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 15 lõikele 4, tagastab ESMA kolm neljandikku makstud registreerimistasust. Kui taotlus võetakse tagasi pärast kõnealust kuupäeva, kuid enne, kui ESMA võtab vastu põhjendatud otsuse registreerida või keelduda registreerimisest, tagastab ESMA ühe neljandiku makstud registreerimistasust.

8.   Erandina artiklist 5 maksab registreeritud reitinguagentuur, kes peab maksma aastast järelevalvetasu vastavalt artikli 5 lõikele 1, oma registreerimise aastal esmase järelevalvetasu 500 eurot registreerimise kuupäeva ja majandusaasta lõpu vahele jääva iga terve kuu eest. Kogu kõnealune summa makstakse pärast seda, kui reitinguagentuuri on teavitatud registreerimisest.

Artikkel 7

Sertifitseeritud reitinguagentuuride kindlasummaline aastane järelevalvetasu

1.   Määruse (EÜ) nr 1060/2009 kohaselt sertifitseeritud reitinguagentuur maksab aastast järelevalvetasu 6 000 eurot.

Erandina esimesest lõigust vabastatakse sertifitseeritud reitinguagentuur aastase järelevalvetasu maksmisest juhul, kui tema kogutulu, nagu on avaldatud hiliseimas auditeeritud raamatupidamisaruandes, on alla 10 miljoni euro, või juhul, kui ta kuulub reitinguagentuuride kontserni ja selle reitinguagentuuride kontserni summeeritud kogutulu on alla 10 miljoni euro.

2.   Sertifitseeritud reitinguagentuuri aastase järelevalvetasu maksmise tähtaeg on veebruari lõpp. ESMA saadab sertifitseeritud reitinguagentuurile makse kohta arve vähemalt 30 päeva enne kõnealust kuupäeva.

Artikkel 8

Sertifitseerimistasu

1.   Sertifitseerimist taotlev reitinguagentuur maksab sertifitseerimistasu 10 000 eurot.

2.   Kogu sertifitseerimistasu makstakse ajal, kui reitinguagentuur esitab sertifitseerimistaotluse.

3.   Kui reitinguagentuur võtab oma sertifitseerimistaotluse tagasi enne, kui ESMA on teda teavitanud sellest, et tema taotlus on täielik vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 15 lõikele 4, tagastab ESMA kolm neljandikku sertifitseerimistasust. Kui taotlus võetakse tagasi pärast kõnealust kuupäeva, kuid enne, kui ESMA võtab vastu põhjendatud otsuse sertifitseerida või keelduda sertifitseerimisest, tagastab ESMA ühe neljandiku sertifitseerimistasust.

4.   Erandina artiklist 7 maksab sertifitseeritud reitinguagentuur, kellelt nõutakse aastase järelevalvetasu maksmist kooskõlas artikli 7 lõikega 1, oma sertifitseerimise aastal esmase järelevalvetasu 500 eurot sertifitseerimise kuupäeva ja majandusaasta lõpu vahele jääva iga terve kuu eest. Kogu kõnealune summa makstakse pärast seda, kui reitinguagentuuri on teavitatud sertifitseerimisest.

Artikkel 9

Kulutuste hüvitamine pädevatele asutustele

1.   Reitinguagentuuridelt võtab tasu nende registreerimise, sertifitseerimise ja järelevalve eest ainult ESMA. Pädevad asutused reitinguagentuuridelt tasu ei võta, sealhulgas juhul, kui kõnealused asutused täidavad ülesandeid ESMA nimel vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklile 30.

2.   ESMA hüvitab pädevatele asutustele tegelikud kulud, mis tekkisid seoses delegeeritud ülesannete täitmisega kooskõlas määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikliga 30 või ESMA abistamisega kooskõlas kõnealuse määruse artikli 23c lõikega 4 või artikli 23d lõikega 5. Hüvitatavad kulud hõlmavad kõiki püsi- ja muutuvkulusid, mis on seotud delegeeritud ülesannete täitmisega või ESMA-le osutatud abiga.

III   PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 10

Tasud 2011. aastal

1.   2011. aastal registreeritud reitinguagentuurid maksavad 2011. aasta eest esmase järelevalvetasu 500 eurot iga terve kuu eest, mis jääb registreerimise kuupäeva (kuid mitte varasema kuupäeva kui 1. juuli 2011) ja 31. detsembri 2011 vahele. Tasu kuulub tervikuna maksmisele 2012. aasta aprilli lõpuks.

Erandina esimesest lõigust vabastatakse registreeritud reitinguagentuur järelevalvetasu maksmisest 2011. aastal juhul, kui tema kogutulu, nagu on avaldatud hiliseimas auditeeritud raamatupidamisaruandes, on alla 10 miljoni euro, või juhul, kui ta kuulub reitinguagentuuride kontserni ja selle reitinguagentuuride kontserni summeeritud kogutulu on alla 10 miljoni euro.

2.   2011. aastal sertifitseeritud reitinguagentuurid maksavad 2011. aasta eest esmase järelevalvetasu 500 eurot iga terve kuu eest, mis jääb sertifitseerimise kuupäeva (kuid mitte varasema kuupäeva kui 1. juuli 2011) ja 31. detsembri 2011 vahele. Tasu kuulub tervikuna maksmisele 2012. aasta aprilli lõpuks.

Erandina esimesest lõigust vabastatakse sertifitseeritud reitinguagentuur järelevalvetasu maksmisest 2011. aastal juhul, kui tema arvesse võetav käive on alla 10 miljoni euro, või juhul, kui ta kuulub reitinguagentuuride kontserni ja selle reitinguagentuuride kontserni summeeritud arvesse võetav käive on alla 10 miljoni euro.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. veebruar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

2

---

| 28.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 273/2012,

27. märts 2012,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 297/95, et kohandada Euroopa Ravimiameti lõivusid inflatsioonimääraga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1995. aasta määrust (EÜ) nr 297/95 Euroopa Ravimihindamisametile makstavate lõivude kohta, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) (2) artikli 67 lõikega 3 koosnevad Euroopa Ravimiameti (edaspidi „amet”) tulud liidu toetusest ja lõivudest, mida ettevõtted on ametile maksnud. Määruses (EÜ) nr 297/95 on sätestatud nimetatud lõivude kategooriad ja tasemed. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) (2) artikli 67 lõikega 3 koosnevad Euroopa Ravimiameti (edaspidi „amet”) tulud liidu toetusest ja lõivudest, mida ettevõtted on ametile maksnud. Määruses (EÜ) nr 297/95 on sätestatud nimetatud lõivude kategooriad ja tasemed.

| (2) | Nimetatud lõivud tuleks 2011. aasta inflatsioonimäärast lähtudes ajakohastada. Euroopa Liidu Statistikaameti (Eurostat) avaldatud andmeil oli liidu inflatsioonimäär 2011. aastal 3,1 %. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud lõivud tuleks 2011. aasta inflatsioonimäärast lähtudes ajakohastada. Euroopa Liidu Statistikaameti (Eurostat) avaldatud andmeil oli liidu inflatsioonimäär 2011. aastal 3,1 %.

| (3) | Lihtsuse mõttes tuleks kohandatud lõivutasemed ümardada lähima 100 euroni. |
| --- | --- |

(3)

Lihtsuse mõttes tuleks kohandatud lõivutasemed ümardada lähima 100 euroni.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 297/95 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 297/95 vastavalt muuta.

| (5) | Õiguskindluse huvides ei tohiks käesolevat määrust kohaldada kehtivate taotluste suhtes, mis on esitatud enne 1. aprilli 2012. |
| --- | --- |

(5)

Õiguskindluse huvides ei tohiks käesolevat määrust kohaldada kehtivate taotluste suhtes, mis on esitatud enne 1. aprilli 2012.

| (6) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 297/95 artikliga 12 peab ajakohastus jõustuma 1. aprillist 2012. Seetõttu on vaja, et käesolev määrus jõustuks võimalikult kiiresti ning et seda kohaldataks alates nimetatud kuupäevast, |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 297/95 artikliga 12 peab ajakohastus jõustuma 1. aprillist 2012. Seetõttu on vaja, et käesolev määrus jõustuks võimalikult kiiresti ning et seda kohaldataks alates nimetatud kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 297/95 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti a muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses lõigus asendatakse summa „259 400 eurot” summaga „267 400 eurot”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti a muudetakse järgmiselt:

—

esimeses lõigus asendatakse summa „259 400 eurot” summaga „267 400 eurot”;

| — | teises lõigus asendatakse summa „26 000 eurot” summaga „26 800 eurot”; |
| --- | --- |

—

teises lõigus asendatakse summa „26 000 eurot” summaga „26 800 eurot”;

| — | kolmandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”; |
| --- | --- |

—

kolmandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”;

| ii) | punkti b muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses lõigus asendatakse summa „100 700 eurot” summaga „103 800 eurot”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkti b muudetakse järgmiselt:

—

esimeses lõigus asendatakse summa „100 700 eurot” summaga „103 800 eurot”;

| — | teises lõigus asendatakse summa „167 600 eurot” summaga „172 800 eurot”; |
| --- | --- |

—

teises lõigus asendatakse summa „167 600 eurot” summaga „172 800 eurot”;

| — | kolmandas lõigus asendatakse summa „10 000 eurot” summaga „10 300 eurot”; |
| --- | --- |

—

kolmandas lõigus asendatakse summa „10 000 eurot” summaga „10 300 eurot”;

| — | neljandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”; |
| --- | --- |

—

neljandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”;

| iii) | punkti c muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses lõigus asendatakse summa „77 900 eurot” summaga „80 300 eurot”; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkti c muudetakse järgmiselt:

—

esimeses lõigus asendatakse summa „77 900 eurot” summaga „80 300 eurot”;

| — | teises lõigus asendatakse summad „19 500 – 58 400 eurot” summadega „20 100 – 60 200 eurot”; |
| --- | --- |

—

teises lõigus asendatakse summad „19 500 – 58 400 eurot” summadega „20 100 – 60 200 eurot”;

| — | kolmandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”. |
| --- | --- |

—

kolmandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”.

| b) | Lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti a esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  — | summa „2 800 eurot” asendatakse summaga „2 900 eurot”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti a esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

—

summa „2 800 eurot” asendatakse summaga „2 900 eurot”;

| — | summa „6 500 eurot” asendatakse summaga „6 700 eurot”; |
| --- | --- |

—

summa „6 500 eurot” asendatakse summaga „6 700 eurot”;

| ii) | punkti b muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses lõigus asendatakse summa „77 900 eurot” summaga „80 300 eurot”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkti b muudetakse järgmiselt:

—

esimeses lõigus asendatakse summa „77 900 eurot” summaga „80 300 eurot”;

| — | teises lõigus asendatakse summad „19 500 – 58 400 eurot” summadega „20 100 – 60 200 eurot”. |
| --- | --- |

—

teises lõigus asendatakse summad „19 500 – 58 400 eurot” summadega „20 100 – 60 200 eurot”.

| c) | Lõikes 3 asendatakse summa „12 900 eurot” summaga „13 300 eurot”. |
| --- | --- |

c)

Lõikes 3 asendatakse summa „12 900 eurot” summaga „13 300 eurot”.

| d) | Lõikes 4 asendatakse summa „19 500 eurot” summaga „20 100 eurot”. |
| --- | --- |

d)

Lõikes 4 asendatakse summa „19 500 eurot” summaga „20 100 eurot”.

| e) | Lõikes 5 asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”. |
| --- | --- |

e)

Lõikes 5 asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”.

| f) | Lõiget 6 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimeses lõigus asendatakse summa „93 000 eurot” summaga „95 900 eurot”; |
| --- | --- | --- |

f)

Lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

i)

esimeses lõigus asendatakse summa „93 000 eurot” summaga „95 900 eurot”;

| ii) | teises lõigus asendatakse summad „23 200 – 69 700 eurot” summadega „23 900 – 71 900 eurot”. |
| --- | --- |

ii)

teises lõigus asendatakse summad „23 200 – 69 700 eurot” summadega „23 900 – 71 900 eurot”.

| 2) | Artiklis 4 asendatakse summa „64 700 eurot” summaga „66 700 eurot”. |
| --- | --- |

2)

Artiklis 4 asendatakse summa „64 700 eurot” summaga „66 700 eurot”.

| 3) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti a muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses lõigus asendatakse summa „129 800 eurot” summaga „133 800 eurot”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti a muudetakse järgmiselt:

—

esimeses lõigus asendatakse summa „129 800 eurot” summaga „133 800 eurot”;

| — | teises lõigus asendatakse summa „12 900 eurot” summaga „13 300 eurot”; |
| --- | --- |

—

teises lõigus asendatakse summa „12 900 eurot” summaga „13 300 eurot”;

| — | kolmandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”; |
| --- | --- |

—

kolmandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”;

| — | neljandat lõiku muudetakse järgmiselt:






  — | summa „64 700 eurot” asendatakse summaga „66 700 eurot”; |
| --- | --- | --- |

—

neljandat lõiku muudetakse järgmiselt:

—

summa „64 700 eurot” asendatakse summaga „66 700 eurot”;

| — | summa „6 500 eurot” asendatakse summaga „6 700 eurot”; |
| --- | --- |

—

summa „6 500 eurot” asendatakse summaga „6 700 eurot”;

| ii) | punkti b muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses lõigus asendatakse summa „64 700 eurot” summaga „66 700 eurot”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkti b muudetakse järgmiselt:

—

esimeses lõigus asendatakse summa „64 700 eurot” summaga „66 700 eurot”;

| — | teises lõigus asendatakse summa „109 700 eurot” summaga „113 100 eurot”; |
| --- | --- |

—

teises lõigus asendatakse summa „109 700 eurot” summaga „113 100 eurot”;

| — | kolmandas lõigus asendatakse summa „12 900 eurot” summaga „13 300 eurot”; |
| --- | --- |

—

kolmandas lõigus asendatakse summa „12 900 eurot” summaga „13 300 eurot”;

| — | neljandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”; |
| --- | --- |

—

neljandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”;

| — | viiendat lõiku muudetakse järgmiselt:






  — | summa „32 400 eurot” asendatakse summaga „33 400 eurot”; |
| --- | --- | --- |

—

viiendat lõiku muudetakse järgmiselt:

—

summa „32 400 eurot” asendatakse summaga „33 400 eurot”;

| — | summa „6 500 eurot” asendatakse summaga „6 700 eurot”; |
| --- | --- |

—

summa „6 500 eurot” asendatakse summaga „6 700 eurot”;

| iii) | punkti c muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses lõigus asendatakse summa „32 400 eurot” summaga „33 400 eurot”; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkti c muudetakse järgmiselt:

—

esimeses lõigus asendatakse summa „32 400 eurot” summaga „33 400 eurot”;

| — | teises lõigus asendatakse summad „8 100 – 24 200 eurot” summadega „8 400 – 25 000 eurot”; |
| --- | --- |

—

teises lõigus asendatakse summad „8 100 – 24 200 eurot” summadega „8 400 – 25 000 eurot”;

| — | kolmandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”. |
| --- | --- |

—

kolmandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”.

| b) | Lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti a muudetakse järgmiselt:






  — | summa „2 800 eurot” asendatakse summaga „2 900 eurot”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti a muudetakse järgmiselt:

—

summa „2 800 eurot” asendatakse summaga „2 900 eurot”;

| — | summa „6 500 eurot” asendatakse summaga „6 700 eurot”; |
| --- | --- |

—

summa „6 500 eurot” asendatakse summaga „6 700 eurot”;

| ii) | punkti b muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses lõigus asendatakse summa „38 900 eurot” summaga „40 100 eurot”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkti b muudetakse järgmiselt:

—

esimeses lõigus asendatakse summa „38 900 eurot” summaga „40 100 eurot”;

| — | teises lõigus asendatakse summad „9 700 – 29 200 eurot” summadega „10 000 –30 100 eurot”; |
| --- | --- |

—

teises lõigus asendatakse summad „9 700 – 29 200 eurot” summadega „10 000 –30 100 eurot”;

| — | kolmandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”. |
| --- | --- |

—

kolmandas lõigus asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”.

| c) | Lõikes 3 asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”. |
| --- | --- |

c)

Lõikes 3 asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”.

| d) | Lõikes 4 asendatakse summa „19 500 eurot” summaga „20 100 eurot”. |
| --- | --- |

d)

Lõikes 4 asendatakse summa „19 500 eurot” summaga „20 100 eurot”.

| e) | Lõikes 5 asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”. |
| --- | --- |

e)

Lõikes 5 asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”.

| f) | Lõiget 6 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimeses lõigus asendatakse summa „31 000 eurot” summaga „32 000 eurot”; |
| --- | --- | --- |

f)

Lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

i)

esimeses lõigus asendatakse summa „31 000 eurot” summaga „32 000 eurot”;

| ii) | teises lõigus asendatakse summad „7 800 – 23 200 eurot” summadega „8 000 – 23 900 eurot”. |
| --- | --- |

ii)

teises lõigus asendatakse summad „7 800 – 23 200 eurot” summadega „8 000 – 23 900 eurot”.

| 4) | Artiklis 6 asendatakse summa „38 900 eurot” summaga „40 100 eurot”. |
| --- | --- |

4)

Artiklis 6 asendatakse summa „38 900 eurot” summaga „40 100 eurot”.

| 5) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimeses lõikes asendatakse summa „64 700 eurot” summaga „66 700 eurot”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

esimeses lõikes asendatakse summa „64 700 eurot” summaga „66 700 eurot”;

| b) | teises lõikes asendatakse summa „19 500 eurot” summaga „20 100 eurot”. |
| --- | --- |

b)

teises lõikes asendatakse summa „19 500 eurot” summaga „20 100 eurot”.

| 6) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | teises lõigus asendatakse summa „77 900 eurot” summaga „80 300 eurot”; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

teises lõigus asendatakse summa „77 900 eurot” summaga „80 300 eurot”;

| ii) | kolmandas lõigus asendatakse summa „38 900 eurot” summaga „40 100 eurot”; |
| --- | --- |

ii)

kolmandas lõigus asendatakse summa „38 900 eurot” summaga „40 100 eurot”;

| iii) | neljandas lõigus asendatakse summad „19 500 – 58 400 eurot” summadega „20 100 – 60 200 eurot”; |
| --- | --- |

iii)

neljandas lõigus asendatakse summad „19 500 – 58 400 eurot” summadega „20 100 – 60 200 eurot”;

| iv) | viiendas lõigus asendatakse tekst „9 700 – 29 200 eurot” tekstiga „10 000 – 30 100 eurot”. |
| --- | --- |

iv)

viiendas lõigus asendatakse tekst „9 700 – 29 200 eurot” tekstiga „10 000 – 30 100 eurot”.

| b) | Lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | teises lõigus asendatakse summa „259 400 eurot” summaga „267 400 eurot”; |
| --- | --- | --- |

b)

Lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

teises lõigus asendatakse summa „259 400 eurot” summaga „267 400 eurot”;

| ii) | kolmandas lõigus asendatakse summa „129 800 eurot” summaga „133 800 eurot”; |
| --- | --- |

ii)

kolmandas lõigus asendatakse summa „129 800 eurot” summaga „133 800 eurot”;

| iii) | viiendas lõigus asendatakse summad „2 800 – 223 600 eurot” summadega „2 900 – 230 500 eurot”; |
| --- | --- |

iii)

viiendas lõigus asendatakse summad „2 800 – 223 600 eurot” summadega „2 900 – 230 500 eurot”;

| iv) | kuuendas lõigus asendatakse summad „2 800 – 111 900 eurot” summadega „2 900 – 115 400 eurot”. |
| --- | --- |

iv)

kuuendas lõigus asendatakse summad „2 800 – 111 900 eurot” summadega „2 900 – 115 400 eurot”.

| c) | Lõikes 3 asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”. |
| --- | --- |

c)

Lõikes 3 asendatakse summa „6 500 eurot” summaga „6 700 eurot”.

Artikkel 2

Käesolevat määrust ei kohaldata kehtivate taotluste suhtes, mis on esitatud enne 1. aprilli 2012.

Artikkel 3

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 35, 15.2.1995, lk 1.

1

(2)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

2

---

| 28.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 274/2012,

27. märts 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1152/2009, millega kehtestatakse eritingimused teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate toiduainete impordile seoses aflatoksiinidest tuleneva saastamisohuga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 53 kohaselt võib komisjon võtta kiireloomulisi meetmeid, kui selgub, et kolmandast riigist imporditud toit või sööt võib tõsiselt ohustada inimeste või loomade tervist või keskkonda ning riski ei saa rahuldavalt juhtida liikmesriikide võetavate meetmete abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 53 kohaselt võib komisjon võtta kiireloomulisi meetmeid, kui selgub, et kolmandast riigist imporditud toit või sööt võib tõsiselt ohustada inimeste või loomade tervist või keskkonda ning riski ei saa rahuldavalt juhtida liikmesriikide võetavate meetmete abil.

| (2) | Komisjon on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1152/2009 (2) kehtestanud eritingimused teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate toiduainete impordile, milles ületati korduvalt komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (3) sätestatud aflatoksiinide piirnorme. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1152/2009 (2) kehtestanud eritingimused teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate toiduainete impordile, milles ületati korduvalt komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (3) sätestatud aflatoksiinide piirnorme.

| (3) | Kuna kombineeritud nomenklatuuri kood (CN-kood) teatavate määruses (EÜ) nr 1152/2009 käsitletavate toidukategooriate puhul on muutunud, on vaja kõnealuses määruses vastavalt muuta CN-koode. |
| --- | --- |

(3)

Kuna kombineeritud nomenklatuuri kood (CN-kood) teatavate määruses (EÜ) nr 1152/2009 käsitletavate toidukategooriate puhul on muutunud, on vaja kõnealuses määruses vastavalt muuta CN-koode.

| (4) | On asjakohane tunnistada kehtetuks üleminekusätted Ameerika Ühendriikidest imporditavatele toiduainetele, mis ei ole hõlmatud vabatahtliku aflatoksiinide proovivõtuplaaniga, kuna sealsetele toidukäitlejatele on antud piisavalt aega vabatahtliku aflatoksiinide proovivõtuplaani rakendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane tunnistada kehtetuks üleminekusätted Ameerika Ühendriikidest imporditavatele toiduainetele, mis ei ole hõlmatud vabatahtliku aflatoksiinide proovivõtuplaaniga, kuna sealsetele toidukäitlejatele on antud piisavalt aega vabatahtliku aflatoksiinide proovivõtuplaani rakendamiseks.

| (5) | Arvestades toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu saadud teadete arvu ja nende iseloomu, kaubandusmahtusid, Toidu- ja Veterinaarameti tehtud ülevaatuste tulemusi ning kontrollimise tulemusi, tuleks analüüside jaoks proovide võtmise sagedust mõnel juhul vähendada. Türgist pärit sarapuupähklite ja Brasiiliast pärit brasiilia pähklite puhul on importimisel täheldatud vaid väga väikest arvu nõuetele mittevastavusi. Seega on asjakohane vähendada nende toiduainete kontrollimise sagedust. Selguse huvides ja teiste ELi õigusaktidega kooskõla tagamiseks on vaja sõnaselgelt märkida, et identsuskontrolle tehakse sama tihti kui füüsilisi kontrolle (proovide võtmist ja analüüse). |
| --- | --- |

(5)

Arvestades toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu saadud teadete arvu ja nende iseloomu, kaubandusmahtusid, Toidu- ja Veterinaarameti tehtud ülevaatuste tulemusi ning kontrollimise tulemusi, tuleks analüüside jaoks proovide võtmise sagedust mõnel juhul vähendada. Türgist pärit sarapuupähklite ja Brasiiliast pärit brasiilia pähklite puhul on importimisel täheldatud vaid väga väikest arvu nõuetele mittevastavusi. Seega on asjakohane vähendada nende toiduainete kontrollimise sagedust. Selguse huvides ja teiste ELi õigusaktidega kooskõla tagamiseks on vaja sõnaselgelt märkida, et identsuskontrolle tehakse sama tihti kui füüsilisi kontrolle (proovide võtmist ja analüüse).

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1152/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1152/2009 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muudatussätted

Määrust (EÜ) nr 1152/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Kohaldamisala
  1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste toiduainete ning neid sisaldavate töödeldud ja liittoiduainete impordi suhtes:






  a) | Brasiiliast pärit või sealt lähetatud toiduained:






  i) | CN-koodi 0801 21 00 alla kuuluvad koorega brasiilia pähklid; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste toiduainete ning neid sisaldavate töödeldud ja liittoiduainete impordi suhtes:

a)

Brasiiliast pärit või sealt lähetatud toiduained:

i)

CN-koodi 0801 21 00 alla kuuluvad koorega brasiilia pähklid;

| ii) | CN-koodi 0813 50 alla kuuluvad pähklite ja kuivatatud puuviljade segud, mis sisaldavad koorega brasiilia pähkleid; |
| --- | --- |

ii)

CN-koodi 0813 50 alla kuuluvad pähklite ja kuivatatud puuviljade segud, mis sisaldavad koorega brasiilia pähkleid;

| b) | Hiinast pärit või sealt lähetatud toiduained:






  i) | CN-koodide 1202 41 00 ja 1202 42 00 alla kuuluvad maapähklid; |
| --- | --- | --- |

b)

Hiinast pärit või sealt lähetatud toiduained:

i)

CN-koodide 1202 41 00 ja 1202 42 00 alla kuuluvad maapähklid;

| ii) | CN-koodide 2008 11 91 (kontaktpakendites netokaaluga üle 1 kg) ja 2008 11 98 (kontaktpakendites netokaaluga kuni 1 kg) alla kuuluvad maapähklid; |
| --- | --- |

ii)

CN-koodide 2008 11 91 (kontaktpakendites netokaaluga üle 1 kg) ja 2008 11 98 (kontaktpakendites netokaaluga kuni 1 kg) alla kuuluvad maapähklid;

| iii) | CN-koodi 2008 11 96 alla kuuluvad röstitud maapähklid (kontaktpakendites netokaaluga kuni 1 kg); |
| --- | --- |

iii)

CN-koodi 2008 11 96 alla kuuluvad röstitud maapähklid (kontaktpakendites netokaaluga kuni 1 kg);

| c) | Egiptusest pärit või sealt lähetatud toiduained:






  i) | CN-koodide 1202 41 00 ja 1202 42 00 alla kuuluvad maapähklid; |
| --- | --- | --- |

c)

Egiptusest pärit või sealt lähetatud toiduained:

i)

CN-koodide 1202 41 00 ja 1202 42 00 alla kuuluvad maapähklid;

| ii) | CN-koodide 2008 11 91 (kontaktpakendites netokaaluga üle 1 kg) ja 2008 11 98 (kontaktpakendites netokaaluga kuni 1 kg) alla kuuluvad maapähklid; |
| --- | --- |

ii)

CN-koodide 2008 11 91 (kontaktpakendites netokaaluga üle 1 kg) ja 2008 11 98 (kontaktpakendites netokaaluga kuni 1 kg) alla kuuluvad maapähklid;

| iii) | CN-koodi 2008 11 96 alla kuuluvad röstitud maapähklid (kontaktpakendites netokaaluga kuni 1 kg); |
| --- | --- |

iii)

CN-koodi 2008 11 96 alla kuuluvad röstitud maapähklid (kontaktpakendites netokaaluga kuni 1 kg);

| d) | Iraanist pärit või sealt lähetatud toiduained:






  i) | CN-koodide 0802 51 00 ja 0802 52 00 alla kuuluvad pistaatsiapähklid; |
| --- | --- | --- |

d)

Iraanist pärit või sealt lähetatud toiduained:

i)

CN-koodide 0802 51 00 ja 0802 52 00 alla kuuluvad pistaatsiapähklid;

| ii) | CN-koodide 2008 19 13 (kontaktpakendis netokaaluga üle 1 kg) ja 2008 19 93 (kontaktpakendis netokaaluga kuni 1 kg) alla kuuluvad röstitud pistaatsiapähklid; |
| --- | --- |

ii)

CN-koodide 2008 19 13 (kontaktpakendis netokaaluga üle 1 kg) ja 2008 19 93 (kontaktpakendis netokaaluga kuni 1 kg) alla kuuluvad röstitud pistaatsiapähklid;

| e) | Türgist pärit või sealt lähetatud toiduained:






  i) | CN-koodi 0804 20 90 alla kuuluvad kuivatatud viigimarjad; |
| --- | --- | --- |

e)

Türgist pärit või sealt lähetatud toiduained:

i)

CN-koodi 0804 20 90 alla kuuluvad kuivatatud viigimarjad;

| ii) | CN-koodide 0802 21 00 ja 0802 22 00 alla kuuluvad koorimata või kooritud sarapuupähklid (Corylus spp.); |
| --- | --- |

ii)

CN-koodide 0802 21 00 ja 0802 22 00 alla kuuluvad koorimata või kooritud sarapuupähklid (Corylus spp.);

| iii) | CN-koodide 0802 51 00 ja 0802 52 00 alla kuuluvad pistaatsiapähklid; |
| --- | --- |

iii)

CN-koodide 0802 51 00 ja 0802 52 00 alla kuuluvad pistaatsiapähklid;

| iv) | CN-koodi 0813 50 alla kuuluvad pähklite või kuivatatud puuviljade segud, mis sisaldavad viigimarju, sarapuupähkleid või pistaatsiapähkleid; |
| --- | --- |

iv)

CN-koodi 0813 50 alla kuuluvad pähklite või kuivatatud puuviljade segud, mis sisaldavad viigimarju, sarapuupähkleid või pistaatsiapähkleid;

| v) | CN-koodi 2007 10 või 2007 99 alla kuuluv viigimarjapasta, pistaatsiapähklipasta ja sarapuupähklipasta; |
| --- | --- |

v)

CN-koodi 2007 10 või 2007 99 alla kuuluv viigimarjapasta, pistaatsiapähklipasta ja sarapuupähklipasta;

| vi) | CN-koodi 2008 19 alla kuuluvad sarapuupähklid ja pistaatsiapähklid, töödelduna või konserveerituna, sealhulgas segud, ning CN-koodi 2008 99 alla kuuluvad viigimarjad, töödelduna või konserveerituna, sealhulgas CN-koodi 2008 97 alla kuuluvad segud; |
| --- | --- |

vi)

CN-koodi 2008 19 alla kuuluvad sarapuupähklid ja pistaatsiapähklid, töödelduna või konserveerituna, sealhulgas segud, ning CN-koodi 2008 99 alla kuuluvad viigimarjad, töödelduna või konserveerituna, sealhulgas CN-koodi 2008 97 alla kuuluvad segud;

| vii) | CN-koodi 1106 30 90 alla kuuluvad sarapuupähkli, viigimarja ja pistaatsiapähklite peenjahu, jämejahu ja pulber; |
| --- | --- |

vii)

CN-koodi 1106 30 90 alla kuuluvad sarapuupähkli, viigimarja ja pistaatsiapähklite peenjahu, jämejahu ja pulber;

| viii) | CN-koodide 0802 22 00 ja 2008 19 alla kuuluvad lõigutud, viilutatud ja purustatud sarapuupähklid; |
| --- | --- |

viii)

CN-koodide 0802 22 00 ja 2008 19 alla kuuluvad lõigutud, viilutatud ja purustatud sarapuupähklid;

| f) | Ameerika Ühendriikidest pärit või sealt lähetatud toiduained:






  i) | CN-koodide 0802 11 ja 0802 12 alla kuuluvad kooritud või koorimata mandlid; |
| --- | --- | --- |

f)

Ameerika Ühendriikidest pärit või sealt lähetatud toiduained:

i)

CN-koodide 0802 11 ja 0802 12 alla kuuluvad kooritud või koorimata mandlid;

| ii) | röstitud mandlid, mis kuuluvad CN-koodide 2008 19 13 (kontaktpakendis netomahuga üle 1 kg) ja 2008 19 93 (kontaktpakendis netomahuga kuni 1 kg) alla; |
| --- | --- |

ii)

röstitud mandlid, mis kuuluvad CN-koodide 2008 19 13 (kontaktpakendis netomahuga üle 1 kg) ja 2008 19 93 (kontaktpakendis netomahuga kuni 1 kg) alla;

| iii) | pähklite või kuivatatud puuviljade segud, mis kuuluvad CN-koodi 0813 50 alla ja sisaldavad mandleid. |
| --- | --- |

iii)

pähklite või kuivatatud puuviljade segud, mis kuuluvad CN-koodi 0813 50 alla ja sisaldavad mandleid.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata toiduainete saadetiste suhtes, mille brutomass ei ületa 20 kg, ega töödeldud või liittoiduainete saadetiste suhtes, mis sisaldavad lõike 1 punktides b–f osutatud toiduaineid alla 20 %.”

| 2) | Artikli 4 lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 6 jäetakse välja.

| 3) | Artikli 7 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmistega:
  „4.   Impordiks määratud tollipunkti pädev asutus teeb identsuskontrolli ja võtab teatavatest saadetistest lõikes 5 osutatud sagedusega proove aflatoksiin B1 sisalduse ja aflatoksiinide kogusisalduse analüüsi tegemiseks määruse (EÜ) nr 401/2006 I lisa kohaselt enne liidus vabasse ringlusesse lubamist.
  5.   Lõikes 4 osutatud identsuskontroll tehakse ja proov analüüsiks võetakse






  a) | Brasiiliast pärit toiduainete puhul ligikaudu 50 % saadetistest; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 7 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmistega:

„4.   Impordiks määratud tollipunkti pädev asutus teeb identsuskontrolli ja võtab teatavatest saadetistest lõikes 5 osutatud sagedusega proove aflatoksiin B1 sisalduse ja aflatoksiinide kogusisalduse analüüsi tegemiseks määruse (EÜ) nr 401/2006 I lisa kohaselt enne liidus vabasse ringlusesse lubamist.

5.   Lõikes 4 osutatud identsuskontroll tehakse ja proov analüüsiks võetakse

a)

Brasiiliast pärit toiduainete puhul ligikaudu 50 % saadetistest;

| b) | Hiinast pärit toiduainete puhul ligikaudu 20 % saadetistest; |
| --- | --- |

b)

Hiinast pärit toiduainete puhul ligikaudu 20 % saadetistest;

| c) | Egiptusest pärit toiduainete puhul ligikaudu 20 % saadetistest; |
| --- | --- |

c)

Egiptusest pärit toiduainete puhul ligikaudu 20 % saadetistest;

| d) | Iraanist pärit toiduainete puhul ligikaudu 50 % saadetistest; |
| --- | --- |

d)

Iraanist pärit toiduainete puhul ligikaudu 50 % saadetistest;

| e) | artikli 1 lõike 1 punkti e alapunktides ii ja iv–viii nimetatud, Türgist pärit kõikide kategooriate sarapuupähklite ja nendest valmistatud toodete puhul ligikaudu 5 % saadetistest, artikli 1 lõike 1 punkti e alapunktides i ja iv–vii nimetatud, Türgist pärit kõikide kategooriate kuivatatud viigimarjade ja nendest valmistatud toodete puhul ligikaudu 20 % saadetistest ning artikli 1 lõike 1 punkti e alapunktides iii–vii nimetatud, Türgist pärit kõikide kategooriate pistaatsiapähklite ja nendest valmistatud toodete puhul ligikaudu 50 % saadetistest; |
| --- | --- |

e)

artikli 1 lõike 1 punkti e alapunktides ii ja iv–viii nimetatud, Türgist pärit kõikide kategooriate sarapuupähklite ja nendest valmistatud toodete puhul ligikaudu 5 % saadetistest, artikli 1 lõike 1 punkti e alapunktides i ja iv–vii nimetatud, Türgist pärit kõikide kategooriate kuivatatud viigimarjade ja nendest valmistatud toodete puhul ligikaudu 20 % saadetistest ning artikli 1 lõike 1 punkti e alapunktides iii–vii nimetatud, Türgist pärit kõikide kategooriate pistaatsiapähklite ja nendest valmistatud toodete puhul ligikaudu 50 % saadetistest;

| f) | artikli 1 lõike 1 punktis f nimetatud, Ameerika Ühendriikidest pärit toiduainete saadetiste puhul pisteliselt.” |
| --- | --- |

f)

artikli 1 lõike 1 punktis f nimetatud, Ameerika Ühendriikidest pärit toiduainete saadetiste puhul pisteliselt.”

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

Erandina artikli 4 lõikest 1 ja artikli 7 lõikest 2 võib ELi importida artikli 1 lõike 1 punktis f nimetatud Ameerika Ühendriikidest pärit või lähetatud toiduaineid, mis on Ühendriikidest välja saadetud enne käesoleva määruse jõustumist ning millega ei ole kaasas vabatahtliku aflatoksiinide proovivõtuplaani sertifikaati, tingimusel et need läbivad füüsilise kontrolli, kaasa arvatud proovivõtmise ja analüüsi.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 313, 28.11.2009, lk 40.

2

(3)  ELT L 364, 20.12.2006, lk 5.

3

---

| 28.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 275/2012,

27. märts 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | CR | 49,7 |
| IL | 97,8 |
| MA | 43,0 |
| TN | 86,2 |
| TR | 84,3 |
| ZZ | 72,2 |
| 0707 00 05 | JO | 119,1 |
| TR | 152,6 |
| ZZ | 135,9 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | MA | 51,5 |
| TR | 160,0 |
| ZZ | 105,8 |
| 0805 10 20 | BR | 35,0 |
| EG | 45,3 |
| IL | 78,6 |
| MA | 47,6 |
| TN | 55,7 |
| TR | 64,8 |
| ZZ | 54,5 |
| 0805 50 10 | EG | 69,3 |
| TR | 52,3 |
| ZZ | 60,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 81,9 |
| CA | 121,1 |
| CL | 105,3 |
| CN | 81,9 |
| MK | 31,8 |
| US | 155,4 |
| UY | 71,6 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 95,4 |
| 0808 30 90 | AR | 90,8 |
| CL | 104,5 |
| CN | 76,9 |
| ZA | 90,7 |
| ZZ | 90,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

CR

49,7

IL

97,8

MA

43,0

TN

86,2

TR

84,3

ZZ

72,2

0707 00 05

JO

119,1

TR

152,6

ZZ

135,9

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

MA

51,5

TR

160,0

ZZ

105,8

0805 10 20

BR

35,0

EG

45,3

IL

78,6

MA

47,6

TN

55,7

TR

64,8

ZZ

54,5

0805 50 10

EG

69,3

TR

52,3

ZZ

60,8

0808 10 80

AR

89,5

BR

81,9

CA

121,1

CL

105,3

CN

81,9

MK

31,8

US

155,4

UY

71,6

ZA

119,9

ZZ

95,4

0808 30 90

AR

90,8

CL

104,5

CN

76,9

ZA

90,7

ZZ

90,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 28.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 276/2012,

27. märts 2012,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 255/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 255/2012 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

| (3) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

3

(4)  ELT L 84, 23.3.2012, lk 28.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 28. märtsist 2012

| (eurodes) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 12 10 (1) | 43,14 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 43,14 | 1,67 |
| 1701 13 10 (1) | 43,14 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 43,14 | 1,96 |
| 1701 14 10 (1) | 43,14 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 43,14 | 1,96 |
| 1701 91 00 (2) | 49,59 | 2,59 |
| 1701 99 10 (2) | 49,59 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,59 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(eurodes)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 12 10 (1)

43,14

0,00

1701 12 90 (1)

43,14

1,67

1701 13 10 (1)

43,14

0,00

1701 13 90 (1)

43,14

1,96

1701 14 10 (1)

43,14

0,00

1701 14 90 (1)

43,14

1,96

1701 91 00 (2)

49,59

2,59

1701 99 10 (2)

49,59

0,00

1701 99 90 (2)

49,59

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 28.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/21

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. märts 2012,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Bank of Greece’i välisaudiitori osas

(2012/177/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 4 (Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta), eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 10. veebruari 2012. aasta soovitust EKP/2012/1 Euroopa Liidu Nõukogule Kreeka keskpanga välisaudiitorite kohta (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Bank of Greece’i senise välisaudiitori volitused lõpevad pärast majandusaasta 2011 auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitor ametisse määrata alates majandusaastast 2012. |
| --- | --- |

(2)

Bank of Greece’i senise välisaudiitori volitused lõpevad pärast majandusaasta 2011 auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitor ametisse määrata alates majandusaastast 2012.

| (3) | Majandusaastateks 2012–2016 on Bank of Greece valinud oma välisaudiitoriks KPMG Certified Auditors A.E. |
| --- | --- |

(3)

Majandusaastateks 2012–2016 on Bank of Greece valinud oma välisaudiitoriks KPMG Certified Auditors A.E.

| (4) | EKP nõukogu soovitas, et majandusaastateks 2012–2016 tuleks Bank of Greece’i välisaudiitoriks määrata KPMG Certified Auditors A.E. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas, et majandusaastateks 2012–2016 tuleks Bank of Greece’i välisaudiitoriks määrata KPMG Certified Auditors A.E.

| (5) | On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta vastavalt nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2), |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta vastavalt nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 12 asendatakse järgmisega:

„12.   KPMG Certified Auditors A.E. kinnitatakse Bank of Greece’i välisaudiitoriks majandusaastateks 2012–2016.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Keskpangale.

Brüssel, 19. märts 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. GJERSKOV

---

(1)  ELT C 48, 18.2.2012, lk 1.

1

(2)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69.

2

---

| 28.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/22

---

KOMISJONI OTSUS,

23. märts 2011,

ümberkorraldusabi C 10/10 (ex N 562/09) kohta, mida Hispaania kavatseb anda ettevõtjale A NOVO Comlink

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1740 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/178/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 16. oktoobril 2009 teatas Hispaania ümberkorraldusabist, mille Andaluusia autonoomne piirkond oli ette näinud ettevõtjale A NOVO Comlink SL. 25. märtsi 2010. aasta kirjas teatas komisjon Hispaaniale oma otsusest algatada kõnealuse meetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. Hispaania vastas sellele 26. aprilli 2010. aasta kirjaga. 22. septembri 2010. aasta kirjas palus komisjon Hispaanialt lisateavet. 20. oktoobri 2010. aasta vastuses võtsid Hispaania ametiasutused esitatud teate tagasi, kuna majanduslik olukord oli eeldatuga võrreldes paranenud. |
| --- | --- |

(1)

16. oktoobril 2009 teatas Hispaania ümberkorraldusabist, mille Andaluusia autonoomne piirkond oli ette näinud ettevõtjale A NOVO Comlink SL. 25. märtsi 2010. aasta kirjas teatas komisjon Hispaaniale oma otsusest algatada kõnealuse meetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. Hispaania vastas sellele 26. aprilli 2010. aasta kirjaga. 22. septembri 2010. aasta kirjas palus komisjon Hispaanialt lisateavet. 20. oktoobri 2010. aasta vastuses võtsid Hispaania ametiasutused esitatud teate tagasi, kuna majanduslik olukord oli eeldatuga võrreldes paranenud.

| (2) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abimeetme kohta märkusi. Huvitatud isikutelt ei laekunud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abimeetme kohta märkusi. Huvitatud isikutelt ei laekunud ühtegi märkust.

II.   MEETME KIRJELDUS

1.   Teatatud ümberkorralduskava

| (3) | Ümberkorralduskava kohaselt, millest Hispaania teatas 2009. aasta oktoobris, pidi A NOVO Comlink SL (edaspidi „A NOVO”) saama ümberkorraldusabi, mille õiguslikuks aluseks oli Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de Ayudas a Empresas Viables con dificultades coyunturales en Andalucía y se efectúa su convocatoria para los años 2008 y 2009
   (3). Komisjon kiitis kõnealuse õigusakti 2009. aasta mais heaks kui VKEde päästmiseks ja ümberkorraldamiseks ette nähtud abikava. Õigusakti kohaselt tuleb teatada abikava rakendamisest suurettevõtjate suhtes (abikava N 608/08). |
| --- | --- |

(3)

Ümberkorralduskava kohaselt, millest Hispaania teatas 2009. aasta oktoobris, pidi A NOVO Comlink SL (edaspidi „A NOVO”) saama ümberkorraldusabi, mille õiguslikuks aluseks oli Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de Ayudas a Empresas Viables con dificultades coyunturales en Andalucía y se efectúa su convocatoria para los años 2008 y 2009
   (3). Komisjon kiitis kõnealuse õigusakti 2009. aasta mais heaks kui VKEde päästmiseks ja ümberkorraldamiseks ette nähtud abikava. Õigusakti kohaselt tuleb teatada abikava rakendamisest suurettevõtjate suhtes (abikava N 608/08).

| (4) | Andaluusia kavandatud abi koosnes 80 % garantiist kümneaastase tähtajaga laenule summas 4 375 000 eurot, kõnealuse laenu 0,89 % intressitoetusest ning Andaluusia Innovatsiooni- ja Arendusameti IDEA (Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía) kümneaastase tähtajaga laenust summas 2 000 000 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Andaluusia kavandatud abi koosnes 80 % garantiist kümneaastase tähtajaga laenule summas 4 375 000 eurot, kõnealuse laenu 0,89 % intressitoetusest ning Andaluusia Innovatsiooni- ja Arendusameti IDEA (Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía) kümneaastase tähtajaga laenust summas 2 000 000 eurot.

| (5) | Ümberkorraldusmeedet käsitlevas teates kinnitas Hispaania, et sularahavajadus oli meetme väljatöötamise ajal tingitud järgmisest:






  — | 2,7 miljoni euro suurune võlgnevus tarnijatele; |
| --- | --- | --- |

(5)

Ümberkorraldusmeedet käsitlevas teates kinnitas Hispaania, et sularahavajadus oli meetme väljatöötamise ajal tingitud järgmisest:

—

2,7 miljoni euro suurune võlgnevus tarnijatele;

| — | 650 000 euro suurune võlgnevus riigile; |
| --- | --- |

—

650 000 euro suurune võlgnevus riigile;

| — | 1,6 miljoni suurune võlgnevus muudele kontserni A NOVO kuuluvatele ettevõtjatele; |
| --- | --- |

—

1,6 miljoni suurune võlgnevus muudele kontserni A NOVO kuuluvatele ettevõtjatele;

| — | muud tegevuse laiendamisest tulenevad vajadused. |
| --- | --- |

—

muud tegevuse laiendamisest tulenevad vajadused.

Nendest asjaoludest tingituna ulatus sularahavajadus kokku 5 miljoni euroni.

| (6) | Peale nimetatud kapitalisüsti ei nähtud ümberkorralduskavaga ette ühtegi muudatust ettevõtja tegevuse korraldamises ega juhtimises ega ka personali alal. Ettevõtte struktuuri kirjelduses käsitleti ainult olemasolevaid tegevusvaldkondi ning nende võimalikku laiendamist ja tulevikuväljavaateid. |
| --- | --- |

(6)

Peale nimetatud kapitalisüsti ei nähtud ümberkorralduskavaga ette ühtegi muudatust ettevõtja tegevuse korraldamises ega juhtimises ega ka personali alal. Ettevõtte struktuuri kirjelduses käsitleti ainult olemasolevaid tegevusvaldkondi ning nende võimalikku laiendamist ja tulevikuväljavaateid.

| (7) | Kavas ei osutatud kordagi abisaaja ega tema emaettevõtja oma panusele. Samuti ei nähtud kompensatsioonimeetmetena ette tootmisvõimsuse vähendamist ega varade müüki. Tulevikuväljavaadete küsimuses ei eristatud optimistlikku, pessimistlikku ja vahepealset stsenaariumi. |
| --- | --- |

(7)

Kavas ei osutatud kordagi abisaaja ega tema emaettevõtja oma panusele. Samuti ei nähtud kompensatsioonimeetmetena ette tootmisvõimsuse vähendamist ega varade müüki. Tulevikuväljavaadete küsimuses ei eristatud optimistlikku, pessimistlikku ja vahepealset stsenaariumi.

2.   Komisjonile teatamata jäetud meetmed

| (8) | Ümberkorralduskava hindamise ajal selgus, et 2009. aasta mais oli ettevõtjale A NOVO juba antud päästmisabi 80 % garantii kujul kuuekuulise tähtajaga laenule summas 1 825 000, mille iga-aastane garantiipreemia on 1,5 % ja intressimäär 2,86 %. Hispaania ei olnud kõnealusest garantiist teatanud. |
| --- | --- |

(8)

Ümberkorralduskava hindamise ajal selgus, et 2009. aasta mais oli ettevõtjale A NOVO juba antud päästmisabi 80 % garantii kujul kuuekuulise tähtajaga laenule summas 1 825 000, mille iga-aastane garantiipreemia on 1,5 % ja intressimäär 2,86 %. Hispaania ei olnud kõnealusest garantiist teatanud.

| (9) | Pärast päästmisabi saamist 21. mail 2009 esitas A NOVO 10. septembril 2009 Andaluusia ametiasutustele ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

(9)

Pärast päästmisabi saamist 21. mail 2009 esitas A NOVO 10. septembril 2009 Andaluusia ametiasutustele ümberkorralduskava.

3.   Abisaaja

| (10) | A NOVO on arvutite, mobiiltelefonide ja muude elektroonikaseadmete müügijärgsete teenuste valdkonnas tegutsev suurettevõtja. A NOVO on 100 % Prantsusmaa ettevõtja A NOVO SA tütarettevõtja. Algselt tootis A NOVO telefone. Aastatel 2004–2006 vähendas A NOVO tootmistegevust ja keskendus müügijärgsetele teenustele. A NOVO asub Andaluusias Málagas, st piirkonnas, millele saab anda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel regionaalabi. |
| --- | --- |

(10)

A NOVO on arvutite, mobiiltelefonide ja muude elektroonikaseadmete müügijärgsete teenuste valdkonnas tegutsev suurettevõtja. A NOVO on 100 % Prantsusmaa ettevõtja A NOVO SA tütarettevõtja. Algselt tootis A NOVO telefone. Aastatel 2004–2006 vähendas A NOVO tootmistegevust ja keskendus müügijärgsetele teenustele. A NOVO asub Andaluusias Málagas, st piirkonnas, millele saab anda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel regionaalabi.

| (11) | Ümberkorralduskavast teatamise ajal oli A NOVO puhul täidetud maksujõuetuse kriteerium. Ettevõtjal oli raskusi rahaliste vahendite hankimisega kapitaliturgudelt. 2001. aasta algkapital 15 miljonit eurot oli vähenenud üle 10 miljoni euro võrra, üle veerandi sellest ainuüksi 2008. aasta jooksul:












  (eurodes) |
| --- | --- |
| | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Kapital | 15 000 000 | 14 684 923 | 6 167 668 | 6 167 668 | 8 967 667 | 4 056 802 | 2 057 000 |

(11)

Ümberkorralduskavast teatamise ajal oli A NOVO puhul täidetud maksujõuetuse kriteerium. Ettevõtjal oli raskusi rahaliste vahendite hankimisega kapitaliturgudelt. 2001. aasta algkapital 15 miljonit eurot oli vähenenud üle 10 miljoni euro võrra, üle veerandi sellest ainuüksi 2008. aasta jooksul:

(eurodes)

2001

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Kapital

15 000 000

14 684 923

6 167 668

6 167 668

8 967 667

4 056 802

2 057 000

A NOVO kahjum oli samuti suur ja tema käive vähenes:

| (eurodes) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Kahjumi suurenemine | –2 603 000 | –4 549 000 | –3 923 000 | – 292 000 |
| Käibe vähenemine | 22 090 000 | 21 853 000 | 15 305 000 | 15 464 000 |

(eurodes)

2006

2007

2008

2009

Kahjumi suurenemine

–2 603 000

–4 549 000

–3 923 000

– 292 000

Käibe vähenemine

22 090 000

21 853 000

15 305 000

15 464 000

| (12) | Seega oli A NOVO raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „suunised”) (4) punktide 10 ja 11 kohaselt 2009. aasta alguses raskustes olev äriühing. Ettevõtja oli kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul (suuniste punkti 10 alapunkt a). Sellest tulenevalt vastas ettevõtja Hispaania õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele (suuniste punkti 10 alapunkt c). Ühtlasi vähenes kogukäive ja varade väärtus lähenes nullile, nagu on seatud tingimuseks suuniste punktis 11. |
| --- | --- |

(12)

Seega oli A NOVO raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „suunised”) (4) punktide 10 ja 11 kohaselt 2009. aasta alguses raskustes olev äriühing. Ettevõtja oli kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul (suuniste punkti 10 alapunkt a). Sellest tulenevalt vastas ettevõtja Hispaania õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele (suuniste punkti 10 alapunkt c). Ühtlasi vähenes kogukäive ja varade väärtus lähenes nullile, nagu on seatud tingimuseks suuniste punktis 11.

| (13) | 2005. aasta juulis alustas ettevõtja ümberkorraldusi, et muuta tegevusvaldkonda ja minna telefonide tootmiselt üle müügijärgsete teenuste osutamisele. 2005. aastal sõlmitud kokkuleppega ettevõtja A NOVO COMLINK S.L. elujõulisuse taastamise kava üldpõhimõtete ja kohustuste kohta kohustus ettevõtja andma nimetatud kava rahastamisse oma panuse talle Andaluusia tehnoloogiapargis kuuluva kinnisvara müügi ja tagasirentimise kaudu (hinnanguline summa 14,9 miljonit eurot), et muuta 94 ajutise töötaja lepingud enne 31. detsembrit 2007 tähtajatuks, võtta enne 31. detsembrit 2009 tööle veel 88 töötajat ning säilitada olemasolev personal 2015. aastani. Kokkulepe hõlmas lisaks võimalust taotleda osalist vanaduspensioni alates kuuekümnendast eluaastast. |
| --- | --- |

(13)

2005. aasta juulis alustas ettevõtja ümberkorraldusi, et muuta tegevusvaldkonda ja minna telefonide tootmiselt üle müügijärgsete teenuste osutamisele. 2005. aastal sõlmitud kokkuleppega ettevõtja A NOVO COMLINK S.L. elujõulisuse taastamise kava üldpõhimõtete ja kohustuste kohta kohustus ettevõtja andma nimetatud kava rahastamisse oma panuse talle Andaluusia tehnoloogiapargis kuuluva kinnisvara müügi ja tagasirentimise kaudu (hinnanguline summa 14,9 miljonit eurot), et muuta 94 ajutise töötaja lepingud enne 31. detsembrit 2007 tähtajatuks, võtta enne 31. detsembrit 2009 tööle veel 88 töötajat ning säilitada olemasolev personal 2015. aastani. Kokkulepe hõlmas lisaks võimalust taotleda osalist vanaduspensioni alates kuuekümnendast eluaastast.

| (14) | Vastutasuks lubas Andaluusia piirkondliku omavalitsuse tööhõiveamet ettevõtjal peatada kuni 31. augustini 2008 töölepingud 224 üle 54aastase töötajaga. Saadud luba võimaldab asjaomastel töötajatel taotleda töötu abiraha, kuigi nad teoreetiliselt tegelikult jätkavad tööd. Töölepingu ajutise peatamise ajal jäävad töötajad ettevõtte personali koosseisu. Kõnealuse meetme eesmärk on täiendada asjaomaste töötajate sissetulekut, kuni nad jõuavad pensioniikka. |
| --- | --- |

(14)

Vastutasuks lubas Andaluusia piirkondliku omavalitsuse tööhõiveamet ettevõtjal peatada kuni 31. augustini 2008 töölepingud 224 üle 54aastase töötajaga. Saadud luba võimaldab asjaomastel töötajatel taotleda töötu abiraha, kuigi nad teoreetiliselt tegelikult jätkavad tööd. Töölepingu ajutise peatamise ajal jäävad töötajad ettevõtte personali koosseisu. Kõnealuse meetme eesmärk on täiendada asjaomaste töötajate sissetulekut, kuni nad jõuavad pensioniikka.

| (15) | Ettevõtja juriidilised kohustused piirduvad tööandja sotsiaalkindlustusmaksetega töötajate eest, kelle lepingud on ajutiselt peatatud, ning osalise vanaduspensioniga seotud palga- ja sotsiaalkindlustuskuludega (60. ja 65. eluaasta vahel). |
| --- | --- |

(15)

Ettevõtja juriidilised kohustused piirduvad tööandja sotsiaalkindlustusmaksetega töötajate eest, kelle lepingud on ajutiselt peatatud, ning osalise vanaduspensioniga seotud palga- ja sotsiaalkindlustuskuludega (60. ja 65. eluaasta vahel).

4.   Menetluse algatamise põhjused

| (16) | Olles kõnealuseid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil c põhinevaid riigiabimeetmeid eelnevalt analüüsinud ja võttes arvesse suuniseid, otsustas komisjon algatada nimetatud lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse, sest ta kahtles ettevõtja päästmis- ja ümberkorraldusabi heakskiitmiseks vajalike tingimuste täitmises. |
| --- | --- |

(16)

Olles kõnealuseid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil c põhinevaid riigiabimeetmeid eelnevalt analüüsinud ja võttes arvesse suuniseid, otsustas komisjon algatada nimetatud lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse, sest ta kahtles ettevõtja päästmis- ja ümberkorraldusabi heakskiitmiseks vajalike tingimuste täitmises.

| (17) | Komisjon järeldas, et tõenäoliselt kujutavad nii ettevõtja päästmiseks kui ka ümberkorraldamiseks kavandatud meetmed endast riigiabi. Euroopa Liidu toimimise artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatakse riigiabina igasugust liikmesriigi poolt antavat rahalist abi, mis soodustab teatavaid ettevõtjaid ning seeläbi kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Käesolevas otsuses käsitletavad meetmed (garantiid, intressitoetused, Andaluusia piirkonna laen ja otsemaksed A NOVO töötajatele) hõlmavad riigi ressursside kasutamist. Kuna meetmeid rakendab Andaluusia autonoomne piirkond, on need seotud asjaomase liikmesriigiga. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon järeldas, et tõenäoliselt kujutavad nii ettevõtja päästmiseks kui ka ümberkorraldamiseks kavandatud meetmed endast riigiabi. Euroopa Liidu toimimise artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatakse riigiabina igasugust liikmesriigi poolt antavat rahalist abi, mis soodustab teatavaid ettevõtjaid ning seeläbi kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Käesolevas otsuses käsitletavad meetmed (garantiid, intressitoetused, Andaluusia piirkonna laen ja otsemaksed A NOVO töötajatele) hõlmavad riigi ressursside kasutamist. Kuna meetmeid rakendab Andaluusia autonoomne piirkond, on need seotud asjaomase liikmesriigiga.

| (18) | Meetmed ei tohi anda abisaajale eelist, mis tal tavapärastes turutingimustes puuduks. Garantii loob vastavalt komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (5) punkti 3.2 alapunktile a sellise eelise juhul, kui abisaaja on finantsraskustes. Samuti võib olla tegu eelisega Andaluusia piirkonnalt saadud laenu puhul. Nimelt kahtleb komisjon, kas kõnealuse laenu andmisel kohaldatud turumäär vastab turumäära kindlaksmääramise nõuetele, mis on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (6). Seepärast on tõenäoline, et kõnealused meetmed kujutavad endast konkurentsi kahjustavat riigiabi. |
| --- | --- |

(18)

Meetmed ei tohi anda abisaajale eelist, mis tal tavapärastes turutingimustes puuduks. Garantii loob vastavalt komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (5) punkti 3.2 alapunktile a sellise eelise juhul, kui abisaaja on finantsraskustes. Samuti võib olla tegu eelisega Andaluusia piirkonnalt saadud laenu puhul. Nimelt kahtleb komisjon, kas kõnealuse laenu andmisel kohaldatud turumäär vastab turumäära kindlaksmääramise nõuetele, mis on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (6). Seepärast on tõenäoline, et kõnealused meetmed kujutavad endast konkurentsi kahjustavat riigiabi.

| (19) | Kuigi A NOVO oli 2009. aasta alguses majanduslikes raskustes, kaheldakse selles, kas ettevõtjale oleks üldse saanud anda päästmis- või ümberkorraldusabi, kuna ta kuulus 100 % Prantsusmaa ettevõtjale A NOVO SA, kelle käive oli 2009. aastal ligikaudu 350 miljonit eurot ja puhaskasum 12 miljonit eurot. Suuniste punkti 11 kohaselt on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui teda ei saa saneerida tema omanikelt saadavate vahenditega. Suuremasse kontserni kuuluva äriühingu puhul peab liikmesriik suuniste punkti 13 kohaselt lisaks suutma näidata, et raskused on äriühingusisesed ning nii ulatuslikud, et kontsern ei saa neist ise üle. Hispaania ei ole esitanud teavet, mis võimaldaks teha kindlaks, kas nimetatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(19)

Kuigi A NOVO oli 2009. aasta alguses majanduslikes raskustes, kaheldakse selles, kas ettevõtjale oleks üldse saanud anda päästmis- või ümberkorraldusabi, kuna ta kuulus 100 % Prantsusmaa ettevõtjale A NOVO SA, kelle käive oli 2009. aastal ligikaudu 350 miljonit eurot ja puhaskasum 12 miljonit eurot. Suuniste punkti 11 kohaselt on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui teda ei saa saneerida tema omanikelt saadavate vahenditega. Suuremasse kontserni kuuluva äriühingu puhul peab liikmesriik suuniste punkti 13 kohaselt lisaks suutma näidata, et raskused on äriühingusisesed ning nii ulatuslikud, et kontsern ei saa neist ise üle. Hispaania ei ole esitanud teavet, mis võimaldaks teha kindlaks, kas nimetatud tingimused on täidetud.

| (20) | Ümberkorralduskava puhul kahtleb komisjon selles, kas kava võimaldab taastada ettevõtja pikaajalise elujõulisuse, nagu seda nõutakse suuniste punktides 35 ja 36. Ümberkorralduskavas ei ole kirjeldatud, milliseid sisemisi meetmeid võetakse ettevõtte elujõulisuse ja korralduse parandamiseks. Samuti ei sisalda kava kompensatsioonimeetmeid, mis vähendaksid konkurentide jaoks võimaluse piires abi negatiivset mõju, nt tootmismahu vähendamine (suuniste punktid 38 ja 39). Lisaks ei olnud võimalik kindlaks teha, kas abi suurus ja osatähtsus piirduvad kavandatavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga (suuniste punktid 43 ja 45). Kavas ei osutatud kordagi ka abisaaja oma panusele. |
| --- | --- |

(20)

Ümberkorralduskava puhul kahtleb komisjon selles, kas kava võimaldab taastada ettevõtja pikaajalise elujõulisuse, nagu seda nõutakse suuniste punktides 35 ja 36. Ümberkorralduskavas ei ole kirjeldatud, milliseid sisemisi meetmeid võetakse ettevõtte elujõulisuse ja korralduse parandamiseks. Samuti ei sisalda kava kompensatsioonimeetmeid, mis vähendaksid konkurentide jaoks võimaluse piires abi negatiivset mõju, nt tootmismahu vähendamine (suuniste punktid 38 ja 39). Lisaks ei olnud võimalik kindlaks teha, kas abi suurus ja osatähtsus piirduvad kavandatavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga (suuniste punktid 43 ja 45). Kavas ei osutatud kordagi ka abisaaja oma panusele.

| (21) | Komisjon kahtleb, kas 2005. aasta ümberkorraldusabi puhul peeti kinni ühekordse abi põhimõttest. Vastavalt suuniste punktile 72 ja sellele järgnevatele punktidele ei ole riigiabi lubatud anda juhul, kui viimase päästmis- või ümberkorraldusabi lõppemisest on möödunud alla kümne aasta. Komisjonil ei ole piisavalt teavet selleks, et teha kindlaks, kas Andaluusia autonoomse piirkonna tehtud otsemaksed töötajatele kujutavad endast riigiabi. Juhul kui need maksed tehti üldise sotsiaalkindlustussüsteemi raames, ei saa neid käsitada riigiabina. Juhul kui need maksed oleks tööõigusaktidest või kollektiivlepingutest tulenevalt pidanud tegema ettevõtja ise, on tegu ettevõtja tavapäraste kuludega. Juhul kui riik võtab kõnealused maksed enda kanda, tuleb neid käsitada riigiabina (7). |
| --- | --- |

(21)

Komisjon kahtleb, kas 2005. aasta ümberkorraldusabi puhul peeti kinni ühekordse abi põhimõttest. Vastavalt suuniste punktile 72 ja sellele järgnevatele punktidele ei ole riigiabi lubatud anda juhul, kui viimase päästmis- või ümberkorraldusabi lõppemisest on möödunud alla kümne aasta. Komisjonil ei ole piisavalt teavet selleks, et teha kindlaks, kas Andaluusia autonoomse piirkonna tehtud otsemaksed töötajatele kujutavad endast riigiabi. Juhul kui need maksed tehti üldise sotsiaalkindlustussüsteemi raames, ei saa neid käsitada riigiabina. Juhul kui need maksed oleks tööõigusaktidest või kollektiivlepingutest tulenevalt pidanud tegema ettevõtja ise, on tegu ettevõtja tavapäraste kuludega. Juhul kui riik võtab kõnealused maksed enda kanda, tuleb neid käsitada riigiabina (7).

| (22) | Eespool kirjeldatud põhjused sunnivad kahtlema, kas kõnealust päästmis- ja ümberkorraldusabi saab pidada asjaomaste suunistega kooskõlas olevaks. |
| --- | --- |

(22)

Eespool kirjeldatud põhjused sunnivad kahtlema, kas kõnealust päästmis- ja ümberkorraldusabi saab pidada asjaomaste suunistega kooskõlas olevaks.

III.   HISPAANIA MÄRKUSED

| (23) | 22. oktoobri 2010. aasta kirjaga teatas Hispaania komisjonile, et ta võtab teatatud ümberkorraldusabi tagasi, kuna seda ei ole rakendatud. |
| --- | --- |

(23)

22. oktoobri 2010. aasta kirjaga teatas Hispaania komisjonile, et ta võtab teatatud ümberkorraldusabi tagasi, kuna seda ei ole rakendatud.

| (24) | Seoses 2009. aasta mais antud päästmisabiga märkis Hispaania, et Andaluusia Innovatsiooni- ja Arendusamet (IDEA) kiitis 19. jaanuaril 2009 heaks riskitehingu, millega ettevõtjale anti veel päästmisabi kuuekuulise tähtajaga garantii kujul summas 1,5 miljoni eurot. Kõnealune garantii võimaldas ettevõtjal saada 21. mail 2009 kapitaliturult 1 875 000 euro suuruse laenu. Laen leevendas ettevõtja likviidsusraskusi, mis oleksid vastasel korral toonud kaasa pankroti, ja andis ettevõtjale piisavalt manööverdamisruumi uue ümberkorralduskava väljatöötamiseks. Uus ümberkorralduskava hõlmas meetmeid ettevõtja elujõulisuse tagamiseks olukorras, kus finantseerimisasutused olid tervikuna hakanud ootamatult piirama laenuandmist. |
| --- | --- |

(24)

Seoses 2009. aasta mais antud päästmisabiga märkis Hispaania, et Andaluusia Innovatsiooni- ja Arendusamet (IDEA) kiitis 19. jaanuaril 2009 heaks riskitehingu, millega ettevõtjale anti veel päästmisabi kuuekuulise tähtajaga garantii kujul summas 1,5 miljoni eurot. Kõnealune garantii võimaldas ettevõtjal saada 21. mail 2009 kapitaliturult 1 875 000 euro suuruse laenu. Laen leevendas ettevõtja likviidsusraskusi, mis oleksid vastasel korral toonud kaasa pankroti, ja andis ettevõtjale piisavalt manööverdamisruumi uue ümberkorralduskava väljatöötamiseks. Uus ümberkorralduskava hõlmas meetmeid ettevõtja elujõulisuse tagamiseks olukorras, kus finantseerimisasutused olid tervikuna hakanud ootamatult piirama laenuandmist.

| (25) | Hispaania väitis, et kõnealust garantiid ei saa käsitada abina, kuna see ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust. Abisaaja osutatavad kohalikud müügijärgsed teenused piirduvad Hispaania territooriumiga. Seega ei kahjusta abi riikidevahelist kaubandust ega takista märkimisväärselt välismaiste konkurentide tegevust Hispaania turul. Samuti ei anna abi alust müügijärgsete teenuste osutamiseks Hispaania lõpptarbijatele väljaspool Hispaania territooriumi. Kuigi A NOVO kuulub Prantsusmaa kontserni A NOVO S.A., kellel on oluline koht müügijärgsete teenuste osutamise turul Euroopas, on kaubandusele avalduv kaudne mõju pigem teoreetiline. Isegi äärmisel juhul jääks see mõju nii tühiseks, et ei moonutaks märgatavalt konkurentsisuhteid nimetatud kontserni ja tema konkurentide vahel, arvestades abi väikest mahtu võrreldes A NOVO S.A. käibega, mis ulatus 2009. aastal 366 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(25)

Hispaania väitis, et kõnealust garantiid ei saa käsitada abina, kuna see ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust. Abisaaja osutatavad kohalikud müügijärgsed teenused piirduvad Hispaania territooriumiga. Seega ei kahjusta abi riikidevahelist kaubandust ega takista märkimisväärselt välismaiste konkurentide tegevust Hispaania turul. Samuti ei anna abi alust müügijärgsete teenuste osutamiseks Hispaania lõpptarbijatele väljaspool Hispaania territooriumi. Kuigi A NOVO kuulub Prantsusmaa kontserni A NOVO S.A., kellel on oluline koht müügijärgsete teenuste osutamise turul Euroopas, on kaubandusele avalduv kaudne mõju pigem teoreetiline. Isegi äärmisel juhul jääks see mõju nii tühiseks, et ei moonutaks märgatavalt konkurentsisuhteid nimetatud kontserni ja tema konkurentide vahel, arvestades abi väikest mahtu võrreldes A NOVO S.A. käibega, mis ulatus 2009. aastal 366 miljoni euroni.

| (26) | Hispaania ametiasutused märkisid, et 21. mail 2009 ettevõtjale antud 1,875 miljoni euro suurune pangalaen, millele Andaluusia piirkondlik omavalitsus andis 80 % garantii iga-aastase garantiipreemiaga 1,5 %, oli intressimäära poolest võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatele ettevõtjatele antud laenudega. Laenu intressimäär oli 2,88 %, samal ajal kui komisjoni avaldatud 2009. aasta mai viitemäär oli 2,22 % (8). Vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (9) on heas majanduslikus olukorras olevatele ettevõtjatele (reiting AAA – A) antavate suure garantiiga laenude suhtes kohaldatav intressimarginaal 60 baaspunkti. Selle meetodi kohaselt oleks intressimäär piirdunud 2,82 protsendiga. Garantii andmise otsuses oli garantii tähtajaks määratud kuus kuud alates laenu andmisest. |
| --- | --- |

(26)

Hispaania ametiasutused märkisid, et 21. mail 2009 ettevõtjale antud 1,875 miljoni euro suurune pangalaen, millele Andaluusia piirkondlik omavalitsus andis 80 % garantii iga-aastase garantiipreemiaga 1,5 %, oli intressimäära poolest võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatele ettevõtjatele antud laenudega. Laenu intressimäär oli 2,88 %, samal ajal kui komisjoni avaldatud 2009. aasta mai viitemäär oli 2,22 % (8). Vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (9) on heas majanduslikus olukorras olevatele ettevõtjatele (reiting AAA – A) antavate suure garantiiga laenude suhtes kohaldatav intressimarginaal 60 baaspunkti. Selle meetodi kohaselt oleks intressimäär piirdunud 2,82 protsendiga. Garantii andmise otsuses oli garantii tähtajaks määratud kuus kuud alates laenu andmisest.

| (27) | Hispaania ametiasutused kinnitasid ühtlasi, et garantii oli põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega ja sellel ei olnud lubamatut kahjulikku kõrvalmõju teistele liikmesriikidele kooskõlas suuniste punkti 25 alapunktiga b. Ettevõttes oli ametlikult 527 töötajat. Ettevõtte pankrott või sulgemine oleks mõjutanud mitte ainult kõnealuseid töötajaid, vaid ka mitutsadat kaudset töökohta. Töötajaskonna vanuselisest struktuurist tulenevalt oleks suurel osal töötajatest olnud raske leida uut töökohta. Kuna töötuse määr on Andaluusias suur (Málagas 30 %), oleks ettevõtte sulgemisel olnud väga rasked sotsiaalsed tagajärjed. Hispaania leiab samuti, et müügijärgselt osutatavate parandusteenuste piirkondlikku iseloomu arvestades ei ole lubamatu kahjuliku kõrvalmõju avaldamine teistele liikmesriikidele tõenäoline. |
| --- | --- |

(27)

Hispaania ametiasutused kinnitasid ühtlasi, et garantii oli põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega ja sellel ei olnud lubamatut kahjulikku kõrvalmõju teistele liikmesriikidele kooskõlas suuniste punkti 25 alapunktiga b. Ettevõttes oli ametlikult 527 töötajat. Ettevõtte pankrott või sulgemine oleks mõjutanud mitte ainult kõnealuseid töötajaid, vaid ka mitutsadat kaudset töökohta. Töötajaskonna vanuselisest struktuurist tulenevalt oleks suurel osal töötajatest olnud raske leida uut töökohta. Kuna töötuse määr on Andaluusias suur (Málagas 30 %), oleks ettevõtte sulgemisel olnud väga rasked sotsiaalsed tagajärjed. Hispaania leiab samuti, et müügijärgselt osutatavate parandusteenuste piirkondlikku iseloomu arvestades ei ole lubamatu kahjuliku kõrvalmõju avaldamine teistele liikmesriikidele tõenäoline.

| (28) | Lisaks väitsid Hispaania ametiasutused, et on täidetud suuniste punkti 25 alapunktis c sätestatud tingimused, mida kohaldatakse teatamata abi korral ja mille kohaselt peab liikmesriik edastama ümberkorraldamiskava või tõendi garantii lõppemise kohta hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabi esmakordset rakendamist. Pärast päästmisabi andmist 21. mail 2009 edastas Hispaania 16. oktoobril 2009 ümberkorralduskava ja teatas ettenähtud ümberkorraldusabist. Seega pidas ta kinni kuuekuulisest tähtajast, mida arvestatakse alates päästmisabi andmisest. Hispaania kinnitas samuti, et riigigarantii kestus piirdub kuue kuuga. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks väitsid Hispaania ametiasutused, et on täidetud suuniste punkti 25 alapunktis c sätestatud tingimused, mida kohaldatakse teatamata abi korral ja mille kohaselt peab liikmesriik edastama ümberkorraldamiskava või tõendi garantii lõppemise kohta hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabi esmakordset rakendamist. Pärast päästmisabi andmist 21. mail 2009 edastas Hispaania 16. oktoobril 2009 ümberkorralduskava ja teatas ettenähtud ümberkorraldusabist. Seega pidas ta kinni kuuekuulisest tähtajast, mida arvestatakse alates päästmisabi andmisest. Hispaania kinnitas samuti, et riigigarantii kestus piirdub kuue kuuga.

| (29) | Ühtlasi kinnitasid Hispaania ametiasutused, et abi piirdus vastavalt suuniste punkti 25 alapunktis d esitatud nõuetele summaga, mis oli vajalik äriühingu tegevuse jätkamiseks nende kuue kuu jooksul, milleks abi oli lubatud. Abisumma arvutamisel võeti aluseks kuue kuu likviidsusvajadused ja kassapuudujääk, mida kajastab alljärgnev kuue kuu rahavoogude tabel, mille ettevõtja esitas päästmisabitaotluse raames:











  (eurodes) |
| --- | --- |
| | 1. kuu | 2. kuu | 3. kuu | 4. kuu | 5. kuu | 6. kuu |
| Tulu | 1 440 998,00 | 1 685 785,00 | 1 586 880,00 | 1 403 600,00 | 1 405 920,00 | 1 549 760,00 |
| Kulu | 1 632 677,00 | 4 231 415,00 | 2 631 987,00 | 2 684 834,00 | 1 754 309,00 | 1 504 723,00 |
| Kuu saldo | – 191 679,00 | –2 545 630,00 | –1 045 107,00 | –1 281 234,00 | – 348 389,00 | 45 037,00 |
| Kumulatiivne saldo | – 191 679,00 | –2 737 309,00 | –3 782 416,00 | –5 063 650,00 | –5 412 039,00 | –5 367 002,00 |

(29)

Ühtlasi kinnitasid Hispaania ametiasutused, et abi piirdus vastavalt suuniste punkti 25 alapunktis d esitatud nõuetele summaga, mis oli vajalik äriühingu tegevuse jätkamiseks nende kuue kuu jooksul, milleks abi oli lubatud. Abisumma arvutamisel võeti aluseks kuue kuu likviidsusvajadused ja kassapuudujääk, mida kajastab alljärgnev kuue kuu rahavoogude tabel, mille ettevõtja esitas päästmisabitaotluse raames:

(eurodes)

1. kuu

2. kuu

3. kuu

4. kuu

5. kuu

6. kuu

Tulu

1 440 998,00

1 685 785,00

1 586 880,00

1 403 600,00

1 405 920,00

1 549 760,00

Kulu

1 632 677,00

4 231 415,00

2 631 987,00

2 684 834,00

1 754 309,00

1 504 723,00

Kuu saldo

– 191 679,00

–2 545 630,00

–1 045 107,00

–1 281 234,00

– 348 389,00

45 037,00

Kumulatiivne saldo

– 191 679,00

–2 737 309,00

–3 782 416,00

–5 063 650,00

–5 412 039,00

–5 367 002,00

| (30) | Nende andmete põhjal järeldasid Hispaania ametiasutused, et ettevõtja vajab 1 875 000 eurot, hoolimata negatiivsete rahavoogude suurest mahust (– 5 367 002 eurot). Abisumma kindlaksmääramiseks võtsid ametiasutused ka arvesse suuniste lisas esitatud valemi abil saadud tulemust. Arvutus toimus järgmiselt: | 2008. aasta EBIT (tulu ilma intresside ja maksudeta): – 4 212 036 eurot |
| --- | --- | --- |

(30)

Nende andmete põhjal järeldasid Hispaania ametiasutused, et ettevõtja vajab 1 875 000 eurot, hoolimata negatiivsete rahavoogude suurest mahust (– 5 367 002 eurot). Abisumma kindlaksmääramiseks võtsid ametiasutused ka arvesse suuniste lisas esitatud valemi abil saadud tulemust. Arvutus toimus järgmiselt:

2008. aasta EBIT (tulu ilma intresside ja maksudeta): – 4 212 036 eurot

| | 2008. aasta kulum: 437 201 eurot |
| --- | --- |

2008. aasta kulum: 437 201 eurot

| | 2008. aasta käibekapital: (käibevara 7 686 473 eurot – käibekohustused 10 446 997 eurot) = – 2 760 524 eurot |
| --- | --- |

2008. aasta käibekapital: (käibevara 7 686 473 eurot – käibekohustused 10 446 997 eurot) = – 2 760 524 eurot

| | 2007. aasta käibekapital: (käibevara 11 748 449 eurot – käibekohustused 10 958 960 eurot) = 789 489 eurot |
| --- | --- |

2007. aasta käibekapital: (käibevara 11 748 449 eurot – käibekohustused 10 958 960 eurot) = 789 489 eurot

| | (käibekapitalt – käibekapitalt-1) = – 3 550 013 eurot |
| --- | --- |

(käibekapitalt – käibekapitalt-1) = – 3 550 013 eurot

| | [EBITt + kulumt + (käibekapitalt – käibekapitalt-1)]/2 |
| --- | --- |

[EBITt + kulumt + (käibekapitalt – käibekapitalt-1)]/2

| | = [– 4 212 036 eurot + 437 201 eurot + – 3 550 013 eurot]/2 = – 3 662 424 eurot |
| --- | --- |

= [– 4 212 036 eurot + 437 201 eurot + – 3 550 013 eurot]/2 = – 3 662 424 eurot

Päästmisabi ülemmäär (pool abi andmisele eelnenud aasta põhitegevuse negatiivsest rahavoost) oli seega 3 662 424 eurot. Kuna Hispaania riigigarantiiga laenu summa jäi sellest ülemmäärast tunduvalt allapoole, võib järeldada, et abi anti ainult vajalikus ulatuses.

| (31) | Hispaania väitis, et kuigi A NOVO kuulub 100 % Prantsusmaa kontsernile A NOVO S.A., kelle käive on umbes 350 miljonit eurot, saab teda käsitada raskustes oleva äriühinguna, kellele võib anda päästmis- ja ümberkorraldusabi, sest raskused on äriühingusisesed ja nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle. Raskused olid äriühingusisesed, sest need tulenesid ainult A NOVO tegevusest, eelkõige tema üleminekust tootmistegevuselt teenuste osutamisele. Seejuures ei olnud raskused tingitud kontserni omavolilisest kulude paigutusest. Kontsern ise ei oleks olnud suuteline kõnealustest rahalistest raskustest üle saama. Nagu selgub kontserni A NOVO S.A. ja ettevõtja A NOVO Comlink España 2008. ja 2009. aasta rahavoogude andmetest, kannatas emaettevõtja ise 2008. aasta lõpus, mil A NOVO raskused muutusid nii suureks, et tekkis vajadus päästmisabi järele, samuti rahalise surve all:









  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Kontsern A NOVO S.A. (Prantsusmaa) | A NOVO (Hispaania) |
| 2008 | 2009 | 2008 | 2009 |
| Käive | 350 | 366 | 14,9 | 15,5 |
| Kasum | –17 | 12 | –3,9 | –0,3 |
| Omavahendid | 45 | 53 | 0 | 1,8 |
| Lühiajalised kohustused | 28 | 18 | 3,4 | 2 |
| Pikaajalised kohustused | 56 | 51 | 0,6 | 0,7 |
| Rahakäive | –0,3 | 2 | –0,6 | –0,9 |
| Aktiva | 230 | 225 | 14,2 | 13,4 |

(31)

Hispaania väitis, et kuigi A NOVO kuulub 100 % Prantsusmaa kontsernile A NOVO S.A., kelle käive on umbes 350 miljonit eurot, saab teda käsitada raskustes oleva äriühinguna, kellele võib anda päästmis- ja ümberkorraldusabi, sest raskused on äriühingusisesed ja nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle. Raskused olid äriühingusisesed, sest need tulenesid ainult A NOVO tegevusest, eelkõige tema üleminekust tootmistegevuselt teenuste osutamisele. Seejuures ei olnud raskused tingitud kontserni omavolilisest kulude paigutusest. Kontsern ise ei oleks olnud suuteline kõnealustest rahalistest raskustest üle saama. Nagu selgub kontserni A NOVO S.A. ja ettevõtja A NOVO Comlink España 2008. ja 2009. aasta rahavoogude andmetest, kannatas emaettevõtja ise 2008. aasta lõpus, mil A NOVO raskused muutusid nii suureks, et tekkis vajadus päästmisabi järele, samuti rahalise surve all:

(miljonites eurodes)

Kontsern A NOVO S.A. (Prantsusmaa)

A NOVO (Hispaania)

2008

2009

2008

2009

Käive

350

366

14,9

15,5

Kasum

–17

12

–3,9

–0,3

Omavahendid

45

53

0

1,8

Lühiajalised kohustused

28

18

3,4

2

Pikaajalised kohustused

56

51

0,6

0,7

Rahakäive

–0,3

2

–0,6

–0,9

Aktiva

230

225

14,2

13,4

Üheks kontserni 17 miljoni euro suuruse kahjumi põhjuseks oli tema seotus ettevõtjaga A NOVO España. Kontsern A NOVO S.A. toetas oma Hispaania tütarettevõtjat oluliste summadega: 2006. aastal 2,123 miljoni euroga ja 2009. aastal 2,060 miljoni euroga. Vajadus kontserni võlad ajatada põhjustas 2009. aastal taas rahalise surve.

| (32) | Mis puutub ühekordse abi põhimõttest kinnipidamisse 2005. aasta ümberkorraldusabi puhul, siis Hispaania ametiasutuste väitel võimaldati 224 töötajale osalist vanaduspensioni pärast seda, kui nende töölepingud olid peatatud vastavalt ajutisele tööhõive reguleerimise kavale (Expediente de Regulación Temporal de Empleo – ERTE). Kõnealuse kavaga ette nähtud töölepingute peatamine 224 töötajaga vastas kehtivatele tööõigusaktidele, eriti 24. märtsi 1995. aasta kuningliku dekreediga 1/1995 vastu võetud tööseaduse (Estatuto de los Trabajadores) artiklile 45 (10). |
| --- | --- |

(32)

Mis puutub ühekordse abi põhimõttest kinnipidamisse 2005. aasta ümberkorraldusabi puhul, siis Hispaania ametiasutuste väitel võimaldati 224 töötajale osalist vanaduspensioni pärast seda, kui nende töölepingud olid peatatud vastavalt ajutisele tööhõive reguleerimise kavale (Expediente de Regulación Temporal de Empleo – ERTE). Kõnealuse kavaga ette nähtud töölepingute peatamine 224 töötajaga vastas kehtivatele tööõigusaktidele, eriti 24. märtsi 1995. aasta kuningliku dekreediga 1/1995 vastu võetud tööseaduse (Estatuto de los Trabajadores) artiklile 45 (10).

| (33) | Tööseaduse artikli 45 lõike 1 kohaselt võib töölepingu peatada majanduslikel, tehnilistel, korralduslikel või tootmispõhjustel. Sama artikli lõikes 2 on sätestatud, et lepingu peatamine vabastab nii töötamise kui ka töötasu maksmise kohustusest. Seejuures saavad töötajad töötu abiraha vastavalt 20. juuni 1994. aasta seadusandliku kuningliku dekreediga 1/1994 (11) vastu võetud sotsiaalkindlustuse üldseaduse (Ley General de la Seguridad Social) artikli 208 lõike 1 punktile a. Kõnealuse kuningliku dekreediga vastu võetud sotsiaalkindlustuse üldseaduse uuesti sõnastatud teksti artikli 214 lõike 2 kohaselt peab tööandja tasuma tööandja sotsiaalkindlustusmaksed ning riiklik sotsiaalkindlustusamet (Instituto Nacional de la Seguridad Social – INSS) töövõtja sotsiaalkindlustusmaksed. |
| --- | --- |

(33)

Tööseaduse artikli 45 lõike 1 kohaselt võib töölepingu peatada majanduslikel, tehnilistel, korralduslikel või tootmispõhjustel. Sama artikli lõikes 2 on sätestatud, et lepingu peatamine vabastab nii töötamise kui ka töötasu maksmise kohustusest. Seejuures saavad töötajad töötu abiraha vastavalt 20. juuni 1994. aasta seadusandliku kuningliku dekreediga 1/1994 (11) vastu võetud sotsiaalkindlustuse üldseaduse (Ley General de la Seguridad Social) artikli 208 lõike 1 punktile a. Kõnealuse kuningliku dekreediga vastu võetud sotsiaalkindlustuse üldseaduse uuesti sõnastatud teksti artikli 214 lõike 2 kohaselt peab tööandja tasuma tööandja sotsiaalkindlustusmaksed ning riiklik sotsiaalkindlustusamet (Instituto Nacional de la Seguridad Social – INSS) töövõtja sotsiaalkindlustusmaksed.

| (34) | Pärast seda, kui tööhõive reguleerimise kava raames lepingute peatamiseks ette nähtud ajavahemik oli lõppenud, naasid töötajad ettevõttesse, kuid võtsid osalise vanaduspensioni, mille kohaselt nad töötavad ainult 15 % algses töölepingus sätestatud tööajast. Ettevõtja maksab neile 15 % palgast ja tasub sotsiaalkindlustusmaksed. Hispaania ametiasutused väidavad, et nii kõnealune meede kui ka seda täiendavad finantsmeetmed, mis Andaluusia piirkondliku omavalitsuse tööhõiveamet on vastu võtnud 2005. aasta tööhõive reguleerimise kava raames ja 18. juuli 2005. aasta kokkuleppe alusel ettevõtja A NOVO COMLINK S.L. elujõulisuse taastamise kava üldpõhimõtete ja kohustuste kohta, on kooskõlas kehtivate tööõigusaktidega, eriti tööseaduse artikliga 51 ja sellele järgnevate artiklitega, töö- ja sotsiaalkindlustusministeeriumi 19. jaanuari kuningliku dekreediga 43/1996, millega võetakse vastu tööhõive reguleerimise menetluste kord ja töötajate kollektiivse üleviimise käsitlemisel haldusasutustes kohaldatav kord (Reglamento de los procedimientos de regulación de empleo y de actuación administrativa en materia de translados colectivos), (12)22. detsembri kuningliku dekreediga 2064/1995, millega võetakse vastu sotsiaalkindlustusmaksete tegemise ja muude sotsiaalkindlustuskohustuste täitmise üldkord (Reglamento General sobre cotización y liquidación de otros derechos de la Seguridad Social), (13) ning kollektiivse elukindlustuslepinguga, mis on otsene täiendav meede töötajate isiklikuks toetamiseks kohanemisel osalisele vanaduspensionile üleminekuga kaasnevate tagajärgedega vastavalt 8. oktoobri kindlustuslepinguseadusele 50/1980 (Ley de Contrato de Seguro) (14). |
| --- | --- |

(34)

Pärast seda, kui tööhõive reguleerimise kava raames lepingute peatamiseks ette nähtud ajavahemik oli lõppenud, naasid töötajad ettevõttesse, kuid võtsid osalise vanaduspensioni, mille kohaselt nad töötavad ainult 15 % algses töölepingus sätestatud tööajast. Ettevõtja maksab neile 15 % palgast ja tasub sotsiaalkindlustusmaksed. Hispaania ametiasutused väidavad, et nii kõnealune meede kui ka seda täiendavad finantsmeetmed, mis Andaluusia piirkondliku omavalitsuse tööhõiveamet on vastu võtnud 2005. aasta tööhõive reguleerimise kava raames ja 18. juuli 2005. aasta kokkuleppe alusel ettevõtja A NOVO COMLINK S.L. elujõulisuse taastamise kava üldpõhimõtete ja kohustuste kohta, on kooskõlas kehtivate tööõigusaktidega, eriti tööseaduse artikliga 51 ja sellele järgnevate artiklitega, töö- ja sotsiaalkindlustusministeeriumi 19. jaanuari kuningliku dekreediga 43/1996, millega võetakse vastu tööhõive reguleerimise menetluste kord ja töötajate kollektiivse üleviimise käsitlemisel haldusasutustes kohaldatav kord (Reglamento de los procedimientos de regulación de empleo y de actuación administrativa en materia de translados colectivos), (12)22. detsembri kuningliku dekreediga 2064/1995, millega võetakse vastu sotsiaalkindlustusmaksete tegemise ja muude sotsiaalkindlustuskohustuste täitmise üldkord (Reglamento General sobre cotización y liquidación de otros derechos de la Seguridad Social), (13) ning kollektiivse elukindlustuslepinguga, mis on otsene täiendav meede töötajate isiklikuks toetamiseks kohanemisel osalisele vanaduspensionile üleminekuga kaasnevate tagajärgedega vastavalt 8. oktoobri kindlustuslepinguseadusele 50/1980 (Ley de Contrato de Seguro) (14).

IV.   HINDAMINE

1.   Teatatud ümberkorraldusabi tagasivõtmine Hispaania poolt

| (35) | Teatatud ümberkorraldusabi tagasivõtmise tulemusena ei ole menetluse jätkamiseks ümberkorralduskava suhtes enam põhjust. Teatatud abi tagasivõtmine ei mõjuta siiski menetluse seda osa, mis on seotud teatamata jäetud päästmisabi rakendamisega. |
| --- | --- |

(35)

Teatatud ümberkorraldusabi tagasivõtmise tulemusena ei ole menetluse jätkamiseks ümberkorralduskava suhtes enam põhjust. Teatatud abi tagasivõtmine ei mõjuta siiski menetluse seda osa, mis on seotud teatamata jäetud päästmisabi rakendamisega.

2.   2009. aasta päästmisabi

| (36) | Hispaania ametiasutustelt saadud vastuste põhjal võib kinnitada, et päästmisabi on kooskõlas artikli 107 lõike 3 punktiga c, sest raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste asjaomased tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(36)

Hispaania ametiasutustelt saadud vastuste põhjal võib kinnitada, et päästmisabi on kooskõlas artikli 107 lõike 3 punktiga c, sest raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste asjaomased tingimused on täidetud.

| (37) | Meedet tuleb käsitada abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selleks et tegu oleks riigiabiga, peab meede andma abisaajale eelise, mis tal tavapärastes turutingimustes puuduks ning ähvardaks kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Tuleb võtta arvesse, et vastavalt komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) punkti 3.2 alapunktile a käsitatakse garantiid eelise andmisena juhul, kui abisaaja on finantsraskustes. Komisjon leiab, et kõnealusel juhul annab garantii abisaajale eelise, sest see parandas tema olukorda võrreldes konkurentidega. Seega võib meede moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(37)

Meedet tuleb käsitada abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selleks et tegu oleks riigiabiga, peab meede andma abisaajale eelise, mis tal tavapärastes turutingimustes puuduks ning ähvardaks kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Tuleb võtta arvesse, et vastavalt komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) punkti 3.2 alapunktile a käsitatakse garantiid eelise andmisena juhul, kui abisaaja on finantsraskustes. Komisjon leiab, et kõnealusel juhul annab garantii abisaajale eelise, sest see parandas tema olukorda võrreldes konkurentidega. Seega võib meede moonutada konkurentsi.

| (38) | Hispaania ametiasutused väidavad, et meede ei mõjuta kuidagi liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt ei sõltu siiski liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine osutatava teenuse kohalikust või piirkondlikust laadist või asjasse puutuva tegevusvaldkonna olulisusest (15). Lisaks kaubeldakse A NOVO osutatavate müügijärgsete teenustega vabalt kogu ELis. Kõnealust liiki teenuseid osutavate ettevõtete omanikud tegutsevad sageli mitmes liikmesriigis. See on ka nii ettevõtja A NOVO puhul, kes kuulub Prantsusmaa kontserni A NOVO S.A., kellel on oluline koht müügijärgsete teenuste osutamise turul Euroopas ja muudel turgudel. A NOVO osutatavaid teenuseid võiks sama hästi osutada ka teised Euroopa ettevõtjad, kellel on tütarettevõtja Hispaanias. Samuti võib juhtuda, et teiste liikmesriikide ettevõtjad, kes kaaluvad võimalust tegevuse alustamiseks Hispaanias, et osutada seal nimetatud liiki teenuseid, loobuvad oma kavatsusest teenuste tõttu, mida ettevõtjal A NOVO on võimalik osutada tänu saadud abile. Seega võib isegi väike abisumma mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, eriti kui sellest oleneb A NOVO tegevuse jätkumine. Abi võib tugevdada ka Prantsusmaa emaettevõtjat. Sellest tulenevalt tuleb antud päästmisabi käsitada riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuna meedet rakendab Andaluusia piirkondlik omavalitsus, on see seotud asjaomase liikmesriigiga. |
| --- | --- |

(38)

Hispaania ametiasutused väidavad, et meede ei mõjuta kuidagi liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt ei sõltu siiski liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine osutatava teenuse kohalikust või piirkondlikust laadist või asjasse puutuva tegevusvaldkonna olulisusest (15). Lisaks kaubeldakse A NOVO osutatavate müügijärgsete teenustega vabalt kogu ELis. Kõnealust liiki teenuseid osutavate ettevõtete omanikud tegutsevad sageli mitmes liikmesriigis. See on ka nii ettevõtja A NOVO puhul, kes kuulub Prantsusmaa kontserni A NOVO S.A., kellel on oluline koht müügijärgsete teenuste osutamise turul Euroopas ja muudel turgudel. A NOVO osutatavaid teenuseid võiks sama hästi osutada ka teised Euroopa ettevõtjad, kellel on tütarettevõtja Hispaanias. Samuti võib juhtuda, et teiste liikmesriikide ettevõtjad, kes kaaluvad võimalust tegevuse alustamiseks Hispaanias, et osutada seal nimetatud liiki teenuseid, loobuvad oma kavatsusest teenuste tõttu, mida ettevõtjal A NOVO on võimalik osutada tänu saadud abile. Seega võib isegi väike abisumma mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, eriti kui sellest oleneb A NOVO tegevuse jätkumine. Abi võib tugevdada ka Prantsusmaa emaettevõtjat. Sellest tulenevalt tuleb antud päästmisabi käsitada riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuna meedet rakendab Andaluusia piirkondlik omavalitsus, on see seotud asjaomase liikmesriigiga.

| (39) | A NOVO on raskustes olev äriühing suuniste punkti 13 tähenduses, hoolimata sellest, et ta kuulub suuremasse kontserni. Hispaania tõendas, et tekkinud raskused ei olnud tingitud kontserni omavolilisest kulude paigutusest, vaid olid äriühingusisesed. Raskused tulenesid ettevõtja tegevuse ümberkorraldamisest abi andmisele eelnenud aastatel. Kontsern ise ei oleks olnud suuteline kõnealustest raskustest üle saama, sest päästmisabi andmise ajal oli ka tema märkimisväärse rahalise surve all. Kontsern oli investeerinud 2006. aastal A NOVOsse 2,123 miljonit eurot ning langes 2008. aastal samuti kahjumisse. 2009. aastal tegi ta ettevõttesse 2,060 miljoni euro suuruse kapitalisüsti. |
| --- | --- |

(39)

A NOVO on raskustes olev äriühing suuniste punkti 13 tähenduses, hoolimata sellest, et ta kuulub suuremasse kontserni. Hispaania tõendas, et tekkinud raskused ei olnud tingitud kontserni omavolilisest kulude paigutusest, vaid olid äriühingusisesed. Raskused tulenesid ettevõtja tegevuse ümberkorraldamisest abi andmisele eelnenud aastatel. Kontsern ise ei oleks olnud suuteline kõnealustest raskustest üle saama, sest päästmisabi andmise ajal oli ka tema märkimisväärse rahalise surve all. Kontsern oli investeerinud 2006. aastal A NOVOsse 2,123 miljonit eurot ning langes 2008. aastal samuti kahjumisse. 2009. aastal tegi ta ettevõttesse 2,060 miljoni euro suuruse kapitalisüsti.

| (40) | Ettevõtjale antud garantii vastab suuniste punkti 25 alapunktis a sätestatud tingimustele. 1,875 miljoni euro suurune pangalaen, millele Andaluusia piirkondlik omavalitsus andis päästmisabi raames 80 % garantii, oli intressimäära poolest võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatele ettevõtjatele antud laenudega, nagu on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. Ettevõtja tasus laenu eest iga-aastast 1,5 % garantiipreemiat. Garantii kestis kuus kuud pärast laenu andmise kuupäeva. |
| --- | --- |

(40)

Ettevõtjale antud garantii vastab suuniste punkti 25 alapunktis a sätestatud tingimustele. 1,875 miljoni euro suurune pangalaen, millele Andaluusia piirkondlik omavalitsus andis päästmisabi raames 80 % garantii, oli intressimäära poolest võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatele ettevõtjatele antud laenudega, nagu on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. Ettevõtja tasus laenu eest iga-aastast 1,5 % garantiipreemiat. Garantii kestis kuus kuud pärast laenu andmise kuupäeva.

| (41) | Garantii oli vastavalt suuniste punkti 25 alapunktile b põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega ja sellel ei olnud lubamatut kahjulikku kõrvalmõju teistele liikmesriikidele. Komisjon tõdes juba oma otsuses menetluse algatamise kohta, et 527 töötajaga ettevõtja A NOVO majanduslik olukord oli 2008. aastal raske (vt põhjendused 11 ja 12). Kuna töötuse määr on Andaluusias suur, oleksid ettevõtte pankrotil või sulgemisel olnud väga rasked sotsiaalsed tagajärjed. Arvestades müügijärgselt osutatavate parandusteenuste piirkondlikku iseloomu, ei ole lubamatu kahjuliku kõrvalmõju avaldamine teistele liikmesriikidele tõenäoline. |
| --- | --- |

(41)

Garantii oli vastavalt suuniste punkti 25 alapunktile b põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega ja sellel ei olnud lubamatut kahjulikku kõrvalmõju teistele liikmesriikidele. Komisjon tõdes juba oma otsuses menetluse algatamise kohta, et 527 töötajaga ettevõtja A NOVO majanduslik olukord oli 2008. aastal raske (vt põhjendused 11 ja 12). Kuna töötuse määr on Andaluusias suur, oleksid ettevõtte pankrotil või sulgemisel olnud väga rasked sotsiaalsed tagajärjed. Arvestades müügijärgselt osutatavate parandusteenuste piirkondlikku iseloomu, ei ole lubamatu kahjuliku kõrvalmõju avaldamine teistele liikmesriikidele tõenäoline.

| (42) | Samuti on täidetud suuniste punkti 25 alapunktis c sätestatud tingimused, mida kohaldatakse teatamata abi korral ja mille kohaselt peab liikmesriik edastama ümberkorraldamiskava või tõendi garantii lõppemise kohta hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabi esmakordset rakendamist. Pärast päästmisabi saamist 21. mail 2009 esitas A NOVO 10. septembril 2009 ümberkorralduskava koos päästmisabitaotlusega. Hispaania teatas ümberkorralduskavast 16. oktoobril 2009. Riigigarantii lõppes 21. novembril 2009 ja selle kestus piirdus kuue kuuga. |
| --- | --- |

(42)

Samuti on täidetud suuniste punkti 25 alapunktis c sätestatud tingimused, mida kohaldatakse teatamata abi korral ja mille kohaselt peab liikmesriik edastama ümberkorraldamiskava või tõendi garantii lõppemise kohta hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabi esmakordset rakendamist. Pärast päästmisabi saamist 21. mail 2009 esitas A NOVO 10. septembril 2009 ümberkorralduskava koos päästmisabitaotlusega. Hispaania teatas ümberkorralduskavast 16. oktoobril 2009. Riigigarantii lõppes 21. novembril 2009 ja selle kestus piirdus kuue kuuga.

| (43) | Abi piirdus summaga, mis oli vajalik äriühingu tegevuse jätkamiseks nende kuue kuu jooksul, milleks abi oli lubatud, nagu on nõutud suuniste punkti 25 alapunktis d. Abisumma arvutati ettevõtja esitatud kuue kuu likviidsusvajaduste ja kassapuudujäägi põhjal ja oli palju väiksem ülemmäärast, mis on suuniste lisas toodud valemi kohaselt lubatud. Seega võib järeldada, et abisumma piirdus vajaliku miinimumiga vastavalt punkti 25 alapunktile d. |
| --- | --- |

(43)

Abi piirdus summaga, mis oli vajalik äriühingu tegevuse jätkamiseks nende kuue kuu jooksul, milleks abi oli lubatud, nagu on nõutud suuniste punkti 25 alapunktis d. Abisumma arvutati ettevõtja esitatud kuue kuu likviidsusvajaduste ja kassapuudujäägi põhjal ja oli palju väiksem ülemmäärast, mis on suuniste lisas toodud valemi kohaselt lubatud. Seega võib järeldada, et abisumma piirdus vajaliku miinimumiga vastavalt punkti 25 alapunktile d.

| (44) | Mis puutub ühekordse abi põhimõttest kinnipidamisse, siis tõendas Hispaania komisjonile, et riigi ressursside kasutamine 2005. aasta ümberkorraldusabi käigus osale A NOVO töötajatest suunatud sotsiaalmeetmete võtmiseks toimus üldise sotsiaalkindlustussüsteemi raames ja seepärast ei saa seda käsitada riigiabina vastavalt suuniste punktidele 61 ja 63. |
| --- | --- |

(44)

Mis puutub ühekordse abi põhimõttest kinnipidamisse, siis tõendas Hispaania komisjonile, et riigi ressursside kasutamine 2005. aasta ümberkorraldusabi käigus osale A NOVO töötajatest suunatud sotsiaalmeetmete võtmiseks toimus üldise sotsiaalkindlustussüsteemi raames ja seepärast ei saa seda käsitada riigiabina vastavalt suuniste punktidele 61 ja 63.

| (45) | Seega hajutab Hispaania ametiasutuste esitatud teave kahtluse, et ettevõtja A NOVO suhtes rakendatud ajutised abimeetmed ei ole kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c, nagu komisjon avaldas kartust oma otsuses algatada EÜ asutamislepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(45)

Seega hajutab Hispaania ametiasutuste esitatud teave kahtluse, et ettevõtja A NOVO suhtes rakendatud ajutised abimeetmed ei ole kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c, nagu komisjon avaldas kartust oma otsuses algatada EÜ asutamislepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.

V.   JÄRELDUS

| (46) | Kõiki eespool kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes on komisjon otsustanud lõpetada EÜ asutamislepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Komisjoni järelduse kohaselt rakendas Hispaania teatamata päästmisabi eeskirjadevastaselt, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Komisjon võtab päästmisabi meetme kohta siiski vastu positiivse otsuse, sest meede on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. Teatatud ümberkorraldusabi suhtes menetlus lõpetatakse, sest Hispaania on meetme tagasi võtnud ja menetluse jätkamiseks ei ole enam põhjust, |
| --- | --- |

(46)

Kõiki eespool kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes on komisjon otsustanud lõpetada EÜ asutamislepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Komisjoni järelduse kohaselt rakendas Hispaania teatamata päästmisabi eeskirjadevastaselt, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Komisjon võtab päästmisabi meetme kohta siiski vastu positiivse otsuse, sest meede on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. Teatatud ümberkorraldusabi suhtes menetlus lõpetatakse, sest Hispaania on meetme tagasi võtnud ja menetluse jätkamiseks ei ole enam põhjust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mille Hispaania on garantii kujul andnud ettevõtja A NOVO Comlink SL päästmiseks, on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.

Artikkel 2

Kuna Hispaania on ümberkorraldusabimeetme tagasi võtnud, ei ole kõnealuse meetmega seotud menetluse osa enam põhjust jätkata. Seepärast on komisjon otsustanud lõpetada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse nimetatud ümberkorraldusabi suhtes.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 23. märts 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 140, 29.5.2010, lk 25.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Andaluusia autonoomse piirkonna teataja 236, 27.11.2008, lk 6.

3

(4)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

4

(5)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

5

(6)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

6

(7)  Vt ka suuniste punktid 61 ja 63.

7

(8)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

8

(9)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

9

(10)  Hispaania Riigi Teataja 75, 29.3.1995, lk 9654.

10

(11)  Hispaania Riigi Teataja 154, 29.6.1994, lk 20658.

11

(12)  Hispaania Riigi Teataja 44, 20.2.1996, lk 6074.

12

(13)  Hispaania Riigi Teataja 22, 25.1.1996, lk 2295.

13

(14)  Hispaania Riigi Teataja 250, 17.10.1980, lk 23126.

14

(15)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans, EKL 2003, lk I-7747, punkt 82; kohtuasi C-172/03: Heiser/Finanzamt Innsbruck, EKL 2005, lk I-1627, punkt 33.

15

---