# Euroopa Liidu L 164/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.164.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 164 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide23. juuni 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.164.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 164

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide23. juuni 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teatis Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu jõustumise kohta | 1 |
| | | 2012/319/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 7. juuni 2012, Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ettenähtud loetelu) muutmisega | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 537/2012, 22. juuni 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1121/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühtse pindalatoetuse kava kohaldamisega Poola põllumajandustootjate suhtes | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 538/2012, 22. juuni 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 539/2012, 22. juuni 2012, millega määratakse kindlaks rakendusmäärusega (EL) nr 430/2012 avatud pakkumismenetluse raames antava oliiviõli eraladustusabi ülemmäär | 8 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/320/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 25. jaanuar 2012, Kreeka poolt teraviljatootjatele ja teravilja koguvatele kooperatiividele antud abi kohta SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9335 all)

   (
  1
  ) | 10 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teatis Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu jõustumise kohta

1

2012/319/EL

*

Nõukogu otsus, 7. juuni 2012, Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ettenähtud loetelu) muutmisega

2

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 537/2012, 22. juuni 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1121/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühtse pindalatoetuse kava kohaldamisega Poola põllumajandustootjate suhtes

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 538/2012, 22. juuni 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 539/2012, 22. juuni 2012, millega määratakse kindlaks rakendusmäärusega (EL) nr 430/2012 avatud pakkumismenetluse raames antava oliiviõli eraladustusabi ülemmäär

8

OTSUSED

2012/320/EL

*

Komisjoni otsus, 25. jaanuar 2012, Kreeka poolt teraviljatootjatele ja teravilja koguvatele kooperatiividele antud abi kohta SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9335 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9335 all)

1

10

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002) parandused (ELT L 97, 9.4.2008) | 18 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002) parandused (ELT L 97, 9.4.2008)

(ELT L 97, 9.4.2008)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 23.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/1

---

Teatis Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Liidu ja Gruusia vaheline põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitlev leping, (1) mis allkirjastati 14. juulil 2011. aastal Brüsselis, jõustus 1. aprillil 2012.

---

(1)  ELT L 93, 30.3.2012, lk 3.

---

| 23.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/2

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. juuni 2012,

Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ettenähtud loetelu) muutmisega

(2012/319/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (2) (edaspidi „EMP leping”) protokoll nr 31 sisaldab koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust käsitlevaid sätteid ja korda. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (2) (edaspidi „EMP leping”) protokoll nr 31 sisaldab koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust käsitlevaid sätteid ja korda.

| (2) | On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur (3). |
| --- | --- |

(2)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur (3).

| (3) | Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata. Norra osalemise suhtes tuleks võtta arvesse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelist satelliitnavigatsiooni käsitlevat koostöölepingut, (4) eriti selle julgeolekut käsitlevat artiklit 6. Majanduslike piirangute tõttu tuleks Islandi osalemine GNSSi programmides ajutiselt peatada. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata. Norra osalemise suhtes tuleks võtta arvesse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelist satelliitnavigatsiooni käsitlevat koostöölepingut, (4) eriti selle julgeolekut käsitlevat artiklit 6. Majanduslike piirangute tõttu tuleks Islandi osalemine GNSSi programmides ajutiselt peatada.

| (4) | EMP lepingu heaks toimimiseks tuleks EMP lepingu protokolli nr 37 laiendada, et hõlmata määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja haldusnõukogu, ning protokolli nr 31 tuleks muuta, et täpsustada osalemist käsitlev kord. |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingu heaks toimimiseks tuleks EMP lepingu protokolli nr 37 laiendada, et hõlmata määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja haldusnõukogu, ning protokolli nr 31 tuleks muuta, et täpsustada osalemist käsitlev kord.

| (5) | EMP Ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks tuginema lisatud otsuse eelnõule, |
| --- | --- |

(5)

EMP Ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks tuginema lisatud otsuse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu võetav seisukoht EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 ja protokolli nr 37 muutmise ettepanekuga põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP Ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BØDSKOV

---

(1)  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.

3

(4)  ELT L 283, 29.10.2010, lk 12.

4

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2012,

...,

millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ettenähtud loetelu)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga („leping”), eriti selle artikleid 86, 98 ja 101,

ning arvestades järgmist:

| (1) | On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur (1). |
| --- | --- |

(1)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur (1).

| (2) | Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata. Norra osalemise suhtes tuleks võtta arvesse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelist satelliitnavigatsiooni käsitlevat koostöölepingut, (2) eriti selle julgeolekut käsitlevat artiklit 6. Majanduslike piirangute tõttu tuleks Islandi osalemine GNSSi programmides ajutiselt peatada. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata. Norra osalemise suhtes tuleks võtta arvesse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelist satelliitnavigatsiooni käsitlevat koostöölepingut, (2) eriti selle julgeolekut käsitlevat artiklit 6. Majanduslike piirangute tõttu tuleks Islandi osalemine GNSSi programmides ajutiselt peatada.

| (3) | EMP lepingu heaks toimimiseks tuleks EMP lepingu protokolli nr 37 laiendada, et hõlmata määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja haldusnõukogu, ning protokolli nr 31 tuleks muuta, et täpsustada osalemist käsitlev kord, |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingu heaks toimimiseks tuleks EMP lepingu protokolli nr 37 laiendada, et hõlmata määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja haldusnõukogu, ning protokolli nr 31 tuleks muuta, et täpsustada osalemist käsitlev kord,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu protokolli nr 31 artiklit 1 (teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus) muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lõige 8 asendatakse järgmisega:






  „8. | a) | EFTA riigid osalevad täies mahus järgmise liidu õigusaktiga loodud Euroopa GNSSi Agentuuri (edaspidi „agentuur”) töös:






  — | 32010 R 0912: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 912/2010, 22. september 2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 276, 20.10.2010, lk 11). |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.

a)

EFTA riigid osalevad täies mahus järgmise liidu õigusaktiga loodud Euroopa GNSSi Agentuuri (edaspidi „agentuur”) töös:

—

32010 R 0912: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 912/2010, 22. september 2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 276, 20.10.2010, lk 11).

b)

EFTA riigid osalevad punktis a osutatud agentuuri tegevuste rahastamises vastavalt lepingu artikli 82 lõike 1 punktile a ja lepingu protokollile nr 32.

c)

EFTA riigid osalevad täies mahus, kuid ilma hääleõiguseta, Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja haldusnõukogu töös.

d)

Amet on juriidiline isik. Tal on kõigis lepinguosaliste riikides kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt nende riikide õigusele antakse.

e)

EFTA riigid kohaldavad ameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.

f)

Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib ameti tegevdirektor võtta EFTA riikide täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.

g)

Vastavalt lepingu artikli 79 lõikele 3 kohaldatakse käesoleva lõike suhtes lepingu VII osa („Institutsioonilised sätted”), välja arvatud lepingu 3. peatüki osad 1 ja 2.

h)

Nimetatud määruse kohaldamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) agentuuri dokumentide suhtes, sealhulgas kõigi EFTA riike käsitlevate dokumentide suhtes.

i)

Käesoleva lõike kohaldamine Islandi suhtes on peatatud seniks, kuni EMP Ühiskomitee otsustab teisiti.

j)

Käesolevat lõiget ei kohaldata Liechtensteini suhtes.”

| 2. | Lõike 8a punktile a lisatakse järgmine tekst:
  „ , muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32010 R 0912: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 912/2010, 22. september 2010 (ELT L 276, 20.10.2010, lk 11).” |
| --- | --- | --- |

2.

Lõike 8a punktile a lisatakse järgmine tekst:

„ , muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32010 R 0912: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 912/2010, 22. september 2010 (ELT L 276, 20.10.2010, lk 11).”

Artikkel 2

EMP lepingu protokolli nr 37 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punktid 30 ja 31 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.

Punktid 30 ja 31 jäetakse välja.

| 2. | Lisatakse järgmine punkt:






  „34. | Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu (määrus (EL) nr 912/2010). |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse järgmine punkt:

„34.

Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu (määrus (EL) nr 912/2010).

| 35. | Haldusnõukogu (määrus (EL) nr 912/2010).” |
| --- | --- |

35.

Haldusnõukogu (määrus (EL) nr 912/2010).”

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub ...., tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teavitused (3).

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

..., ...

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP Ühiskomitee sekretärid

---

(1)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.

1

(2)  ELT L 283, 29.10.2010, lk 12.

2

(3)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

3

---

MÄÄRUSED

| 23.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 537/2012,

22. juuni 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1121/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühtse pindalatoetuse kava kohaldamisega Poola põllumajandustootjate suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003), (1) eriti selle artikli 142 punkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõikes 1 on sätestatud eeskirjad, mille alusel määratakse kindlaks kõnealuse määruse artikliga 122 ettenähtud ühtse pindalatoetuse kava alla kuuluv uue liikmesriigi põllumajandusmaa. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõikes 1 on sätestatud eeskirjad, mille alusel määratakse kindlaks kõnealuse määruse artikliga 122 ettenähtud ühtse pindalatoetuse kava alla kuuluv uue liikmesriigi põllumajandusmaa.

| (2) | Komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1121/2009 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse määruse IV ja V jaotises sätestatud põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate toetuskavadega) (2) artikli 89 kohaselt on Poola põllumajandusmaa sätestatud kõnealuse määruse VIII lisas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1121/2009 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse määruse IV ja V jaotises sätestatud põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate toetuskavadega) (2) artikli 89 kohaselt on Poola põllumajandusmaa sätestatud kõnealuse määruse VIII lisas.

| (3) | Poola teavitas 22. märtsi 2012. aasta kirjas komisjoni, et ta on uuesti läbi vaadanud oma kasutatava põllumajandusmaa, mis vastab määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõikes 1 osutatud ühtse pindalatoetuse kava tingimustele. Läbivaatamine tulenes 2010. ja 2011. aasta kogemusest, mis omandati seoses ühtse pindalatoetuse kava alusel makstava ühtse pindalatoetuse toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, millest ilmnes, et 30. juunil 2003 heades põllumajanduslikes tingimustes olnud kasutatava põllumajandusmaa osa oli algul arvatust väiksem. Ühtse pindalatoetuse kava alla kuuluvat põllumajandusmaad tuleks seetõttu vähendada 14 000 000 hektarini. |
| --- | --- |

(3)

Poola teavitas 22. märtsi 2012. aasta kirjas komisjoni, et ta on uuesti läbi vaadanud oma kasutatava põllumajandusmaa, mis vastab määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõikes 1 osutatud ühtse pindalatoetuse kava tingimustele. Läbivaatamine tulenes 2010. ja 2011. aasta kogemusest, mis omandati seoses ühtse pindalatoetuse kava alusel makstava ühtse pindalatoetuse toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, millest ilmnes, et 30. juunil 2003 heades põllumajanduslikes tingimustes olnud kasutatava põllumajandusmaa osa oli algul arvatust väiksem. Ühtse pindalatoetuse kava alla kuuluvat põllumajandusmaad tuleks seetõttu vähendada 14 000 000 hektarini.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1121/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1121/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega kavandatud muudatust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012 algavate toetusperioodide suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega kavandatud muudatust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012 algavate toetusperioodide suhtes.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1121/2009 VIII lisas asendatakse Poolat käsitlev rida järgmisega:

| „Poola | 14 000” |
| --- | --- |

„Poola

14 000”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012 algavate toetusperioodidega seotud toetusetaotluste suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

1

(2)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 27.

2

---

| 23.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 538/2012,

22. juuni 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | TR | 62,0 |
| ZZ | 62,0 |
| 0707 00 05 | MK | 18,0 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 56,7 |
| 0709 93 10 | TR | 96,2 |
| ZZ | 96,2 |
| 0805 50 10 | AR | 76,9 |
| TR | 91,2 |
| UY | 109,5 |
| ZA | 99,0 |
| ZZ | 94,2 |
| 0808 10 80 | AR | 123,9 |
| BR | 89,7 |
| CH | 68,9 |
| CL | 103,4 |
| NZ | 118,6 |
| US | 144,7 |
| UY | 61,6 |
| ZA | 96,6 |
| ZZ | 100,9 |
| 0809 10 00 | TR | 205,7 |
| ZZ | 205,7 |
| 0809 29 00 | TR | 339,4 |
| ZZ | 339,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

TR

62,0

ZZ

62,0

0707 00 05

MK

18,0

TR

95,4

ZZ

56,7

0709 93 10

TR

96,2

ZZ

96,2

0805 50 10

AR

76,9

TR

91,2

UY

109,5

ZA

99,0

ZZ

94,2

0808 10 80

AR

123,9

BR

89,7

CH

68,9

CL

103,4

NZ

118,6

US

144,7

UY

61,6

ZA

96,6

ZZ

100,9

0809 10 00

TR

205,7

ZZ

205,7

0809 29 00

TR

339,4

ZZ

339,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 23.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 539/2012,

22. juuni 2012,

millega määratakse kindlaks rakendusmäärusega (EL) nr 430/2012 avatud pakkumismenetluse raames antava oliiviõli eraladustusabi ülemmäär

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti d koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. mai 2012. aasta rakendusmääruses (EL) nr 430/2012 (millega avatakse oliiviõli eraladustusabi pakkumismenetlus) (2) on sätestatud kaks pakkumuste esitamise alaperioodi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. mai 2012. aasta rakendusmääruses (EL) nr 430/2012 (millega avatakse oliiviõli eraladustusabi pakkumismenetlus) (2) on sätestatud kaks pakkumuste esitamise alaperioodi.

| (2) | Vastavalt komisjoni 20. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (3) artikli 13 lõikele 1 määrab komisjon liikmesriikide teatatud pakkumuste põhjal kindlaks abi ülemmäära või ei määra seda kindlaks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 20. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (3) artikli 13 lõikele 1 määrab komisjon liikmesriikide teatatud pakkumuste põhjal kindlaks abi ülemmäära või ei määra seda kindlaks.

| (3) | Esimesel pakkumismenetluse alaperioodil esitatud pakkumuste põhjal on asjakohane määrata kindlaks oliiviõli puhul antava eraladustusabi ülemmäär 19. juuni 2012 lõppeval pakkumuste esitamise alaperioodil. Kõnealuse abi ülemmäära kindlaksmääramine viib rakendusmääruse (EL) nr 430/2012 artikli 1 lõikes 2 osutatud saada oleva üldkoguse ületamiseni. Seepärast määrab komisjon abi maksimumtasemel esitatud pakkumuste puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 13 lõikele 2 kindlaks jaotuskoefitsiendi, et tagada vastavus saada olevale üldkogusele. |
| --- | --- |

(3)

Esimesel pakkumismenetluse alaperioodil esitatud pakkumuste põhjal on asjakohane määrata kindlaks oliiviõli puhul antava eraladustusabi ülemmäär 19. juuni 2012 lõppeval pakkumuste esitamise alaperioodil. Kõnealuse abi ülemmäära kindlaksmääramine viib rakendusmääruse (EL) nr 430/2012 artikli 1 lõikes 2 osutatud saada oleva üldkoguse ületamiseni. Seepärast määrab komisjon abi maksimumtasemel esitatud pakkumuste puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 13 lõikele 2 kindlaks jaotuskoefitsiendi, et tagada vastavus saada olevale üldkogusele.

| (4) | Turu kiireks teavitamiseks ja meetme efektiivse haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Turu kiireks teavitamiseks ja meetme efektiivse haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (5) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmäärusega (EL) nr 430/2012 avatud, 19. juuni 2012 lõppenud pakkumuste esitamise alaperioodil on oliiviõli puhul antava abi ülemmäär määratud kindlaks käesoleva määruse lisas.

2.   Pakkumuste suhtes, mis on esitatud abi maksimumtasemel, kohaldatakse jaotuskoefitsienti 73,37992 %.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 132, 23.5.2012, lk 13.

2

(3)  ELT L 223, 21.8.2008, lk 3.

3

---

LISA

| Toode | Abi ülemmäär
  (eurot tonni kohta päevas) |
| --- | --- |
| Ekstra-neitsioliiviõli | 0,00 |
| Neitsioliiviõli | 0,64 |

Toode

Abi ülemmäär

(eurot tonni kohta päevas)

Ekstra-neitsioliiviõli

0,00

Neitsioliiviõli

0,64

---

OTSUSED

| 23.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/10

---

KOMISJONI OTSUS,

25. jaanuar 2012,

Kreeka poolt teraviljatootjatele ja teravilja koguvatele kooperatiividele antud abi kohta

SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9335 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/320/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt aluslepingu (1) artikli 108 lõike 2 esimesele lõigule ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 18. novembril 2008 laekus komisjonile e-posti teel teave abi kohta, mida Kreeka on väidetavalt andnud teraviljatootjatele ja teravilja koguvatele põllumajanduskooperatiivide liitudele. Abi on väidetavalt antud intressivabade laenude kujul. Oma 21. novembri 2008. aasta kirjaga palus komisjon Kreeka ametiasutustel anda kõnealuse abi kohta teavet. |
| --- | --- |

(1)

18. novembril 2008 laekus komisjonile e-posti teel teave abi kohta, mida Kreeka on väidetavalt andnud teraviljatootjatele ja teravilja koguvatele põllumajanduskooperatiivide liitudele. Abi on väidetavalt antud intressivabade laenude kujul. Oma 21. novembri 2008. aasta kirjaga palus komisjon Kreeka ametiasutustel anda kõnealuse abi kohta teavet.

| (2) | 24. novembri 2008. aasta kirjaga palus komisjon kaebuse esitajal esitada täidetud kaebuse vorm. See laekus komisjonile 8. jaanuaril 2009. |
| --- | --- |

(2)

24. novembri 2008. aasta kirjaga palus komisjon kaebuse esitajal esitada täidetud kaebuse vorm. See laekus komisjonile 8. jaanuaril 2009.

| (3) | Kuna Kreeka ametiasutused ei olnud selleks ajaks komisjoni 21. novembri 2008. aasta kirjale vastanud, saatis komisjon pärast kaebuse vormi laekumist neile 23. jaanuaril 2009 teise kirja, paludes kõne all oleva meetme kohta teavet. Kreeka ametiasutused ei vastanud kirjas määratud tähtajaks, mistõttu komisjon saatis neile 24. märtsil 2009 meeldetuletuse. |
| --- | --- |

(3)

Kuna Kreeka ametiasutused ei olnud selleks ajaks komisjoni 21. novembri 2008. aasta kirjale vastanud, saatis komisjon pärast kaebuse vormi laekumist neile 23. jaanuaril 2009 teise kirja, paludes kõne all oleva meetme kohta teavet. Kreeka ametiasutused ei vastanud kirjas määratud tähtajaks, mistõttu komisjon saatis neile 24. märtsil 2009 meeldetuletuse.

| (4) | 14. mail 2009 saatsid Kreeka ametiasutused komisjonile kirja, mis sisaldas kaebuse aluseks oleva abi kohta väga vähe teavet. 11. juunil 2009 palus komisjon teist korda Kreeka ametiasutustel anda väidetava riigiabi kohta teavet, esitades selle kohta täpsemaid küsimusi. |
| --- | --- |

(4)

14. mail 2009 saatsid Kreeka ametiasutused komisjonile kirja, mis sisaldas kaebuse aluseks oleva abi kohta väga vähe teavet. 11. juunil 2009 palus komisjon teist korda Kreeka ametiasutustel anda väidetava riigiabi kohta teavet, esitades selle kohta täpsemaid küsimusi.

| (5) | 20. juulil 2009 palusid Kreeka ametiasutused kõnealuse teabe esitamise tähtaja pikendamist 30. augustini 2009. Komisjon rahuldas selle palve oma 23. juuli 2009. aasta kirjaga. Kreeka ametiasutused palusid 1. septembril 2009 e-posti teel tähtaega veel ühe kuu võrra pikendada. Komisjon pikendaski seda teist korda 14. septembri 2009. aasta kirjaga kuni 30. septembrini 2009. |
| --- | --- |

(5)

20. juulil 2009 palusid Kreeka ametiasutused kõnealuse teabe esitamise tähtaja pikendamist 30. augustini 2009. Komisjon rahuldas selle palve oma 23. juuli 2009. aasta kirjaga. Kreeka ametiasutused palusid 1. septembril 2009 e-posti teel tähtaega veel ühe kuu võrra pikendada. Komisjon pikendaski seda teist korda 14. septembri 2009. aasta kirjaga kuni 30. septembrini 2009.

| (6) | Rohkem kui kaks kuud pärast määratud tähtaega ei olnud komisjon ikka veel Kreeka ametiasutustelt vastust saanud, mistõttu ta saatis neile 1. detsembril 2009 meeldetuletuse, andes kõnealuse teabe esitamiseks ühe kuu. Meeldetuletuses juhtis komisjon Kreeka ametiasutuste tähelepanu sellele, et ettenähtud aja jooksul vastamata jätmise korral peab komisjon esitama teabenõude vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2)
   (3) artikli 10 lõikele 3. Peale selle kanti juhtum 26. jaanuari 2010. aasta seisuga teatamata abimeetmete registrisse numbriga NN 3/10. |
| --- | --- |

(6)

Rohkem kui kaks kuud pärast määratud tähtaega ei olnud komisjon ikka veel Kreeka ametiasutustelt vastust saanud, mistõttu ta saatis neile 1. detsembril 2009 meeldetuletuse, andes kõnealuse teabe esitamiseks ühe kuu. Meeldetuletuses juhtis komisjon Kreeka ametiasutuste tähelepanu sellele, et ettenähtud aja jooksul vastamata jätmise korral peab komisjon esitama teabenõude vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2)
   (3) artikli 10 lõikele 3. Peale selle kanti juhtum 26. jaanuari 2010. aasta seisuga teatamata abimeetmete registrisse numbriga NN 3/10.

| (7) | Kreeka ametiasutused jätsid taas komisjoni määratud tähtajaks vastamata. Seepärast võttis komisjon 10. märtsil 2010 määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 alusel vastu otsuse, mis kohustab Kreeka ametiasutusi nõutavat teavet esitama. |
| --- | --- |

(7)

Kreeka ametiasutused jätsid taas komisjoni määratud tähtajaks vastamata. Seepärast võttis komisjon 10. märtsil 2010 määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 alusel vastu otsuse, mis kohustab Kreeka ametiasutusi nõutavat teavet esitama.

| (8) | Kreeka ametiasutused vastasid 19. märtsil 2010. Nad väitsid, et nad olid vastanud komisjoni 1. detsembri 2009. aasta kirjale 9. veebruaril 2010. 17. mail 2010 saatis komisjon Kreeka ametiasutustele mitu täiendavat küsimust. Ühtlasi palus ta Kreeka ametiasutustelt tõendit kirja kohta, mille nad olid väidetavalt saatnud 9. veebruaril 2010. Vahepeal sai komisjon kaebuse esitajalt kõnealuse abi kohta täiendavat teavet. Seepärast saatis ta 18. juunil 2010 Kreeka ametiasutustele veel ühe kirja, andes neile sellega võimaluse uut teavet kommenteerida. Kreeka ametiasutused vastasid komisjoni 17. mai 2010. aasta kirjale, kuid ilma tõendita oma 9. veebruari 2010. aasta kirja kohta. 30. septembril 2010 vastasid Kreeka ametiasutused komisjoni 18. juuni 2010. aasta kirjale. |
| --- | --- |

(8)

Kreeka ametiasutused vastasid 19. märtsil 2010. Nad väitsid, et nad olid vastanud komisjoni 1. detsembri 2009. aasta kirjale 9. veebruaril 2010. 17. mail 2010 saatis komisjon Kreeka ametiasutustele mitu täiendavat küsimust. Ühtlasi palus ta Kreeka ametiasutustelt tõendit kirja kohta, mille nad olid väidetavalt saatnud 9. veebruaril 2010. Vahepeal sai komisjon kaebuse esitajalt kõnealuse abi kohta täiendavat teavet. Seepärast saatis ta 18. juunil 2010 Kreeka ametiasutustele veel ühe kirja, andes neile sellega võimaluse uut teavet kommenteerida. Kreeka ametiasutused vastasid komisjoni 17. mai 2010. aasta kirjale, kuid ilma tõendita oma 9. veebruari 2010. aasta kirja kohta. 30. septembril 2010 vastasid Kreeka ametiasutused komisjoni 18. juuni 2010. aasta kirjale.

| (9) | 15. detsembri 2010. aasta kirjaga teatas komisjon Kreekale oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. 21. jaanuari 2011. aasta kirjaga esitasid Kreeka ametiasutused oma märkused komisjoni 15. detsembri 2010. aasta otsuse kohta. Komisjon saatis 5. mail 2011 Kreeka ametiasutustele mõned täiendavad küsimused, millele need vastasid 6. juunil 2011. |
| --- | --- |

(9)

15. detsembri 2010. aasta kirjaga teatas komisjon Kreekale oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. 21. jaanuari 2011. aasta kirjaga esitasid Kreeka ametiasutused oma märkused komisjoni 15. detsembri 2010. aasta otsuse kohta. Komisjon saatis 5. mail 2011 Kreeka ametiasutustele mõned täiendavad küsimused, millele need vastasid 6. juunil 2011.

| (10) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse meetme kohta märkusi. Komisjon sai märkused ühelt huvitatud isikult, kelle väitel on kõnealused meetmed ebaseaduslikud. Need märkused edastati Kreeka ametiasutustele, kes esitasid oma märkused 1. detsembril 2011. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse meetme kohta märkusi. Komisjon sai märkused ühelt huvitatud isikult, kelle väitel on kõnealused meetmed ebaseaduslikud. Need märkused edastati Kreeka ametiasutustele, kes esitasid oma märkused 1. detsembril 2011.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

ΙΙ.1.   Kaebus

| (11) | 18. novembril 2008 laekus komisjonile e-posti teel teave abi kohta, mida Kreeka on väidetavalt andnud teraviljatootjatele ja põllumajanduskooperatiivide liitudele. Kaebuse kohaselt anti teraviljasektoris põllumajanduskooperatiivide liitudele abi intressivabade laenude kujul summas 150 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(11)

18. novembril 2008 laekus komisjonile e-posti teel teave abi kohta, mida Kreeka on väidetavalt andnud teraviljatootjatele ja põllumajanduskooperatiivide liitudele. Kaebuse kohaselt anti teraviljasektoris põllumajanduskooperatiivide liitudele abi intressivabade laenude kujul summas 150 miljonit eurot.

II.2.   Taust

| (12) | Kreeka ametiasutuste esitatud teabe kohaselt külvasid Kreeka põllumajandustootjad 2008. aastal maisi 60 000 hektarit rohkem kui eelnenud aastal. Selle tõttu kujunes maisisaak oluliselt suuremaks ja hinnad hakkasid langema. Sama juhtus nisuga. Selle ja majanduskriisi tõttu otsustas Kreeka valitsus oma viljakasvatajaid toetada. |
| --- | --- |

(12)

Kreeka ametiasutuste esitatud teabe kohaselt külvasid Kreeka põllumajandustootjad 2008. aastal maisi 60 000 hektarit rohkem kui eelnenud aastal. Selle tõttu kujunes maisisaak oluliselt suuremaks ja hinnad hakkasid langema. Sama juhtus nisuga. Selle ja majanduskriisi tõttu otsustas Kreeka valitsus oma viljakasvatajaid toetada.

| (13) | Kreeka ametiasutuste väitel anti toetus tootjaorganisatsioonidele, s.o põllumajanduskooperatiivide liitudele. Nendel ei olnud piisavalt vahendeid, et toetada põllumajandustootjate sissetulekuid, ega finantskriisi tõttu võimalusi hankida neile laene finantsturgudelt. Lisaks väitsid Kreeka ametiasutused, et kui kooperatiivid oleksid kogutud teravilja 2008. aasta talvel ära müünud, oleksid hinnad oluliselt langenud ja tootjad kandnud märkimisväärset kahjumit. Seega, et vältida teravilja hindade langust ja tagada põllumajandustootjatele minimaalne sissetulek, otsustas Kreeka valitsus anda põllumajanduskooperatiivide liitudele ja nende kaudu tootjatele (kes tarnisid oma toodangut kooperatiividele) abi riigigarantii ja intressitoetusega laenu kujul. Kreeka ametiasutuste väitel antaks põllumajanduskooperatiivide liitudele antud laenu summad edasi tootjatele teravilja vastu, mille liidud ostsid või said 2008. aastal. Kuna kriis teraviljaturul venis pikemaks, pikendasid Kreeka ametiasutused laenude tagasimaksmise tähtaega 30. septembrini 2010. |
| --- | --- |

(13)

Kreeka ametiasutuste väitel anti toetus tootjaorganisatsioonidele, s.o põllumajanduskooperatiivide liitudele. Nendel ei olnud piisavalt vahendeid, et toetada põllumajandustootjate sissetulekuid, ega finantskriisi tõttu võimalusi hankida neile laene finantsturgudelt. Lisaks väitsid Kreeka ametiasutused, et kui kooperatiivid oleksid kogutud teravilja 2008. aasta talvel ära müünud, oleksid hinnad oluliselt langenud ja tootjad kandnud märkimisväärset kahjumit. Seega, et vältida teravilja hindade langust ja tagada põllumajandustootjatele minimaalne sissetulek, otsustas Kreeka valitsus anda põllumajanduskooperatiivide liitudele ja nende kaudu tootjatele (kes tarnisid oma toodangut kooperatiividele) abi riigigarantii ja intressitoetusega laenu kujul. Kreeka ametiasutuste väitel antaks põllumajanduskooperatiivide liitudele antud laenu summad edasi tootjatele teravilja vastu, mille liidud ostsid või said 2008. aastal. Kuna kriis teraviljaturul venis pikemaks, pikendasid Kreeka ametiasutused laenude tagasimaksmise tähtaega 30. septembrini 2010.

ΙΙ.3.   Meede

| (14) | Kreeka ametiasutused võtsid abi jõustamiseks vastu mitu otsust. |
| --- | --- |

(14)

Kreeka ametiasutused võtsid abi jõustamiseks vastu mitu otsust.

| (15) | Kreeka majandus- ja rahandusministri 8. detsembri 2008. aasta otsuses nr 56700/B.3033 sätestatakse muu hulgas järgmist:
  „Artikkel 1. Käesolevaga kiidetakse heaks nende laenude intressitoetus, mille finantsasutused on 2008. aastal andnud või annavad Kreeka põllumajanduskooperatiivide liitudele ja esmastele põllumajanduskooperatiividele, et maksta tootjatele 2008. aastal ostetud või saadud teravilja eest. Kõnealuseid laene toetatakse alates nende andmise kuupäevast. [...]
  Artikkel 3. Kõnealuste laenude tähtaeg kestab alates andmiskuupäevast kuni tagasimaksmise kuupäevani, mis on hiljemalt 30. septembril 2009. [...]” |
| --- | --- |

(15)

Kreeka majandus- ja rahandusministri 8. detsembri 2008. aasta otsuses nr 56700/B.3033 sätestatakse muu hulgas järgmist:

„Artikkel 1. Käesolevaga kiidetakse heaks nende laenude intressitoetus, mille finantsasutused on 2008. aastal andnud või annavad Kreeka põllumajanduskooperatiivide liitudele ja esmastele põllumajanduskooperatiividele, et maksta tootjatele 2008. aastal ostetud või saadud teravilja eest. Kõnealuseid laene toetatakse alates nende andmise kuupäevast. [...]

Artikkel 3. Kõnealuste laenude tähtaeg kestab alates andmiskuupäevast kuni tagasimaksmise kuupäevani, mis on hiljemalt 30. septembril 2009. [...]”

| (16) | Kreeka majandus- ja rahandusministri 9. detsembri 2008. aasta otsuses nr 2/88675/0025 sätestatakse muu hulgas järgmist:






  „1) | Kreeka riik annab 100-protsendise garantii laenudele, mille finantsasutused annavad Kreeka põllumajanduskooperatiivide liitudele ja esmastele põllumajanduskooperatiividele, et maksta tootjatele 2008. aastal ostetud või saadud teravilja eest vastavalt seaduse nr 2322/1995 sätetele. Finantsasutuste poolt 2008. aastal põllumajanduskooperatiivide liitudele ja esmastele põllumajanduskooperatiividele teravilja ostuks antud laenude suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid alates nende andmise kuupäevast. Antud või antavate laenude summa ei tohi ületada 150 miljonit eurot. [...] |
| --- | --- | --- |

(16)

Kreeka majandus- ja rahandusministri 9. detsembri 2008. aasta otsuses nr 2/88675/0025 sätestatakse muu hulgas järgmist:

„1)

| 3) | [...] Laenu tagastamata osa tähtajaks tagasi maksmata jätmise korral loetakse vastav summa tasumisele kuuluvaks. Riigigarantiiga nõuete hüvitamiseks peavad pangad esitama majandus- ja rahandusministri 4. jaanuari 2006. aasta otsuses nr 2/478/0025 (Kreeka Valitsuse Teataja, II seeria, nr 16, 13.1.2006) täpsustatud tõendid kolme kuu jooksul pärast laenu tagasimaksetähtaega.” |
| --- | --- |

3)

| (17) | Majandus- ja rahandusministri 29. septembri 2009. aasta otsusega nr 46825/B.2248 ja 2. oktoobri 2009. aasta otsusega nr 2/69591/0025 pikendati laenude tagasimaksmise tähtaega 30. detsembrini 2010. |
| --- | --- |

(17)

Majandus- ja rahandusministri 29. septembri 2009. aasta otsusega nr 46825/B.2248 ja 2. oktoobri 2009. aasta otsusega nr 2/69591/0025 pikendati laenude tagasimaksmise tähtaega 30. detsembrini 2010.

| (18) | Kreeka maaelu arendamise ja toiduainete ministri 9. detsembri 2008. aasta otsusega nr 8264 nähti ette 150 miljoni euro jaotamine 57 põllumajanduskooperatiivide liidule. Otsuses viidati ka valitsuskomisjoni 12. novembri 2008. aasta otsusele, mis käsitles laenude andmist põllumajanduskooperatiivide liitudele ja nende liikmetele summas 150 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(18)

Kreeka maaelu arendamise ja toiduainete ministri 9. detsembri 2008. aasta otsusega nr 8264 nähti ette 150 miljoni euro jaotamine 57 põllumajanduskooperatiivide liidule. Otsuses viidati ka valitsuskomisjoni 12. novembri 2008. aasta otsusele, mis käsitles laenude andmist põllumajanduskooperatiivide liitudele ja nende liikmetele summas 150 miljonit eurot.

| (19) | Kreeka ametiasutuste 19. märtsi 2010. aasta kirja kohaselt andis kõik kõnealused laenud (peale ühe) Kreeka Põllumajanduspank (edaspidi „ATE pank”). Kreeka ametiasutused lisasid, et riigi poolt teraviljasektoris antud intressitoetus ja laenugarantii olid vajalikud selleks, et tulla toime 2008. aasta hinnalangusega, mis oli tingitud teravilja ületootmisest Kreekas. Nimetatud kirjas avaldasid Kreeka ametiasutused arvamust, et nii väikest riigigarantiiga laenuvõimalust ei saa pidada riigiabiks, kuna see ei moonuta ega ohusta konkurentsi ega mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust. Nad lisasid, et üksikud tootjad said kõnealusest meetmest minimaalselt kasu. |
| --- | --- |

(19)

Kreeka ametiasutuste 19. märtsi 2010. aasta kirja kohaselt andis kõik kõnealused laenud (peale ühe) Kreeka Põllumajanduspank (edaspidi „ATE pank”). Kreeka ametiasutused lisasid, et riigi poolt teraviljasektoris antud intressitoetus ja laenugarantii olid vajalikud selleks, et tulla toime 2008. aasta hinnalangusega, mis oli tingitud teravilja ületootmisest Kreekas. Nimetatud kirjas avaldasid Kreeka ametiasutused arvamust, et nii väikest riigigarantiiga laenuvõimalust ei saa pidada riigiabiks, kuna see ei moonuta ega ohusta konkurentsi ega mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust. Nad lisasid, et üksikud tootjad said kõnealusest meetmest minimaalselt kasu.

| (20) | ATE panga ja põllumajanduskooperatiivide liitude vahelise laenulepingu (edaspidi „laenuleping”) artikli 1 kohaselt tohtis laenuvõtja ATE panga laenu kasutada ainult 2008. aastal toodetud teravilja ostmiseks või vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(20)

ATE panga ja põllumajanduskooperatiivide liitude vahelise laenulepingu (edaspidi „laenuleping”) artikli 1 kohaselt tohtis laenuvõtja ATE panga laenu kasutada ainult 2008. aastal toodetud teravilja ostmiseks või vastuvõtmiseks.

| (21) | Laenutingimuste kohta väitsid Kreeka ametiasutused, et laenu intressimäär oli sama mis Kreeka 12-kuulistel riigivõlakirjadel (emiteeritud vahetult enne intressiarvestuse alguskuupäeva) pluss 30 %. Nad lisasid, et ATE panga ja põllumajanduskooperatiivide liitude vahelises laenulepingus on tingimus, mis tõestab, et laen ei sisalda riigiabi. See tingimus oli järgmine: „Laenuvõtja kohustub käesolevaga sõlmima Kreeka riigiga, keda käesoleva lepingu kohaldamisel esindab pank, enne laenu väljamaksmist lepingu garantii kohta toodetele, saadustele ja muule vallasvarale, mille laenuvõtja ostab käesoleva laenuga, ja kogu muule varale, mis on tema omandis või valduses, vastavalt seaduse nr 2844/2000 sätetele.” Seega esitavad hoopis põllumajanduskooperatiivide liidud laenu abil ostetud toodete kohta garantii riigile (keda esindab ATE pank). |
| --- | --- |

(21)

Laenutingimuste kohta väitsid Kreeka ametiasutused, et laenu intressimäär oli sama mis Kreeka 12-kuulistel riigivõlakirjadel (emiteeritud vahetult enne intressiarvestuse alguskuupäeva) pluss 30 %. Nad lisasid, et ATE panga ja põllumajanduskooperatiivide liitude vahelises laenulepingus on tingimus, mis tõestab, et laen ei sisalda riigiabi. See tingimus oli järgmine: „Laenuvõtja kohustub käesolevaga sõlmima Kreeka riigiga, keda käesoleva lepingu kohaldamisel esindab pank, enne laenu väljamaksmist lepingu garantii kohta toodetele, saadustele ja muule vallasvarale, mille laenuvõtja ostab käesoleva laenuga, ja kogu muule varale, mis on tema omandis või valduses, vastavalt seaduse nr 2844/2000 sätetele.” Seega esitavad hoopis põllumajanduskooperatiivide liidud laenu abil ostetud toodete kohta garantii riigile (keda esindab ATE pank).

| (22) | Otsuse nr 2/21304/0025 võttis aserahandusminister vastu 26. oktoobril 2010. Otsuses sätestati järgmist:






  „A. | Kreeka põllumajanduskooperatiivide liidud ja esmased põllumajanduskooperatiivid, kes on asemajandus- ja rahandusministri praegu kehtiva 9. detsembri 2008. aasta otsuse nr 2/88675/0025 alusel saanud Kreeka riigigarantiiga laene, võivad 30. septembri 2010. aasta seisuga nimetatud otsuse alusel saadud Kreeka riigigarantiiga laenud tagasi maksta järgmiselt: | laenu kogukestus on viis aastat, kusjuures tagasimaksmine (põhisumma ja intressid) toimub poole aasta kaupa, esimene osamakse tuleb teha 30. märtsil 2011 ja viimane 30. septembril 2015. |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Otsuse nr 2/21304/0025 võttis aserahandusminister vastu 26. oktoobril 2010. Otsuses sätestati järgmist:

„A.

laenu kogukestus on viis aastat, kusjuures tagasimaksmine (põhisumma ja intressid) toimub poole aasta kaupa, esimene osamakse tuleb teha 30. märtsil 2011 ja viimane 30. septembril 2015.

| | Peale selle maksab iga laenuvõtja Kreeka riigile kuni laenu tagasimaksetähtajani „safe-harbour”-preemiat 2 % laenu tagasimaksmata osalt. Esimene preemia kuulub tasumisele esimese osamakse tegemisel 30. märtsil 2011. |
| --- | --- |

Peale selle maksab iga laenuvõtja Kreeka riigile kuni laenu tagasimaksetähtajani „safe-harbour”-preemiat 2 % laenu tagasimaksmata osalt. Esimene preemia kuulub tasumisele esimese osamakse tegemisel 30. märtsil 2011.

| | Teraviljasektoris olemas olevad garantiid Kreeka riigi kasuks tühistatakse käesolevaga. |
| --- | --- |

Teraviljasektoris olemas olevad garantiid Kreeka riigi kasuks tühistatakse käesolevaga.

| | Laenu intressimäär on sama, mida iga finantsasutus kasutab sama liiki laenude puhul. [...]” |
| --- | --- |

Laenu intressimäär on sama, mida iga finantsasutus kasutab sama liiki laenude puhul. [...]”

III.   KREEKA MÄRKUSED

| (23) | Oma 21. jaanuari 2011. aasta vastuses väitsid Kreeka ametiasutused, et nii kõnealuste laenude intressitoetust kui ka riigigarantiid tuleb käsitleda komisjoni teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (5) (edaspidi „ajutine raamistik”) valguses. Täpsemalt väitsid nad, et kõnealused laenud anti 2008.–2009. aasta majandus- ja finantskriisi ajal ning need olid mõeldud selle kriisiga toimetulekuks. |
| --- | --- |

(23)

Oma 21. jaanuari 2011. aasta vastuses väitsid Kreeka ametiasutused, et nii kõnealuste laenude intressitoetust kui ka riigigarantiid tuleb käsitleda komisjoni teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (5) (edaspidi „ajutine raamistik”) valguses. Täpsemalt väitsid nad, et kõnealused laenud anti 2008.–2009. aasta majandus- ja finantskriisi ajal ning need olid mõeldud selle kriisiga toimetulekuks.

| (24) | Samuti väitsid nad, et kuna laenude lõppsaajaid (kooperatiivide liikmeid) oli väga palju, oli intressivaba laenu kasu iga laenusaaja jaoks nii väike, et seda ei saanud pidada moonutusi tekitavaks. |
| --- | --- |

(24)

Samuti väitsid nad, et kuna laenude lõppsaajaid (kooperatiivide liikmeid) oli väga palju, oli intressivaba laenu kasu iga laenusaaja jaoks nii väike, et seda ei saanud pidada moonutusi tekitavaks.

| (25) | Lisaks väitsid Kreeka ametiasutused, et iga laenuvõtja kohustus maksta vastavalt ministri 26. oktoobri 2010. aasta otsusele nr 2/21304/0025 2 % kindlustusmakseks tõestab, et laen ei sisaldanud riigiabi. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks väitsid Kreeka ametiasutused, et iga laenuvõtja kohustus maksta vastavalt ministri 26. oktoobri 2010. aasta otsusele nr 2/21304/0025 2 % kindlustusmakseks tõestab, et laen ei sisaldanud riigiabi.

| (26) | 1. detsembri 2011. aasta kirjas kordasid Kreeka ametiasutused mitut väidet, mille nad olid esitanud nende meetmete rakendamise vajaduse ja põhjuste menetlemise ajal. Nad väitsid ka, et ministri 26. oktoobri 2010. aasta otsus nr 2/21304/0025 ja intressimäära kohaldamine laenude tagasimaksmisel (mis oli sama, mida iga finantsasutus kasutab sama liiki laenude puhul) näitab, et intressitoetus ei kujutanud endast riigiabi. Nad lisasid, et alates 2009. aastast kuni 28. novembrini 2011 olid riigi antud intressitoetused kokku 7 762 113,00 eurot. |
| --- | --- |

(26)

1. detsembri 2011. aasta kirjas kordasid Kreeka ametiasutused mitut väidet, mille nad olid esitanud nende meetmete rakendamise vajaduse ja põhjuste menetlemise ajal. Nad väitsid ka, et ministri 26. oktoobri 2010. aasta otsus nr 2/21304/0025 ja intressimäära kohaldamine laenude tagasimaksmisel (mis oli sama, mida iga finantsasutus kasutab sama liiki laenude puhul) näitab, et intressitoetus ei kujutanud endast riigiabi. Nad lisasid, et alates 2009. aastast kuni 28. novembrini 2011 olid riigi antud intressitoetused kokku 7 762 113,00 eurot.

ΙV.   ABI HINDAMINE

ΙV.1.   Abi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (27) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(27)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (28) | Enne, kui asuda hindama, kas kõnealune meede vastab aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele, soovib komisjon märkida, et meetmel on kaks aspekti, mida tuleks nimetatud sätte valguses hinnata: a) intressitoetus ja b) riigigarantii. |
| --- | --- |

(28)

Enne, kui asuda hindama, kas kõnealune meede vastab aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele, soovib komisjon märkida, et meetmel on kaks aspekti, mida tuleks nimetatud sätte valguses hinnata: a) intressitoetus ja b) riigigarantii.

ΙV.1.1.   Intressitoetus

| (29) | Kreeka riigi poolt ministri 8. detsembri 2008. aasta otsusega nr 56700/B.3033 kooperatiividele antud intressitoetus vastab kõigile aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Toetuse andja on Kreeka riik ja sellest tuleneb selge eelis, kuna see teeb laenu täiesti intressivabaks. Abi otsesed saajad on kooperatiivid. Arvestades aga seda, et riigi eesmärk laenude andmisel oli suurendada Kreeka põllumajandustootjate sissetulekut, tõstes kunstlikult nende poolt kooperatiividele müüdava teravilja hinda, on abi kaudsed saajad põllumajandustootjad. Täidetud on ka valikulisuse tingimus, kuna abi saavad ainult need kooperatiivid ja lõppkokkuvõttes põllumajandustootjad, kes 2008. aastal Kreekas teravilja ostsid või tootsid. Intressitoetust anti kuni ministri 26. oktoobri 2010. aasta otsuse nr 2/21304/0025 jõustumiseni ja enne laenude tagasimaksmist, kui kehtestati, et laenu suhtes tuleb kohaldada sama intressimäära, mida iga finantsasutus kohaldab sama liiki laenude puhul. |
| --- | --- |

(29)

Kreeka riigi poolt ministri 8. detsembri 2008. aasta otsusega nr 56700/B.3033 kooperatiividele antud intressitoetus vastab kõigile aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Toetuse andja on Kreeka riik ja sellest tuleneb selge eelis, kuna see teeb laenu täiesti intressivabaks. Abi otsesed saajad on kooperatiivid. Arvestades aga seda, et riigi eesmärk laenude andmisel oli suurendada Kreeka põllumajandustootjate sissetulekut, tõstes kunstlikult nende poolt kooperatiividele müüdava teravilja hinda, on abi kaudsed saajad põllumajandustootjad. Täidetud on ka valikulisuse tingimus, kuna abi saavad ainult need kooperatiivid ja lõppkokkuvõttes põllumajandustootjad, kes 2008. aastal Kreekas teravilja ostsid või tootsid. Intressitoetust anti kuni ministri 26. oktoobri 2010. aasta otsuse nr 2/21304/0025 jõustumiseni ja enne laenude tagasimaksmist, kui kehtestati, et laenu suhtes tuleb kohaldada sama intressimäära, mida iga finantsasutus kohaldab sama liiki laenude puhul.

| (30) | Mis puudutab konkurentsi moonutamise tingimust, siis viitab vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (6) konkurentsi võimalikule moonutamisele juba ainuüksi asjaolu, et ettevõtja konkurentsiolukord paraneb teistega võrreldes tänu talle antud majanduslikule eelisele, mida ta oma tavapärase majandustegevuse käigus ei saaks. Ettevõtjale antud abi mõjutab ilmselt nende liikmesriikide vahelist kaubandust, kus ettevõtja tegutseb ja mille turg on avatud ühendusesisesele kaubandusele (7). Peale selle puudub lävi või protsent, mille mittesaavutamise korral võib kinnitada, et liikmesriikidevahelist kaubandust ei kahjustata. See, et abisumma on suhteliselt vähetähtis või et abi saav ettevõtja on suhteliselt väike, ei välista iseenesest liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise võimalust (8). Ühendusesisene teraviljakaubandus on suur. Seega võib arvata, et kõnealune meede mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(30)

Mis puudutab konkurentsi moonutamise tingimust, siis viitab vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (6) konkurentsi võimalikule moonutamisele juba ainuüksi asjaolu, et ettevõtja konkurentsiolukord paraneb teistega võrreldes tänu talle antud majanduslikule eelisele, mida ta oma tavapärase majandustegevuse käigus ei saaks. Ettevõtjale antud abi mõjutab ilmselt nende liikmesriikide vahelist kaubandust, kus ettevõtja tegutseb ja mille turg on avatud ühendusesisesele kaubandusele (7). Peale selle puudub lävi või protsent, mille mittesaavutamise korral võib kinnitada, et liikmesriikidevahelist kaubandust ei kahjustata. See, et abisumma on suhteliselt vähetähtis või et abi saav ettevõtja on suhteliselt väike, ei välista iseenesest liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise võimalust (8). Ühendusesisene teraviljakaubandus on suur. Seega võib arvata, et kõnealune meede mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (31) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes näib, et intressitoetuse puhul on kõik aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(31)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes näib, et intressitoetuse puhul on kõik aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused täidetud.

ΙV.1.2.   Riigigarantii

| (32) | Ministri 9. detsembri 2008. aasta otsusega nr 2/88675/0025 andis Kreeka valitsus kooperatiividele ATE pangalt saadud laenude jaoks garantii. Üldjuhul kohaldatakse garantiide suhtes aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriume. Nagu märgitud komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (9) (edaspidi „garantiide teatis”) punktis 2.1, võivad riigi poolt vahetult antud garantiid tõepoolest kujutada endast riigiabi. Riigigarantii eelis on, et garantiiga seotud riski kannab riik. See riskivalmidus tuleks tavapäraselt hüvitada asjakohase preemiaga (garantiide teatise punkt 2.2). Kui riik loobub garantiipreemiast, siis on see eelise andmisega ettevõtjale samaaegselt riigi vahendite raiskamine. Seega antakse abi antud juhul riigi vahenditest. Garantiide teatises on veel täpsustatud, et isegi kui selgub, et riik ei tee ühtegi garantiiga seotud väljamakset, võib ikkagi olla tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(32)

Ministri 9. detsembri 2008. aasta otsusega nr 2/88675/0025 andis Kreeka valitsus kooperatiividele ATE pangalt saadud laenude jaoks garantii. Üldjuhul kohaldatakse garantiide suhtes aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriume. Nagu märgitud komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (9) (edaspidi „garantiide teatis”) punktis 2.1, võivad riigi poolt vahetult antud garantiid tõepoolest kujutada endast riigiabi. Riigigarantii eelis on, et garantiiga seotud riski kannab riik. See riskivalmidus tuleks tavapäraselt hüvitada asjakohase preemiaga (garantiide teatise punkt 2.2). Kui riik loobub garantiipreemiast, siis on see eelise andmisega ettevõtjale samaaegselt riigi vahendite raiskamine. Seega antakse abi antud juhul riigi vahenditest. Garantiide teatises on veel täpsustatud, et isegi kui selgub, et riik ei tee ühtegi garantiiga seotud väljamakset, võib ikkagi olla tegemist riigiabiga.

| (33) | Garantii eelis põllumajanduskooperatiivide liitudele ja lõppkokkuvõttes põllumajandustootjatele on selge: laenuvõtjad ei pidanud vähemalt 30. märtsini 2011 (vt põhjendus 22) maksma garantiipreemiat, mida oleks tavaliselt tulnud vastava riski katmiseks maksta. Pealegi annab riigigarantii võrreldes olukorraga, kus seda ei oleks, laenuvõtjatele võimaluse saada finantsturgudel tavaliselt võimaldatavatest paremaid laenutingimusi. Garantiide teatise punktis 3.4 on loetletud kõik tingimused, mis peavad olema täidetud, et riigigarantii kava saaks lugeda riigiabiks. On selge, et hindamisel olev meede kõigile neile ei vasta. Nii näiteks on selle puhul täitmata vähemalt kaks tingimust: kõnealune garantii ei kata rohkem kui 80 % laenudest ja hindamisel olev kava ei ole suletud finantsraskustes laenuvõtjatele. |
| --- | --- |

(33)

Garantii eelis põllumajanduskooperatiivide liitudele ja lõppkokkuvõttes põllumajandustootjatele on selge: laenuvõtjad ei pidanud vähemalt 30. märtsini 2011 (vt põhjendus 22) maksma garantiipreemiat, mida oleks tavaliselt tulnud vastava riski katmiseks maksta. Pealegi annab riigigarantii võrreldes olukorraga, kus seda ei oleks, laenuvõtjatele võimaluse saada finantsturgudel tavaliselt võimaldatavatest paremaid laenutingimusi. Garantiide teatise punktis 3.4 on loetletud kõik tingimused, mis peavad olema täidetud, et riigigarantii kava saaks lugeda riigiabiks. On selge, et hindamisel olev meede kõigile neile ei vasta. Nii näiteks on selle puhul täitmata vähemalt kaks tingimust: kõnealune garantii ei kata rohkem kui 80 % laenudest ja hindamisel olev kava ei ole suletud finantsraskustes laenuvõtjatele.

| (34) | Nagu põhjenduses 29 on osutatud, on abi otsesed saajad kooperatiivid. Arvestades aga seda, et Kreeka riigi eesmärk laenude andmisel oli suurendada Kreeka põllumajandustootjate sissetulekut, tõstes kunstlikult nende poolt kooperatiividele müüdava teravilja hinda, on abi kaudsed saajad põllumajandustootjad. Täidetud on ka valikulisuse tingimus, kuna abi said ainult need kooperatiivid ja lõppkokkuvõttes põllumajandustootjad, kes 2008. aastal Kreekas teravilja ostsid või tootsid. |
| --- | --- |

(34)

Nagu põhjenduses 29 on osutatud, on abi otsesed saajad kooperatiivid. Arvestades aga seda, et Kreeka riigi eesmärk laenude andmisel oli suurendada Kreeka põllumajandustootjate sissetulekut, tõstes kunstlikult nende poolt kooperatiividele müüdava teravilja hinda, on abi kaudsed saajad põllumajandustootjad. Täidetud on ka valikulisuse tingimus, kuna abi said ainult need kooperatiivid ja lõppkokkuvõttes põllumajandustootjad, kes 2008. aastal Kreekas teravilja ostsid või tootsid.

| (35) | Sama kehtib „konkurentsi moonutamise” ja „kaubanduse mõjutamise” tingimuste kohta, millele on osutatud põhjenduses 30. |
| --- | --- |

(35)

Sama kehtib „konkurentsi moonutamise” ja „kaubanduse mõjutamise” tingimuste kohta, millele on osutatud põhjenduses 30.

| (36) | Lisaks väitsid Kreeka ametiasutused, et laenulepinguga ette nähtud ning põllumajanduskooperatiivide liitude poolt riigile antud tagatis näitab, et tegemist ei ole riigiabiga. Kuid nagu komisjon märkis oma otsuses menetluse algatamise kohta, ei ole see nii järgmistel põhjustel: a) esiteks, kui kooperatiivid laene tagasi ei maksa, jääb riigi otsustada, kas ta kasutab talle vastavate lepingutega antud õigusi või mitte; b) teiseks näib, et kooperatiivide tagatised ei kata laenu kogusummat. Põhjus on selles, et hind, mida kooperatiivid maksavad põllumajandustootjatele nende teravilja eest (mis peaks tavalisel juhul olema võrdne laenu summadega), on turuhinnast kõrgem. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks väitsid Kreeka ametiasutused, et laenulepinguga ette nähtud ning põllumajanduskooperatiivide liitude poolt riigile antud tagatis näitab, et tegemist ei ole riigiabiga. Kuid nagu komisjon märkis oma otsuses menetluse algatamise kohta, ei ole see nii järgmistel põhjustel: a) esiteks, kui kooperatiivid laene tagasi ei maksa, jääb riigi otsustada, kas ta kasutab talle vastavate lepingutega antud õigusi või mitte; b) teiseks näib, et kooperatiivide tagatised ei kata laenu kogusummat. Põhjus on selles, et hind, mida kooperatiivid maksavad põllumajandustootjatele nende teravilja eest (mis peaks tavalisel juhul olema võrdne laenu summadega), on turuhinnast kõrgem.

| (37) | Tuleb ka märkida, et ministri 26. oktoobri 2010. aasta otsusega nr 2/21304/0025 tühistati see tagatis. Nagu eespool põhjenduses 22 on märgitud, asendati see alates esimesest tagasimaksest, mis tuli teha 30. märtsil 2011, 2 % garantiipreemiaga. Oma 7. juuni 2011. aasta kirjas väitsid Kreeka ametiasutused, et vastavalt garantiide teatisele on garantiipreemia ohutu lahendus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes võivad rasketes oludes laenu tagasimaksmisega hätta jääda. See väide on põhjendustes 38, 39 ja 40 kirjeldatud põhjustel vastuvõetamatu. |
| --- | --- |

(37)

Tuleb ka märkida, et ministri 26. oktoobri 2010. aasta otsusega nr 2/21304/0025 tühistati see tagatis. Nagu eespool põhjenduses 22 on märgitud, asendati see alates esimesest tagasimaksest, mis tuli teha 30. märtsil 2011, 2 % garantiipreemiaga. Oma 7. juuni 2011. aasta kirjas väitsid Kreeka ametiasutused, et vastavalt garantiide teatisele on garantiipreemia ohutu lahendus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes võivad rasketes oludes laenu tagasimaksmisega hätta jääda. See väide on põhjendustes 38, 39 ja 40 kirjeldatud põhjustel vastuvõetamatu.

| (38) | Esiteks kehtestati kõnealune „safe-harbour”-preemia alles 2010. aasta oktoobris ning ainult summadele, mis olid tagasi maksmata 2010. aasta septembri seisuga. Isegi kui nõustuda sellega, et see preemia võtab kõnealuselt meetmelt kõik riigiabi tunnused, kujutaks riigigarantii endast selle ajani ikkagi riigiabi. |
| --- | --- |

(38)

Esiteks kehtestati kõnealune „safe-harbour”-preemia alles 2010. aasta oktoobris ning ainult summadele, mis olid tagasi maksmata 2010. aasta septembri seisuga. Isegi kui nõustuda sellega, et see preemia võtab kõnealuselt meetmelt kõik riigiabi tunnused, kujutaks riigigarantii endast selle ajani ikkagi riigiabi.

| (39) | Teiseks on ministri 26. oktoobri 2010. aasta otsuses nr 2/21304/0025 sätestatud, et kooperatiivid võivad, kuid ei ole kohustatud asjakohast sätet kasutama (vt põhjendus 22). Selle kohta märkisid Kreeka ametiasutused, et tegelikult pidid laenuvõtjad kõnealust sätet kasutama, sest kui nad ei oleks laenu 30. septembriks 2009 tagasi maksnud, oleks riik vastavalt laenulepingu artiklile 13 pidanud laenu tagasi maksma kolme kuu jooksul ja oleks omakorda nende suhtes rakendanud halduslikke jõustamismeetmeid. Ka see argument ei ole vastuvõetav: kui riik võlgnetavad summad tagasi maksab, ei ole kindel, et ta nõuab need sisse algselt võlgnikult – ta võib alati otsustada seda mitte teha. |
| --- | --- |

(39)

Teiseks on ministri 26. oktoobri 2010. aasta otsuses nr 2/21304/0025 sätestatud, et kooperatiivid võivad, kuid ei ole kohustatud asjakohast sätet kasutama (vt põhjendus 22). Selle kohta märkisid Kreeka ametiasutused, et tegelikult pidid laenuvõtjad kõnealust sätet kasutama, sest kui nad ei oleks laenu 30. septembriks 2009 tagasi maksnud, oleks riik vastavalt laenulepingu artiklile 13 pidanud laenu tagasi maksma kolme kuu jooksul ja oleks omakorda nende suhtes rakendanud halduslikke jõustamismeetmeid. Ka see argument ei ole vastuvõetav: kui riik võlgnetavad summad tagasi maksab, ei ole kindel, et ta nõuab need sisse algselt võlgnikult – ta võib alati otsustada seda mitte teha.

| (40) | Lõpuks on ilmne, et kõnealune 2 % garantiipreemia ei kujuta iseenesest tunnust, mis vastavalt garantiide teatisele tõestaks, et tegemist ei ole riigiabiga, nagu väidavad Kreeka ametiasutused. Isegi kui nõustuda sellega, et kõik kõnealuse abi saajad olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, nagu väidavad Kreeka ametiasutused, oleks kohaldatav garantiide teatise punkt 3.5. Selles on selgitatud, et selleks, et garantiid, mis on antud sellise kava alusel, mis näeb ette ühekordse garantiipreemia, ei saaks käsitada riigiabina, peavad olema täidetud kõik ülejäänud punkti 3.4 alapunktides a, b, c, e, f ja g sätestatud tingimused. Nagu juba põhjenduses 33 selgitatud, ei ole need tingimused käesoleval juhul täidetud: kõnealune garantii katab rohkem kui 80 % laenudest ja hindamisel olev kava ei ole suletud finantsraskustes laenusaajatele. |
| --- | --- |

(40)

Lõpuks on ilmne, et kõnealune 2 % garantiipreemia ei kujuta iseenesest tunnust, mis vastavalt garantiide teatisele tõestaks, et tegemist ei ole riigiabiga, nagu väidavad Kreeka ametiasutused. Isegi kui nõustuda sellega, et kõik kõnealuse abi saajad olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, nagu väidavad Kreeka ametiasutused, oleks kohaldatav garantiide teatise punkt 3.5. Selles on selgitatud, et selleks, et garantiid, mis on antud sellise kava alusel, mis näeb ette ühekordse garantiipreemia, ei saaks käsitada riigiabina, peavad olema täidetud kõik ülejäänud punkti 3.4 alapunktides a, b, c, e, f ja g sätestatud tingimused. Nagu juba põhjenduses 33 selgitatud, ei ole need tingimused käesoleval juhul täidetud: kõnealune garantii katab rohkem kui 80 % laenudest ja hindamisel olev kava ei ole suletud finantsraskustes laenusaajatele.

| (41) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes on laenudele antud riigigarantii puhul täidetud kõik aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(41)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes on laenudele antud riigigarantii puhul täidetud kõik aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused.

IV.2.   Abi kokkusobivus

ΙV.2.1.   Üldised märkused

| (42) | Aluslepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud mõned erandid, mis on lubatud üldisest põhimõttest, et riigiabi on siseturuga kokkusobimatu. Mõned neist eranditest käesoleval juhul selgelt ei kehti, näiteks artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid, mis hõlmavad sotsiaalabi, loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa taasühinemisega seoses antavat abi. |
| --- | --- |

(42)

Aluslepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud mõned erandid, mis on lubatud üldisest põhimõttest, et riigiabi on siseturuga kokkusobimatu. Mõned neist eranditest käesoleval juhul selgelt ei kehti, näiteks artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid, mis hõlmavad sotsiaalabi, loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa taasühinemisega seoses antavat abi.

| (43) | Sama kehtib artikli 107 lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandite kohta, kuna kõnealust abi ei ole antud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. |
| --- | --- |

(43)

Sama kehtib artikli 107 lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandite kohta, kuna kõnealust abi ei ole antud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks.

| (44) | Seega saab käesoleval juhul kohaldatav olla ainult artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erand, mille kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Et see erand oleks kohaldatav, peab riigiabi vastama liidu riigiabieeskirjadele. Põllumajandussektoris on need eeskirjad sätestatud ühenduse suunistes riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013 (10) (edaspidi „põllumajanduse suunised”). |
| --- | --- |

(44)

Seega saab käesoleval juhul kohaldatav olla ainult artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erand, mille kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Et see erand oleks kohaldatav, peab riigiabi vastama liidu riigiabieeskirjadele. Põllumajandussektoris on need eeskirjad sätestatud ühenduse suunistes riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013 (10) (edaspidi „põllumajanduse suunised”).

| (45) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt oli kõnealuse meetme eesmärk lahendada olukord, mis oli põhjustatud Kreekas 2008. aastal tekkinud teravilja ületootmise tõttu. Kreeka ametiasutused tunnistavad oma 19. märtsi 2010. aasta kirjas konkreetselt, et meetme üks eesmärk oli „tagada tootjatele minimaalne sissetulek”. |
| --- | --- |

(45)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt oli kõnealuse meetme eesmärk lahendada olukord, mis oli põhjustatud Kreekas 2008. aastal tekkinud teravilja ületootmise tõttu. Kreeka ametiasutused tunnistavad oma 19. märtsi 2010. aasta kirjas konkreetselt, et meetme üks eesmärk oli „tagada tootjatele minimaalne sissetulek”.

| (46) | Lisaks näib, et kuna laene kogusummas 150 miljonit eurot anti selleks, et põllumajanduskooperatiivide liidud saaksid osta oma liikmete teravilja (ministri 9. detsembri 2008. aasta otsus nr 8264), on abi antud vastavalt toodetud kogustele. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks näib, et kuna laene kogusummas 150 miljonit eurot anti selleks, et põllumajanduskooperatiivide liidud saaksid osta oma liikmete teravilja (ministri 9. detsembri 2008. aasta otsus nr 8264), on abi antud vastavalt toodetud kogustele.

| (47) | Sellist liiki abi, mida Kreekas anti, põllumajanduse suunised ega muud teemakohased liidu eeskirjad ei käsitle, mida Kreeka ametiasutused ei väidagi. Seega näib tegemist olevat tegevusabiga, millega püüti kunstlikult teravilja hindu tõstes suurendada põllumajandustootjate sissetulekut. Sellised meetmed on liidu riigiabieeskirjadega rangelt keelatud. |
| --- | --- |

(47)

Sellist liiki abi, mida Kreekas anti, põllumajanduse suunised ega muud teemakohased liidu eeskirjad ei käsitle, mida Kreeka ametiasutused ei väidagi. Seega näib tegemist olevat tegevusabiga, millega püüti kunstlikult teravilja hindu tõstes suurendada põllumajandustootjate sissetulekut. Sellised meetmed on liidu riigiabieeskirjadega rangelt keelatud.

| (48) | Tuleb meenutada, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale moonutab tegevusabi – see tähendab abi, mille eesmärk on katta kulud, mida ettevõtja peaks tavaolukorras oma majandustegevuseks tegema – põhimõtteliselt konkurentsi, sest ühelt poolt ei aita see kaasa ühegi majandussektori arengule ja teiselt poolt annab abisaajale kunstlikku rahalist abi, mis moonutab pikaajaliselt konkurentsi ja kahjustab kaubandust määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(48)

Tuleb meenutada, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale moonutab tegevusabi – see tähendab abi, mille eesmärk on katta kulud, mida ettevõtja peaks tavaolukorras oma majandustegevuseks tegema – põhimõtteliselt konkurentsi, sest ühelt poolt ei aita see kaasa ühegi majandussektori arengule ja teiselt poolt annab abisaajale kunstlikku rahalist abi, mis moonutab pikaajaliselt konkurentsi ja kahjustab kaubandust määral, mis on vastuolus ühiste huvidega.

| (49) | Euroopa Liidu põllumajandustoodete turud on ühise turukorraldusega põhjalikult reguleeritud. Ühise turukorralduse üks ülesanne on tagada Euroopa Liidus asjaomases sektoris ettevõtjate vahel õiglane konkurents. Turutoetusmeetmed, nagu Kreeka neid rakendas ja rahastas, on arvatavasti vastuolus ühise teraviljaturu korralduse eesmärkidega ning häirivad tõsiselt selle toimimist. |
| --- | --- |

(49)

Euroopa Liidu põllumajandustoodete turud on ühise turukorraldusega põhjalikult reguleeritud. Ühise turukorralduse üks ülesanne on tagada Euroopa Liidus asjaomases sektoris ettevõtjate vahel õiglane konkurents. Turutoetusmeetmed, nagu Kreeka neid rakendas ja rahastas, on arvatavasti vastuolus ühise teraviljaturu korralduse eesmärkidega ning häirivad tõsiselt selle toimimist.

| (50) | Nagu Euroopa Kohus on korduvalt rõhutanud, (11) võib igasugune liikmesriigi sekkumine turumehhanismidesse, kui sekkumisliik ei ole liidu eeskirjadega otseselt ette nähtud, takistada ühise turukorralduse toimimist ja anda põhjendamatuid eeliseid teatavatele majanduslikele rühmadele liidus. Konkreetsemalt on Euroopa Kohus ühes oma hiljutises otsuses (12) meenutanud, et ühise turukorraldusega sektorites, eelkõige kui see korraldus rajaneb ühtsel hinnasüsteemil, ei saa liikmesriigid enam sekkuda ühepoolsete riiklike meetmetega selliste hindade kujunemisse, mis on tootmisetappide kaupa reguleeritud ühise korraldusega. |
| --- | --- |

(50)

Nagu Euroopa Kohus on korduvalt rõhutanud, (11) võib igasugune liikmesriigi sekkumine turumehhanismidesse, kui sekkumisliik ei ole liidu eeskirjadega otseselt ette nähtud, takistada ühise turukorralduse toimimist ja anda põhjendamatuid eeliseid teatavatele majanduslikele rühmadele liidus. Konkreetsemalt on Euroopa Kohus ühes oma hiljutises otsuses (12) meenutanud, et ühise turukorraldusega sektorites, eelkõige kui see korraldus rajaneb ühtsel hinnasüsteemil, ei saa liikmesriigid enam sekkuda ühepoolsete riiklike meetmetega selliste hindade kujunemisse, mis on tootmisetappide kaupa reguleeritud ühise korraldusega.

| (51) | Tuleb märkida, et liikmesriikide sellised hinnatoetusmehhanismid kahjustavad ühist hinnakujundussüsteemi ja üldisemalt liidu ühist turukorraldust reguleerivate eeskirjadega loodud mehhanismide eesmärki, isegi kui nende eesmärk on toetada põllumajandustootjate sissetulekut. |
| --- | --- |

(51)

Tuleb märkida, et liikmesriikide sellised hinnatoetusmehhanismid kahjustavad ühist hinnakujundussüsteemi ja üldisemalt liidu ühist turukorraldust reguleerivate eeskirjadega loodud mehhanismide eesmärki, isegi kui nende eesmärk on toetada põllumajandustootjate sissetulekut.

| (52) | Lõpetuseks kaalus komisjon ka seda, kas kõnealust abi saaks siseturuga kokkusobivaks lugeda komisjoni teatise „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (13) alusel. Kuid isegi kui abisaaja oli abi andmise ajal kõnealuste suuniste punkti 2 tähenduses raskustes olev äriühing (mis ei ole selge), ei ole Kreeka ametiasutused esitanud ühtki tõendit selle kohta, et ükski suunistes sätestatud tingimus, mis õigustaks abi andmist konkreetsele abisaajale, oleks käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(52)

Lõpetuseks kaalus komisjon ka seda, kas kõnealust abi saaks siseturuga kokkusobivaks lugeda komisjoni teatise „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (13) alusel. Kuid isegi kui abisaaja oli abi andmise ajal kõnealuste suuniste punkti 2 tähenduses raskustes olev äriühing (mis ei ole selge), ei ole Kreeka ametiasutused esitanud ühtki tõendit selle kohta, et ükski suunistes sätestatud tingimus, mis õigustaks abi andmist konkreetsele abisaajale, oleks käesoleval juhul täidetud.

IV.2.2.   Ajutine raamistik

| (53) | Abi andmise põhjendamisel viitavad Kreeka ametiasutused majanduskriisile ja rahastamise kättesaamatusele kooperatiivide jaoks. 2009. aastal võttis komisjon finantskriisi tõsidust mõistes vastu „ajutise raamistiku”, (14) millega tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks abi põllumajandustoodete esmatootjate puhul summas kuni 15 000 eurot. |
| --- | --- |

(53)

Abi andmise põhjendamisel viitavad Kreeka ametiasutused majanduskriisile ja rahastamise kättesaamatusele kooperatiivide jaoks. 2009. aastal võttis komisjon finantskriisi tõsidust mõistes vastu „ajutise raamistiku”, (14) millega tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks abi põllumajandustoodete esmatootjate puhul summas kuni 15 000 eurot.

| (54) | Oma 21. jaanuari 2011. aasta kirjas väitsid Kreeka ametiasutused, et ajutise raamistiku sätted hõlmavad nii intressitoetust kui ka riigigarantiid. Täpsemalt väitsid nad, et kõnealused laenud anti 2008. ja 2009. aasta majandus- ja finantskriisi ajal ning olid mõeldud selle kriisiga toimetulekuks. Nad lisasid, et kuna laenude lõppsaajaid (kooperatiivide liikmeid) oli väga palju, oli intressivaba laenu kasu iga laenusaaja jaoks nii väike, et seda ei saanud pidada moonutusi tekitavaks. Lisaks väitsid Kreeka ametiasutused, et vastavalt ajutise raamistiku artiklile 7 kohaldatakse selle sätteid ka teatamata riigiabikavade suhtes. |
| --- | --- |

(54)

Oma 21. jaanuari 2011. aasta kirjas väitsid Kreeka ametiasutused, et ajutise raamistiku sätted hõlmavad nii intressitoetust kui ka riigigarantiid. Täpsemalt väitsid nad, et kõnealused laenud anti 2008. ja 2009. aasta majandus- ja finantskriisi ajal ning olid mõeldud selle kriisiga toimetulekuks. Nad lisasid, et kuna laenude lõppsaajaid (kooperatiivide liikmeid) oli väga palju, oli intressivaba laenu kasu iga laenusaaja jaoks nii väike, et seda ei saanud pidada moonutusi tekitavaks. Lisaks väitsid Kreeka ametiasutused, et vastavalt ajutise raamistiku artiklile 7 kohaldatakse selle sätteid ka teatamata riigiabikavade suhtes.

| (55) | Komisjon ei saa Kreeka ametiasutuste väidetega nõustuda ja on seisukohal, et ajutise raamistiku sätted ei ole käesoleval juhul kohaldatavad. Esiteks laiendati ajutise raamistiku kohaldamisala põllumajandustoodete esmatootjatele alles 31. oktoobril 2009 (15). Seega ei saa ajutise raamistiku alla kuuluda enne seda laiendamist heaks kiidetud riigiabikavad. Käesoleval juhul on ministri 8. detsembri 2008. aasta otsuse nr 56700/B.3033 artikliga 1 ette nähtud, et intressitoetust kohaldatakse laenude suhtes, mis on antud või antakse 2008. aastal. Seega olid kõnealused laenud ja ka riigiabi antud enne 31. oktoobrit 2009. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon ei saa Kreeka ametiasutuste väidetega nõustuda ja on seisukohal, et ajutise raamistiku sätted ei ole käesoleval juhul kohaldatavad. Esiteks laiendati ajutise raamistiku kohaldamisala põllumajandustoodete esmatootjatele alles 31. oktoobril 2009 (15). Seega ei saa ajutise raamistiku alla kuuluda enne seda laiendamist heaks kiidetud riigiabikavad. Käesoleval juhul on ministri 8. detsembri 2008. aasta otsuse nr 56700/B.3033 artikliga 1 ette nähtud, et intressitoetust kohaldatakse laenude suhtes, mis on antud või antakse 2008. aastal. Seega olid kõnealused laenud ja ka riigiabi antud enne 31. oktoobrit 2009.

| (56) | Teiseks juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et kõnealused meetmed ei vasta ajutises raamistikus sätestatud tingimusele, et selleks, et sedalaadi abi saaks pidada siseturuga kokkusobivaks, peab see olema antud kogu põllumajandussektorile ja mitte ainult ühele tootesektorile, nagu käesoleval juhul teraviljasektor. |
| --- | --- |

(56)

Teiseks juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et kõnealused meetmed ei vasta ajutises raamistikus sätestatud tingimusele, et selleks, et sedalaadi abi saaks pidada siseturuga kokkusobivaks, peab see olema antud kogu põllumajandussektorile ja mitte ainult ühele tootesektorile, nagu käesoleval juhul teraviljasektor.

V.   JÄRELDUS

| (57) | Komisjon on seisukohal, et Kreeka on kõnealust abikava rakendanud vastuolus aluslepingu artikli 108 lõikega 3. Kuna see abi on siseturuga kokkusobimatu, peab Kreeka selle andmise lõpetama ja selle saajatelt tagasi nõudma. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon on seisukohal, et Kreeka on kõnealust abikava rakendanud vastuolus aluslepingu artikli 108 lõikega 3. Kuna see abi on siseturuga kokkusobimatu, peab Kreeka selle andmise lõpetama ja selle saajatelt tagasi nõudma.

| (58) | Kõnealuse kava alusel antud üksikabi ei loeta abiks siis, kui see vastas andmise ajal tingimustele, mis on ette nähtud nõukogu 7. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 994/98 (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes) (16) artikli 2 kohaselt vastu võetud ja abi andmise ajal kehtinud määruses. |
| --- | --- |

(58)

Kõnealuse kava alusel antud üksikabi ei loeta abiks siis, kui see vastas andmise ajal tingimustele, mis on ette nähtud nõukogu 7. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 994/98 (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes) (16) artikli 2 kohaselt vastu võetud ja abi andmise ajal kehtinud määruses.

| (59) | Üksikabi, mis on antud kõnealuse abikava alusel, mis abi andmise ajal vastas tingimustele, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 994/98 artikliga 1, või mis tahes muu heaks kiidetud abikava alusel, on siseturuga kokkusobivad seda liiki abi maksimaalse osatähtsuse ulatuses, |
| --- | --- |

(59)

Üksikabi, mis on antud kõnealuse abikava alusel, mis abi andmise ajal vastas tingimustele, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 994/98 artikliga 1, või mis tahes muu heaks kiidetud abikava alusel, on siseturuga kokkusobivad seda liiki abi maksimaalse osatähtsuse ulatuses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kreeka ministri 8. detsembri 2008. aasta otsusega nr 56700/Β.3033 ja 9. veebruari 2008. aasta otsusega nr 2/88675/0025 Kreeka teraviljatootjatele ja põllumajanduskooperatiivide liitudele kehtestatud abikava Kreeka riigigarantii ja intressitoetusega laenu kujul on riigiabi. Kreeka on seda riigiabi andnud vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 ja see on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud kava alusel antud üksikabi ei loeta riigiabiks siis, kui see vastas andmise ajal tingimustele, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 2 kohaselt vastu võetud ja abi andmise ajal kehtinud määruses.

Artikkel 3

Üksikabi, mis on antud artiklis 1 osutatud abikava alusel, mis abi andmise ajal vastas tingimustele, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 994/98 artikliga 1, või mis tahes muu heaks kiidetud abikava alusel, on siseturuga kokkusobivad seda liiki abi maksimaalse osatähtsuse ulatuses.

Artikkel 4

1.   Kreeka nõuab artiklis 1 osutatud abikava alusel antud siseturuga kokkusobimatu abi saajatelt tagasi.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi, mida arvutatakse alates kuupäevast, mil abi anti abisaajate käsutusse, kuni nende tegeliku tagasisaamise kuupäevani.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (17) V peatükile.

4.   Kreeka peab tühistama kõik välja maksmata maksed seoses artiklis 1 osutatud abikavaga alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 5

1.   Artiklis 1 nimetatud abi tuleb tagastada kohe ja kogu ulatuses.

2.   Kreeka peab tagama, et käesolev otsus rakendatakse nelja kuu jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 6

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast esitab Kreeka komisjonile järgmise teabe:

| a) | nimekiri artiklis 1 osutatud abikava alusel antud abi saajatest koos igaühele antud abisummadega; |
| --- | --- |

a)

nimekiri artiklis 1 osutatud abikava alusel antud abi saajatest koos igaühele antud abisummadega;

| b) | abisaajalt tagasi nõutav summa (põhiosa ja intressid); |
| --- | --- |

b)

abisaajalt tagasi nõutav summa (põhiosa ja intressid);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Kreeka teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmetega seotud edusammudest, kuni kogu artiklis 1 osutatud abi on tagasi makstud. Ta esitab komisjoni taotluse korral viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta peab edastama ka üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abi ja intresside kohta.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 25. jaanuar 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT C 90, 22.3.2011, lk 11.

1

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

2

(3)  Hiljem EÜ asutamislepingu artikkel 88. Alates 1. detsembrist 2009 asendati EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 Euroopa Liidu toimimise lepingu vastavate artiklitega 107 ja 108.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  ELT C 16, 22.1.2009, lk 1. Teatist muudeti 2009. aasta oktoobris (ELT C 261, 31.10.2009).

5

(6)  Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 730/79: Philip Morris Holland BV vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1980, lk 2671).

6

Philip Morris Holland BV

Euroopa Ühenduste Komisjon

(7)  Vt eelkõige Euroopa Kohtu 13. juuli 1988. aasta otsus kohtuasjas 102/87: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1988, lk 4067).

7

Prantsuse Vabariik

Euroopa Ühenduste Komisjon

(8)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans GmbH (EKL 2003, lk I-7741, punkt 81).

8

Altmark Trans GmbH

(9)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

9

(10)  ELT C 319, 27.12.2006, lk 1.

10

(11)  Vt nt Euroopa Kohtu 29. novembri 1978. aasta otsus kohtuasjas 83/78: Pigs Marketing Board vs. Redmond (EKL 1978, lk 2347, punkt 60).

11

Pigs Marketing Board

Redmond

(12)  Euroopa Kohtu 26. mai 2005. aasta otsus kohtuasjas C-280/03: Kuipers (EKL 2005, lk I-4255, punktid 42, 49 ja 53).

12

Kuipers

(13)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

13

(14)  Vt joonealune märkus 4.

14

(15)  Vt teatis ajutise raamistiku muutmise kohta (ELT C 261, 31.10.2009, lk 2).

15

(16)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

16

(17)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

17

---

Parandused

| 23.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/18

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 97, 9. aprill 2008
  )

Leheküljel 72 põhjenduses 1

asendatakse

„Inimeste ja kaupade kaitseks Euroopa Liidus tuleks ennetada õhusõiduki vastu suunatud ebaseaduslikke sekkumisi,”

järgmisega:

„Inimeste ja kaupade kaitseks Euroopa Liidus tuleks ennetada tsiviilõhusõiduki vastu suunatud ebaseaduslikke sekkumisi,”.

Leheküljel 72 põhjendus 4

asendatakse

„Määruse (EÜ) nr 2320/2002 sisu tuleks saadud kogemusi silmas pidades läbi vaadata ja kõnealune määrus tuleks tunnistada kehtetuks ja asendada uue õigusaktiga, ...”

järgmisega:

„Määruse (EÜ) nr 2320/2002 sisu tuleks saadud kogemusi silmas pidades läbi vaadata ja kõnealune määrus tuleks tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva määrusega, ...”.

Leheküljel 72 põhjenduses 8

asendatakse

„Iga liikmesriigi pädevusse jääb otsustada, parda julgestustöötajate kasutamise üle nende poolt välja antud lennutegevusluba omavate lennuettevõtjate lendudel ning tagada vastavalt Chicago konventsiooni ...”

järgmisega:

„Iga liikmesriigi pädevusse jääb otsustada parda julgestustöötajate kasutamise üle nende poolt välja antud lennutegevusluba omavate lennuettevõtjate lendudel ning tagada vastavalt Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni ...”.

Leheküljel 74 põhjenduses 24

asendatakse

„Cordobas 18. septembril 2006. aastal Gibraltarit käsitleva dialoogi foorumi esimesel ministrite kohtumisel kokku lepitud lennujaama käsitlev ministrite deklaratsioon asendab Londonis 2. detsembril 1987. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni lennujaama kohta ...”

järgmisega:

„Cordobas 18. septembril 2006. aastal Gibraltarit käsitleva dialoogi foorumi esimesel ministrite kohtumisel kokku lepitud Gibraltari lennujaama käsitlev ministrite deklaratsioon asendab Londonis 2. detsembril 1987. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni Gibraltari lennujaama kohta ...”.

Leheküljel 77 artikli 4 lõikes 5

asendatakse

„Liikmesriigid tagavad oma territooriumil lõikes 1 osutatud ühiste põhistandardite kohaldamise. Kui liikmesriigil on alust arvata, et julgestusalase rikkumisega on turvalisust ohustatud, ...”

järgmisega:

„Liikmesriigid tagavad oma territooriumil lõikes 1 osutatud ühiste põhistandardite kohaldamise. Kui liikmesriigil on alust arvata, et julgestusalase rikkumisega on lennundusjulgestuse taset ohustatud, ...”.

Leheküljel 77 artiklis 8

asendatakse

„..., et vältida Chicago konventsiooni artikli 17 liikmesriikidepoolse järgimise kontrollimise dubleerimist.”

järgmisega:

„..., et vältida Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 17. lisa liikmesriikidepoolse järgimise kontrollimise dubleerimist.”

Leheküljel 78 artikli 12 lõikes 1

asendatakse

„Iga lennujaama käitaja koostab, kohaldab lennujaama julgestusprogrammi ning kohaldab ja haldab seda.”

järgmisega:

„Iga lennujaama käitaja koostab lennujaama julgestusprogrammi ning kohaldab ja haldab seda.”

Leheküljel 78 artikli 13 lõikes 1

asendatakse

„Iga lennuettevõtja koostab, kohaldab ja haldab lennuettevõtja julgestusprogrammi.”

järgmisega:

„Iga lennuettevõtja koostab lennuettevõtja julgestusprogrammi ning kohaldab ja haldab seda.”

Leheküljel 79 artiklis 16

asendatakse

„Igal aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikidele aruande, milles neid teavitatakse käesoleva määruse kohaldamisest ja selle mõjust lennundusjulgestuse parandamisele.”

järgmisega:

„Igal aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikidele aruande, milles neid teavitatakse käesoleva määruse kohaldamisest ja selle mõjust lennundusjulgestuse tõhustamisele.”

Leheküljel 79 artikli 18 esimeses lõigus

asendatakse

„... „Euroopa Liidu salastatud teabena” komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) tähenduses:”

järgmisega:

„... „Euroopa Liidu salastatud teabena” otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom tähenduses:”.

Leheküljel 79 artiklis 20

asendatakse

„..., et edendada „ühekordse kontrollimise” eesmärki kõikide Euroopa Liidu kolmandate riikide vaheliste lendude puhul.”

järgmisega:

„..., et edendada „ühekordse kontrollimise” eesmärki kõikidel Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelistel lendudel.”

Leheküljel 81 I lisa 1. jaotise punkti 1.3 alapunktis 1

asendatakse

„Muud isikud ja nendega kaasasolevad esemed ...”

järgmisega:

„Muud isikud kui reisijad ja nendega kaasas olevad esemed ...”.

Leheküljel 81 I lisa 1. jaotise punkti 1.3 alapunktis 2

asendatakse

„Muud isikud kui reisijad ja nendega kaasasolevad esemed ...”

järgmisega:

„Kõik muud isikud kui reisijad ja nendega kaasas olevad esemed ...”.

Leheküljel 82 I lisa 4. jaotise punkti 4.1 alapunktis 3

asendatakse

„Transiitreisijaid ja nende käsipagasit võib läbivaatusest vabastada, kui:”

järgmisega:

„Transiitreisijad ja nende käsipagasi võib läbivaatusest vabastada, kui:”.

Leheküljel 83 I lisa 5. jaotise punkti 5.1 alapunktis 2

asendatakse

„Registreeritud transfeerpagasit võib läbivaatusest vabastada, kui:”

järgmisega:

„Registreeritud transfeerpagasi võib läbivaatusest vabastada, kui:”.

---