# Euroopa Liidu L 165/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.165.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 165 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide26. juuni 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.165.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 165

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide26. juuni 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 540/2012, 21. juuni 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Horvaatiast, Rumeeniast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 541/2012, 21. juuni 2012, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse need meetmed kehtetuks | 4 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 542/2012, 25. juuni 2012, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1375/2011 | 12 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 543/2012, 25. juuni 2012, millega rakendatakse määruse (EL) nr 753/2011 (milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis) artikli 11 lõiget 1 | 15 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus 2012/544/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega rakendatakse määruse (EL) nr 36/2012 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias) artikli 32 lõiget 1 | 20 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 545/2012, 25. juuni 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 546/2012, 25. juuni 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 547/2012, 25. juuni 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veepumpade ökodisaini nõuetega (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 548/2012, 25. juuni 2012, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1458/2007 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue | 37 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 549/2012, 25. juuni 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 41 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 550/2012, 25. juuni 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 43 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2012/322/ÜVJP, 20. juuni 2012, millega muudetakse otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid | 45 |
| | | 2012/323/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 22. juuni 2012, Ühtekuuluvusfondist Ungarile ette nähtud kulukohustuste täitmise peatamise lõpetamise kohta | 46 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/324/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega muudetakse otsust 2010/784/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) ning pikendatakse selle kehtivust | 48 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/325/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega pikendatakse Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 49 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/326/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 53 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/327/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega pikendatakse Vahemere lõunapiirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 56 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/328/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Kesk-Aasias | 59 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/329/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 62 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/330/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega muudetakse otsust 2011/426/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas | 66 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/331/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 68 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/332/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah), ning pikendatakse selle kehtivust | 71 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/333/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega ajakohastatakse loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4 ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/872/ÜVJP | 72 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus 2012/334/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega rakendatakse otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis | 75 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus 2012/335/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega rakendatakse nõukogu otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid | 80 |
| | | 2012/336/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 22. juuni 2012, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 3838 all) | 83 |
| | | 2012/337/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 22. juuni 2012, millega lubatakse teha Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi suhtes erand Euroopa püsikultuuride statistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1337/2011 kohaldamisel
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 4132 all) | 94 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 540/2012, 21. juuni 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Horvaatiast, Rumeeniast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 541/2012, 21. juuni 2012, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse need meetmed kehtetuks

4

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 542/2012, 25. juuni 2012, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1375/2011

12

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 543/2012, 25. juuni 2012, millega rakendatakse määruse (EL) nr 753/2011 (milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis) artikli 11 lõiget 1

15

*

Nõukogu rakendusmäärus 2012/544/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega rakendatakse määruse (EL) nr 36/2012 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias) artikli 32 lõiget 1

20

*

Nõukogu määrus (EL) nr 545/2012, 25. juuni 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 546/2012, 25. juuni 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (
  1
  )

1

25

*

Komisjoni määrus (EL) nr 547/2012, 25. juuni 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veepumpade ökodisaini nõuetega (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni määrus (EL) nr 548/2012, 25. juuni 2012, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1458/2007 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

37

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 549/2012, 25. juuni 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

41

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 550/2012, 25. juuni 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

43

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2012/322/ÜVJP, 20. juuni 2012, millega muudetakse otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

45

2012/323/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 22. juuni 2012, Ühtekuuluvusfondist Ungarile ette nähtud kulukohustuste täitmise peatamise lõpetamise kohta

46

*

Nõukogu otsus 2012/324/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega muudetakse otsust 2010/784/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) ning pikendatakse selle kehtivust

48

*

Nõukogu otsus 2012/325/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega pikendatakse Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

49

*

Nõukogu otsus 2012/326/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

53

*

Nõukogu otsus 2012/327/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega pikendatakse Vahemere lõunapiirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

56

*

Nõukogu otsus 2012/328/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Kesk-Aasias

59

*

Nõukogu otsus 2012/329/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

62

*

Nõukogu otsus 2012/330/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega muudetakse otsust 2011/426/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas

66

*

Nõukogu otsus 2012/331/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

68

*

Nõukogu otsus 2012/332/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah), ning pikendatakse selle kehtivust

71

*

Nõukogu otsus 2012/333/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega ajakohastatakse loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4 ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/872/ÜVJP

72

*

Nõukogu rakendusotsus 2012/334/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega rakendatakse otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis

75

*

Nõukogu rakendusotsus 2012/335/ÜVJP, 25. juuni 2012, millega rakendatakse nõukogu otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

80

2012/336/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 22. juuni 2012, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 3838 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 3838 all)

83

2012/337/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 22. juuni 2012, millega lubatakse teha Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi suhtes erand Euroopa püsikultuuride statistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1337/2011 kohaldamisel
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 4132 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 4132 all)

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 540/2012,

21. juuni 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Horvaatiast, Rumeeniast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | Märtsis 2005 algatas komisjon uurimise (2) seoses teatavate muu hulgas Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordiga (edaspidi „esialgne uurimine”). Juunis 2006 kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 (3) lõplik dumpinguvastane tollimaks. 30. novembril 2007 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate kahe Ukraina eksportiva tootja nimevahetuse kohta (4). |
| --- | --- |

(1)

Märtsis 2005 algatas komisjon uurimise (2) seoses teatavate muu hulgas Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordiga (edaspidi „esialgne uurimine”). Juunis 2006 kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 (3) lõplik dumpinguvastane tollimaks. 30. novembril 2007 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate kahe Ukraina eksportiva tootja nimevahetuse kohta (4).

| (2) | 8. septembril 2006 esitasid Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (edaspidi „Interpipe grupp” või „taotluse esitajad”) Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule taotluse (5) tühistada määrus (EÜ) nr 954/2006 neid puudutavas osas. |
| --- | --- |

(2)

8. septembril 2006 esitasid Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (edaspidi „Interpipe grupp” või „taotluse esitajad”) Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule taotluse (5) tühistada määrus (EÜ) nr 954/2006 neid puudutavas osas.

| (3) | Seoses äriühingutega CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant tuleb meenutada, et veebruaris 2007 muutusid nende nimed vastavalt CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (6). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube lakkas juriidilise isikuna tegutsemast ning kõik tema varalised ja mittevaralised õigused ja kohustused võttis üle detsembris 2007 asutatud LLC Interpipe Niko Tube. |
| --- | --- |

(3)

Seoses äriühingutega CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant tuleb meenutada, et veebruaris 2007 muutusid nende nimed vastavalt CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (6). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube lakkas juriidilise isikuna tegutsemast ning kõik tema varalised ja mittevaralised õigused ja kohustused võttis üle detsembris 2007 asutatud LLC Interpipe Niko Tube.

| (4) | Esimese Astme Kohus tühistas oma 10. märtsi 2009. aasta otsusega (7) määruse (EÜ) nr 954/2006 artikli 1 selles osas, mille tõttu taotluse esitajate suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ületas määra, mida oleks rakendatud, kui ekspordihinda ei oleks kohandatud seotud kaubandusettevõtte kaudu toimunud müügi komisjonitasuga. |
| --- | --- |

(4)

Esimese Astme Kohus tühistas oma 10. märtsi 2009. aasta otsusega (7) määruse (EÜ) nr 954/2006 artikli 1 selles osas, mille tõttu taotluse esitajate suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ületas määra, mida oleks rakendatud, kui ekspordihinda ei oleks kohandatud seotud kaubandusettevõtte kaudu toimunud müügi komisjonitasuga.

| (5) | Euroopa Liidu nõukogu ja komisjon ning samuti taotluse esitajad esitasid Euroopa Liidu Kohtule apellatsioonkaebuse, et see tühistaks Esimese Astme Kohtu 10. märtsi 2009. aasta otsuse. 16. veebruaril 2012 lükkas Euroopa Kohus tagasi nii apellatsioonkaebused kui ka vastuapellatsiooni (edaspidi „kohtuotsus”) (8) ja seega kinnitas Esimese Astme Kohtu (praegu Üldkohus) 10. märtsi 2009. aasta otsust. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu nõukogu ja komisjon ning samuti taotluse esitajad esitasid Euroopa Liidu Kohtule apellatsioonkaebuse, et see tühistaks Esimese Astme Kohtu 10. märtsi 2009. aasta otsuse. 16. veebruaril 2012 lükkas Euroopa Kohus tagasi nii apellatsioonkaebused kui ka vastuapellatsiooni (edaspidi „kohtuotsus”) (8) ja seega kinnitas Esimese Astme Kohtu (praegu Üldkohus) 10. märtsi 2009. aasta otsust.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 954/2006 artikkel 1 tühistati seega selles osas, mille tõttu Interpipe grupi toodetud ja Euroopa Liitu eksporditud kaupade suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ületas määra, mida oleks rakendatud, kui ekspordihinda ei oleks kohandatud seotud kaubandusettevõtte kaudu toimunud müügi komisjonitasuga. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 954/2006 artikkel 1 tühistati seega selles osas, mille tõttu Interpipe grupi toodetud ja Euroopa Liitu eksporditud kaupade suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ületas määra, mida oleks rakendatud, kui ekspordihinda ei oleks kohandatud seotud kaubandusettevõtte kaudu toimunud müügi komisjonitasuga.

| (7) | Kohtutes on tunnustamist leidnud asjaolu, (9) et selliste kohtuasjade puhul, mille menetlus koosneb mitmest etapist, ei tähenda ühe etapi tühistamine kogu menetluse tühistamist. Dumpinguvastane menetlus on üks näide sellisest mitmeetapilisest menetlusest. Sellest tulenevalt ei tähenda lõpliku dumpinguvastase määruse mõne osa tühistamine kogu kõnealuse määruse vastuvõtmisele eelnenud menetluse tühistamist. Teisalt peavad liidu institutsioonid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 266 täitma Euroopa Liidu kohtutes tehtud kohtuotsust. Järelikult on liidu institutsioonidel sel viisil kohtuotsust täites võimalik parandada vaidlustatud määruse neid aspekte, mis viisid selle tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata vaidlustamata osad, mida kohtuotsus ei mõjuta (10). |
| --- | --- |

(7)

Kohtutes on tunnustamist leidnud asjaolu, (9) et selliste kohtuasjade puhul, mille menetlus koosneb mitmest etapist, ei tähenda ühe etapi tühistamine kogu menetluse tühistamist. Dumpinguvastane menetlus on üks näide sellisest mitmeetapilisest menetlusest. Sellest tulenevalt ei tähenda lõpliku dumpinguvastase määruse mõne osa tühistamine kogu kõnealuse määruse vastuvõtmisele eelnenud menetluse tühistamist. Teisalt peavad liidu institutsioonid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 266 täitma Euroopa Liidu kohtutes tehtud kohtuotsust. Järelikult on liidu institutsioonidel sel viisil kohtuotsust täites võimalik parandada vaidlustatud määruse neid aspekte, mis viisid selle tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata vaidlustamata osad, mida kohtuotsus ei mõjuta (10).

| (8) | Käesoleva määruse eesmärk on parandada määruse (EÜ) nr 954/2006 neid aspekte, mis ei ole kooskõlas algmäärusega ja mis seega tingisid kõnealuse määruse osade tühistamise. Määruses (EÜ) nr 954/2006 esitatud muud järeldused jäävad kehtima. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse eesmärk on parandada määruse (EÜ) nr 954/2006 neid aspekte, mis ei ole kooskõlas algmäärusega ja mis seega tingisid kõnealuse määruse osade tühistamise. Määruses (EÜ) nr 954/2006 esitatud muud järeldused jäävad kehtima.

| (9) | Seega arvutati kohtuotsuse alusel, kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 266, Interpipe grupi suhtes kohaldatav tollimaksumäär uuesti. |
| --- | --- |

(9)

Seega arvutati kohtuotsuse alusel, kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 266, Interpipe grupi suhtes kohaldatav tollimaksumäär uuesti.

B.   EUROOPA KOHTU OTSUSEL PÕHINEV UUS JÄRELDUSTE HINDAMINE

| (10) | Käesolevas määruses käsitletakse kohtuotsuse seda osa, mis käsitleb dumpingumarginaali arvutamist, täpsemalt öeldes ekspordihinna kohandamise arvutamist komisjonitasude erinevuste arvesse võtmiseks, kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses käsitletakse kohtuotsuse seda osa, mis käsitleb dumpingumarginaali arvutamist, täpsemalt öeldes ekspordihinna kohandamise arvutamist komisjonitasude erinevuste arvesse võtmiseks, kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i.

| (11) | Nagu on märgitud määruse (EÜ) nr 954/2006 põhjendustes 131 ja 134, kohandati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i ekspordihinda komisjonitasude erinevuste arvessevõtmiseks kaubandusettevõtjate kaudu teostatud müügi puhul. |
| --- | --- |

(11)

Nagu on märgitud määruse (EÜ) nr 954/2006 põhjendustes 131 ja 134, kohandati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i ekspordihinda komisjonitasude erinevuste arvessevõtmiseks kaubandusettevõtjate kaudu teostatud müügi puhul.

| (12) | Esimese Astme Kohus leidis oma otsuses, mida kinnitas hiljem ka Euroopa Kohus, et kõnealuses juhtumis ei oleks liidu institutsioonid pidanud normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel tegema kohandust komisjonitasudega. |
| --- | --- |

(12)

Esimese Astme Kohus leidis oma otsuses, mida kinnitas hiljem ka Euroopa Kohus, et kõnealuses juhtumis ei oleks liidu institutsioonid pidanud normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel tegema kohandust komisjonitasudega.

| (13) | Seepärast arvutati dumpingumarginaal uuesti ilma ekspordihinda komisjonitasude erinevustega kohandamata. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast arvutati dumpingumarginaal uuesti ilma ekspordihinda komisjonitasude erinevustega kohandamata.

| (14) | Uuesti arvutatud kaalutud keskmise ekspordihinna ja esialgse uurimise ajal tuvastatud kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel (tooteliikide kaupa, tehasest hankimise tasandil) ilmnes dumpingu olemasolu. Kindlaksmääratud dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata oli 17,7 %. |
| --- | --- |

(14)

Uuesti arvutatud kaalutud keskmise ekspordihinna ja esialgse uurimise ajal tuvastatud kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel (tooteliikide kaupa, tehasest hankimise tasandil) ilmnes dumpingu olemasolu. Kindlaksmääratud dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata oli 17,7 %.

C.   TEATAVAKSTEGEMINE

| (15) | Kõiki kohtuotsuse rakendamisega seotud isikuid teavitati, et on tehtud ettepanek vaadata läbi Interpipe grupi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased tollimaksumäärad. Neile isikutele anti aeg, mille jooksul nad said pärast kõnealust teatavakstegemist esitada algmääruse sätetega ette nähtud korras oma märkuseid. |
| --- | --- |

(15)

Kõiki kohtuotsuse rakendamisega seotud isikuid teavitati, et on tehtud ettepanek vaadata läbi Interpipe grupi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased tollimaksumäärad. Neile isikutele anti aeg, mille jooksul nad said pärast kõnealust teatavakstegemist esitada algmääruse sätetega ette nähtud korras oma märkuseid.

D.   KOKKUVÕTE

| (16) | Eespool öeldu põhjal tuleks Interpipe grupi suhtes kohaldatavat tollimaksumäära vastavalt muuta. Muudetud tollimaksumäärasid tuleb kohaldada tagasiulatuvalt alates 30. juunist 2006 (määruse (EÜ) nr 954/2006 jõustumise kuupäev) järgmiselt: tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriigi tolliasutuselt kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega. Näiteks kui tagasimaksmist ja vähendamist taotletakse vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (11) artikli 236 lõikele 2, tuleb taotlus üldiselt rahuldada ainult juhul, kui see on esitatud asjakohasele tolliasutusele kolme aasta jooksul arvestades kuupäevast, kui selle tollimaksu summa võlgnikule teatati. (Näiteks kui tollimaks tasuti kohe pärast määruse (EÜ) nr 954/2006 jõustumist ja tagasimakse taotlus esitati kolme aasta piires arvestades kuupäevast, kui selle tollimaksu summa võlgnikule teatati, tuleb selline taotlus üldjuhul ja kõigi muude tingimuste täitmise korral rahuldada), |
| --- | --- |

(16)

Eespool öeldu põhjal tuleks Interpipe grupi suhtes kohaldatavat tollimaksumäära vastavalt muuta. Muudetud tollimaksumäärasid tuleb kohaldada tagasiulatuvalt alates 30. juunist 2006 (määruse (EÜ) nr 954/2006 jõustumise kuupäev) järgmiselt: tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriigi tolliasutuselt kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega. Näiteks kui tagasimaksmist ja vähendamist taotletakse vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (11) artikli 236 lõikele 2, tuleb taotlus üldiselt rahuldada ainult juhul, kui see on esitatud asjakohasele tolliasutusele kolme aasta jooksul arvestades kuupäevast, kui selle tollimaksu summa võlgnikule teatati. (Näiteks kui tollimaks tasuti kohe pärast määruse (EÜ) nr 954/2006 jõustumist ja tagasimakse taotlus esitati kolme aasta piires arvestades kuupäevast, kui selle tollimaksu summa võlgnikule teatati, tuleb selline taotlus üldjuhul ja kõigi muude tingimuste täitmise korral rahuldada),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Äriühinguid CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant käsitlev kanne määruse (EÜ) nr 954/2006 artikli 1 tabelis asendatakse järgmisega:

| „Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) | 17,7 % | A743” |

„Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

17,7 %

A743”

Artikkel 2

Selles osas, mis puudutab artiklis 1 osutatud äriühingute toodangut, tagastatakse makstud või määruse (EÜ) nr 954/2006 artikli 1 esialgse versiooni kohaselt arvele kantud tollimaks, mis ületab käesoleva määrusega muudetud määruse (EÜ) nr 954/2006 artikli 1 alusel kehtestatud tollimaksumäära.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 21. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. FREDERIKSEN

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 77, 31.3.2005, lk 2.

2

(3)  ELT L 175, 29.6.2006, lk 4.

3

(4)  ELT C 288, 30.11.2007, lk 34.

4

(5)  ELT C 261, 28.10.2006, lk 28.

5

(6)  ELT C 288, 30.11.2007, lk 34.

6

(7)  Kohtuasi T-249/06: Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP vs. nõukogu (EKL 2009, lk II-383).

7

vs

(8)  ELT C 98, 31.3.2012, lk 2.

8

(9)  Kohtuasi T-2/95 Industrie des poudres sphériques (IPS) vs. nõukogu (EKL 1998, lk II-3939).

9

vs

(10)  Kohtuasi C-458/98 P IPS vs. nõukogu (EKL 2000, lk I-8147).

10

vs

(11)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

11

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/4

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 541/2012,

21. juuni 2012,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse need meetmed kehtetuks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 1995. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit furfuraali impordi suhtes koguselise tollimaksuna lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed dumpinguvastased meetmed”). Koguselise tollimaksu määraks kehtestati 352 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(1)

1995. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit furfuraali impordi suhtes koguselise tollimaksuna lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed dumpinguvastased meetmed”). Koguselise tollimaksu määraks kehtestati 352 eurot tonni kohta.

| (2) | Pärast vahepealset läbivaatamist, mis algatati 1997. aasta mais Hiina eksportija taotlusel, jäeti meetmed nõukogu määrusega (EÜ) nr 2722/1999 (3) jõusse veel neljaks aastaks. |
| --- | --- |

(2)

Pärast vahepealset läbivaatamist, mis algatati 1997. aasta mais Hiina eksportija taotlusel, jäeti meetmed nõukogu määrusega (EÜ) nr 2722/1999 (3) jõusse veel neljaks aastaks.

| (3) | Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu 2005. aasta aprillis määrusega (EÜ) nr 639/2005 (4) meetmete kehtivust veel viieks aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu 2005. aasta aprillis määrusega (EÜ) nr 639/2005 (4) meetmete kehtivust veel viieks aastaks.

| (4) | Pärast järjekordset aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu 2011. aasta mais rakendusmäärusega (EL) nr 453/2011 (5) meetmete kehtivust veel viieks aastaks. Koguselise tollimaksu määr kehtestati samal tasemel nagu esialgsetes dumpinguvastastes meetmetes ehk 352 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(4)

Pärast järjekordset aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu 2011. aasta mais rakendusmäärusega (EL) nr 453/2011 (5) meetmete kehtivust veel viieks aastaks. Koguselise tollimaksu määr kehtestati samal tasemel nagu esialgsetes dumpinguvastastes meetmetes ehk 352 eurot tonni kohta.

2.   Vahepealse läbivaatamise algatamine

| (5) | Rakendusmääruse (EL) nr 453/2011 põhjenduses 84 nenditakse, et nõukogu peab vajalikuks hinnata, kas tollimaksu tase on endiselt asjakohane, arvestades, et koguseline tollimaks kehtestati 1995. aastal, toetudes esialgse uurimise järeldustele ning seda ei ole kunagi muudetud. Seega kaalub komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 vahepealse läbivaatamise algatamist ex officio. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) nr 453/2011 põhjenduses 84 nenditakse, et nõukogu peab vajalikuks hinnata, kas tollimaksu tase on endiselt asjakohane, arvestades, et koguseline tollimaks kehtestati 1995. aastal, toetudes esialgse uurimise järeldustele ning seda ei ole kunagi muudetud. Seega kaalub komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 vahepealse läbivaatamise algatamist ex officio.

| (6) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks määranud, et komisjonil on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks ex officio, andis komisjon 5. juulil 2011Euroopa Liidu Teatajas
   (6) avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(6)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks määranud, et komisjonil on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks ex officio, andis komisjon 5. juulil 2011Euroopa Liidu Teatajas
   (6) avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

3.   Uurimine

3.1.   Uurimisperiood

| (7) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

3.2.   Uurimisega seotud isikud

| (8) | Komisjon teatas ametlikult vahepealse läbivaatamise algatamisest liidu tootmisharule, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning asjaomase riigi ametiasutustele. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas ametlikult vahepealse läbivaatamise algatamisest liidu tootmisharule, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning asjaomase riigi ametiasutustele.

| (9) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

3.3.   Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (10) | Pidades silmas Hiina RV eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, peeti asjakohaseks uurida, kas läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti Hiina RV eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuna ükski eksportiv tootja ei avaldanud soovi koostööd teha, ei peetud valimi moodustamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas Hiina RV eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, peeti asjakohaseks uurida, kas läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti Hiina RV eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuna ükski eksportiv tootja ei avaldanud soovi koostööd teha, ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.

3.4.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (11) | Komisjon saatis kõikidele talle teadaolevatele asjaomastele isikutele küsimustikud. Ükski teine asjaomane isik endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada ei andnud. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon saatis kõikidele talle teadaolevatele asjaomastele isikutele küsimustikud. Ükski teine asjaomane isik endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada ei andnud.

| (12) | Küsimustike vastuseid ei saadud kahelt liidu tootjalt, Hiina eksportivatelt tootjatelt ega ka importijatelt ja kasutajatelt. Küsimustikule vastas üks võrdlusriigi Argentina tootja. |
| --- | --- |

(12)

Küsimustike vastuseid ei saadud kahelt liidu tootjalt, Hiina eksportivatelt tootjatelt ega ka importijatelt ja kasutajatelt. Küsimustikule vastas üks võrdlusriigi Argentina tootja.

| (13) | Arvestades asjaomaste isikute koostöö puudumist, ei tehtud ühtegi kontrollkäiku. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades asjaomaste isikute koostöö puudumist, ei tehtud ühtegi kontrollkäiku.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises ning eespool osutatud järgnevates läbivaatamistes, st Hiina RVst pärit furfuraal, mis kuulub praegu CN-koodi 2932 12 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Furfuraali tuntakse ka 2-furaldehüüdina. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises ning eespool osutatud järgnevates läbivaatamistes, st Hiina RVst pärit furfuraal, mis kuulub praegu CN-koodi 2932 12 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Furfuraali tuntakse ka 2-furaldehüüdina.

| (15) | Furfuraal on helekollane iseloomuliku kirbe lõhnaga vedelik, mida saadakse mitmesuguste põllumajandusjäätmete töötlemisel. Furfuraalil on kaks põhilist rakendust: selektiivse lahustina nafta rafineerimisel määrdeõlide tootmiseks ning toorainena furfurüülalkoholi saamisel, mida kasutatakse valuvormide jaoks mõeldud sünteetilise vaigu valmistamisel. |
| --- | --- |

(15)

Furfuraal on helekollane iseloomuliku kirbe lõhnaga vedelik, mida saadakse mitmesuguste põllumajandusjäätmete töötlemisel. Furfuraalil on kaks põhilist rakendust: selektiivse lahustina nafta rafineerimisel määrdeõlide tootmiseks ning toorainena furfurüülalkoholi saamisel, mida kasutatakse valuvormide jaoks mõeldud sünteetilise vaigu valmistamisel.

2.   Samasugune toode

| (16) | Sarnaselt eelnevatele uurimistele arvestati, et Hiina RVs toodetud ja ELi turule eksporditud furfuraalil, võrdlusriigis Argentinas toodetud ja siseturul müüdud furfuraalil ning ELis selle tootjate valmistatud ja müüdud furfuraalil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning peamised kasutusvaldkonnad. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Sarnaselt eelnevatele uurimistele arvestati, et Hiina RVs toodetud ja ELi turule eksporditud furfuraalil, võrdlusriigis Argentinas toodetud ja siseturul müüdud furfuraalil ning ELis selle tootjate valmistatud ja müüdud furfuraalil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning peamised kasutusvaldkonnad. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

1.   Üldtingimused

| (17) | Ükski Hiina eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd ega esitanud teavet. Seega tuli allpool toodud uurimistulemused dumpingu kohta teha kättesaadava teabe põhjal, eriti Eurostati andmete, Hiina RV ametliku ekspordistatistika ja võrdlusriigi Argentina äriühingu esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(17)

Ükski Hiina eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd ega esitanud teavet. Seega tuli allpool toodud uurimistulemused dumpingu kohta teha kättesaadava teabe põhjal, eriti Eurostati andmete, Hiina RV ametliku ekspordistatistika ja võrdlusriigi Argentina äriühingu esitatud teabe põhjal.

2.   Võrdlusriik

| (18) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.

| (19) | Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist ei esitatud võrdlusriigi kohta ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(19)

Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist ei esitatud võrdlusriigi kohta ühtegi märkust.

| (20) | Üks furfuraali tootja Argentinas tegi uurimise käigus koostööd, vastates küsimustikule. Uurimine näitas, et Argentinas on konkurentsile rajatud furfuraali turg, millest ligikaudu 90 % moodustab kohalik toodang ja ülejäänu import kolmandatest riikidest. Toodangumaht Argentinas moodustas enam kui 70 % vaatlusaluse toote Hiina ekspordimahust ELi turule seestöötlemise eesmärgil. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus Hiina RV jaoks. |
| --- | --- |

(20)

Üks furfuraali tootja Argentinas tegi uurimise käigus koostööd, vastates küsimustikule. Uurimine näitas, et Argentinas on konkurentsile rajatud furfuraali turg, millest ligikaudu 90 % moodustab kohalik toodang ja ülejäänu import kolmandatest riikidest. Toodangumaht Argentinas moodustas enam kui 70 % vaatlusaluse toote Hiina ekspordimahust ELi turule seestöötlemise eesmärgil. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus Hiina RV jaoks.

| (21) | Seepärast jõuti otsusele, nagu eelnevates uurimisteski, et Argentina on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(21)

Seepärast jõuti otsusele, nagu eelnevates uurimisteski, et Argentina on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

3.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.1.   Normaalväärtus

| (22) | Normaalväärtus määrati võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud teabe alusel, st Argentina siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel, kuna müük toimus tavapärases kaubandustegevuses. |
| --- | --- |

(22)

Normaalväärtus määrati võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud teabe alusel, st Argentina siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel, kuna müük toimus tavapärases kaubandustegevuses.

| (23) | Selle tulemusel määrati normaalväärtuseks Argentina koostööd tegeva tootja kehtestatud kaalutud keskmine omamaine müügihind sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(23)

Selle tulemusel määrati normaalväärtuseks Argentina koostööd tegeva tootja kehtestatud kaalutud keskmine omamaine müügihind sõltumatutele klientidele.

| (24) | Kõigepealt tehti kindlaks, kas samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordi kogumahust. Koostööd teinud Argentina eksportiva tootja omamaine müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli piisavalt tüüpiline. |
| --- | --- |

(24)

Kõigepealt tehti kindlaks, kas samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordi kogumahust. Koostööd teinud Argentina eksportiva tootja omamaine müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli piisavalt tüüpiline.

| (25) | Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Argentina turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kogu samasuguse toote müük tulutoov, arvutati normaalväärtus kõigi siseturuhindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(25)

Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Argentina turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kogu samasuguse toote müük tulutoov, arvutati normaalväärtus kõigi siseturuhindade kaalutud keskmisena.

3.2.   Ekspordihind

| (26) | Kuna ükski Hiina eksportijatest, kes ekspordivad ELi turule, uurimises ei osalenud, määrati ekspordihinnad kindlaks lähtuvalt olemasolevast teabest. Leiti, et sobivaimaks aluseks on Eurostati andmed, mis kajastavad vaatlusaluse toote ELi turule importimist. Kuigi import toimus seestöötlemise korras (Hiina furfuraalist valmistati furfurüülalkoholi ekspordiks), ei olnud põhjust arvata, et neid andmeid ei saa pidada põhjendatud aluseks ekspordihindade kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(26)

Kuna ükski Hiina eksportijatest, kes ekspordivad ELi turule, uurimises ei osalenud, määrati ekspordihinnad kindlaks lähtuvalt olemasolevast teabest. Leiti, et sobivaimaks aluseks on Eurostati andmed, mis kajastavad vaatlusaluse toote ELi turule importimist. Kuigi import toimus seestöötlemise korras (Hiina furfuraalist valmistati furfurüülalkoholi ekspordiks), ei olnud põhjust arvata, et neid andmeid ei saa pidada põhjendatud aluseks ekspordihindade kindlaksmääramiseks.

3.3.   Võrdlus

| (27) | Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordis, laenukuludes ja kindlustuses, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. |
| --- | --- |

(27)

Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordis, laenukuludes ja kindlustuses, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

3.4.   Dumpingumarginaal

| (28) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel. Kõnealune võrdlus näitas 5,6 % dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel. Kõnealune võrdlus näitas 5,6 % dumpingumarginaali.

4.   Muutunud asjaolude püsivus

| (29) | Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 tehti allpool esitatud järeldused kättesaadavale teabele toetudes. |
| --- | --- |

(29)

Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 tehti allpool esitatud järeldused kättesaadavale teabele toetudes.

| (30) | Analüüsiti järgmist: Hiina omamaist nõudlust ja tarbimist ning Hiinast ELi suunatud ekspordi arengut seestöötlemise korra kehtimise ajal. |
| --- | --- |

(30)

Analüüsiti järgmist: Hiina omamaist nõudlust ja tarbimist ning Hiinast ELi suunatud ekspordi arengut seestöötlemise korra kehtimise ajal.

| (31) | Vastavalt kättesaadavale teabele on omamaine furfuraali tarbimine Hiina RVs alates 2007. aastast kasvanud kiiremini (keskmine prognoositud aastane kasv ajavahemikus 2007–2012 on ligikaudu 9 %) kui Hiina kõnealuse toote tootmisvõimsus (ligikaudu +6 %). Furfuraali tarbimise kasv Hiina siseturul on peamiselt seletatav suureneva nõudlusega tootmisahela järgmise etapi peamise toote furfurüülalkoholi järele. Furfurüülalkoholi tootmine Hiinas on alates 1999. aastast hüppeliselt suurenenud, kuna rõhku pannakse kõrgema kvaliteediga furfuraalitoodete valmistamisele ning nõudlus furaanvaikude järele valutööstuses kasvab. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt kättesaadavale teabele on omamaine furfuraali tarbimine Hiina RVs alates 2007. aastast kasvanud kiiremini (keskmine prognoositud aastane kasv ajavahemikus 2007–2012 on ligikaudu 9 %) kui Hiina kõnealuse toote tootmisvõimsus (ligikaudu +6 %). Furfuraali tarbimise kasv Hiina siseturul on peamiselt seletatav suureneva nõudlusega tootmisahela järgmise etapi peamise toote furfurüülalkoholi järele. Furfurüülalkoholi tootmine Hiinas on alates 1999. aastast hüppeliselt suurenenud, kuna rõhku pannakse kõrgema kvaliteediga furfuraalitoodete valmistamisele ning nõudlus furaanvaikude järele valutööstuses kasvab.

| (32) | Lisaks on tõusnud ka omamaine nõudlus Hiina furfuraalitootjate peamise tooraine maisitõlvikute järele. Tingituna maailma rahvastiku, eriti Hiina ja India rahvastiku kasvust ja üleminekust teraviljapõhiselt toitumiselt valgupõhisele toitumisele, prognoositakse, et nõudluse kasv maisi järele kiireneb kogu maailmas. Hiina on maailmas suuruselt teine maisi tarbija. Lisaks sellele, et maisi kasutatakse üha enam tööstuses, suureneb Hiinas nõudlus maisi järele söödaks ja karjakasvatuses kasutamiseks 3–6 % aastas. Kuigi maisi tarbimine Hiinas on viimaste aastate jooksul kiiresti kasvanud, on tootmine jäänud nõudlusest väiksemaks. Eeldatakse, et maisi eksport Ameerika Ühendriikidest Hiinasse ajavahemikus 2011–2015 viiekordistub. Lisaks tuleb märkida, et Hiina furfuraali tootjatele pakuvad üha enam ja enam konkurentsi ksüloosi ja ksülitooli tootjad, kes kasutavad sama lähteainet (maisitõlvikud). |
| --- | --- |

(32)

Lisaks on tõusnud ka omamaine nõudlus Hiina furfuraalitootjate peamise tooraine maisitõlvikute järele. Tingituna maailma rahvastiku, eriti Hiina ja India rahvastiku kasvust ja üleminekust teraviljapõhiselt toitumiselt valgupõhisele toitumisele, prognoositakse, et nõudluse kasv maisi järele kiireneb kogu maailmas. Hiina on maailmas suuruselt teine maisi tarbija. Lisaks sellele, et maisi kasutatakse üha enam tööstuses, suureneb Hiinas nõudlus maisi järele söödaks ja karjakasvatuses kasutamiseks 3–6 % aastas. Kuigi maisi tarbimine Hiinas on viimaste aastate jooksul kiiresti kasvanud, on tootmine jäänud nõudlusest väiksemaks. Eeldatakse, et maisi eksport Ameerika Ühendriikidest Hiinasse ajavahemikus 2011–2015 viiekordistub. Lisaks tuleb märkida, et Hiina furfuraali tootjatele pakuvad üha enam ja enam konkurentsi ksüloosi ja ksülitooli tootjad, kes kasutavad sama lähteainet (maisitõlvikud).

| (33) | Seoses Hiina ekspordiga Euroopa Liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tuleb märkida, et peaaegu kogu asjaomasest riigist pärit furfuraal imporditakse ainult seestöötluse korras. Sellisel viisil hakati toimima 2000. aastal, kui ligikaudu 75 % Hiina aastasest furfuraali ekspordist liitu toimus ilma dumpinguvastast tollimaksu tasumata, eesmärgiga töödelda furfuraal furfurüülalkoholiks, et eksportida seda kolmandatesse riikidesse. Alates 2001. aastast on vabaturumajanduslik import Hiinast peaaegu täielikult lakanud. |
| --- | --- |

(33)

Seoses Hiina ekspordiga Euroopa Liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tuleb märkida, et peaaegu kogu asjaomasest riigist pärit furfuraal imporditakse ainult seestöötluse korras. Sellisel viisil hakati toimima 2000. aastal, kui ligikaudu 75 % Hiina aastasest furfuraali ekspordist liitu toimus ilma dumpinguvastast tollimaksu tasumata, eesmärgiga töödelda furfuraal furfurüülalkoholiks, et eksportida seda kolmandatesse riikidesse. Alates 2001. aastast on vabaturumajanduslik import Hiinast peaaegu täielikult lakanud.

| (34) | Pikaajalised muutused Hiina RV omamaises nõudluses furfuraali järele, pingeline nõudluse ja pakkumise vahekord Hiina maisiturul ning eelmises põhjenduses kirjeldatud Hiinast ELi toimuva impordi struktuur näivad olevat muutnud seda, millisel määral Hiina eksportivad tootjad müüvad dumpinguhinnaga. Võrreldes hindu, millega Hiina ekspordib ELi, ja vaatlusaluse toote normaalväärtust, olles kõiki andmeid nõuetekohaselt kohandanud, on näha, et dumpingmarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on eelmise aegumise läbivaatamise uurimisega võrreldes langenud. |
| --- | --- |

(34)

Pikaajalised muutused Hiina RV omamaises nõudluses furfuraali järele, pingeline nõudluse ja pakkumise vahekord Hiina maisiturul ning eelmises põhjenduses kirjeldatud Hiinast ELi toimuva impordi struktuur näivad olevat muutnud seda, millisel määral Hiina eksportivad tootjad müüvad dumpinguhinnaga. Võrreldes hindu, millega Hiina ekspordib ELi, ja vaatlusaluse toote normaalväärtust, olles kõiki andmeid nõuetekohaselt kohandanud, on näha, et dumpingmarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on eelmise aegumise läbivaatamise uurimisega võrreldes langenud.

| (35) | Kokkuvõtvalt võib märkida, et eespool esitatud analüüsi kohaselt on muutused maisitõlvikute ja furfuraali Hiina omamaises nõudluses ja tarbimises ning sellest tulenevalt ka hindades püsivat laadi. Seega võib järeldada, et kui dumpinguvastased meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis Hiina eksport liitu oluliselt ei suurene. |
| --- | --- |

(35)

Kokkuvõtvalt võib märkida, et eespool esitatud analüüsi kohaselt on muutused maisitõlvikute ja furfuraali Hiina omamaises nõudluses ja tarbimises ning sellest tulenevalt ka hindades püsivat laadi. Seega võib järeldada, et kui dumpinguvastased meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis Hiina eksport liitu oluliselt ei suurene.

D.   LIIDU TOOTMISHARU

| (36) | Liidu tootmisharu moodustavad kaks ettevõtjat: Lenzing AG (Austria) ja Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (Sloveenia), kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 100 % samasuguse toote toodangust liidus. Sellest tulenevalt moodustavad nimetatud kaks liidu tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 mõistes. Kumbki ettevõtja ei vastanud neile saadetud küsimustikele ega teinud uurimise käigus täielikku koostööd. |
| --- | --- |

(36)

Liidu tootmisharu moodustavad kaks ettevõtjat: Lenzing AG (Austria) ja Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (Sloveenia), kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 100 % samasuguse toote toodangust liidus. Sellest tulenevalt moodustavad nimetatud kaks liidu tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 mõistes. Kumbki ettevõtja ei vastanud neile saadetud küsimustikele ega teinud uurimise käigus täielikku koostööd.

| (37) | Arvestades liidu tootmisharu koostöö puudumist, põhinevad liidu turu olukorra ja liidu tootmisharule Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju uurimiseks vajalikud andmed kättesaadaval teabel, sealhulgas hiljutise ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. märtsini 2010 hõlmava aegumise läbivaatamise käigus kogutud teabe ekstrapoleerimisel saadud andmetel. Viited allpool toodud tabelites esitatud andmete allikatele kehtivad seega ajavahemiku 2007–2009 kohta, kui ei ole märgitud teisiti. Hispaania tootja Nutrafur, kes 1994. aastal esitas Furfural Espanol S.A nime all esialgse kaebuse, lõpetas tootmise 2008. aasta oktoobris. Nutrafuri 2008. aasta tootmisnäitajad arvati liidu turu tarbimisnäitajate hulka. Konfidentsiaalsuse huvides esitatakse andmed liidu tootmisharu tegevuse kohta ainult indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(37)

Arvestades liidu tootmisharu koostöö puudumist, põhinevad liidu turu olukorra ja liidu tootmisharule Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju uurimiseks vajalikud andmed kättesaadaval teabel, sealhulgas hiljutise ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. märtsini 2010 hõlmava aegumise läbivaatamise käigus kogutud teabe ekstrapoleerimisel saadud andmetel. Viited allpool toodud tabelites esitatud andmete allikatele kehtivad seega ajavahemiku 2007–2009 kohta, kui ei ole märgitud teisiti. Hispaania tootja Nutrafur, kes 1994. aastal esitas Furfural Espanol S.A nime all esialgse kaebuse, lõpetas tootmise 2008. aasta oktoobris. Nutrafuri 2008. aasta tootmisnäitajad arvati liidu turu tarbimisnäitajate hulka. Konfidentsiaalsuse huvides esitatakse andmed liidu tootmisharu tegevuse kohta ainult indekseeritud kujul.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Tarbimine liidu turul

| (38) | Furfuraali tarbimine liidus 2008. ja 2009. aastal määrati kindlaks, lähtudes liidu tootmisharu kontrollitud müügimahtudest liidu turul (sh Nutrafuri müük kuni 2008. aasta oktoobrini, kui ettevõte veel furfuraali tootis), millele lisati seestöötlemise korra kohane Hiina RVst pärit import ja vabasse ringlusse lastud muudest kolmandatest riikidest pärit import, toetudes viimase aegumise läbivaatamise uurimise ajal importijalt International Furan Chemicals BV (edaspidi „IFC”) saadud kontrollitud andmetele ja Eurostati andmetele. Kuna konfidentsiaalsuse huvides ei avalikusta Eurostat täielikke andmeid, kasutati Eurostati andmeid vaid muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kindlaksmääramiseks, v.a Hiina RV ja Dominikaani Vabariik, sest kõnealustest riikidest impordib furfuraali ainult IFC. |
| --- | --- |

(38)

Furfuraali tarbimine liidus 2008. ja 2009. aastal määrati kindlaks, lähtudes liidu tootmisharu kontrollitud müügimahtudest liidu turul (sh Nutrafuri müük kuni 2008. aasta oktoobrini, kui ettevõte veel furfuraali tootis), millele lisati seestöötlemise korra kohane Hiina RVst pärit import ja vabasse ringlusse lastud muudest kolmandatest riikidest pärit import, toetudes viimase aegumise läbivaatamise uurimise ajal importijalt International Furan Chemicals BV (edaspidi „IFC”) saadud kontrollitud andmetele ja Eurostati andmetele. Kuna konfidentsiaalsuse huvides ei avalikusta Eurostat täielikke andmeid, kasutati Eurostati andmeid vaid muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kindlaksmääramiseks, v.a Hiina RV ja Dominikaani Vabariik, sest kõnealustest riikidest impordib furfuraali ainult IFC.

| (39) | Liidu tootmisharu ja furfuraali ainsa importija koostöö puudumise ning suure hulga tavaliselt Eurostatist kättesaadavate andmete konfidentsiaalsuse tõttu kasutati 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kättesaadavaid andmeid. Kuna vastupidised tõendid puudusid, ei olnud alust arvata, et liidu tarbimises on alates 2009. aastast toimunud märkimisväärseid muutusi, ja seda käsitleti 2010. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajaga samal tasemel olevana. |
| --- | --- |

(39)

Liidu tootmisharu ja furfuraali ainsa importija koostöö puudumise ning suure hulga tavaliselt Eurostatist kättesaadavate andmete konfidentsiaalsuse tõttu kasutati 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kättesaadavaid andmeid. Kuna vastupidised tõendid puudusid, ei olnud alust arvata, et liidu tarbimises on alates 2009. aastast toimunud märkimisväärseid muutusi, ja seda käsitleti 2010. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajaga samal tasemel olevana.

| (40) | Nende andmete kohaselt vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 17 %, s.o 45 738 tonnilt 2008. aastal 38 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

  Tabel 1   Liidu tarbimine










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnides | 45 738 | 38 175 | 38 000 | 38 000 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 83 | 83 | 83 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –17 | 0 | 0 |
| Allikas: | liidu tootmisharule ning IFC-le saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati statistika. |

(40)

Nende andmete kohaselt vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 17 %, s.o 45 738 tonnilt 2008. aastal 38 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

Tabel 1   Liidu tarbimine

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tonnides

45 738

38 175

38 000

38 000

Indeks (2008 = 100)

100

83

83

83

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–17

0

0

Allikas:

liidu tootmisharule ning IFC-le saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati statistika.

2.   Import Hiina RVst

2.1.   Maht, turuosa ja hinnad

| (41) | Vastavalt Hiina ekspordistatistikale imporditi Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal seestöötlemise korras. Seestöötlemise korras Hiinast imporditud toodangu maht suurenes 10 002 tonnilt 2008. aastal 13 975 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 40 %. Vaatlusalusel perioodil suurenes seestöötlemise korra kohase impordi Hiina turuosa 22 %-lt 37 %-le, seega 15 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt Hiina ekspordistatistikale imporditi Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal seestöötlemise korras. Seestöötlemise korras Hiinast imporditud toodangu maht suurenes 10 002 tonnilt 2008. aastal 13 975 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 40 %. Vaatlusalusel perioodil suurenes seestöötlemise korra kohase impordi Hiina turuosa 22 %-lt 37 %-le, seega 15 protsendipunkti võrra.

| (42) | Seestöötlemise korras imporditud toodangu hind tõusis 1 014 eurolt tonni kohta 2008. aastal kuni 1 488 euroni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, seega 47 %. Märgitakse, et Hiinast imporditud toodangu hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal tõusis kiiresti, kerkides kõrgpunktini, mis oli üle 1 700 euro tonni kohta.

  Tabel 2   Import Hiina RVst










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnides | 10 002 | 5 159 | 8 375 | 13 975 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 52 | 84 | 140 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –48 | 32 | 56 |
| Turuosa | 22 % | 14 % | 22 % | 37 % |
| Hind, eurot/tonn | 1 014 | 690 | 1 362 | 1 488 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 68 | 134 | 147 |
| Allikas: | IFC-le saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Hiina ekspordistatistika. |

(42)

Seestöötlemise korras imporditud toodangu hind tõusis 1 014 eurolt tonni kohta 2008. aastal kuni 1 488 euroni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, seega 47 %. Märgitakse, et Hiinast imporditud toodangu hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal tõusis kiiresti, kerkides kõrgpunktini, mis oli üle 1 700 euro tonni kohta.

Tabel 2   Import Hiina RVst

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tonnides

10 002

5 159

8 375

13 975

Indeks (2008 = 100)

100

52

84

140

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–48

32

56

Turuosa

22 %

14 %

22 %

37 %

Hind, eurot/tonn

1 014

690

1 362

1 488

Indeks (2008 = 100)

100

68

134

147

Allikas:

IFC-le saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Hiina ekspordistatistika.

3.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad

| (43) | Tuleb märkida, et samamoodi nagu esialgses uurimises moodustavad Dominikaani Vabariigist pärit impordi ainult saadetised emaettevõtjalt Euroopa tütarettevõtjale furfurüülalkoholi tootmiseks. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtete vahelised siirdehinnad, mis ei tarvitse kajastada tegelikke turuhindu. Arvestades asjaomase importija koostöö puudumist ja Eurostati andmete konfidentsiaalsust, eeldatakse, et import Dominikaani Vabariigist ja selle impordi hinnad jäid 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal samaks.

  Tabel 3   Import Dominikaani Vabariigist Euroopa Liitu










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnides | 27 662 | 24 996 | 25 000 | 25 000 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 90 | 90 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –10 | 0 | 0 |
| Turuosa | 60 % | 65 % | 66 % | 66 % |
| Hind, eurot/tonn | 982 | 582 | 582 | 582 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 59 | 59 | 59 |

(43)

Tuleb märkida, et samamoodi nagu esialgses uurimises moodustavad Dominikaani Vabariigist pärit impordi ainult saadetised emaettevõtjalt Euroopa tütarettevõtjale furfurüülalkoholi tootmiseks. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtete vahelised siirdehinnad, mis ei tarvitse kajastada tegelikke turuhindu. Arvestades asjaomase importija koostöö puudumist ja Eurostati andmete konfidentsiaalsust, eeldatakse, et import Dominikaani Vabariigist ja selle impordi hinnad jäid 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal samaks.

Tabel 3   Import Dominikaani Vabariigist Euroopa Liitu

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tonnides

27 662

24 996

25 000

25 000

Indeks (2008 = 100)

100

90

90

90

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–10

0

0

Turuosa

60 %

65 %

66 %

66 %

Hind, eurot/tonn

982

582

582

582

Indeks (2008 = 100)

100

59

59

59

| (44) | Eurostati andmetel muutusid furfuraali impordimahud liidu turule muudest riikidest (v.a Hiina RV) ja impordi keskmised hinnad järgmiselt.

  Tabel 4   Import liitu muudest kolmandatest riikidest










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnides | 1 583 | 1 226 | 138 | 162 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 77 | 9 | 10 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –23 | –68 | 1 |
| Turuosa | 3 % | 3 % | 1 % | 1 % |
| Hind, eurot/tonn | 997 | 632 | 1 473 | 1 685 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 63 | 148 | 169 |

(44)

Eurostati andmetel muutusid furfuraali impordimahud liidu turule muudest riikidest (v.a Hiina RV) ja impordi keskmised hinnad järgmiselt.

Tabel 4   Import liitu muudest kolmandatest riikidest

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tonnides

1 583

1 226

138

162

Indeks (2008 = 100)

100

77

9

10

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–23

–68

1

Turuosa

3 %

3 %

1 %

1 %

Hind, eurot/tonn

997

632

1 473

1 685

Indeks (2008 = 100)

100

63

148

169

4.   EList muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud impordi maht ja hinnad

| (45) | Vaatlusalusel perioodil olid kättesaadavad vaid andmed 2008. ja 2009. aasta kohta. Selle hindamiseks, kuidas andmed muutusid 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul, puudus usaldusväärne statistiline teave. Liidu tootmisharu koostöö puudumise tõttu kasutati kättesaadavat teavet ja eeldati, et eksport Euroopa Liidust jätkub samas mahus kui 2009. aastal ning selle hinnad tõusevad vastavalt liidu turul toimunud hinnatõusule.

  Tabel 5   Liidu tootmisharu eksport muudesse kolmandatesse riikidesse (maht ja hinnad)










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mahuindeks (2008 = 100) | 100 | 155 | 155 | 155 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 55 | 0 | 0 |
| Hinnaindeks (2008 = 100) | 100 | 77 | 134 | 147 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –23 | 57 | 13 |

(45)

Vaatlusalusel perioodil olid kättesaadavad vaid andmed 2008. ja 2009. aasta kohta. Selle hindamiseks, kuidas andmed muutusid 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul, puudus usaldusväärne statistiline teave. Liidu tootmisharu koostöö puudumise tõttu kasutati kättesaadavat teavet ja eeldati, et eksport Euroopa Liidust jätkub samas mahus kui 2009. aastal ning selle hinnad tõusevad vastavalt liidu turul toimunud hinnatõusule.

Tabel 5   Liidu tootmisharu eksport muudesse kolmandatesse riikidesse (maht ja hinnad)

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Mahuindeks (2008 = 100)

100

155

155

155

Muutus võrreldes eelmise aastaga

55

0

0

Hinnaindeks (2008 = 100)

100

77

134

147

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–23

57

13

5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (46) | Liidu tootmisharu, st kahe äriühingu Lenzigi ja Tanini majanduslikku olukorda analüüsitakse allpool, kasutades aegumise läbivaatamise ajal kogutud andmeid ja lisaks käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks kättesaadavaid andmeid. |
| --- | --- |

(46)

Liidu tootmisharu, st kahe äriühingu Lenzigi ja Tanini majanduslikku olukorda analüüsitakse allpool, kasutades aegumise läbivaatamise ajal kogutud andmeid ja lisaks käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks kättesaadavaid andmeid.

5.1.   Tootmine

| (47) | Liidu tootmisharu samasuguse toote kogutoodang kasvas kuni 2009. aastani 5 %. Muude andmete puudumise tõttu eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi tootmine samale tasemele.

  Tabel 6   Liidu toodang










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 5 | 0 | 0 |
| Allikas: | liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

(47)

Liidu tootmisharu samasuguse toote kogutoodang kasvas kuni 2009. aastani 5 %. Muude andmete puudumise tõttu eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi tootmine samale tasemele.

Tabel 6   Liidu toodang

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008 = 100)

100

105

105

105

Muutus võrreldes eelmise aastaga

5

0

0

Allikas:

liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.2.   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (48) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis 2008. ja 2009. aastal samal tasemel. Arvestades liidu tootmisharu koostöö puudumist eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäid tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine samaks.

  Tabel 7   Liidu tootmisvõimsus










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 92 % | 96 % | 96 % | 96 % |
| Allikas: | liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

(48)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis 2008. ja 2009. aastal samal tasemel. Arvestades liidu tootmisharu koostöö puudumist eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäid tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine samaks.

Tabel 7   Liidu tootmisvõimsus

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008 = 100)

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendusaste

92 %

96 %

96 %

96 %

Allikas:

liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.3.   Varude tase

| (49) | Arvestades liidu tootmisharu koostöö puudumist, eeldati, et varude tase oli sama kui 2009. aasta lõpus.

  Tabel 8   Varud










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 56 | 56 | 56 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –44 | 0 | 0 |
| Allikas: | liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

(49)

Arvestades liidu tootmisharu koostöö puudumist, eeldati, et varude tase oli sama kui 2009. aasta lõpus.

Tabel 8   Varud

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008 = 100)

100

56

56

56

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–44

0

0

Allikas:

liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.4.   Müügimaht ja turuosa

| (50) | Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurenes 2008. aastast 2009. aastani 12 %. Liidu tootmisharu andmete puudumise tõttu eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müügimaht ei suurenenud.

  Tabel 9   Müügimaht ja liidu turuosa










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 112 | 112 | 112 |
| Turuosa vahemik | 10–20 % | 14–24 % | 14–24 % | 14–24 % |
| Allikas: | liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

(50)

Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurenes 2008. aastast 2009. aastani 12 %. Liidu tootmisharu andmete puudumise tõttu eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müügimaht ei suurenenud.

Tabel 9   Müügimaht ja liidu turuosa

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008 = 100)

100

112

112

112

Turuosa vahemik

10–20 %

14–24 %

14–24 %

14–24 %

Allikas:

liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.5.   Keskmised müügihinnad

| (51) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid liidu tootmisharu kehtestatud keskmised müügihinnad liidu turul märkimisväärselt, 36 %. Selle põhjustas suur hinnatõus 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

  Tabel 10   Keskmine müügihind ELis










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 89 | 108 | 136 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –11 | 19 | 28 |
| Allikas: | liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja komisjonile kättesaadavaks tehtud andmed. |

(51)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid liidu tootmisharu kehtestatud keskmised müügihinnad liidu turul märkimisväärselt, 36 %. Selle põhjustas suur hinnatõus 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Tabel 10   Keskmine müügihind ELis

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008 = 100)

100

89

108

136

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–11

19

28

Allikas:

liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja komisjonile kättesaadavaks tehtud andmed.

5.6.   Keskmine tootmiskulu

| (52) | Kuna liidu tootmisharu ei teinud kättesaadavaks andmeid tootmiskulu kohta 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, siis suurendati eelneva aegumise läbivaatamise ajal kogutud andmeid 6 %, et võtta arvesse inflatsiooni kõnealusel ajavahemikul.

  Tabel 11   Keskmine tootmiskulu










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 0 | 2 | 4 |
| Allikas: | liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

(52)

Kuna liidu tootmisharu ei teinud kättesaadavaks andmeid tootmiskulu kohta 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, siis suurendati eelneva aegumise läbivaatamise ajal kogutud andmeid 6 %, et võtta arvesse inflatsiooni kõnealusel ajavahemikul.

Tabel 11   Keskmine tootmiskulu

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008 = 100)

100

100

102

106

Muutus võrreldes eelmise aastaga

0

2

4

Allikas:

liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.7.   Kasumlikkus ja rahavoog

| (53) | Liidu tootmisharu kasumi arvutamine eespool toodud hindade ja kulude põhjal näitas kasumi olulist suurenemist vaatlusalusel perioodil, kuna hinnad liidu turul tõusid ja puudusid tõendid, et tootmiskulud oleks suurenenud rohkem kui seda tingis inflatsioon. Muude andmete puudumise tõttu leiti, et rahavoog muutus kasumlikkusega sama suundumuse kohaselt.

  Tabel 12   Kasumlikkus ja rahavoog










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulususe indeks (2008 = 100) | 100 | 96 | 153 | 297 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –4 | 57 | 144 |
| Rahavoo indeks (2008 = 100) | 100 | 34 | 69 | 69 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –66 | 35 | 0 |
| Allikas: | liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

(53)

Liidu tootmisharu kasumi arvutamine eespool toodud hindade ja kulude põhjal näitas kasumi olulist suurenemist vaatlusalusel perioodil, kuna hinnad liidu turul tõusid ja puudusid tõendid, et tootmiskulud oleks suurenenud rohkem kui seda tingis inflatsioon. Muude andmete puudumise tõttu leiti, et rahavoog muutus kasumlikkusega sama suundumuse kohaselt.

Tabel 12   Kasumlikkus ja rahavoog

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tulususe indeks (2008 = 100)

100

96

153

297

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–4

57

144

Rahavoo indeks (2008 = 100)

100

34

69

69

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–66

35

0

Allikas:

liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.8.   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (54) | Liidu tootmisharu andmete puudumise tõttu ja võttes arvesse hinnatõusu 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eeldati, et investeeringud saavutasid sama taseme kui 2007. aastal. Eeldati, et investeeringutasuvus järgis sama põhisuundumust kui kasumlikkus (tabel 12).

  Tabel 13   Investeeringud ja investeeringutasuvus










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringute indeks (2008 = 100) | 100 | 3 | 163 | 163 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –97 | 160 | 0 |
| Investeeringute tasuvuse indeks (2008 = 100) | 100 | –4 | 100 | 200 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | – 104 | 104 | 100 |
| Allikas: | liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

(54)

Liidu tootmisharu andmete puudumise tõttu ja võttes arvesse hinnatõusu 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eeldati, et investeeringud saavutasid sama taseme kui 2007. aastal. Eeldati, et investeeringutasuvus järgis sama põhisuundumust kui kasumlikkus (tabel 12).

Tabel 13   Investeeringud ja investeeringutasuvus

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Investeeringute indeks (2008 = 100)

100

3

163

163

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–97

160

0

Investeeringute tasuvuse indeks (2008 = 100)

100

–4

100

200

Muutus võrreldes eelmise aastaga

– 104

104

100

Allikas:

liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.9.   Tööhõive ja tootlikkus

| (55) | Arvestades liidu tootmisharu andmete puudumist 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta, leiti, et tööhõive ja tootlikkus vaatlusalusel perioodil ei muutunud.

  Tabel 14   Tööhõive ja tootlikkus










  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootlikkuse indeks (tonni/töötaja) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tööjõukulu indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Allikas: | liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. |

(55)

Arvestades liidu tootmisharu andmete puudumist 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta, leiti, et tööhõive ja tootlikkus vaatlusalusel perioodil ei muutunud.

Tabel 14   Tööhõive ja tootlikkus

Aasta

2008

2009

2010

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööhõive indeks

100

100

100

100

Tootlikkuse indeks (tonni/töötaja)

100

100

100

100

Tööjõukulu indeks

100

100

100

100

Allikas:

liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.10.   Dumpingumarginaali suurusjärk

| (56) | Hoolimata Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumisest, analüüsiti Eurostati andmeid impordi mahu ja väärtuse kohta ning hinnati turuosa suurust. Märkimisväärne hinnatõus 2010. ja 2011. aastal on alates aegumise läbivaatamise uurimisperioodist Hiina RVst pärit ekspordi dumpingumarginaali tunduvalt vähendanud. |
| --- | --- |

(56)

Hoolimata Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumisest, analüüsiti Eurostati andmeid impordi mahu ja väärtuse kohta ning hinnati turuosa suurust. Märkimisväärne hinnatõus 2010. ja 2011. aastal on alates aegumise läbivaatamise uurimisperioodist Hiina RVst pärit ekspordi dumpingumarginaali tunduvalt vähendanud.

5.11.   Taastumine dumpinguhinnaga impordi mõjudest

| (57) | Enamiku eespool esitatud näitajate positiivne areng näitab seda, et vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharu finantsseisund täielikult taastunud Hiina RVst pärit märkimisväärse dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, mis tuvastati eelmistes uurimistes. |
| --- | --- |

(57)

Enamiku eespool esitatud näitajate positiivne areng näitab seda, et vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharu finantsseisund täielikult taastunud Hiina RVst pärit märkimisväärse dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, mis tuvastati eelmistes uurimistes.

6.   Järeldus liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta

| (58) | Hiina RV suhtes kehtestatud meetmetel oli positiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale, sest enamik kahjunäitajaid arenes positiivses suunas: 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenesid toodang, müügimaht ja müügiväärtus. Arvestades hindade märkimisväärset tõusu liidu turul, teenib liidu tootmisharu praegu kasumit, mis ületab tunduvalt sihtkasumit, s.o esialgse uurimise käigus kindlaks määratud 5 % kasumimäär, mis on vajalik liidu tootmisharu arenguks. |
| --- | --- |

(58)

Hiina RV suhtes kehtestatud meetmetel oli positiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale, sest enamik kahjunäitajaid arenes positiivses suunas: 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenesid toodang, müügimaht ja müügiväärtus. Arvestades hindade märkimisväärset tõusu liidu turul, teenib liidu tootmisharu praegu kasumit, mis ületab tunduvalt sihtkasumit, s.o esialgse uurimise käigus kindlaks määratud 5 % kasumimäär, mis on vajalik liidu tootmisharu arenguks.

| (59) | Arvestades märkimisväärset hinnatõusu liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal, ilma et sellega oleks kaasnenud sarnane kasv kuludes, järeldati, et liidu tootmisharule ei tekitatud olulist kahju artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(59)

Arvestades märkimisväärset hinnatõusu liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal, ilma et sellega oleks kaasnenud sarnane kasv kuludes, järeldati, et liidu tootmisharule ei tekitatud olulist kahju artikli 3 lõike 5 tähenduses.

7.   Järeldus muutunud asjaolude püsivuse kohta

| (60) | Tähelepanu on pööratud sellele, kas hinnatõus liidu turul on püsiv muutus eelmise aegumise läbivaatamise uurimise käigus kindlaks tehtud asjaoludes. Kättesaadavad andmed näitavad, et hinnad liidu turul taastuvad jõudsalt, saavutades 2008. aasta taseme ning seejärel ületades need summad, samas kui aegumise läbivaatamise uurimise seisuga hinnad langesid. Lisaks ei leitud erinevalt aegumise läbivaatamisest mingeid tõendeid hindade allalöömise kohta. Aegumise läbivaatamise seisuga oli kasumlikkus langustrendis, kuid uurimisjärgsed andmed näitavad, et kasumlikkus taastub jõudsalt, saavutades 2008. aasta taseme ja seda seejärel ületades. |
| --- | --- |

(60)

Tähelepanu on pööratud sellele, kas hinnatõus liidu turul on püsiv muutus eelmise aegumise läbivaatamise uurimise käigus kindlaks tehtud asjaoludes. Kättesaadavad andmed näitavad, et hinnad liidu turul taastuvad jõudsalt, saavutades 2008. aasta taseme ning seejärel ületades need summad, samas kui aegumise läbivaatamise uurimise seisuga hinnad langesid. Lisaks ei leitud erinevalt aegumise läbivaatamisest mingeid tõendeid hindade allalöömise kohta. Aegumise läbivaatamise seisuga oli kasumlikkus langustrendis, kuid uurimisjärgsed andmed näitavad, et kasumlikkus taastub jõudsalt, saavutades 2008. aasta taseme ja seda seejärel ületades.

| (61) | Samas analüüsiti ka seda, kas alates aegumise läbivaatamise uurimisperioodist toimunud hinnamuutuse põhjuseks võib olla märkimisväärselt kehv saagikoristushooaeg Hiina RVs, sest furfuraali toodetakse seal põllumajandusjäätmetest. Ent kuna hinnad ei ole alates saagikoristushooajast 2010. aasta lõpus märkimisväärselt langenud, siis jäeti see oletus kõrvale. Selgus, et Hiina RVst pärit impordi hinnatõusu põhjustas pikaajaline kasv omamaises nõudluses furfuraali järele ning tooraine hinna tõus asjaomases riigis. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik seda oletust kontrollida, kuid komisjon ei saanud mingeid tõendeid vastupidise kohta. |
| --- | --- |

(61)

Samas analüüsiti ka seda, kas alates aegumise läbivaatamise uurimisperioodist toimunud hinnamuutuse põhjuseks võib olla märkimisväärselt kehv saagikoristushooaeg Hiina RVs, sest furfuraali toodetakse seal põllumajandusjäätmetest. Ent kuna hinnad ei ole alates saagikoristushooajast 2010. aasta lõpus märkimisväärselt langenud, siis jäeti see oletus kõrvale. Selgus, et Hiina RVst pärit impordi hinnatõusu põhjustas pikaajaline kasv omamaises nõudluses furfuraali järele ning tooraine hinna tõus asjaomases riigis. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik seda oletust kontrollida, kuid komisjon ei saanud mingeid tõendeid vastupidise kohta.

| (62) | Arvestades komisjonile kättesaadavaid andmeid, millele viidati eespool, ja teabe puudumist, mis näitaks, et eespool käsitletud hinnatõus on ajutine, järeldati, et see muutus on püsiv. |
| --- | --- |

(62)

Arvestades komisjonile kättesaadavaid andmeid, millele viidati eespool, ja teabe puudumist, mis näitaks, et eespool käsitletud hinnatõus on ajutine, järeldati, et see muutus on püsiv.

F.   DUMPINGUVASTASE MENETLUSE LÕPETAMINE JA KEHTIVATE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| (63) | Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades leitakse, et käesolev dumpinguvastane läbivaatamine tuleks lõpetada ja kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(63)

Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades leitakse, et käesolev dumpinguvastane läbivaatamine tuleks lõpetada ja kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks tunnistada kehtetuks.

| (64) | Kõikidele asjaomastele isikutele anti teada tähtsamatest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete lõpetamist. Lisaks sellele anti neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(64)

Kõikidele asjaomastele isikutele anti teada tähtsamatest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete lõpetamist. Lisaks sellele anti neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (65) | Eelnevast järeldub, et käesolev dumpinguvastane läbivaatamine tuleks lõpetada ja rakendusmäärusega (EL) nr 453/2011 Hiina RVst pärit furfuraali impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed tuleks lõpetada ning kehtiv tollimaks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(65)

Eelnevast järeldub, et käesolev dumpinguvastane läbivaatamine tuleks lõpetada ja rakendusmäärusega (EL) nr 453/2011 Hiina RVst pärit furfuraali impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed tuleks lõpetada ning kehtiv tollimaks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi 2932 12 00 alla kuuluva 2-furaldehüüdi (tuntud ka furfuraalina) impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude vahepealne läbivaatamine.

Artikkel 2

Rakendusmäärus (EL) nr 453/2011 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 21. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. FREDERIKSEN

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 15, 21.1.1995, lk 11.

2

(3)  EÜT L 328, 22.12.1999, lk 1.

3

(4)  ELT L 107, 28.4.2005, lk 1.

4

(5)  ELT L 123, 12.5.2011, lk 1.

5

(6)  ELT C 196, 5.7.2011, lk 9.

6

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/12

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 542/2012,

25. juuni 2012,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1375/2011

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2011 vastu rakendusmääruse (EL) nr 1375/2011, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (2) artikli 2 lõiget 3 ning millega kehtestatakse ajakohastatud loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2011 vastu rakendusmääruse (EL) nr 1375/2011, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (2) artikli 2 lõiget 3 ning millega kehtestatakse ajakohastatud loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001.

| (2) | Nõukogu esitas kõigile isikutele, rühmitustele ja üksustele, kelle puhul see oli praktiliselt võimalik, põhjendused selle kohta, miks nad on kantud rakendusmääruses (EL) nr 1375/2011 esitatud loetelusse. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu esitas kõigile isikutele, rühmitustele ja üksustele, kelle puhul see oli praktiliselt võimalik, põhjendused selle kohta, miks nad on kantud rakendusmääruses (EL) nr 1375/2011 esitatud loetelusse.

| (3) | Nõukogu teavitas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatisega rakendusmääruses (EL) nr 1375/2011 esitatud loetelusse kantud isikuid, rühmitusi ja üksusi, et ta on otsustanud nad loetellu alles jätta. Nõukogu teatas samuti asjaomastele isikutele, rühmitustele ja üksustele, et on võimalik taotleda nõukogu põhjendusi nende loetellu lisamise kohta, kui põhjendusi ei ole neile juba edastatud. Teatud isikute ja rühmituste puhul tehti kättesaadavaks muudetud põhjendused. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu teavitas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatisega rakendusmääruses (EL) nr 1375/2011 esitatud loetelusse kantud isikuid, rühmitusi ja üksusi, et ta on otsustanud nad loetellu alles jätta. Nõukogu teatas samuti asjaomastele isikutele, rühmitustele ja üksustele, et on võimalik taotleda nõukogu põhjendusi nende loetellu lisamise kohta, kui põhjendusi ei ole neile juba edastatud. Teatud isikute ja rühmituste puhul tehti kättesaadavaks muudetud põhjendused.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõikele 3 vaatas nõukogu täies ulatuses läbi loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes nimetatud määrust kohaldatakse. Seda tehes võttis nõukogu arvesse asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste poolt nõukogule esitatud märkusi. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõikele 3 vaatas nõukogu täies ulatuses läbi loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes nimetatud määrust kohaldatakse. Seda tehes võttis nõukogu arvesse asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste poolt nõukogule esitatud märkusi.

| (5) | Nõukogu on jõudnud järeldusele, et käesoleva määruse lisas loetletud isikud, rühmitused ja üksused on osalenud terroriaktides nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) (3) artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse kõnealuse ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud eripiirangute kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu on jõudnud järeldusele, et käesoleva määruse lisas loetletud isikud, rühmitused ja üksused on osalenud terroriaktides nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) (3) artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse kõnealuse ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud eripiirangute kohaldamist.

| (6) | Loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001, tuleks vastavalt ajakohastada ning rakendusotsus (EL) nr 1375/2011 tuleks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(6)

Loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001, tuleks vastavalt ajakohastada ning rakendusotsus (EL) nr 1375/2011 tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõikes 3 esitatud loetelu asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 2

Rakendusmäärus (EL) nr 1375/2011 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

1

(2)  ELT L 343, 23.12.2011, lk 10.

2

(3)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93.

3

---

LISA

Artiklis 1 osutatud loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest

1.   Isikud

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (teise nimega Mustafa Abdullahi), sündinud 11. augustil 1960 Iraanis. Passi nr: D9004878 |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (teise nimega Mustafa Abdullahi), sündinud 11. augustil 1960 Iraanis. Passi nr: D9004878

| 2. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 3. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

3.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 4. | ARBABSIAR Manssor (teise nimega Mansour Arbabsiar), sündinud 6. või 15 märtsil 1955 Iraanis. Iraani ja USA kodanik. Passi nr: C2002515 (Iraan); Passi nr: 477845448 (USA). Isikutunnistuse nr: 07442833, aegumistähtaeg 15 märts 2016 (USA juhiluba) |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR Manssor (teise nimega Mansour Arbabsiar), sündinud 6. või 15 märtsil 1955 Iraanis. Iraani ja USA kodanik. Passi nr: C2002515 (Iraan); Passi nr: 477845448 (USA). Isikutunnistuse nr: 07442833, aegumistähtaeg 15 märts 2016 (USA juhiluba)

| 5. | BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR, teise nimega SOBIAR, teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad) – Hofstadgroep’i liige |
| --- | --- |

5.

BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR, teise nimega SOBIAR, teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad) – Hofstadgroep’i liige

| 6. | FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

6.

FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 7. | IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, Ahmed, teise nimega SA-ID, teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

7.

IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, Ahmed, teise nimega SA-ID, teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 8. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem, teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah, teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith, teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555 |
| --- | --- |

8.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem, teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah, teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith, teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555

| 9. | SHAHLAI Abdul Reza (teise nimega Abdol Reza Shala'i, teise nimega Abd-al Reza Shalai, teise nimega Abdorreza Shahlai, teise nimega Abdolreza Shahla'i, teise nimega Abdul-Reza Shahlaee, teise nimega Hajj Yusef, teise nimega Haji Yusif, teise nimega Hajji Yasir, teise nimega Hajji Yusif, teise nimega Yusuf Abu-al-Karkh), sündinud u. 1957 Iraanis. Aadressid: 1) Kermanshah, Iraan, 2) Mehrani sõjaväebaas, Ilami provints, Iraan |
| --- | --- |

9.

SHAHLAI Abdul Reza (teise nimega Abdol Reza Shala'i, teise nimega Abd-al Reza Shalai, teise nimega Abdorreza Shahlai, teise nimega Abdolreza Shahla'i, teise nimega Abdul-Reza Shahlaee, teise nimega Hajj Yusef, teise nimega Haji Yusif, teise nimega Hajji Yasir, teise nimega Hajji Yusif, teise nimega Yusuf Abu-al-Karkh), sündinud u. 1957 Iraanis. Aadressid: 1) Kermanshah, Iraan, 2) Mehrani sõjaväebaas, Ilami provints, Iraan

| 10. | SHAKURI Ali Gholam, sündinud u. 1965 Teheranis, Iraanis |
| --- | --- |

10.

SHAKURI Ali Gholam, sündinud u. 1965 Teheranis, Iraanis

| 11. | SOLEIMANI Qasem (teise nimega Ghasem Soleymani, teise nimega Qasmi Sulayman, teise nimega Qasem Soleymani, teise nimega Qasem Solaimani, teise nimega Qasem Salimani, teise nimega Qasem Solemani, teise nimega Qasem Sulaimani, teise nimega Qasem Sulemani), sündinud 11 märtsil 1957 Iraanis. Iraani kodanik. Passi nr: 008827 (Iraani diplomaatiline pass), välja antud 1999. Ametinimetus: kindralmajor |
| --- | --- |

11.

SOLEIMANI Qasem (teise nimega Ghasem Soleymani, teise nimega Qasmi Sulayman, teise nimega Qasem Soleymani, teise nimega Qasem Solaimani, teise nimega Qasem Salimani, teise nimega Qasem Solemani, teise nimega Qasem Sulaimani, teise nimega Qasem Sulemani), sündinud 11 märtsil 1957 Iraanis. Iraani kodanik. Passi nr: 008827 (Iraani diplomaatiline pass), välja antud 1999. Ametinimetus: kindralmajor

| 12. | WALTERS, Jason Theodore James (teise nimega Abdullah, teise nimega David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NE8146378 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

12.

WALTERS, Jason Theodore James (teise nimega Abdullah, teise nimega David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NE8146378 – Hofstadgroep'i liige

2.   Rühmitused ja üksused

| 1. | Abu Nidal Organisation – ANO (teise nimega Fatah Revolutionary Council / Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu, teise nimega Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsiooniline Brigaad, teise nimega Black September / Must september, teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation – ANO (teise nimega Fatah Revolutionary Council / Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu, teise nimega Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsiooniline Brigaad, teise nimega Black September / Must september, teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon)

| 2. | Al-Aqsa Martyr's Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyr's Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja Al-Hijra

| 5. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

5.

Babbar Khalsa

| 6. | Filipiinide Kommunistlik Partei, sealhulgas New People's Army – NPA / Uus Rahvaarmee, Filipiinid |
| --- | --- |

6.

Filipiinide Kommunistlik Partei, sealhulgas New People's Army – NPA / Uus Rahvaarmee, Filipiinid

| 7. | Gama'a al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group / islami rühmitus – IG) |
| --- | --- |

7.

Gama'a al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group / islami rühmitus – IG)

| 8. | İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi – IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front / Suur Islami Idavõitlejate Rinne) |
| --- | --- |

8.

İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi – IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front / Suur Islami Idavõitlejate Rinne)

| 9. | Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem) |
| --- | --- |

9.

Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem)

| 10. | Hizbul Mujahideen – HM |
| --- | --- |

10.

Hizbul Mujahideen – HM

| 11. | Hofstadgroep |
| --- | --- |

11.

Hofstadgroep

| 12. | Holy Land Foundation for Relief and Development / Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus |
| --- | --- |

12.

Holy Land Foundation for Relief and Development / Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus

| 13. | International Sikh Youth Federation – ISYF / Rahvusvaheline sikhi noorteliit |
| --- | --- |

13.

International Sikh Youth Federation – ISYF / Rahvusvaheline sikhi noorteliit

| 14. | Khalistan Zindabad Force – KZF |
| --- | --- |

14.

Khalistan Zindabad Force – KZF

| 15. | Kurdistan Workers' Party – PKK / Kurdistani Töölispartei, (teise nimega KADEK, teise nimega KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

15.

Kurdistan Workers' Party – PKK / Kurdistani Töölispartei, (teise nimega KADEK, teise nimega KONGRA-GEL)

| 16. | Liberation Tigers of Tamil Eelam – LTTE / Tamili Eelami Vabastustiigrid |
| --- | --- |

16.

Liberation Tigers of Tamil Eelam – LTTE / Tamili Eelami Vabastustiigrid

| 17. | Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army / Rahvuslik Vabastusarmee) |
| --- | --- |

17.

Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army / Rahvuslik Vabastusarmee)

| 18. | Palestinian Islamic Jihad – PIJ / Palestiina Islami Džihaad |
| --- | --- |

18.

Palestinian Islamic Jihad – PIJ / Palestiina Islami Džihaad

| 19. | Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP / Palestiina Vabastamise Rahvarinne |
| --- | --- |

19.

Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP / Palestiina Vabastamise Rahvarinne

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command)

| 21. | Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia – FARC (Revolutionary Armed Forces of Colombia / Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud) |
| --- | --- |

21.

Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia – FARC (Revolutionary Armed Forces of Colombia / Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud)

| 22. | Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi – DHKP/C (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed), teise nimega Dev Sol) (Revolutionary People's Liberation Army / Front / Party / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei) |
| --- | --- |

22.

Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi – DHKP/C (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed), teise nimega Dev Sol) (Revolutionary People's Liberation Army / Front / Party / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei)

| 23. | Sendero Luminoso – SL (Shining Path / Särav Tee) |
| --- | --- |

23.

Sendero Luminoso – SL (Shining Path / Särav Tee)

| 24. | Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland, teise nimega Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland, teise nimega Al Aqsa Nederland)

| 25. | Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, teise nimega Kurdistan Freedom Hawks / Kurdistani Vabastuspistrikud) |
| --- | --- |

25.

Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, teise nimega Kurdistan Freedom Hawks / Kurdistani Vabastuspistrikud)

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/15

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 543/2012,

25. juuni 2012,

millega rakendatakse määruse (EL) nr 753/2011 (milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis) artikli 11 lõiget 1

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 1. augusti 2011. aasta määrust (EL) nr 753/2011, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu määruse (EL) nr 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu määruse (EL) nr 753/2011.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punkti 30 kohaselt loodud komitee muutis 18. mail 2012 nende isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste loetelu, kelle suhtes kehtivad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punkti 30 kohaselt loodud komitee muutis 18. mail 2012 nende isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste loetelu, kelle suhtes kehtivad piiravad meetmed.

| (3) | Määruse (EL) nr 753/2011 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 753/2011 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 753/2011 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 199, 2.8.2011, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 753/2011 I lisas esitatud kanded asjaomaste isikute kohta asendatakse allpool toodud kannetega.

A.   Talibaniga seotud isikud

| 1. | Shams Ur-Rahman Abdul Zahir (teiste nimedega a) Shamsurrahman, b) Shams-u-Rahman, c) Shamsurrahman Abdurahman, d) Shams ur-Rahman Sher Alam)

  Tiitel: a) mulla, b) maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal põllumajandusministri asetäitja. Sünniaeg: 1969. Sünnikoht: Waka Uzbini küla, Sarobi ringkond, Kabuli provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Riiklik isikukood: a) 2132370 (Afganistani isikutunnistus (tazkira)); b) 812673 (Afganistani isikutunnistus (tazkira)). Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) seotud uimastikaubandusega; c) kuulub Ghilzai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  2007. aasta juunis oli Shams ur-Rahman Sher Alam Kabuli provintsi eest vastutav Talibani liige. Tema ülesanne oli juhtida Talibani sõjalisi operatsioone Kabulis ja selle ümbruses ning ta on olnud seotud mitme rünnakuga. |
| --- | --- |

1.

Shams Ur-Rahman Abdul Zahir (teiste nimedega a) Shamsurrahman, b) Shams-u-Rahman, c) Shamsurrahman Abdurahman, d) Shams ur-Rahman Sher Alam)

Tiitel: a) mulla, b) maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal põllumajandusministri asetäitja. Sünniaeg: 1969. Sünnikoht: Waka Uzbini küla, Sarobi ringkond, Kabuli provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Riiklik isikukood: a) 2132370 (Afganistani isikutunnistus (tazkira)); b) 812673 (Afganistani isikutunnistus (tazkira)). Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) seotud uimastikaubandusega; c) kuulub Ghilzai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

2007. aasta juunis oli Shams ur-Rahman Sher Alam Kabuli provintsi eest vastutav Talibani liige. Tema ülesanne oli juhtida Talibani sõjalisi operatsioone Kabulis ja selle ümbruses ning ta on olnud seotud mitme rünnakuga.

| 2. | Ubaidullah Akhund Yar Mohammed Akhund (teiste nimedega a) Obaidullah Akhund, b) Obaid Ullah Akhund)

  Tiitel: a) mulla, b) hadži, c) maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal kaitseminister. Sünniaeg: a) ligikaudu 1968, b) 1969. Sünnikoht: a) Sangisari küla, Panjwai ringkond, Kandahari provints, Afganistan; b) Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan; c) Nalghami piirkond, Zheray ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Ta oli üks mulla Mohammed Omari asetäitjatest; b) oli Talibani ülemnõukogu liige, vastutav sõjaliste operatsioonide eest; c) 2007. aastal vahistati ja viibis Pakistanis vahi all; d) teadaolevalt suri 2010. aasta märtsis; e) abielu kaudu seotud Saleh Mohammad Kakar Akhtar Muhammadiga; e) kuulus Alokozai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  Ubaidullah Akhund oli Mohammed Omari asetäitja ning sõjaliste operatsioonide eest vastutav Talibani juhtkonna liige. |
| --- | --- |

2.

Ubaidullah Akhund Yar Mohammed Akhund (teiste nimedega a) Obaidullah Akhund, b) Obaid Ullah Akhund)

Tiitel: a) mulla, b) hadži, c) maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal kaitseminister. Sünniaeg: a) ligikaudu 1968, b) 1969. Sünnikoht: a) Sangisari küla, Panjwai ringkond, Kandahari provints, Afganistan; b) Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan; c) Nalghami piirkond, Zheray ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Ta oli üks mulla Mohammed Omari asetäitjatest; b) oli Talibani ülemnõukogu liige, vastutav sõjaliste operatsioonide eest; c) 2007. aastal vahistati ja viibis Pakistanis vahi all; d) teadaolevalt suri 2010. aasta märtsis; e) abielu kaudu seotud Saleh Mohammad Kakar Akhtar Muhammadiga; e) kuulus Alokozai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001.

Ubaidullah Akhund oli Mohammed Omari asetäitja ning sõjaliste operatsioonide eest vastutav Talibani juhtkonna liige.

| 3. | Mohammad Jawad Waziri


  Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal välisministeeriumi ÜRO osakond. Sünniaeg: ligikaudu 1960. Sünnikoht: a) Jaghatu ringkond, Maidan Wardaki provints, Afganistan; b) Sharana ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) kuulub Waziri hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001. |
| --- | --- |

3.

Mohammad Jawad Waziri

Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal välisministeeriumi ÜRO osakond. Sünniaeg: ligikaudu 1960. Sünnikoht: a) Jaghatu ringkond, Maidan Wardaki provints, Afganistan; b) Sharana ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) kuulub Waziri hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

| 4. | Nazir Mohammad Abdul Basir (teise nimega Nazar Mohammad)

  Tiitel: a) maulavi, b) Sar Muallim. Loetellu kandmise põhjused: a) Kunduzi linnapea; b) Talibani režiimi ajal Kunduzi provintsi (Afganistan) kuberneri kohusetäitja. Sünniaeg: 1954. Sünnikoht: Malaghi küla, Kunduzi ringkond, Kunduzi provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: teadaolevalt suri 9. novembril 2008. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001. |
| --- | --- |

4.

Nazir Mohammad Abdul Basir (teise nimega Nazar Mohammad)

Tiitel: a) maulavi, b) Sar Muallim. Loetellu kandmise põhjused: a) Kunduzi linnapea; b) Talibani režiimi ajal Kunduzi provintsi (Afganistan) kuberneri kohusetäitja. Sünniaeg: 1954. Sünnikoht: Malaghi küla, Kunduzi ringkond, Kunduzi provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: teadaolevalt suri 9. novembril 2008. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

| 5. | Abdulhai Salek


  Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Uruzgani provintsi kuberner. Sünniaeg: ligikaudu 1965. Sünnikoht: Awlyataki küla, Gardan Masjidi piirkond, Chaki Wardaki ringkond, Maidan Wardaki provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) teadaolevalt suri Põhja-Afganistanis 1999. aastal; b) kuulus Wardaki hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 23.2.2001. |
| --- | --- |

5.

Abdulhai Salek

Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Uruzgani provintsi kuberner. Sünniaeg: ligikaudu 1965. Sünnikoht: Awlyataki küla, Gardan Masjidi piirkond, Chaki Wardaki ringkond, Maidan Wardaki provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) teadaolevalt suri Põhja-Afganistanis 1999. aastal; b) kuulus Wardaki hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 23.2.2001.

| 6. | Abdul Latif Mansur (teiste nimedega a) Abdul Latif Mansoor, b) Wali Mohammad)

  Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal põllumajandusminister. Sünniaeg: ligikaudu 1968. Sünnikoht: a) Zurmati ringkond, Paktia provints, Afganistan; b) Garda Saray ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani Miram Shah’ šuura liige alates 2007. aasta maist; b) 2009. aastal Talibani ülemnõukogu liige ja nõukogu poliitikakomisjoni juht; c) alates 2010. aastast Talibani sõjaväeülem Ida-Afganistanis; d) alates 2009. aasta lõpust Afganistanis Nangarhari provintsi eest vastutav Talibani liige; e) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; f) kuulub Sahaki (Ghilzai) hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:31.1.2001.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  Abdul Latif Mansur oli 2007. aasta mais Talibani Miram Shah' nõukogu liige. Ta oli 2009. aastal Talibani varikuberner Nangarhari provintsis, Afganistanis, ning juhtis 2009. aasta keskel Talibani poliitikakomisjoni. 2010. aasta mais oli Abdul Latif Mansur Talibani kõrgema astme ülem Afganistani idaosas. |
| --- | --- |

6.

Abdul Latif Mansur (teiste nimedega a) Abdul Latif Mansoor, b) Wali Mohammad)

Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal põllumajandusminister. Sünniaeg: ligikaudu 1968. Sünnikoht: a) Zurmati ringkond, Paktia provints, Afganistan; b) Garda Saray ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani Miram Shah’ šuura liige alates 2007. aasta maist; b) 2009. aastal Talibani ülemnõukogu liige ja nõukogu poliitikakomisjoni juht; c) alates 2010. aastast Talibani sõjaväeülem Ida-Afganistanis; d) alates 2009. aasta lõpust Afganistanis Nangarhari provintsi eest vastutav Talibani liige; e) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; f) kuulub Sahaki (Ghilzai) hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:31.1.2001.

Abdul Latif Mansur oli 2007. aasta mais Talibani Miram Shah' nõukogu liige. Ta oli 2009. aastal Talibani varikuberner Nangarhari provintsis, Afganistanis, ning juhtis 2009. aasta keskel Talibani poliitikakomisjoni. 2010. aasta mais oli Abdul Latif Mansur Talibani kõrgema astme ülem Afganistani idaosas.

| 7. | Allah Dad Tayeb Wali Muhammad (teiste nimedega a) Allah Dad Tayyab, b) Allah Dad Tabeeb)

  Tiitel: a) mulla, b) hadži. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal sideministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1963. Sünnikoht: a) Ghoraki ringkond, Kandahari provints, Afganistan; b) Neshi ringkond, Uruzgani provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: kuulub Popalzai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001. |
| --- | --- |

7.

Allah Dad Tayeb Wali Muhammad (teiste nimedega a) Allah Dad Tayyab, b) Allah Dad Tabeeb)

Tiitel: a) mulla, b) hadži. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal sideministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1963. Sünnikoht: a) Ghoraki ringkond, Kandahari provints, Afganistan; b) Neshi ringkond, Uruzgani provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: kuulub Popalzai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001.

| 8. | Zabihullah Hamidi (teise nimega Taj Mir)

  Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal kõrghariduse aseminister. Sünniaeg: 1958-1959. Sünnikoht: Payeen Baghi küla, Kahmardi ringkond, Bamyani provints, Afganistan. Aadress:Dashti Shori ala, Mazari Sharif, Balkhi provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001. |
| --- | --- |

8.

Zabihullah Hamidi (teise nimega Taj Mir)

Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal kõrghariduse aseminister. Sünniaeg: 1958-1959. Sünnikoht: Payeen Baghi küla, Kahmardi ringkond, Bamyani provints, Afganistan. Aadress:Dashti Shori ala, Mazari Sharif, Balkhi provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

| 9. | Mohammad Yaqoub.


  Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Bakhtari infoagentuuri BIA juhataja. Sünniaeg: ligikaudu 1966. Sünnikoht: a) Shahjoi ringkond, Zabuli provints, Afganistan, b) Janda ringkond, Ghazni provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani kultuurikomisjoni liige; b) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; c) kuulub Kharoti hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  2009. aastal oli Mohammad Yaqoub juhtiv Talibani liige Paktika provintsi Yousef Kheli ringkonnas. |
| --- | --- |

9.

Mohammad Yaqoub.

Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Bakhtari infoagentuuri BIA juhataja. Sünniaeg: ligikaudu 1966. Sünnikoht: a) Shahjoi ringkond, Zabuli provints, Afganistan, b) Janda ringkond, Ghazni provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani kultuurikomisjoni liige; b) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; c) kuulub Kharoti hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

2009. aastal oli Mohammad Yaqoub juhtiv Talibani liige Paktika provintsi Yousef Kheli ringkonnas.

| 10. | Mohammad Shafiq Ahmadi.


  Tiitel: mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Samangani provintsi kuberner. Sünniaeg: 1956–1957. Sünnikoht: Tirin Koti ringkond, Uruzgani provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001. |
| --- | --- |

10.

Mohammad Shafiq Ahmadi.

Tiitel: mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Samangani provintsi kuberner. Sünniaeg: 1956–1957. Sünnikoht: Tirin Koti ringkond, Uruzgani provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

| 11. | Ahmad Jan Akhundzada Shukoor Akhundzada (teiste nimedega a) Ahmad Jan Akhunzada, b) Ahmad Jan Akhund Zada)

  Tiitel: a) maulavi; b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Zaboli ja Uruzgani provintside (Afganistan) kuberner. Sünniaeg: 1966–1967. Sünnikoht: a) Lablani küla, Dehrawoodi ringkond, Uruzgani provints, Afganistan, b) Zurmati ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) 2007. aasta alguses Uruzgani provintsi eest vastutav Talibani liige; b) mulla Mohammed Omari õemees; c) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  Ahmad Jan Akhundzada Shukoor Akhundzada oli 2007. aasta algusest Afganistani Uruzgani provintsi eest vastutav Talibani liige. |
| --- | --- |

11.

Ahmad Jan Akhundzada Shukoor Akhundzada (teiste nimedega a) Ahmad Jan Akhunzada, b) Ahmad Jan Akhund Zada)

Tiitel: a) maulavi; b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Zaboli ja Uruzgani provintside (Afganistan) kuberner. Sünniaeg: 1966–1967. Sünnikoht: a) Lablani küla, Dehrawoodi ringkond, Uruzgani provints, Afganistan, b) Zurmati ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) 2007. aasta alguses Uruzgani provintsi eest vastutav Talibani liige; b) mulla Mohammed Omari õemees; c) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001.

Ahmad Jan Akhundzada Shukoor Akhundzada oli 2007. aasta algusest Afganistani Uruzgani provintsi eest vastutav Talibani liige.

| 12. | Khalil Ahmed Haqqani (teiste nimedega: a) Khalil Al-Rahman Haqqani; b) Khalil ur Rahman Haqqani; c) Khaleel Haqqani)

  Tiitel: hadži. Aadress: a) Peshawar, Pakistan; b) Dergey Manday medrese naabruskond, Dergey Manday küla Miram Shah’ lähedal, Põhja-Waziristani piirkond, Föderaalselt Hallatavad Hõimualad, Pakistan, c) Kayla küla Miram Shah’ lähedal, Põhja-Waziristani piirkond, Föderaalselt Hallatavad Hõimualad, Pakistan; d) Sarana Zadrani küla, Paktia provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1.1.1966, b) vahemikus 1958–1964. Sünnikoht: a) Sarana küla, Garda Saray ala, Waza Zadrani ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) on üks Haqqani võrgustiku juhtivaid liikmeid, selle võrgustiku baas asub Põhja-Waziristanis, Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel Pakistanis; b) varem viibinud ja hankinud rahalisi vahendeid Dubais, Araabia Ühendemiraatides; c) Jalaluddin Haqqani vend ja Sirajuddin Jallaloudine Haqqani onu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:9.2.2011.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest: | Khalil Ahmed Haqqani on Haqqani võrgustiku juhtiv liige; kõnealune võrgustik on Talibaniga seotud võitlejate rühmitus, mis tegutseb Põhja-Waziristani piirkonnas Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel, Pakistanis. Afganistanis mässulise tegevuse eesliinil oleva Haqqani võrgustiku asutas Khalil Haqqani vend Jalaluddin Haqqani (TI.H.40.01), kes liitus mulla Mohammed Omari Talibani režiimiga 1990. aastate keskel. |
| --- | --- | --- |

12.

Khalil Ahmed Haqqani (teiste nimedega: a) Khalil Al-Rahman Haqqani; b) Khalil ur Rahman Haqqani; c) Khaleel Haqqani)

Tiitel: hadži. Aadress: a) Peshawar, Pakistan; b) Dergey Manday medrese naabruskond, Dergey Manday küla Miram Shah’ lähedal, Põhja-Waziristani piirkond, Föderaalselt Hallatavad Hõimualad, Pakistan, c) Kayla küla Miram Shah’ lähedal, Põhja-Waziristani piirkond, Föderaalselt Hallatavad Hõimualad, Pakistan; d) Sarana Zadrani küla, Paktia provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1.1.1966, b) vahemikus 1958–1964. Sünnikoht: a) Sarana küla, Garda Saray ala, Waza Zadrani ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) on üks Haqqani võrgustiku juhtivaid liikmeid, selle võrgustiku baas asub Põhja-Waziristanis, Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel Pakistanis; b) varem viibinud ja hankinud rahalisi vahendeid Dubais, Araabia Ühendemiraatides; c) Jalaluddin Haqqani vend ja Sirajuddin Jallaloudine Haqqani onu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:9.2.2011.

Khalil Ahmed Haqqani on Haqqani võrgustiku juhtiv liige; kõnealune võrgustik on Talibaniga seotud võitlejate rühmitus, mis tegutseb Põhja-Waziristani piirkonnas Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel, Pakistanis. Afganistanis mässulise tegevuse eesliinil oleva Haqqani võrgustiku asutas Khalil Haqqani vend Jalaluddin Haqqani (TI.H.40.01), kes liitus mulla Mohammed Omari Talibani režiimiga 1990. aastate keskel.

| | Khalil Haqqani tegeleb Talibani ja Haqqani võrgustiku nimel rahaliste vahendite hankimisega, viibides sageli välisreisidel, et kohtuda rahaliste toetajatega. Alates 2009. aasta septembrist on Khalil Haqqani viibinud Pärsia lahe riikides, hankides vahendeid sealt ning teistelt Lõuna- ja Ida-Aasias asuvatelt allikatelt. |
| --- | --- |

Khalil Haqqani tegeleb Talibani ja Haqqani võrgustiku nimel rahaliste vahendite hankimisega, viibides sageli välisreisidel, et kohtuda rahaliste toetajatega. Alates 2009. aasta septembrist on Khalil Haqqani viibinud Pärsia lahe riikides, hankides vahendeid sealt ning teistelt Lõuna- ja Ida-Aasias asuvatelt allikatelt.

| | Khalil Haqqani toetab ka Talibani ja Afganistanis tegutsevat Haqqani võrgustikku. 2010. aasta algusest on Khalil Haqqani eraldanud vahendeid Talibani rakkudele Afganistani Logari provintsis. 2009. aastal eraldas Khalil Haqqani vahendeid ligikaudu 160 võitlejale Afganistani Logari provintsis ja juhtis neid; ta oli üks mitmest isikust, kes vastutas Talibani ja Haqqani võrgustiku poolt kinnivõetud vaenlaste vangide kinnipidamise eest. Khalil Haqqani on täitnud oma vennapoja Sirajuddin Haqqani käske Talibani operatsioonidel. |
| --- | --- |

Khalil Haqqani toetab ka Talibani ja Afganistanis tegutsevat Haqqani võrgustikku. 2010. aasta algusest on Khalil Haqqani eraldanud vahendeid Talibani rakkudele Afganistani Logari provintsis. 2009. aastal eraldas Khalil Haqqani vahendeid ligikaudu 160 võitlejale Afganistani Logari provintsis ja juhtis neid; ta oli üks mitmest isikust, kes vastutas Talibani ja Haqqani võrgustiku poolt kinnivõetud vaenlaste vangide kinnipidamise eest. Khalil Haqqani on täitnud oma vennapoja Sirajuddin Haqqani käske Talibani operatsioonidel.

| | Khalil Haqqani on tegutsenud ka Al-Qaida nimel ning teda on seotud Al-Qaida sõjaliste operatsioonidega. 2002. aastal saatis Khalil Haqqani mehi Afganistani Paktia provintsi Al-Qaida elementide tugevdamiseks. |
| --- | --- |

Khalil Haqqani on tegutsenud ka Al-Qaida nimel ning teda on seotud Al-Qaida sõjaliste operatsioonidega. 2002. aastal saatis Khalil Haqqani mehi Afganistani Paktia provintsi Al-Qaida elementide tugevdamiseks.

| 13. | Badruddin Haqqani (teise nimega Atiqullah)

  Aadress: Miram Shah, Pakistan. Sünniaeg: ligikaudu 1975–1979. Sünnikoht: Miramshah, Põhja-Waziristan, Pakistan. Muu teave: a) Haqqani võrgustiku operatiivülem ja Talibani šuura liige Miram Shah’s, b) on aidanud juhtida rünnakuid Afganistani kaguosas asuvate sihtmärkide vastu, c) Jalaluddin Haqqani poeg, Sirajuddin Jallaloudine Haqqani ja Nasiruddin Haqqani vend ning Khalil Ahmed Haqqani vennapoeg. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:11.5.2011.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest: | Badruddin Haqqani on Haqqani võrgustiku operatiivülem; kõnealune võrgustik on Talibaniga seotud võitlejate rühmitus, mis baseerub Põhja-Waziristani piirkonnas Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel, Pakistanis. Haqqani võrgustik on olnud Afganistanis mässulise tegevuse eesrinnas ning vastutab paljude oluliste rünnakute eest. Haqqani võrgustiku juhtkond koosneb selle asutaja Jalaluddin Haqqani kolmest vanemast pojast, kes liitusid mulla Mohammed Omari Talibani režiimiga 1990. aastate keskel. Badruddin on Jalaluddini poeg ning Nasiruddin Haqqani ja Sirajuddin Haqqani vend ning Khalil Ahmed Haqqani vennapoeg. |
| --- | --- | --- |

13.

Badruddin Haqqani (teise nimega Atiqullah)

Aadress: Miram Shah, Pakistan. Sünniaeg: ligikaudu 1975–1979. Sünnikoht: Miramshah, Põhja-Waziristan, Pakistan. Muu teave: a) Haqqani võrgustiku operatiivülem ja Talibani šuura liige Miram Shah’s, b) on aidanud juhtida rünnakuid Afganistani kaguosas asuvate sihtmärkide vastu, c) Jalaluddin Haqqani poeg, Sirajuddin Jallaloudine Haqqani ja Nasiruddin Haqqani vend ning Khalil Ahmed Haqqani vennapoeg. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:11.5.2011.

Badruddin Haqqani on Haqqani võrgustiku operatiivülem; kõnealune võrgustik on Talibaniga seotud võitlejate rühmitus, mis baseerub Põhja-Waziristani piirkonnas Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel, Pakistanis. Haqqani võrgustik on olnud Afganistanis mässulise tegevuse eesrinnas ning vastutab paljude oluliste rünnakute eest. Haqqani võrgustiku juhtkond koosneb selle asutaja Jalaluddin Haqqani kolmest vanemast pojast, kes liitusid mulla Mohammed Omari Talibani režiimiga 1990. aastate keskel. Badruddin on Jalaluddini poeg ning Nasiruddin Haqqani ja Sirajuddin Haqqani vend ning Khalil Ahmed Haqqani vennapoeg.

| | Badruddin aitab juhtida Talibaniga seotud mässuliste ja välismaa võitlejate rünnakuid Afganistani kaguosas asuvate sihtmärkide vastu. Badruddin on Talibani Miram Shah’ šuura liige, mis kontrollib Haqqani võrgustiku tegevust. |
| --- | --- |

Badruddin aitab juhtida Talibaniga seotud mässuliste ja välismaa võitlejate rünnakuid Afganistani kaguosas asuvate sihtmärkide vastu. Badruddin on Talibani Miram Shah’ šuura liige, mis kontrollib Haqqani võrgustiku tegevust.

| | Badruddin korraldab arvatavasti ka Haqqani võrgustiku inimrööve. Ta vastutab paljude afgaanide ja välisriikide kodanike röövimise eest Afganistani ja Pakistani piirialal. |
| --- | --- |

Badruddin korraldab arvatavasti ka Haqqani võrgustiku inimrööve. Ta vastutab paljude afgaanide ja välisriikide kodanike röövimise eest Afganistani ja Pakistani piirialal.

| 14. | Malik Noorzai (teise nimega: a) Hajji Malik Noorzai, b) Hajji Malak Noorzai, c) Haji Malek Noorzai, d) Haji Maluk, e) Haji Aminullah
  Tiitel: hadži. Aadress: a)Boghra Road, Miralzei küla, Chaman, Baluchistani provints, Pakistan; b) Kalay Rangin, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1957, b) 1960. Sünnikoht: Chamani piirilinn, Pakistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani rahastaja; b) omab ettevõtteid Jaapanis ning külastab sageli Dubaid Araabia Ühendemiraatides ja Jaapanit; c) alates 2009. aastast on hõlbustanud Talibani tegevust, sealhulgas värbamise ja logistilise toe andmise kaudu; d) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; e) kuulub Noorzai hõimu; f) Faizullah Khan Noorzai vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 04.10.2011.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  Malik Noorzai on Pakistanis tegutsev ärimees, kes on Talibani rahaliselt toetanud. Malik ja tema vend Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan on investeerinud Talibani jaoks mitmetesse ettevõtetesse miljoneid dollareid. 2008. aasta lõpus pöördusid Talibani esindajad Maliki kui ärimehe poole, et paluda tal investeerida Talibani vahendeid. Alates vähemalt 2005. aastast on Malik andnud Talibanile isiklikult kümneid tuhandeid dollareid ja jaganud Talibanile lisaks sadu tuhandeid dollareid, millest osa koguti Pärsia lahe piirkonna ja Pakistani rahastajatelt ja osa oli pärit Maliki oma vahenditest. Malik on ka hallanud Pakistanis hawala kontot, kuhu iga mõne kuu tagant kanti Talibani tegevuse toetamiseks üle kümneid tuhandeid dollareid Pärsia lahe piirkonnast. Malik on lisaks hõlbustanud Talibani tegevust. 2009. aastal oli Malik töötanud 16 aastat Afganistani ja Pakistani piirialal madrassa (religioosne kool) peajuhina, mida Taliban kasutas värvatute ideoloogiliseks töötlemiseks ja väljaõpetamiseks. Muu hulgas on Malik andnud rahalisi vahendeid madrassa toetamiseks. Malik ja tema vend on aidanud ka ladustada Talibani enesetapupommirünnakutes kasutatavaid sõidukeid ning aidanud transportida Talibani võitlejaid Afganistani Helmandi provintsis. Malik omab Jaapanis ettevõtteid ning külastab äritegevuse eesmärgil sageli Dubaid ja Jaapanit. Juba 2005. aastal kuulus Malikile Afganistanis sõidukite impordiga tegelev ettevõte, mis impordib sõidukeid Dubaist ja Jaapanist. Ta on importinud autosid, autoosi ja rõivaid Dubaist ja Jaapanist oma ettevõtete jaoks, millesse on investeerinud kaks Talibani komandöri. 2010. aasta keskel saavutasid Malik ja tema vend sadade lastikonteinerite vabastamise, mis olid arvatavalt miljoneid dollareid väärt ning mille Pakistani võimud olid samal aastal varem arestinud, kuna nende hinnangul olid konteinerite saajad seotud terrorismiga. |
| --- | --- |

14.

Malik Noorzai (teise nimega: a) Hajji Malik Noorzai, b) Hajji Malak Noorzai, c) Haji Malek Noorzai, d) Haji Maluk, e) Haji Aminullah

Tiitel: hadži. Aadress: a)Boghra Road, Miralzei küla, Chaman, Baluchistani provints, Pakistan; b) Kalay Rangin, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1957, b) 1960. Sünnikoht: Chamani piirilinn, Pakistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani rahastaja; b) omab ettevõtteid Jaapanis ning külastab sageli Dubaid Araabia Ühendemiraatides ja Jaapanit; c) alates 2009. aastast on hõlbustanud Talibani tegevust, sealhulgas värbamise ja logistilise toe andmise kaudu; d) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; e) kuulub Noorzai hõimu; f) Faizullah Khan Noorzai vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 04.10.2011.

Malik Noorzai on Pakistanis tegutsev ärimees, kes on Talibani rahaliselt toetanud. Malik ja tema vend Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan on investeerinud Talibani jaoks mitmetesse ettevõtetesse miljoneid dollareid. 2008. aasta lõpus pöördusid Talibani esindajad Maliki kui ärimehe poole, et paluda tal investeerida Talibani vahendeid. Alates vähemalt 2005. aastast on Malik andnud Talibanile isiklikult kümneid tuhandeid dollareid ja jaganud Talibanile lisaks sadu tuhandeid dollareid, millest osa koguti Pärsia lahe piirkonna ja Pakistani rahastajatelt ja osa oli pärit Maliki oma vahenditest. Malik on ka hallanud Pakistanis hawala kontot, kuhu iga mõne kuu tagant kanti Talibani tegevuse toetamiseks üle kümneid tuhandeid dollareid Pärsia lahe piirkonnast. Malik on lisaks hõlbustanud Talibani tegevust. 2009. aastal oli Malik töötanud 16 aastat Afganistani ja Pakistani piirialal madrassa (religioosne kool) peajuhina, mida Taliban kasutas värvatute ideoloogiliseks töötlemiseks ja väljaõpetamiseks. Muu hulgas on Malik andnud rahalisi vahendeid madrassa toetamiseks. Malik ja tema vend on aidanud ka ladustada Talibani enesetapupommirünnakutes kasutatavaid sõidukeid ning aidanud transportida Talibani võitlejaid Afganistani Helmandi provintsis. Malik omab Jaapanis ettevõtteid ning külastab äritegevuse eesmärgil sageli Dubaid ja Jaapanit. Juba 2005. aastal kuulus Malikile Afganistanis sõidukite impordiga tegelev ettevõte, mis impordib sõidukeid Dubaist ja Jaapanist. Ta on importinud autosid, autoosi ja rõivaid Dubaist ja Jaapanist oma ettevõtete jaoks, millesse on investeerinud kaks Talibani komandöri. 2010. aasta keskel saavutasid Malik ja tema vend sadade lastikonteinerite vabastamise, mis olid arvatavalt miljoneid dollareid väärt ning mille Pakistani võimud olid samal aastal varem arestinud, kuna nende hinnangul olid konteinerite saajad seotud terrorismiga.

| 15. | Faizullah Khan Noorzai (teiste nimedega: a) Hajji Faizullah Khan Noorzai, b) Haji Faizuulah Khan Norezai, c) Haji Faizullah Khan, d) Haji Fiazullah, e) Haji Faizullah Noori, f) Haji Faizullah Noor, g) Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan h) Haji Pazullah Noorzai, i) Haji Mullah Faizullah).
  Tiitel: hadži. Aadress: a)Boghra Road, Miralzei küla, Chaman, Baluchistani provints, Pakistan; b) Kalay Rangin, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1962, b) 1961, c) vahemikus 1968–1970, d) 1962 Sünnikoht: a) Lowy Kariz, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, Afganistan, b) Kadanay, Spin Boldaki piirkond, Kandahari Provints, Afganistan, c) Chaman, Baluchistani provints, Pakistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) silmapaistev Talibani rahastaja; b) alates 2009. aasta keskpaigast on tarninud Talibani võitlejatele relvi, laskemoona, lõhkeaineid ja meditsiinitehnikat; on hankinud Talibanile rahalisi vahendeid ning õpetanud välja Talibani võitlejaid Afganistani ja Pakistani piirialal, c) on varem organiseerinud ja rahastanud Talibani operatsioone Afganistanis Kandahari provintsis; d) alates 2010. aastast on viibinud ja omanud ettevõtteid Dubais, Araabia Ühendemiraatides ja Jaapanis; e) kuulub Noorzai hõimu Miralzai alamhõimu; f) Malik Noorzai vend; g) isa nimi on Akhtar Mohammed (teise nimega Haji Mira Khan). ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 04.10.2011.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest: | Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan on olnud oluline Talibani rahastaja, kelle juures on Talibani kõrgemad juhid teinud investeeringuid. Ta on kogunud Talibani jaoks üle 100 000 USA dollari Pärsia lahe piirkonna doonoritelt ning andis 2009. aastal Talibanile osa oma rahast. Lisaks toetas ta rahaliselt Kandahari provintsi Talibani komandöri ning on andnud rahalist abi, et toetada nende Talibani ja Al-Qaida võitlejate väljaõpet, kes pidid panema toime rünnakuid koalitsiooni ja Afganistani sõjajõudude vastu. Alates 2005. aasta keskpaigast korraldas ja rahastas Faizullah Talibani operatsioone Afganistani Kandahari provintsis. Lisaks rahalisele toetusele on Faizullah ka muul viisil hõlbustanud Talibani väljaõpet ja operatsioone. Alates 2009. aasta keskpaigast on Faizullah tarninud Afganistani lõunaosast Talibani võitlejatele relvi, laskemoona, lõhkeaineid ja meditsiinitehnikat. 2008. aasta keskpaigas vastutas Faizullah Talibani enesetapupommirünnakute toimepanijate majutamise ja nende transportimise eest Pakistanist Afganistani. Lisaks on Faizullah hankinud Talibanile õhutõrjerakette, aidanud transportida Talibani võitlejaid Afganistani Helmandi provintsis, aidanud kaasa Talibani enesetapupommirünnakutele ning hankinud Talibani liikmetele Pakistanis raadioid ja sõidukeid. |
| --- | --- | --- |

15.

Faizullah Khan Noorzai (teiste nimedega: a) Hajji Faizullah Khan Noorzai, b) Haji Faizuulah Khan Norezai, c) Haji Faizullah Khan, d) Haji Fiazullah, e) Haji Faizullah Noori, f) Haji Faizullah Noor, g) Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan h) Haji Pazullah Noorzai, i) Haji Mullah Faizullah).

Tiitel: hadži. Aadress: a)Boghra Road, Miralzei küla, Chaman, Baluchistani provints, Pakistan; b) Kalay Rangin, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1962, b) 1961, c) vahemikus 1968–1970, d) 1962 Sünnikoht: a) Lowy Kariz, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, Afganistan, b) Kadanay, Spin Boldaki piirkond, Kandahari Provints, Afganistan, c) Chaman, Baluchistani provints, Pakistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) silmapaistev Talibani rahastaja; b) alates 2009. aasta keskpaigast on tarninud Talibani võitlejatele relvi, laskemoona, lõhkeaineid ja meditsiinitehnikat; on hankinud Talibanile rahalisi vahendeid ning õpetanud välja Talibani võitlejaid Afganistani ja Pakistani piirialal, c) on varem organiseerinud ja rahastanud Talibani operatsioone Afganistanis Kandahari provintsis; d) alates 2010. aastast on viibinud ja omanud ettevõtteid Dubais, Araabia Ühendemiraatides ja Jaapanis; e) kuulub Noorzai hõimu Miralzai alamhõimu; f) Malik Noorzai vend; g) isa nimi on Akhtar Mohammed (teise nimega Haji Mira Khan). ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 04.10.2011.

Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan on olnud oluline Talibani rahastaja, kelle juures on Talibani kõrgemad juhid teinud investeeringuid. Ta on kogunud Talibani jaoks üle 100 000 USA dollari Pärsia lahe piirkonna doonoritelt ning andis 2009. aastal Talibanile osa oma rahast. Lisaks toetas ta rahaliselt Kandahari provintsi Talibani komandöri ning on andnud rahalist abi, et toetada nende Talibani ja Al-Qaida võitlejate väljaõpet, kes pidid panema toime rünnakuid koalitsiooni ja Afganistani sõjajõudude vastu. Alates 2005. aasta keskpaigast korraldas ja rahastas Faizullah Talibani operatsioone Afganistani Kandahari provintsis. Lisaks rahalisele toetusele on Faizullah ka muul viisil hõlbustanud Talibani väljaõpet ja operatsioone. Alates 2009. aasta keskpaigast on Faizullah tarninud Afganistani lõunaosast Talibani võitlejatele relvi, laskemoona, lõhkeaineid ja meditsiinitehnikat. 2008. aasta keskpaigas vastutas Faizullah Talibani enesetapupommirünnakute toimepanijate majutamise ja nende transportimise eest Pakistanist Afganistani. Lisaks on Faizullah hankinud Talibanile õhutõrjerakette, aidanud transportida Talibani võitlejaid Afganistani Helmandi provintsis, aidanud kaasa Talibani enesetapupommirünnakutele ning hankinud Talibani liikmetele Pakistanis raadioid ja sõidukeid.

| | Alates 2009. aasta keskpaigast juhtis Faizullah Afganistani ja Pakistani piirialal madrassa’t (religioosne kool), mille kaudu koguti Talibani jaoks kümneid tuhandeid dollareid. Faizullah’ madrassa’le kuuluvat maa-ala kasutati selleks, et õpetada Talibani võitlejaid välja valmistama ja kasutama isetehtud lõhkekehasid. 2007. aasta lõpus kasutati Faizullah’ madrassa’t Al-Qaida võitlejate väljaõppeks, kes saadeti hiljem Afganistani Kandahari provintsi. |
| --- | --- |

Alates 2009. aasta keskpaigast juhtis Faizullah Afganistani ja Pakistani piirialal madrassa’t (religioosne kool), mille kaudu koguti Talibani jaoks kümneid tuhandeid dollareid. Faizullah’ madrassa’le kuuluvat maa-ala kasutati selleks, et õpetada Talibani võitlejaid välja valmistama ja kasutama isetehtud lõhkekehasid. 2007. aasta lõpus kasutati Faizullah’ madrassa’t Al-Qaida võitlejate väljaõppeks, kes saadeti hiljem Afganistani Kandahari provintsi.

| | 2010. aastal omas Faizullah Araabia Ühendemiraatides Dubais büroosid ja tõenäoliselt kinnisvara, sealhulgas hotelle. Faizullah külastas regulaarselt Dubaid ja Jaapanit koos oma venna Malik Noorzaiga, et importida sealt autosid, autoosi ja rõivaid. Alates 2006. aasta algusest on Faizullah omanud ettevõtteid Dubais ja Jaapanis. |
| --- | --- |

2010. aastal omas Faizullah Araabia Ühendemiraatides Dubais büroosid ja tõenäoliselt kinnisvara, sealhulgas hotelle. Faizullah külastas regulaarselt Dubaid ja Jaapanit koos oma venna Malik Noorzaiga, et importida sealt autosid, autoosi ja rõivaid. Alates 2006. aasta algusest on Faizullah omanud ettevõtteid Dubais ja Jaapanis.

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/20

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS 2012/544/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega rakendatakse määruse (EL) nr 36/2012 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias) artikli 32 lõiget 1

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrust (EL) nr 36/2012 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias), (1) eriti selle artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012.

| (2) | Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust ja kooskõlas nõukogu 25. juuni 2012 rakendusotsusega 2012/335/ÜVJP (millega rakendatakse nõukogu otsust 2011/782/ÜVJP (mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid), (2) tuleks kanda üks täiendav isik ja täiendavad üksused määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetellu füüsilistest ja juriidilistest isikutest, üksustest või asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust ja kooskõlas nõukogu 25. juuni 2012 rakendusotsusega 2012/335/ÜVJP (millega rakendatakse nõukogu otsust 2011/782/ÜVJP (mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid), (2) tuleks kanda üks täiendav isik ja täiendavad üksused määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetellu füüsilistest ja juriidilistest isikutest, üksustest või asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas loetletud isik ja üksused lisatakse määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetellu.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

1

(2)  Vt käesoleva ELT lk 80.

2

---

LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD ISIK JA ÜKSUSED

Isikud

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjused | Loetelusse kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Bouthaina Shaaban
  (teise nimega Buthaina Shaaban) | Sündinud 1953. aastal Homsis, Süürias | Presidendi poliitiline ja meediaküsimuste valdkonna nõustaja alates 2008. aasta juulist ning ametikoha tõttu oli seotud elanike vägivaldse mahasurumisega. | 26.6.2012 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjused

Loetelusse kandmise kuupäev

1.

Bouthaina Shaaban

(teise nimega Buthaina Shaaban)

Sündinud 1953. aastal Homsis, Süürias

Presidendi poliitiline ja meediaküsimuste valdkonna nõustaja alates 2008. aasta juulist ning ametikoha tõttu oli seotud elanike vägivaldse mahasurumisega.

26.6.2012

Üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjused | Loetelusse kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kaitseministeerium | Aadress: Umayyad Square, Damascus
  tel: +963-11-7770700 | Süüria riigiasutus, mis osaleb otseselt repressioonides. | 26.6.2012 |
| 2. | Siseministeerium | Aadress: Merjeh Square, Damascus
  tel: +963-11-2219400, +963-11-2219401, +963-11-2220220, +963-11-2210404 | Süüria riigiasutus, mis osaleb otseselt repressioonides. | 26.6.2012 |
| 3. | Süüria riiklik julgeolekubüroo | | Süüria riigiasutus, Süüria Baathi partei organ. Osaleb otseselt repressioonides. Suunas Süüria julgeolekujõudusid kasutama meeleavaldajate vastu äärmuslikku jõudu. | 26.6.2012 |
| 4. | Syria International Islamic Bank (SIIB) (Süüria Rahvusvaheline Islami Pank (SIIB))
  (teise nimega Syrian International Islamic Bank (Süüria Rahvusvaheline Islami Pank), teise nimega SIIB) | Aadress: Syria International Islamic Bank Building, Main Highway Road, Al Mazzeh Area, P.O. Box 35494, Damascus, Syria
  Teine aadress: P.O. Box 35494, Mezza'h Vellat Sharqia'h, beside the Consulate of Saudi Arabia, Damascus, Syria | SIIB on tegutsenud Süüria Kommertspanga fassaadina, mis võimaldas sellel pangal hoida kõrvale ELi kehtestatud sanktsioonidest. Aastatel 2011–2012 tegi SIIB salaja Süüria Kommertspanga nimel rahalisi tehinguid ligi 150 miljoni dollari ulatuses. Väidetavalt SIIB tehtud rahalisi tehinguid tegi tegelikult Süüria Kommertspank.
  Lisaks sellele, et SIIB tegi Süüria Kommertspangaga koostööd sanktsioonidest kõrvalehoidmiseks, vahendas SIIB mitut Süüria Liibanoni Kommertspanga suurt makset, kelle EL on juba loetelusse kandnud.
  Sellise tegevusega on SIIB aidanud rahastada Süüria režiimi. | 26.6.2012 |
| 5. | General Organisation of Radio and TV (Raadio ja Televisiooni Keskorganisatsioon)
  teise nimega Syrian Directorate General of Radio & Television Est (Süüria raadio ja televisiooni peadirektoraat EST); teise nimega General Radio and Television Corporation; teise nimega Radio and Television Corporation; teise nimega GORT) | Aadress: Al Oumaween Square, P.O. Box 250, Damascus, Syria.
  Tel: +963-11-2234930 | Riiklik Süüria teabeministeeriumile alluv asutus, mis sellisena toetab ja edendab riigi teabepoliitikat. On vastutav Süüria riiklike telekanalite (kaks võrgukanalit ja üks satelliitkanal) ning valitsuse raadiojaamade käitamise eest. GORT on õhutanud vägivalda Süüria tsiviilelanike vastu, toimides Assadi režiimi propagandavahendina ja levitades valeinformatsiooni. | 26.6.2012 |
| 6. | Syrian Company for Oil Transport (Süüria naftatranspordi-ettevõte)
  (teise nimega Syrian Crude Oil Transportation Company (Süüria toornafta transpordiettevõte); teise nimega SCOT; teise nimega SCOTRACO) | Banias Industrial Area, Latakia Entrance Way, P.O. Box 13, Banias, Syria; veebisait: www.scot-syria.com; e-post scot50@scn-net.org | Süüria riigi omandis olev naftaettevõte. Annab režiimile rahalist toetust. | 26.6.2012 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjused

Loetelusse kandmise kuupäev

1.

Kaitseministeerium

Aadress: Umayyad Square, Damascus

tel: +963-11-7770700

Süüria riigiasutus, mis osaleb otseselt repressioonides.

26.6.2012

2.

Siseministeerium

Aadress: Merjeh Square, Damascus

tel: +963-11-2219400, +963-11-2219401, +963-11-2220220, +963-11-2210404

Süüria riigiasutus, mis osaleb otseselt repressioonides.

26.6.2012

3.

Süüria riiklik julgeolekubüroo

Süüria riigiasutus, Süüria Baathi partei organ. Osaleb otseselt repressioonides. Suunas Süüria julgeolekujõudusid kasutama meeleavaldajate vastu äärmuslikku jõudu.

26.6.2012

4.

Syria International Islamic Bank (SIIB) (Süüria Rahvusvaheline Islami Pank (SIIB))

(teise nimega Syrian International Islamic Bank (Süüria Rahvusvaheline Islami Pank), teise nimega SIIB)

Aadress: Syria International Islamic Bank Building, Main Highway Road, Al Mazzeh Area, P.O. Box 35494, Damascus, Syria

Teine aadress: P.O. Box 35494, Mezza'h Vellat Sharqia'h, beside the Consulate of Saudi Arabia, Damascus, Syria

SIIB on tegutsenud Süüria Kommertspanga fassaadina, mis võimaldas sellel pangal hoida kõrvale ELi kehtestatud sanktsioonidest. Aastatel 2011–2012 tegi SIIB salaja Süüria Kommertspanga nimel rahalisi tehinguid ligi 150 miljoni dollari ulatuses. Väidetavalt SIIB tehtud rahalisi tehinguid tegi tegelikult Süüria Kommertspank.

Lisaks sellele, et SIIB tegi Süüria Kommertspangaga koostööd sanktsioonidest kõrvalehoidmiseks, vahendas SIIB mitut Süüria Liibanoni Kommertspanga suurt makset, kelle EL on juba loetelusse kandnud.

Sellise tegevusega on SIIB aidanud rahastada Süüria režiimi.

26.6.2012

5.

General Organisation of Radio and TV (Raadio ja Televisiooni Keskorganisatsioon)

teise nimega Syrian Directorate General of Radio & Television Est (Süüria raadio ja televisiooni peadirektoraat EST); teise nimega General Radio and Television Corporation; teise nimega Radio and Television Corporation; teise nimega GORT)

Aadress: Al Oumaween Square, P.O. Box 250, Damascus, Syria.

Tel: +963-11-2234930

Riiklik Süüria teabeministeeriumile alluv asutus, mis sellisena toetab ja edendab riigi teabepoliitikat. On vastutav Süüria riiklike telekanalite (kaks võrgukanalit ja üks satelliitkanal) ning valitsuse raadiojaamade käitamise eest. GORT on õhutanud vägivalda Süüria tsiviilelanike vastu, toimides Assadi režiimi propagandavahendina ja levitades valeinformatsiooni.

26.6.2012

6.

Syrian Company for Oil Transport (Süüria naftatranspordi-ettevõte)

(teise nimega Syrian Crude Oil Transportation Company (Süüria toornafta transpordiettevõte); teise nimega SCOT; teise nimega SCOTRACO)

Banias Industrial Area, Latakia Entrance Way, P.O. Box 13, Banias, Syria; veebisait: www.scot-syria.com; e-post scot50@scn-net.org

Süüria riigi omandis olev naftaettevõte. Annab režiimile rahalist toetust.

26.6.2012

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/23

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 545/2012,

25. juuni 2012,

millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012. aastal vastu määruse (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias, (2) et jõustada enamik meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2011/782/ÜVJP. Kõnealuse määrusega keelatakse muu hulgas teatav rahastamine ja finantsabi osutamine seoses kaupadega, mille suhtes kehtib ekspordikeeld. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012. aastal vastu määruse (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias, (2) et jõustada enamik meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2011/782/ÜVJP. Kõnealuse määrusega keelatakse muu hulgas teatav rahastamine ja finantsabi osutamine seoses kaupadega, mille suhtes kehtib ekspordikeeld.

| (2) | Otsusega 2012/322/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2011/782/ÜVJP (3), arendatakse edasi piiravate meetmete kohaldamist relvaembargoga seotud finantsabile. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2012/322/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2011/782/ÜVJP (3), arendatakse edasi piiravate meetmete kohaldamist relvaembargoga seotud finantsabile.

| (3) | Nimetatud meetmed jäävad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ning seetõttu on vaja nende rakendamiseks võtta regulatiivmeetmeid liidu tasandil, eelkõige selle tagamiseks, et ettevõtjad kõigis liikmesriikides kohaldaksid neid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud meetmed jäävad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ning seetõttu on vaja nende rakendamiseks võtta regulatiivmeetmeid liidu tasandil, eelkõige selle tagamiseks, et ettevõtjad kõigis liikmesriikides kohaldaksid neid ühetaoliselt.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 36/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 36/2012 vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 36/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega.
  „1.   Keelatud on:






  a) | osutada isikutele, üksustele või asutustele Süürias või kasutamiseks Süürias otse või kaudselt tehnilist abi seoses sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas (4) (edaspidi „sõjaliste kaupade ühine nimekiri”) loetletud kaupade ja tehnoloogiaga või seoses kõnealuses nimekirjas loetletud kaupade tarnimise, tootmise, hoolduse või kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega.

„1.   Keelatud on:

a)

osutada isikutele, üksustele või asutustele Süürias või kasutamiseks Süürias otse või kaudselt tehnilist abi seoses sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas (4) (edaspidi „sõjaliste kaupade ühine nimekiri”) loetletud kaupade ja tehnoloogiaga või seoses kõnealuses nimekirjas loetletud kaupade tarnimise, tootmise, hoolduse või kasutamisega;

| b) | osutada isikutele, üksustele või asutustele Süürias või kasutamiseks Süürias otse või kaudselt tehnilist abi või vahendusteenuseid seoses varustuse, kaupade või tehnoloogiaga, mida võidakse kasutada siserepressioonideks või selleks kasutada võidavate toodete tootmise ja hooldamisega, nagu on loetletud I või IA lisas; |
| --- | --- |

b)

osutada isikutele, üksustele või asutustele Süürias või kasutamiseks Süürias otse või kaudselt tehnilist abi või vahendusteenuseid seoses varustuse, kaupade või tehnoloogiaga, mida võidakse kasutada siserepressioonideks või selleks kasutada võidavate toodete tootmise ja hooldamisega, nagu on loetletud I või IA lisas;

| c) | rahastada otse või kaudselt isikuid, üksusi või asutusi Süürias või anda neile või Süürias kasutamiseks otse või kaudselt finantsabi, pidades sealhulgas silmas toetusi, laenusid ja ekspordikrediidikindlustust, samuti kindlustust ja edasikindlustust, seoses sõjaliste kaupade ühises nimekirjas või I või IA lisas loetletud kaupade või tehnoloogiaga nende toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks või sellega kaasneva tehnilise abi osutamiseks; |
| --- | --- |

c)

rahastada otse või kaudselt isikuid, üksusi või asutusi Süürias või anda neile või Süürias kasutamiseks otse või kaudselt finantsabi, pidades sealhulgas silmas toetusi, laenusid ja ekspordikrediidikindlustust, samuti kindlustust ja edasikindlustust, seoses sõjaliste kaupade ühises nimekirjas või I või IA lisas loetletud kaupade või tehnoloogiaga nende toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks või sellega kaasneva tehnilise abi osutamiseks;

| d) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a–c osutatud keeldudest. |
| --- | --- |

d)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a–c osutatud keeldudest.

| 2) | Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega.
  „4.   III lisas loetletud veebisaitidel kindlaksmääratud asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste eelnevat luba on vaja, et:






  a) | anda isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias otse või kaudselt tehnilist abi või osutada neile vahendusteenuseid, mis on seotud IX lisas loetletud seadmete, kaupade või tehnoloogia või selliste seadmete, kaupade või tehnoloogia tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega.

„4.   III lisas loetletud veebisaitidel kindlaksmääratud asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste eelnevat luba on vaja, et:

a)

anda isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias otse või kaudselt tehnilist abi või osutada neile vahendusteenuseid, mis on seotud IX lisas loetletud seadmete, kaupade või tehnoloogia või selliste seadmete, kaupade või tehnoloogia tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

| b) | rahastada isikuid, üksusi või asutusi Süürias või anda neile või Süürias kasutamiseks otse või kaudselt finantsabi, pidades sealhulgas eelkõige silmas toetusi, laenusid ja ekspordikrediidikindlustust, samuti kindlustust ja edasikindlustust, seoses IX lisas loetletud kaupade või tehnoloogiaga selliste kaupade või tehnoloogia müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks või sellega kaasneva tehnilise abi osutamiseks. |
| --- | --- |

b)

rahastada isikuid, üksusi või asutusi Süürias või anda neile või Süürias kasutamiseks otse või kaudselt finantsabi, pidades sealhulgas eelkõige silmas toetusi, laenusid ja ekspordikrediidikindlustust, samuti kindlustust ja edasikindlustust, seoses IX lisas loetletud kaupade või tehnoloogiaga selliste kaupade või tehnoloogia müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks või sellega kaasneva tehnilise abi osutamiseks.

Pädevad asutused ei anna esimeses lõigus osutatud tehinguteks luba, kui neil on piisavalt põhjust arvata, et nimetatud tehingud on mõeldud või võivad olla mõeldud siserepressioonide toetamiseks või siserepressioonideks kasutada võidavate toodete tootmiseks ja hooldamiseks.”

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 319, 2.12.2011, lk 56.

1

(2)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 45.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  ELT C 86, 18.3.2011, lk 1.”

4

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 546/2012,

25. juuni 2012,

millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 lõike 1 esimest lõiku ja artikli 8 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 1 ja artikli 7 punkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (3) on sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi ja värsket liha sisaldavate saadetiste liitu toomiseks. Selles on sätestatud ka nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, millest võib tuua Euroopa Liitu kõnealuseid saadetisi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (3) on sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi ja värsket liha sisaldavate saadetiste liitu toomiseks. Selles on sätestatud ka nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, millest võib tuua Euroopa Liitu kõnealuseid saadetisi.

| (2) | Määruses (EL) nr 206/2010 on sätestatud, et kabiloomade saadetisi võib liitu tuua vaid siis, kui need on pärit kõnealuse määruse I lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, mille jaoks on olemas veterinaarsertifikaadi näidis, mis vastab kõnealuses osas loetletud asjaomasele saadetisele. Lisaks peab kõnealuste saadetistega olema kaasas asjakohane veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 2. osas sätestatud näidisele, võttes arvesse kõnealuse lisa 1. osa tabeli kuuendas veerus osutatud eritingimusi. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 206/2010 on sätestatud, et kabiloomade saadetisi võib liitu tuua vaid siis, kui need on pärit kõnealuse määruse I lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, mille jaoks on olemas veterinaarsertifikaadi näidis, mis vastab kõnealuses osas loetletud asjaomasele saadetisele. Lisaks peab kõnealuste saadetistega olema kaasas asjakohane veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 2. osas sätestatud näidisele, võttes arvesse kõnealuse lisa 1. osa tabeli kuuendas veerus osutatud eritingimusi.

| (3) | Kogu Kanada territoorium, välja arvatud Okanagani oru piirkond Briti Columbias, on praegu määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osa loeteluga heaks kiidetud, et eksportida liitu muu hulgas impordijärgselt aretamiseks ja/või tootmiseks ettenähtud kodulambaid (Ovis Aries) ja kodukitsi (Carpa hircus), kellega on kaasas näidisele OVI-X vastav veterinaarsertifikaat. Kuid Kanadat ei ole nimetatud kõnealuse lisa 1. osa tabeli kuuendas veerus kui riiki, millel on ametlikult tunnistatud brutselloosivaba staatus seoses kõnealuse sertifikaadi näidise kohaselt sertifitseeritud elusloomade ekspordiga Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(3)

Kogu Kanada territoorium, välja arvatud Okanagani oru piirkond Briti Columbias, on praegu määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osa loeteluga heaks kiidetud, et eksportida liitu muu hulgas impordijärgselt aretamiseks ja/või tootmiseks ettenähtud kodulambaid (Ovis Aries) ja kodukitsi (Carpa hircus), kellega on kaasas näidisele OVI-X vastav veterinaarsertifikaat. Kuid Kanadat ei ole nimetatud kõnealuse lisa 1. osa tabeli kuuendas veerus kui riiki, millel on ametlikult tunnistatud brutselloosivaba staatus seoses kõnealuse sertifikaadi näidise kohaselt sertifitseeritud elusloomade ekspordiga Euroopa Liitu.

| (4) | Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivis 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses (4) on muu hulgas sätestatud tingimused, mille alusel liikmesriike või nende piirkondi tunnistatakse ametlikult brutselloosivabaks. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivis 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses (4) on muu hulgas sätestatud tingimused, mille alusel liikmesriike või nende piirkondi tunnistatakse ametlikult brutselloosivabaks.

| (5) | Lisaks on direktiivis 2004/68/EÜ sätestatud, et kui liit saab ametlikult tunnistada kolmanda riigi ametlike tervishoiutagatiste samaväärsust, võivad loomatervishoiu erinõuded kabjaliste toomiseks kõnealusest kolmandast riigist liitu põhineda nendel tagatistel. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on direktiivis 2004/68/EÜ sätestatud, et kui liit saab ametlikult tunnistada kolmanda riigi ametlike tervishoiutagatiste samaväärsust, võivad loomatervishoiu erinõuded kabjaliste toomiseks kõnealusest kolmandast riigist liitu põhineda nendel tagatistel.

| (6) | Kanada on esitanud komisjonile dokumendid, millega tõendatakse Kanada vastavust direktiivi 91/68/EMÜ tingimustele, et saada ametlik tunnustus brutselloosivaba (B. melitensis) staatuse kohta kogu riigi territooriumil, et eksportida liitu impordijärgselt aretamiseks ja/või tootmiseks ettenähtud kodulambaid (Ovis Aries) ja kodukitsi (Carpa hircus), kellega on kaasas määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 2. osas sätestatud näidisele OVI-X vastav veterinaarsertifikaat. |
| --- | --- |

(6)

Kanada on esitanud komisjonile dokumendid, millega tõendatakse Kanada vastavust direktiivi 91/68/EMÜ tingimustele, et saada ametlik tunnustus brutselloosivaba (B. melitensis) staatuse kohta kogu riigi territooriumil, et eksportida liitu impordijärgselt aretamiseks ja/või tootmiseks ettenähtud kodulambaid (Ovis Aries) ja kodukitsi (Carpa hircus), kellega on kaasas määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 2. osas sätestatud näidisele OVI-X vastav veterinaarsertifikaat.

| (7) | Pärast Kanada esitatud dokumentide hindamist tuleks kõnealune kolmas riik ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis) tunnistada. Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osa kuuendas veerus kõnealuse kolmanda riigi kohta teha vastav viide. |
| --- | --- |

(7)

Pärast Kanada esitatud dokumentide hindamist tuleks kõnealune kolmas riik ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis) tunnistada. Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osa kuuendas veerus kõnealuse kolmanda riigi kohta teha vastav viide.

| (8) | Lisaks on määruses (EL) nr 206/2010 sätestatud, et inimtoiduks ette nähtud värske liha saadetisi võib liitu importida vaid siis, kui need on pärit kõnealuse määruse II lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, mille jaoks on olemas veterinaarsertifikaadi näidis, mis vastab kõnealuses osas loetletud asjaomasele saadetisele. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks on määruses (EL) nr 206/2010 sätestatud, et inimtoiduks ette nähtud värske liha saadetisi võib liitu importida vaid siis, kui need on pärit kõnealuse määruse II lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, mille jaoks on olemas veterinaarsertifikaadi näidis, mis vastab kõnealuses osas loetletud asjaomasele saadetisele.

| (9) | Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas on loetletud neli Botswana territooriumi osa piirkondadena, kust on lubatud importida liitu konditustatud värsket ja laagerdunud kabiloomade liha. Need piirkonnad koosnevad mitmest veterinaarkontrollitsoonist. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas on loetletud neli Botswana territooriumi osa piirkondadena, kust on lubatud importida liitu konditustatud värsket ja laagerdunud kabiloomade liha. Need piirkonnad koosnevad mitmest veterinaarkontrollitsoonist.

| (10) | Pärast suu- ja sõrataudi puhangut Botswana piirkonnas BW-1 peatati alates 11. maist 2011 komisjoni määrusega (EL) nr 206/2010, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 801/2011, (5) Botswana luba eksportida sellest piirkonnast Euroopa Liitu kabiloomade konditustatud värsket ja laagerdunud liha. Botswana piirkond BW-1 koosneb veterinaarkontrollitsoonidest 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18. |
| --- | --- |

(10)

Pärast suu- ja sõrataudi puhangut Botswana piirkonnas BW-1 peatati alates 11. maist 2011 komisjoni määrusega (EL) nr 206/2010, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 801/2011, (5) Botswana luba eksportida sellest piirkonnast Euroopa Liitu kabiloomade konditustatud värsket ja laagerdunud liha. Botswana piirkond BW-1 koosneb veterinaarkontrollitsoonidest 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18.

| (11) | 2. detsembril 2011 teatas Botswana komisjonile veterinaarkontrollitsoonide 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18 edukast tunnistamisest suu- ja sõrataudivabaks Maailma Loomatervise Organisatsiooni poolt. Seetõttu ei ole kabiloomade konditustatud värske ja laagerdunud liha liitu eksportimise loa peatamine enam vajalik. |
| --- | --- |

(11)

2. detsembril 2011 teatas Botswana komisjonile veterinaarkontrollitsoonide 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18 edukast tunnistamisest suu- ja sõrataudivabaks Maailma Loomatervise Organisatsiooni poolt. Seetõttu ei ole kabiloomade konditustatud värske ja laagerdunud liha liitu eksportimise loa peatamine enam vajalik.

| (12) | Botswana on kuulutanud veterinaarkontrollitsoonis 6 Zimbabwe piiri lähedal asuva ala range järelevalvega tsooniks ning on teatanud komisjonile, et kõik selle piirkonna koduveised on tapetud. Sellele piirkonnale ei tohiks anda luba eksportida liitu kabiloomade konditustatud värsket ja laagerdunud liha. Seetõttu tuleks see piirkond välja jätta piirkonnast BW-1, mis on määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas olevas loetelus. |
| --- | --- |

(12)

Botswana on kuulutanud veterinaarkontrollitsoonis 6 Zimbabwe piiri lähedal asuva ala range järelevalvega tsooniks ning on teatanud komisjonile, et kõik selle piirkonna koduveised on tapetud. Sellele piirkonnale ei tohiks anda luba eksportida liitu kabiloomade konditustatud värsket ja laagerdunud liha. Seetõttu tuleks see piirkond välja jätta piirkonnast BW-1, mis on määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas olevas loetelus.

| (13) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 206/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 206/2010 vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 206/2010 muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa 1. osas asendatakse kirje Kanada kohta järgmisega:










  „CA – Kanada | CA-0 | Kogu riik | POR-X | | IVb IX V” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-1 | Kogu riik, välja arvatud järgmiselt piiritletud Okanagani oru piirkond Briti Columbias:






  — | Kanada ja Ameerika Ühendriikide piiril asuvast punktist 120°15′ pikkust ja 49° laiust |

1)

I lisa 1. osas asendatakse kirje Kanada kohta järgmisega:

„CA – Kanada

CA-0

Kogu riik

POR-X

IVb IX V”

CA-1

Kogu riik, välja arvatud järgmiselt piiritletud Okanagani oru piirkond Briti Columbias:

—

Kanada ja Ameerika Ühendriikide piiril asuvast punktist 120°15′ pikkust ja 49° laiust

| — | põhja suunas punktini 119°35′ pikkust ja 50°30′ laiust |
| --- | --- |

—

põhja suunas punktini 119°35′ pikkust ja 50°30′ laiust

| — | kirde suunas punktini 119° pikkust ja 50°45′ laiust |
| --- | --- |

—

kirde suunas punktini 119° pikkust ja 50°45′ laiust

| — | lõuna suunas Kanada ja Ameerika Ühendriikide piiril asuva punktini 118°15′ pikkust ja 49° laiust |
| --- | --- |

—

lõuna suunas Kanada ja Ameerika Ühendriikide piiril asuva punktini 118°15′ pikkust ja 49° laiust

BOV-X, OVI-X, OVI-Y RUM (*)

A

| 2) | II lisa 1. osas asendatakse kirje Botswana kohta järgmisega:












  „BW – Botswana | BW-0 | Kogu riik | EQU, EQW | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BW-1 | Veterinaarkontrollitsoonid 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18, välja arvatud tsoonis 6 asuv range järelevalvega tsoon, mis asub Zimbabwe piiri ja maantee A1 vahel | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | 11. mai 2011 | 26. juuni 2012 |
| BW-2 | Veterinaarkontrollitsoonid 10, 11, 13 ja 14 | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | | 7. märts 2002 |
| BW-3 | Veterinaarkontrollitsoon 12 | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | 20. oktoober 2008 | 20. jaanuar 2009 |
| BW-4 | Veterinaarkontrollitsoon 4a, välja arvatud 10 km laiune range järelevalvega puhvertsoon piki suu- ja sõrataudi vaktsineerimistsooni ja looduskaitseala piiri | BOV | F | 1 | | 18. veebruar 2011” |

2)

II lisa 1. osas asendatakse kirje Botswana kohta järgmisega:

„BW – Botswana

BW-0

Kogu riik

EQU, EQW

BW-1

Veterinaarkontrollitsoonid 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18, välja arvatud tsoonis 6 asuv range järelevalvega tsoon, mis asub Zimbabwe piiri ja maantee A1 vahel

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

11. mai 2011

26. juuni 2012

BW-2

Veterinaarkontrollitsoonid 10, 11, 13 ja 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

7. märts 2002

BW-3

Veterinaarkontrollitsoon 12

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

20. oktoober 2008

20. jaanuar 2009

BW-4

Veterinaarkontrollitsoon 4a, välja arvatud 10 km laiune range järelevalvega puhvertsoon piki suu- ja sõrataudi vaktsineerimistsooni ja looduskaitseala piiri

BOV

F

1

18. veebruar 2011”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 321.

2

(3)  ELT L 73, 20.3.2010, lk 1.

3

(4)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19.

4

(5)  ELT L 205, 10.8.2011, lk 27.

5

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 547/2012,

25. juuni 2012,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veepumpade ökodisaini nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt kehtestab komisjon selliste energiamõjuga toodete ökodisaini nõuded, mille müügi- ja kaubandusmahud on märkimisväärsed ning millel on märkimisväärne keskkonnamõju, mida on võimalik ilma liigsete kuludeta oluliselt parandada. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt kehtestab komisjon selliste energiamõjuga toodete ökodisaini nõuded, mille müügi- ja kaubandusmahud on märkimisväärsed ning millel on märkimisväärne keskkonnamõju, mida on võimalik ilma liigsete kuludeta oluliselt parandada.

| (2) | Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon võtab artikli 19 lõikes 3 sätestatud korras, täites artikli 15 lõikes 2 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga, vajaduse korral vastu rakendusmeetme elektrimootorsüsteemides kasutatavate toodete, nt veepumpade kohta. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon võtab artikli 19 lõikes 3 sätestatud korras, täites artikli 15 lõikes 2 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga, vajaduse korral vastu rakendusmeetme elektrimootorsüsteemides kasutatavate toodete, nt veepumpade kohta.

| (3) | Elektrimootorsüsteemidesse kuuluvad veepumbad on olulised mitmesugustes pumpamisprotsessides. Kõnealuste pumbasüsteemide energiatõhusust on võimalik kulutõhusalt suurendada ligikaudu 20–30 %. Isegi kui peamine kokkuhoid on võimalik saavutada mootoritega, on üheks kulutõhususe suurenemisele kaasa aitavaks teguriks energiatõhusate pumpade kasutamine. Sellest tulenevalt on veepumbad prioriteetne tooterühm, millele tuleks kehtestada ökodisaininõuded. |
| --- | --- |

(3)

Elektrimootorsüsteemidesse kuuluvad veepumbad on olulised mitmesugustes pumpamisprotsessides. Kõnealuste pumbasüsteemide energiatõhusust on võimalik kulutõhusalt suurendada ligikaudu 20–30 %. Isegi kui peamine kokkuhoid on võimalik saavutada mootoritega, on üheks kulutõhususe suurenemisele kaasa aitavaks teguriks energiatõhusate pumpade kasutamine. Sellest tulenevalt on veepumbad prioriteetne tooterühm, millele tuleks kehtestada ökodisaininõuded.

| (4) | Elektrimootorsüsteemid sisaldavad mitmeid energiamõjuga tooteid, näiteks mootoreid, ajameid, pumpi või ventilaatoreid. Veepumbad on ühed nendest toodetest. Mootorite miinimumnõuded on kehtestatud eraldi meetmega (komisjoni määrus (EÜ) nr 640/2009) (2). Seega seab käesolev määrus miinimumnõuded vaid mootorita veepumpade hüdraulilisele tõhususele. |
| --- | --- |

(4)

Elektrimootorsüsteemid sisaldavad mitmeid energiamõjuga tooteid, näiteks mootoreid, ajameid, pumpi või ventilaatoreid. Veepumbad on ühed nendest toodetest. Mootorite miinimumnõuded on kehtestatud eraldi meetmega (komisjoni määrus (EÜ) nr 640/2009) (2). Seega seab käesolev määrus miinimumnõuded vaid mootorita veepumpade hüdraulilisele tõhususele.

| (5) | Pumbad on sageli integreeritud muudesse toodetesse, ilma et neid eraldi turule viidaks. Selleks, et täielikult ära kasutada kulutõhusa energiasäästu kõik võimalused, tuleks käesoleva määruse sätteid kohaldada ka muudesse toodetesse integreeritud veepumpade suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Pumbad on sageli integreeritud muudesse toodetesse, ilma et neid eraldi turule viidaks. Selleks, et täielikult ära kasutada kulutõhusa energiasäästu kõik võimalused, tuleks käesoleva määruse sätteid kohaldada ka muudesse toodetesse integreeritud veepumpade suhtes.

| (6) | Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, et analüüsida veepumpade tehnika-, keskkonna- ja majandusaspekte. Uuring koostati koostöös liidu ja kolmandate riikide sidusrühmade ja huvitatud isikutega ning selle tulemused on avaldatud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, et analüüsida veepumpade tehnika-, keskkonna- ja majandusaspekte. Uuring koostati koostöös liidu ja kolmandate riikide sidusrühmade ja huvitatud isikutega ning selle tulemused on avaldatud.

| (7) | Ettevalmistavast uuringust selgub, et Euroopa Liidu turule viiakse veepumpi suurtes kogustes. Nende olelusringi kõikide etappide kõige olulisem keskkonnaaspekt on nende elektritarbimine kasutusetapil – 2005. aastal moodustas see 109 teravatt-tundi ja see vastab 50 miljonile tonnile CO2-heitele. Kui tarbimist piiravaid meetmeid ei rakendata, suureneb energiatarbimine eeldatavasti 136 teravatt-tunnini 2020. aastal. On jõutud järeldusele, et elektritarbimist kasutusetapil on võimalik märkimisväärselt vähendada. |
| --- | --- |

(7)

Ettevalmistavast uuringust selgub, et Euroopa Liidu turule viiakse veepumpi suurtes kogustes. Nende olelusringi kõikide etappide kõige olulisem keskkonnaaspekt on nende elektritarbimine kasutusetapil – 2005. aastal moodustas see 109 teravatt-tundi ja see vastab 50 miljonile tonnile CO2-heitele. Kui tarbimist piiravaid meetmeid ei rakendata, suureneb energiatarbimine eeldatavasti 136 teravatt-tunnini 2020. aastal. On jõutud järeldusele, et elektritarbimist kasutusetapil on võimalik märkimisväärselt vähendada.

| (8) | Ettevalmistavast uuringust selgub, et toote elektritarbimine kasutusetapil on ainus direktiivi 2009/125/EÜ I lisa 1. osas osutatud ja toote kavandamisega seotud märkimisväärne ökodisaini parameeter. |
| --- | --- |

(8)

Ettevalmistavast uuringust selgub, et toote elektritarbimine kasutusetapil on ainus direktiivi 2009/125/EÜ I lisa 1. osas osutatud ja toote kavandamisega seotud märkimisväärne ökodisaini parameeter.

| (9) | Veepumpade elektritarbimise vähenemine kasutusetapil tuleb saavutada selliste olemasolevate kulutõhusate tehniliste lahendustega, mille abil on võimalik vähendada pumpade ostmise ja käitamise kombineeritud kulu. |
| --- | --- |

(9)

Veepumpade elektritarbimise vähenemine kasutusetapil tuleb saavutada selliste olemasolevate kulutõhusate tehniliste lahendustega, mille abil on võimalik vähendada pumpade ostmise ja käitamise kombineeritud kulu.

| (10) | Ökodisaininõuetega peaks olema võimalik kogu Euroopa Liidus ühtlustada veepumpade energiatarbimisnõuded, aidates niiviisi kaasa siseturu toimimisele ja kõnealuste toodete keskkonnasäästlikkuse parandamisele. |
| --- | --- |

(10)

Ökodisaininõuetega peaks olema võimalik kogu Euroopa Liidus ühtlustada veepumpade energiatarbimisnõuded, aidates niiviisi kaasa siseturu toimimisele ja kõnealuste toodete keskkonnasäästlikkuse parandamisele.

| (11) | Tootjatele tuleks ette näha asjakohane tähtaeg toodete ümberkavandamiseks. Tähtaeg peaks olema selline, et välditaks negatiivset mõju veepumpade kasutusomadustele ning võetaks arvesse mõju tootjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kuludele, tagades samas käesoleva määruse eesmärkide õigeaegse saavutamise. |
| --- | --- |

(11)

Tootjatele tuleks ette näha asjakohane tähtaeg toodete ümberkavandamiseks. Tähtaeg peaks olema selline, et välditaks negatiivset mõju veepumpade kasutusomadustele ning võetaks arvesse mõju tootjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kuludele, tagades samas käesoleva määruse eesmärkide õigeaegse saavutamise.

| (12) | Energiatarbimine tuleks kindlaks määrata usaldusväärsete, täpsete ja korratavate mõõtmismeetoditega, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnilist taset, sealhulgas olemasolevaid harmoneeritud standardeid, mille on vastu võtnud Euroopa standardiasutused, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord) (3) I lisas. |
| --- | --- |

(12)

Energiatarbimine tuleks kindlaks määrata usaldusväärsete, täpsete ja korratavate mõõtmismeetoditega, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnilist taset, sealhulgas olemasolevaid harmoneeritud standardeid, mille on vastu võtnud Euroopa standardiasutused, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord) (3) I lisas.

| (13) | Tänu käesolevale määrusele peaks laiemalt võetama kasutusele veepumpade olelusringi keskkonnamõju vähendavad tehnilised lahendused, mille tulemusena säästetaks 2020. aastaks hinnanguliselt 3,3 teravatt-tundi elektrienergiat, võrreldes olukorraga, mis tekiks meetmete võtmata jätmise korral. |
| --- | --- |

(13)

Tänu käesolevale määrusele peaks laiemalt võetama kasutusele veepumpade olelusringi keskkonnamõju vähendavad tehnilised lahendused, mille tulemusena säästetaks 2020. aastaks hinnanguliselt 3,3 teravatt-tundi elektrienergiat, võrreldes olukorraga, mis tekiks meetmete võtmata jätmise korral.

| (14) | Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 lõike 2 kohaselt tuleks käesolevas määruses täpsustada kohaldatavad vastavushindamise menetlused. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 lõike 2 kohaselt tuleks käesolevas määruses täpsustada kohaldatavad vastavushindamise menetlused.

| (15) | Selleks et hõlbustada nõuetele vastavuse kontrollimist, peaksid tootjad esitama vajaliku teabe direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et hõlbustada nõuetele vastavuse kontrollimist, peaksid tootjad esitama vajaliku teabe direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis.

| (16) | Selleks et veelgi vähendada veepumpade keskkonnamõju, peaksid tootjad andma asjakohast teavet kasutuskõlbmatuks muutunud toodete demonteerimise, ringlussevõtu ja kõrvaldamise kohta. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et veelgi vähendada veepumpade keskkonnamõju, peaksid tootjad andma asjakohast teavet kasutuskõlbmatuks muutunud toodete demonteerimise, ringlussevõtu ja kõrvaldamise kohta.

| (17) | Tuleks välja selgitada praegu olemasolevate eriti energiatõhusate tehniliste lahenduste võrdlusalused. See aitaks tagada teabe laialdase kättesaadavuse ja juurdepääsetavuse eelkõige väikeste ning keskmise suurusega ettevõtjate jaoks ja hõlbustaks parimate olemasolevate tehniliste lahenduste kasutuselevõtmist energiatarbimise vähendamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Tuleks välja selgitada praegu olemasolevate eriti energiatõhusate tehniliste lahenduste võrdlusalused. See aitaks tagada teabe laialdase kättesaadavuse ja juurdepääsetavuse eelkõige väikeste ning keskmise suurusega ettevõtjate jaoks ja hõlbustaks parimate olemasolevate tehniliste lahenduste kasutuselevõtmist energiatarbimise vähendamiseks.

| (18) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded puhta vee pumpamiseks kasutatavate labapumpade turuleviimise kohta, sh juhul, kui kõnealused pumbad on integreeritud muudesse toodetesse.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste toodete suhtes:

| a) | veepumbad, mis on spetsiaalselt kavandatud puhta vee pumpamiseks madalamal temperatuuril kui – 10 °C või kõrgemal temperatuuril kui 120 °C, välja arvatud II lisas punkti 2 alapunktides 11–13 esitatud teabenõuded; |
| --- | --- |

a)

veepumbad, mis on spetsiaalselt kavandatud puhta vee pumpamiseks madalamal temperatuuril kui – 10 °C või kõrgemal temperatuuril kui 120 °C, välja arvatud II lisas punkti 2 alapunktides 11–13 esitatud teabenõuded;

| b) | veepumbad, mis on kavandatud üksnes tuletõrjerakendusteks; |
| --- | --- |

b)

veepumbad, mis on kavandatud üksnes tuletõrjerakendusteks;

| c) | mahtveepumbad; |
| --- | --- |

c)

mahtveepumbad;

| d) | iseimevad veepumbad. |
| --- | --- |

d)

iseimevad veepumbad.

Artikkel 2

Mõisted

Lisaks direktiivis 2009/125/EÜ sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

1)   „veepump”– füüsikalise või mehhaanilise tegevuse teel puhast vett teisaldava seadme hüdrauliline osa, mille ehitus on üks järgmistest:

otsast imev eraldi laagritel (end suction own bearing, ESOB);

otsast imev monoblokk (end suction close coupled, ESCC);

otsast imev samatelgne monoblokk (end suction close coupled inline, ESCCi);

vertikaalne mitmeastmeline (vertical multistage, MS-V);

mitmeastmeline sukelpump (submersible multistage, MSS);

2)   „otsast imev veepump”– võllitihendiga üheastmeline labaveepump, mis on kavandatud rõhule kuni 16 baari, eripöörlemissageduse vahemikuga ns 6–80 p/min, vähima nimijõudlusega 6 m3/h (1,667·10–3 m3/s), suurima võllivõimsusega 150 kW, suurima tõstekõrgusega 90 m nimipöörlemissagedusel 1 450 p/min ja suurima tõstekõrgusega 140 m nimipöörlemissagedusel 2 900 p/min;

3)   „nimijõudlus”– tootja poolt tavapärastel töötingimustel tagatav tõstekõrgus ja jõudlus;

4)   „võllitihendiga”– pumba tööratta ja mootori vaheline võll on varustatud tihendiga. Ajami mootoriosa jääb kuivaks;

5)   „otsast imev veepump eraldi laagritel” (ESOB)– otsast imev veepump, millel on oma laagrid;

6)   „otsast imev monoblokk-veepump” (ESCC)– otsast imev veepump, mille mootori pikendatud võll on ühtlasi ka pumba võll;

7)   „otsast imev samatelgne monoblokk-veepump” (ESCCi)– veepump, mille imiava on samal teljel kui pumba surveava;

8)   „vertikaalne mitmeastmeline veepump” (MS-V)– mitme astmega (i > 1) ja võllitihendiga labaveepump, milles töörattad on paigaldatud vertikaalselt pöörlevale võllile, mis on kavandatud survele kuni 25 baari, nimipöörlemissagedusega 2 900 p/min ja maksimaalse jõudlusega kuni 100 m3/h (27,78·10–3 m3/s);

9)   „mitmeastmeline sukelpump” (MSS)– puurkaevus kasutamiseks kavandatud mitme astmega (i > 1) labaveepump, mille nimivälisläbimõõt on 4” (10,16 cm) või 6” (15,24 cm), nimipöörlemissagedusega 2 900 p/min, töötemperatuur vahemikus 0–90 °C;

10)   „labaveepump”– veepump, mis teisaldab puhast vett hüdrodünaamilise jõu abil;

11)   „mahtveepump”– veepump, mis puhta vee teisaldamiseks haarab suletud ruumi mingi koguse vett ja surub selle koguse pumba surveavasse;

12)   „iseimev veepump”– veepump, mis teisaldab puhast vett ja mida võib käivitada ja/või kasutada ka siis, kui see on vaid osaliselt veega täidetud;

13)   „puhas vesi”– vesi, milles valgust mitteneelava vaba tahke aine sisaldus ei ületa 0,25 kg/m3 ja lahustunud tahke aine sisaldus ei ületa 50 kg/m3, tingimusel et gaaside kogusisaldus vees ei ületa küllastusruumala. Arvesse ei võeta lisandeid, mis on vajalikud selleks, et vältida vee külmumist temperatuuril kuni – 10 °C.

II–V lisas kasutatavad mõisted on esitatud I lisas.

Artikkel 3

Ökodisaininõuded

Labaveepumpade vähima kasuteguri nõuded ja ka tootekirjeldusenõuded on sätestatud II lisas.

Ökodisaininõudeid kohaldatakse vastavalt järgmisele ajakavale:

| 1) | alates 1. jaanuarist 2013 on veepumpadel II lisa punkti 1 alapunktis a sätestatud minimaaltõhususindeks; |
| --- | --- |

1)

alates 1. jaanuarist 2013 on veepumpadel II lisa punkti 1 alapunktis a sätestatud minimaaltõhususindeks;

| 2) | alates 1. jaanuarist 2015 on veepumpadel II lisa punkti 1 alapunktis b sätestatud minimaaltõhususindeks; |
| --- | --- |

2)

alates 1. jaanuarist 2015 on veepumpadel II lisa punkti 1 alapunktis b sätestatud minimaaltõhususindeks;

| 3) | alates 1. jaanuarist 2013 vastab veepumpadele kantud tootekirjeldus II lisa punktis 2 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

3)

alates 1. jaanuarist 2013 vastab veepumpadele kantud tootekirjeldus II lisa punktis 2 sätestatud nõuetele.

Ökodisaininõuetele vastavust mõõdetakse ja arvutatakse III lisas sätestatud nõuete kohaselt.

Direktiivi 2009/125/EÜ I lisa 1. osas osutatud muude ökodisainiparameetrite puhul ei ole ökodisaininõuded vajalikud.

Artikkel 4

Vastavushindamine

Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud vastavushindamise menetlus on kõnealuse direktiivi IV lisas sätestatud sisemine kavandi kontroll või V lisas sätestatud vastavushindamise juhtimise süsteem.

Artikkel 5

Turujärelevalve eesmärgil teostatav kontrollimenetlus

Liikmesriikide ametiasutused kohaldavad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõikes 2 osutatud turujärelevalve teostamisel käesoleva määruse IV lisas kirjeldatud kontrollimenetlust, et kontrollida käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuete täitmist.

Artikkel 6

Soovituslikud võrdlusalused

Käesoleva määruse jõustumise ajal turul olnud parimate veepumpade soovituslikud võrdlusalused on esitatud V lisas.

Artikkel 7

Läbivaatamine

Tehnika arengu arvessevõtmiseks vaatab komisjon käesoleva määruse läbi hiljemalt nelja aasta pärast alates selle jõustumisest ja esitab läbivaatustulemused ökodisaini nõuandefoorumile. Läbivaatamise eesmärk on vastu võtta ulatuslikum tootepõhine lähenemisviis.

Energiatõhususe arvutamise metoodikas kasutatavad lubatud hälbed vaatab komisjon läbi enne 1. jaanuari 2014.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

1

(2)  ELT L 191, 23.7.2009, lk 26.

2

(3)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

3

---

I LISA

Mõisted II–V lisa kohaldamisel

II–V lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „tööratas”– labapumba pöörlev osa, mis annab veepumba energia edasi veele;

2)   „suurim tööratas”– pumba välisläbimõõdult suurim tööratas, mille kohta pumbatootja kataloogis esitatakse töökarakteristikud;

3)   „eripöörlemissagedus” (ns)– pumba tööratta kuju selle tõstekõrguse, jõudluse ja pöörlemissageduse kaudu iseloomustav tunnussuurus:

Formula [min–1]

kus:

—   „tõstekõrgus” (H)– pumba poolt kindlaksmääratud tööpunktis tekitatud vee hüdraulilise energia kasv meetrites (m);

—   „pöörlemissagedus” (n)– võlli pöörete arv minutis (p/min);

—   „jõudlus” (Q)– pumpa ajaühikus läbiva vee maht (m3/h);

—   „aste” (i)– järjestikuste töörataste arv veepumbas;

—   „suurima kasuteguri punkt” (best efficiency point, BEP)– veepumba tööpunkt, milles pumba hüdrauliline kasutegur on suurim puhta külma veega mõõtes;

4)   „pumba hüdrauliline kasutegur” (η)– veepumba poolt seda läbinud vedelikule edasiantud mehaanilise väljundenergia ja pumbale võlli kaudu ülekantud mehaanilise sisendenergia suhe;

5)   „puhas külm vesi”– pumpade katsetamisel kasutatav puhas vesi, mille suurim kinemaatiline viskoossus on kuni 1,5 × 10–6 m2/s, suurim tihedus kuni 1 050 kg/m3 ja kõrgeim temperatuur kuni 40 °C;

6)   „osakoormus” (part load, PL)– veepumba tööpunkt, mis on 75 % BEP jõudlusest;

7)   „ülekoormus” (over load, OL)– veepumba tööpunkt, mis on 110 % BEP jõudlusest;

8)   „minimaaltõhususindeks” (Minimum Efficiency Index, MEI)– pumba hüdraulilist kasutegurit punktides BEP, PL ja OL iseloomustav suhteline suurus;

9)   „C”– igale üksikule veepumba tüübile määratud konstant, milles on arvesse võetud erinevate pumbakonstruktsioonide kasutegurite erinevusi.

---

II LISA

Veepumpade ökodisaini nõuded

1.   TÕHUSUSNÕUDED

| a) | Alates 1. jaanuarist 2013 on veepumpade vähim kasutegur:






  — | suurima kasuteguri punktis (BEP) vähemalt (ηΒΕΡ) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,1 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale; |
| --- | --- | --- |

a)

Alates 1. jaanuarist 2013 on veepumpade vähim kasutegur:

—

suurima kasuteguri punktis (BEP) vähemalt (ηΒΕΡ) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,1 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale;

| — | osakoormusel (PL) vähemalt (ηΡL) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,1 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale; |
| --- | --- |

—

osakoormusel (PL) vähemalt (ηΡL) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,1 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale;

| — | ülekoormusel (OL) vähemalt (ηΟL) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,1 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale. |
| --- | --- |

—

ülekoormusel (OL) vähemalt (ηΟL) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,1 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale.

| b) | Alates 1. jaanuarist 2015 on veepumpade:






  — | vähim kasutegur suurima kasuteguri punktis (BEP) vähemalt (ηΒΕΡ) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,4 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale; |
| --- | --- | --- |

b)

Alates 1. jaanuarist 2015 on veepumpade:

—

vähim kasutegur suurima kasuteguri punktis (BEP) vähemalt (ηΒΕΡ) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,4 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale;

| — | vähim kasutegur osakoormusel (PL) vähemalt (ηΡL) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,4 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale; |
| --- | --- |

—

vähim kasutegur osakoormusel (PL) vähemalt (ηΡL) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,4 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale;

| — | vähim kasutegur ülekoormusel (OL) vähemalt (ηΟL) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,4 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale. |
| --- | --- |

—

vähim kasutegur ülekoormusel (OL) vähemalt (ηΟL) min requ, mõõdetuna vastavalt III lisale ja arvutatud MEI = 0,4 väärtusele vastava C väärtusega vastavalt III lisale.

2.   TOOTEKIRJELDUSE NÕUDED

Alates 1. jaanuarist 2013 esitatakse artiklis 1 nimetatud veepumpadel järgmistes punktides 1–15 sätestatud teave nähtavalt:

| a) | veepumpade tehnilises dokumentatsioonis; |
| --- | --- |

a)

veepumpade tehnilises dokumentatsioonis;

| b) | veepumbatootjate vaba juurdepääsuga veebisaitidel. |
| --- | --- |

b)

veepumbatootjate vaba juurdepääsuga veebisaitidel.

Teave esitatakse punktides 1–15 kindlaks määratud järjekorras. Punktides 1 ja 3–6 osutatud teave märgitakse vastupidavalt pumba andmesildile või selle lähedusse.

| 1) | Minimaaltõhususindeks: MEI ≥ [x,xx]; |
| --- | --- |

1)

Minimaaltõhususindeks: MEI ≥ [x,xx];

| 2) | standardtekst: „Võrdlusalus tõhusaimatele veepumpadele on MEI ≥ 0,70” või teise võimalusena märgis „Võrdlusalus MEI ≥ 0,70”; |
| --- | --- |

2)

standardtekst: „Võrdlusalus tõhusaimatele veepumpadele on MEI ≥ 0,70” või teise võimalusena märgis „Võrdlusalus MEI ≥ 0,70”;

| 3) | valmistamise aasta; |
| --- | --- |

3)

valmistamise aasta;

| 4) | tootja nimi või kaubamärk, äriregistri number ja tootja asukoht; |
| --- | --- |

4)

tootja nimi või kaubamärk, äriregistri number ja tootja asukoht;

| 5) | toote tüübi ja suuruse tähis; |
| --- | --- |

5)

toote tüübi ja suuruse tähis;

| 6) | pumba hüdrauliline kasutegur (%) trimmitud töörattaga [xx,x] või teise võimalusena märgis [–.–]; |
| --- | --- |

6)

pumba hüdrauliline kasutegur (%) trimmitud töörattaga [xx,x] või teise võimalusena märgis [–.–];

| 7) | pumba töökarakteristikud, sh kasutegur; |
| --- | --- |

7)

pumba töökarakteristikud, sh kasutegur;

| 8) | standardtekst: „Pumba kasutegur trimmitud tööratta puhul on tavaliselt väiksem kui suurima tööratta puhul. Tööratta trimmimisega kohandatakse pumba tööpunkti, mille tulemusena väheneb energiatarbimine. Minimaaltõhususindeks põhineb suurima tööratta läbimõõdul.”; |
| --- | --- |

8)

standardtekst: „Pumba kasutegur trimmitud tööratta puhul on tavaliselt väiksem kui suurima tööratta puhul. Tööratta trimmimisega kohandatakse pumba tööpunkti, mille tulemusena väheneb energiatarbimine. Minimaaltõhususindeks põhineb suurima tööratta läbimõõdul.”;

| 9) | standardtekst: „Muutuvkoormusel töötades on veepumba töö tõhusam ja säästvam siis, kui pumba tööpunkt viia süsteemiga vastavusse, kasutades pumba juhtimiseks näiteks muutuvkiirusega ajamit.”; |
| --- | --- |

9)

standardtekst: „Muutuvkoormusel töötades on veepumba töö tõhusam ja säästvam siis, kui pumba tööpunkt viia süsteemiga vastavusse, kasutades pumba juhtimiseks näiteks muutuvkiirusega ajamit.”;

| 10) | kasutuskõlbmatuks muutunud toote demonteerimise, ringlussevõtu või kõrvaldamisega seotud teave; |
| --- | --- |

10)

kasutuskõlbmatuks muutunud toote demonteerimise, ringlussevõtu või kõrvaldamisega seotud teave;

| 11) | standardtekst selliste veepumpade puhul, mis on kavandatud puhta vee pumpamiseks ainult madalamal temperatuuril kui – 10 °C: „Kavandatud kasutamiseks ainult alla – 10 °C”; |
| --- | --- |

11)

standardtekst selliste veepumpade puhul, mis on kavandatud puhta vee pumpamiseks ainult madalamal temperatuuril kui – 10 °C: „Kavandatud kasutamiseks ainult alla – 10 °C”;

| 12) | standardtekst selliste veepumpade puhul, mis on kavandatud puhta vee pumpamiseks ainult kõrgemal temperatuuril kui 120 °C: „Kavandatud kasutamiseks ainult üle 120 °C”; |
| --- | --- |

12)

standardtekst selliste veepumpade puhul, mis on kavandatud puhta vee pumpamiseks ainult kõrgemal temperatuuril kui 120 °C: „Kavandatud kasutamiseks ainult üle 120 °C”;

| 13) | selliste pumpade puhul, mis on spetsiaalselt kavandatud puhta vee pumpamiseks temperatuuril, mis on madalam kui – 10 °C või kõrgem kui 120 °C, peab tootja kirjeldama kasutatud asjakohaseid tehnilisi parameetreid ja omadusi; |
| --- | --- |

13)

selliste pumpade puhul, mis on spetsiaalselt kavandatud puhta vee pumpamiseks temperatuuril, mis on madalam kui – 10 °C või kõrgem kui 120 °C, peab tootja kirjeldama kasutatud asjakohaseid tehnilisi parameetreid ja omadusi;

| 14) | standardtekst: „Kasuteguri võrdlusaluse teave on saadaval [www.xxxxxxxxx.xxx].”; |
| --- | --- |

14)

standardtekst: „Kasuteguri võrdlusaluse teave on saadaval [www.xxxxxxxxx.xxx].”;

| 15) | pumba kasuteguri võrdlusgraafik väärtusel MEI = 0,7 vastavalt joonisel esitatud näidisele. MEI = 0,4 jaoks esitatakse samalaadne kasuteguri graafik.

  Joonis

  Kasuteguri võrdlusgraafiku näide tüübile ESOB pöörlemissagedusega 2900 |
| --- | --- |

15)

pumba kasuteguri võrdlusgraafik väärtusel MEI = 0,7 vastavalt joonisel esitatud näidisele. MEI = 0,4 jaoks esitatakse samalaadne kasuteguri graafik.

Joonis

Kasuteguri võrdlusgraafiku näide tüübile ESOB pöörlemissagedusega 2900

Image

Võidakse anda ka muud teavet ja seda võidakse täiendada graafikute, jooniste või sümbolitega.

---

III LISA

Mõõtmised ja arvutused

Käesoleva määruse nõuete täitmise kontrollimiseks ja selle tõendamiseks vajalikud mõõtmised ja arvutused tehakse vastavalt ühtlustatud standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muu usaldusväärse, täpse ja korratava, tänapäeva tasemele vastava meetodiga, mille mõõtmisviga peetakse väikseks. Need vastavad kõikidele järgmistele tehnilistele parameetritele.

I lisas määratletud pumba hüdrauliline kasutegur mõõdetakse suurima kasuteguri punktile (BEP), osakoormusele (PL) ning ülekoormusele (OL) vastava tõstekõrguse ja jõudlusega pumba suurima läbimõõduga tööratta jaoks puhta külma veega.

Vähim kasutegur suurima kasuteguri punktis (BEP) arvutatakse järgmise valemiga:Formula

kus:

x = ln (ns); y = ln (Q) ja ln = naturaallogaritm ning Q = jõudlus [m3/h]; ns = eripöörlemissagedus [p/min]; C = tabelist leitud väärtus.

C väärtus sõltub pumba tüübist ja nimipöörlemissagedusest ning samuti MEI väärtusest.

Tabel

Minimaaltõhususindeks (MEI) ning sellele vastav pumba tüübist ja pöörlemissagedusest sõltuv C väärtus

| MEI-le vastav C väärtus
  CPumpType,rpm | MEI = 0,10 | MEI = 0,40 |
| --- | --- | --- |
| C (ESOB, 1 450) | 132,58 | 128,07 |
| C (ESOB, 2 900) | 135,60 | 130,27 |
| C (ESCC, 1 450) | 132,74 | 128,46 |
| C (ESCC, 2 900) | 135,93 | 130,77 |
| C (ESCCI, 1 450) | 136,67 | 132,30 |
| C (ESCCI, 2 900) | 139,45 | 133,69 |
| C (MS-V, 2 900) | 138,19 | 133,95 |
| C (MSS, 2 900) | 134,31 | 128,79 |

MEI-le vastav C väärtus

CPumpType,rpm

MEI = 0,10

MEI = 0,40

C (ESOB, 1 450)

132,58

128,07

C (ESOB, 2 900)

135,60

130,27

C (ESCC, 1 450)

132,74

128,46

C (ESCC, 2 900)

135,93

130,77

C (ESCCI, 1 450)

136,67

132,30

C (ESCCI, 2 900)

139,45

133,69

C (MS-V, 2 900)

138,19

133,95

C (MSS, 2 900)

134,31

128,79

Osakoormuse (PL) ja ülekoormuse (OL) tingimuste jaoks on seatud veidi väiksemad nõuded kui 100 % jõudluse korral:

Kõik kasutegurid põhinevad suurimal (trimmimata) töörattal. Vertikaalseid mitmeastmelisi veepumpi katsetatakse kolmeastmelise (i = 3) versioonina. Mitmeastmelisi sukelveepumpi katsetatakse üheksaastmelise (i = 9) versioonina. Kui sellise astmete arvuga toodet konkreetses tootevalikus ei esine, valitakse katsetamiseks tootevalikus järgmine suurema astmete arvuga toode.

---

IV LISA

Turujärelevalve eesmärgil teostatav kontrollimenetlus

Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõikes 2 osutatud turujärelevalve kontrollimisel kohaldavad liikmesriikide asutused II lisas sätestatud nõuete suhtes järgmist kontrollimenetlust:

| 1) | liikmesriigi asutus katsetab igast mudelist ühte tooteeksemplari ja esitab teabe testi tulemuste kohta teiste Euroopa Liidu liikmesriikide asutustele; |
| --- | --- |

1)

liikmesriigi asutus katsetab igast mudelist ühte tooteeksemplari ja esitab teabe testi tulemuste kohta teiste Euroopa Liidu liikmesriikide asutustele;

| 2) | näidist käsitatakse käesoleva määruse sätetele vastavana, kui igas töörežiimis (BEP, PL ja OL) mõõdetud pumba hüdrauliline kasutegur (ηΒΕΡ, ηΡL, ηΟL) ei erine II lisas sätestatud väärtustest rohkem kui 5 %; |
| --- | --- |

2)

näidist käsitatakse käesoleva määruse sätetele vastavana, kui igas töörežiimis (BEP, PL ja OL) mõõdetud pumba hüdrauliline kasutegur (ηΒΕΡ, ηΡL, ηΟL) ei erine II lisas sätestatud väärtustest rohkem kui 5 %;

| 3) | kui punktis 2 viidatud tulemust ei saavutata, katsetab turujärelevalveasutus juhuslikult kolme täiendavat tooteeksemplari ja esitab teabe testi tulemuste kohta teiste EL liikmesriikide asutustele ja Euroopa Komisjonile; |
| --- | --- |

3)

kui punktis 2 viidatud tulemust ei saavutata, katsetab turujärelevalveasutus juhuslikult kolme täiendavat tooteeksemplari ja esitab teabe testi tulemuste kohta teiste EL liikmesriikide asutustele ja Euroopa Komisjonile;

| 4) | näidist käsitatakse käesoleva määruse sätetele vastavana, kui pump läbib järgmised kolm erinevat katsetust ja kui






  — | kolme tooteeksemplari BEP (ηΒΕΡ) aritmeetiline keskmine ei ole II lisas sätestatud väärtustest rohkem kui 5 % väiksem ja |
| --- | --- | --- |

4)

näidist käsitatakse käesoleva määruse sätetele vastavana, kui pump läbib järgmised kolm erinevat katsetust ja kui

—

kolme tooteeksemplari BEP (ηΒΕΡ) aritmeetiline keskmine ei ole II lisas sätestatud väärtustest rohkem kui 5 % väiksem ja

| — | kolme tooteeksemplari PL (ηΡL) aritmeetiline keskmine ei ole II lisas sätestatud väärtustest rohkem kui 5 % väiksem ja |
| --- | --- |

—

kolme tooteeksemplari PL (ηΡL) aritmeetiline keskmine ei ole II lisas sätestatud väärtustest rohkem kui 5 % väiksem ja

| — | kolme tooteeksemplari OL (ηΟL) aritmeetiline keskmine ei ole II lisas sätestatud väärtustest rohkem kui 5 % väiksem; |
| --- | --- |

—

kolme tooteeksemplari OL (ηΟL) aritmeetiline keskmine ei ole II lisas sätestatud väärtustest rohkem kui 5 % väiksem;

| 5) | kui punktis 4 osutatud tulemusi ei saavutata, käsitatakse näidist käesoleva määruse nõuetele mittevastavana. |
| --- | --- |

5)

kui punktis 4 osutatud tulemusi ei saavutata, käsitatakse näidist käesoleva määruse nõuetele mittevastavana.

Käesoleva määruse nõuete täitmisel ja täitmise kontrollimisel kohaldavad liikmesriigid III lisas osutatud menetlust ja ühtlustatud standardeid, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muud usaldusväärset, täpset ja korratavat, tänapäeva tasemele vastavat meetodit, mille tulemuste määramatust peetakse väikseks.

---

V LISA

Artiklis 6 osutatud soovituslikud võrdlusalused

Käesoleva määruse vastuvõtmise ajal on turul parimaks võimalikuks tehniliseks tasemeks veepumpadel minimaaltõhususindeks (MEI) ≥ 0,70.

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 548/2012,

25. juuni 2012,

millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1458/2007 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 5,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

| (1) | Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) on esitatud algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada teatavate Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) on esitatud algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada teatavate Vietnamist lähetatud gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte.

| (2) | Taotluse esitas 17. aprillil 2012 Société BIC, liidu tootja, kes valmistab gaasitoitega ühekordselt täidetavaid tulekiviga taskutulemasinaid. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse esitas 17. aprillil 2012 Société BIC, liidu tootja, kes valmistab gaasitoitega ühekordselt täidetavaid tulekiviga taskutulemasinaid.

B.   TOODE

| (3) | Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavad tulekiviga taskutulemasinad, mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 9613 10 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(3)

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavad tulekiviga taskutulemasinad, mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 9613 10 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (4) | Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid see on lähetatud Vietnamist, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte, ja kuulub praegu sama CN-koodi alla nagu vaatlusalune toodegi (edaspidi „uurimisalune toode”). |
| --- | --- |

(4)

Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid see on lähetatud Vietnamist, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte, ja kuulub praegu sama CN-koodi alla nagu vaatlusalune toodegi (edaspidi „uurimisalune toode”).

C.   KEHTIVAD MEETMED

| (5) | Praegu jõus olevad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1458/2007 (2). |
| --- | --- |

(5)

Praegu jõus olevad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1458/2007 (2).

| (6) | Meetmetest kõrvalehoidmise uurimine Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate suhtes korraldati ka aastatel 1998–1999, mille tulemusena laiendati Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtivat tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate või Taiwanist lähetatavate või sealt pärinevate gaasitoitega ühekordseks kasutamiseks mõeldud korduvtäidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile ja Taiwanist saadetavate või sealt pärinevate ühekordselt täidetavate tulemasinate impordile (3). |
| --- | --- |

(6)

Meetmetest kõrvalehoidmise uurimine Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate suhtes korraldati ka aastatel 1998–1999, mille tulemusena laiendati Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtivat tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate või Taiwanist lähetatavate või sealt pärinevate gaasitoitega ühekordseks kasutamiseks mõeldud korduvtäidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile ja Taiwanist saadetavate või sealt pärinevate ühekordselt täidetavate tulemasinate impordile (3).

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (7) | Taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale Vietnamis toimuva kokkupanemise kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale Vietnamis toimuva kokkupanemise kaudu.

| (8) | Esitatud on järgmised esmapilgul usutavad tõendid. |
| --- | --- |

(8)

Esitatud on järgmised esmapilgul usutavad tõendid.

| (9) | Taotluses näidatakse, et pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati meetmed, on Hiina Rahvavabariigi ja Vietnami ekspordis liitu toimunud olulised muutused ning sellistele muutustele pole muud põhjust või õigustust kui tollimaksu kehtestamine. |
| --- | --- |

(9)

Taotluses näidatakse, et pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati meetmed, on Hiina Rahvavabariigi ja Vietnami ekspordis liitu toimunud olulised muutused ning sellistele muutustele pole muud põhjust või õigustust kui tollimaksu kehtestamine.

| (10) | See muutus näib tulenevat gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate kokkupanemisest Vietnamis. |
| --- | --- |

(10)

See muutus näib tulenevat gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate kokkupanemisest Vietnamis.

| (11) | Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Uurimisalust toodet imporditakse märgatavates kogustes, mis on ilmselt asendanud vaatlusaluse toote impordi. On piisavalt tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet imporditakse hindadega, mis on madalamad meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaksmääratud mittekahjustavast hinnast. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Uurimisalust toodet imporditakse märgatavates kogustes, mis on ilmselt asendanud vaatlusaluse toote impordi. On piisavalt tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet imporditakse hindadega, mis on madalamad meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaksmääratud mittekahjustavast hinnast.

| (12) | Taotluses esitatakse ka piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet müüakse dumpinguhinnaga võrreldes vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(12)

Taotluses esitatakse ka piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet müüakse dumpinguhinnaga võrreldes vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega.

| (13) | Kui uurimise käigus tuvastatakse ka muid Vietnamis teostatavaid algmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmise tavasid peale kokkupanemise, võib uurimine hõlmata ka neid. |
| --- | --- |

(13)

Kui uurimise käigus tuvastatakse ka muid Vietnamis teostatavaid algmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmise tavasid peale kokkupanemise, võib uurimine hõlmata ka neid.

E.   MENETLUS

| (14) | Eespool esitatut silmas pidades on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendusmaterjali selleks, et algatada uurimine vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestada uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõue vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(14)

Eespool esitatut silmas pidades on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendusmaterjali selleks, et algatada uurimine vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestada uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõue vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte.

a)   Küsimustikud

| (15) | Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele Vietnami eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele liidu importijatele ja importijate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ja Vietnami ametiasutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele Vietnami eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele liidu importijatele ja importijate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ja Vietnami ametiasutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

| (16) | Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamatult, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul ühendust võtma ja taotlema küsimustikku käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul, arvestades et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud isikute suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamatult, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul ühendust võtma ja taotlema küsimustikku käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul, arvestades et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud isikute suhtes.

| (17) | Hiina Rahvavabariigi ja Vietnami ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest. |
| --- | --- |

(17)

Hiina Rahvavabariigi ja Vietnami ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

| (18) | Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(18)

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

c)   Impordi vabastamine registreerimisnõudest või meetmetest

| (19) | Algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvalehoidmist. |
| --- | --- |

(19)

Algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvalehoidmist.

| (20) | Kuna väidetav kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool liitu, võib vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 vabastada registreerimisnõudest või meetmetest need gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate tootjad Vietnamis, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (4) ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad, (5) ning kelle puhul on leitud, et nad ei tegele meetmetest kõrvalehoidmisega algmääruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 määratletud tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega. |
| --- | --- |

(20)

Kuna väidetav kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool liitu, võib vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 vabastada registreerimisnõudest või meetmetest need gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate tootjad Vietnamis, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (4) ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad, (5) ning kelle puhul on leitud, et nad ei tegele meetmetest kõrvalehoidmisega algmääruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 määratletud tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega.

F.   REGISTREERIMINE

| (21) | Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue, et tagada, et kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvalehoidmine, siis saaks dumpinguvastase tollimaksu sisse nõuda alates kuupäevast, millal Vietnamist lähetatud impordi suhtes registreerimisnõue kehtestati. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue, et tagada, et kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvalehoidmine, siis saaks dumpinguvastase tollimaksu sisse nõuda alates kuupäevast, millal Vietnamist lähetatud impordi suhtes registreerimisnõue kehtestati.

G.   TÄHTAJAD

| (22) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:






  — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada; |
| --- | --- | --- |

(22)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada;

| — | Vietnami tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest; |
| --- | --- |

—

Vietnami tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest;

| — | huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse.

| (23) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud tähtaja jooksul teatanud. |
| --- | --- |

(23)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud tähtaja jooksul teatanud.

H.   KOOSTÖÖSOOVIMATUS

| (24) | Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(24)

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate andmete põhjal.

| (25) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele andmetele. |
| --- | --- |

(25)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele andmetele.

| (26) | Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel andmetel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. |
| --- | --- |

(26)

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel andmetel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

I.   UURIMISE AJAKAVA

| (27) | Uurimine viiakse lõpule algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(27)

Uurimine viiakse lõpule algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (28) | Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (6). |
| --- | --- |

(28)

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (6).

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

| (29) | Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada. |
| --- | --- |

(29)

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

| (30) | Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid. |
| --- | --- |

(30)

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid.

| (31) | Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm |
| --- | --- |

(31)

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga algatatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 3 kohane uurimine eesmärgiga teha kindlaks, kas Vietnamist pärit ja praegu CN-koodi ex 9613 10 00 (TARICi kood 9613100012) alla kuuluvate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi kaudu liitu hoitakse kõrvale nõukogu määrusega (EÜ) nr 1458/2007 kehtestatud meetmetest, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte.

Artikkel 2

Tolliasutused võtavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote registreerimiseks selle importimisel liitu.

Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Komisjon võib määruse alusel lubada tolliasutustel lõpetada liitu imporditavate toodete registreerimise selliste tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad vastavad vabastamise eelduseks olevatele nõuetele.

Artikkel 3

1.   Küsimustikke tuleb komisjonilt taotleda 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama kirjalikult oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   Vietnamis asuvatel tootjatel, kes taotlevad vabastust registreerimisnõudest või meetmetest, tuleb esitada taotlus koos nõuetekohaste tõenditega sama 37-päevase tähtaja jooksul.

4.   Huvitatud isikud võivad sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

5.   Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused elektrooniliselt (mittekonfidentsiaalsed esildised e-posti teel, konfidentsiaalsed esildised CD-R-il või DVD-l), märkida tuleb huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber. Täidetud küsimustike juurde kuuluvad volikirjad, allkirjastatud tõendid ja nende täiendused tuleb esitada paberil, seega kas posti teel või käsipostiga allpool esitatud aadressil. Kui huvitatud isik ei saa esitada esildisi ja taotlusi elektroonilisel kujul, tuleb tal sellest vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 viivitamatult komisjonile teatada. Täiendavat teavet sidepidamise kohta komisjoniga võivad huvitatud isikud saada kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi vastavalt veebilehelt: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” („piiratud kasutusega”) (7) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Büroo: N105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks: +32 2 29 93988 |
| E-post: trade-lighters-circumvention@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Büroo: N105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks: +32 2 29 93988

E-post: trade-lighters-circumvention@ec.europa.eu

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 326, 12.12.2007, lk 1.

2

(3)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 1.

3

(4)  Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde) iv) vanavanem ja lapselaps v) onu või tädi ja õe- või vennalaps vi) ämm või äi ja väimees või minia vii) abikaasa vend või abikaasa õde ja õemees või vennanaine (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

4

(5)  Isegi kui tootjad on eespool kirjeldatud viisil seotud ettevõtjatega, kelle suhtes kehtivad Hiina Rahvavabariigist lähtuva ekspordi suhtes kehtestatud meetmed (esialgsed dumpinguvastased meetmed), võidakse siiski anda vabastus juhul, kui puuduvad tõendid, et seotus ettevõtjatega, kelle suhtes esialgsed meetmed kehtivad, on loodud või seda on kasutatud esialgsetest meetmetest kõrvale hoidmiseks.

5

(6)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

6

(7)  See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

7

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 549/2012,

25. juuni 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | TR | 62,0 |
| ZZ | 62,0 |
| 0707 00 05 | MK | 18,0 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 56,7 |
| 0709 93 10 | TR | 99,4 |
| ZZ | 99,4 |
| 0805 50 10 | AR | 72,8 |
| TR | 91,2 |
| UY | 96,4 |
| ZA | 90,3 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 10 80 | AR | 151,5 |
| BR | 93,1 |
| CH | 68,9 |
| CL | 100,3 |
| NZ | 130,7 |
| US | 121,2 |
| UY | 61,6 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 103,0 |
| 0809 10 00 | TR | 212,4 |
| ZZ | 212,4 |
| 0809 29 00 | TR | 404,0 |
| ZZ | 404,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

TR

62,0

ZZ

62,0

0707 00 05

MK

18,0

TR

95,4

ZZ

56,7

0709 93 10

TR

99,4

ZZ

99,4

0805 50 10

AR

72,8

TR

91,2

UY

96,4

ZA

90,3

ZZ

87,7

0808 10 80

AR

151,5

BR

93,1

CH

68,9

CL

100,3

NZ

130,7

US

121,2

UY

61,6

ZA

97,0

ZZ

103,0

0809 10 00

TR

212,4

ZZ

212,4

0809 29 00

TR

404,0

ZZ

404,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 550/2012,

25. juuni 2012,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 526/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 526/2012 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

| (3) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

3

(4)  ELT L 160, 21.6.2012, lk 16.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 26. juunist 2012

| (eurodes) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 12 10 (1) | 37,58 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,58 | 3,33 |
| 1701 13 10 (1) | 37,58 | 0,01 |
| 1701 13 90 (1) | 37,58 | 3,63 |
| 1701 14 10 (1) | 37,58 | 0,01 |
| 1701 14 90 (1) | 37,58 | 3,63 |
| 1701 91 00 (2) | 46,85 | 3,41 |
| 1701 99 10 (2) | 46,85 | 0,28 |
| 1701 99 90 (2) | 46,85 | 0,28 |
| 1702 90 95 (3) | 0,47 | 0,23 |

(eurodes)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 12 10 (1)

37,58

0,00

1701 12 90 (1)

37,58

3,33

1701 13 10 (1)

37,58

0,01

1701 13 90 (1)

37,58

3,63

1701 14 10 (1)

37,58

0,01

1701 14 90 (1)

37,58

3,63

1701 91 00 (2)

46,85

3,41

1701 99 10 (2)

46,85

0,28

1701 99 90 (2)

46,85

0,28

1702 90 95 (3)

0,47

0,23

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/45 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/45

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/322/ÜVJP,

20. juuni 2012,

millega muudetakse otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (1).

| (2) | Otsuse 2011/782/ÜVJP artikli 1 lõike 3 punkti b ning artikli 1a lõike 2 punkti b kohaldamist tuleks edasi arendada. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/782/ÜVJP artikli 1 lõike 3 punkti b ning artikli 1a lõike 2 punkti b kohaldamist tuleks edasi arendada.

| (3) | Otsust 2011/782/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/782/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/782/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | pakkuda otse või kaudselt mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias rahastamist või rahalist abi, mis on seotud lõigetes 1 ja 2 osutatud toodetega (sealhulgas eelkõige toetused, laenud, ekspordikrediidikindlustus, samuti kindlustus ja edasikindlustus), kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi, vahendusteenuste või muude teenuste osutamiseks.”; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 1 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

pakkuda otse või kaudselt mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias rahastamist või rahalist abi, mis on seotud lõigetes 1 ja 2 osutatud toodetega (sealhulgas eelkõige toetused, laenud, ekspordikrediidikindlustus, samuti kindlustus ja edasikindlustus), kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi, vahendusteenuste või muude teenuste osutamiseks.”;

| 2) | artikli 1a lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | mõne füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse rahastamine Süürias või kasutamiseks Süürias või neile rahalise abi pakkumine, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega, sealhulgas eelkõige toetused, laenud, ekspordikrediidikindlustus, samuti kindlustus ja edasikindlustus, kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi, vahendusteenuste või muude teenuste osutamiseks;”. |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 1a lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

mõne füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse rahastamine Süürias või kasutamiseks Süürias või neile rahalise abi pakkumine, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega, sealhulgas eelkõige toetused, laenud, ekspordikrediidikindlustus, samuti kindlustus ja edasikindlustus, kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi, vahendusteenuste või muude teenuste osutamiseks;”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 20. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 319, 2.12.2011, lk 56.

1

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/46

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

22. juuni 2012,

Ühtekuuluvusfondist Ungarile ette nähtud kulukohustuste täitmise peatamise lõpetamise kohta

(2012/323/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1084/2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1084/2006 artiklis 4 on sätestatud Ühtekuuluvusfondist antava abi tingimused. Kõnealuse artikli lõike 1 kohaselt võib nõukogu otsustada täielikult või osaliselt peatada asjaomase liikmesriigi kulukohustuste täitmise fondi poolt alates peatamisotsusele järgneva aasta 1. jaanuarist, kui nõukogu on tuvastanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 126 lõikele 8, et asjaomane liikmesriik ei ole reageerinud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikest 7 tulenevale nõukogu soovitusele tõhusate meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1084/2006 artiklis 4 on sätestatud Ühtekuuluvusfondist antava abi tingimused. Kõnealuse artikli lõike 1 kohaselt võib nõukogu otsustada täielikult või osaliselt peatada asjaomase liikmesriigi kulukohustuste täitmise fondi poolt alates peatamisotsusele järgneva aasta 1. jaanuarist, kui nõukogu on tuvastanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 126 lõikele 8, et asjaomane liikmesriik ei ole reageerinud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikest 7 tulenevale nõukogu soovitusele tõhusate meetmetega.

| (2) | Kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu (EÜ asutamisleping) artikli 104 lõikega 6 otsustas nõukogu 5. juuli 2004. aastal otsusega 2004/918/EÜ (ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Ungaris) (2), et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk. 5. juulil 2004 võttis nõukogu kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 vastu esimese soovituse, 8. märtsil 2005 teise soovituse ja 10. oktoobril 2006 kolmanda soovituse, mis kõik olid adresseeritud Ungarile. 7. juulil 2009 võttis nõukogu vastu neljanda sellise soovituse („nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitus”) eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu (EÜ asutamisleping) artikli 104 lõikega 6 otsustas nõukogu 5. juuli 2004. aastal otsusega 2004/918/EÜ (ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Ungaris) (2), et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk. 5. juulil 2004 võttis nõukogu kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 vastu esimese soovituse, 8. märtsil 2005 teise soovituse ja 10. oktoobril 2006 kolmanda soovituse, mis kõik olid adresseeritud Ungarile. 7. juulil 2009 võttis nõukogu vastu neljanda sellise soovituse („nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitus”) eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2011. aastaks.

| (3) | 24. jaanuaril 2012. aastal võttis nõukogu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 vastu otsuse 2012/139/EL (millega tehakse kindlaks, et Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele) (3), millega tehti kindlaks, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituse alusel tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks soovitusega ette nähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

24. jaanuaril 2012. aastal võttis nõukogu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 vastu otsuse 2012/139/EL (millega tehakse kindlaks, et Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele) (3), millega tehti kindlaks, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituse alusel tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks soovitusega ette nähtud tähtaja jooksul.

| (4) | 13. märtsil 2012 otsustas nõukogu rakendusotsusega 2012/156/EL (millega peatatakse Ühtekuuluvusfondist Ungarile ettenähtud kulukohustuste täitmine alates 1. jaanuarist 2013) (4) peatada määruse (EÜ) nr 1084/2006 artikli 4 kohaselt osaliselt Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste täitmine alates 1. jaanuarist 2013. Otsus peatatavate Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste assigneeringute summa suuruse kohta võeti vastu eesmärgiga tagada, et peatamine oleks ühtaegu nii tõhus kui ka proportsionaalne, võttes arvesse üldist majandusolukorda liidus ja Ühtekuuluvusfondi suhtelist tähtsust asjaomase liikmesriigi majandusele. Nõukogu pidas määruse (EÜ) nr 1084/2006 artikli 4 lõike 1 esmakordsel kohaldamisel asjaomase liikmesriigi suhtes asjakohaseks määrata summa suuruseks 50 % Ühtekuuluvusfondist 2013. aastaks ette nähtud vahenditest, mis ei tohi ületada 0,5 % komisjoni talituste prognooside kohasest asjaomase liikmesriigi, nimelt Ungari nominaalsest SKPst. Seega otsustas nõukogu peatada Ühtekuuluvusfondist Ungarile ette nähtud kulukohustuste täitmise 495 184 000 euro ulatuses alates 1. jaanuarist 2013. |
| --- | --- |

(4)

13. märtsil 2012 otsustas nõukogu rakendusotsusega 2012/156/EL (millega peatatakse Ühtekuuluvusfondist Ungarile ettenähtud kulukohustuste täitmine alates 1. jaanuarist 2013) (4) peatada määruse (EÜ) nr 1084/2006 artikli 4 kohaselt osaliselt Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste täitmine alates 1. jaanuarist 2013. Otsus peatatavate Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste assigneeringute summa suuruse kohta võeti vastu eesmärgiga tagada, et peatamine oleks ühtaegu nii tõhus kui ka proportsionaalne, võttes arvesse üldist majandusolukorda liidus ja Ühtekuuluvusfondi suhtelist tähtsust asjaomase liikmesriigi majandusele. Nõukogu pidas määruse (EÜ) nr 1084/2006 artikli 4 lõike 1 esmakordsel kohaldamisel asjaomase liikmesriigi suhtes asjakohaseks määrata summa suuruseks 50 % Ühtekuuluvusfondist 2013. aastaks ette nähtud vahenditest, mis ei tohi ületada 0,5 % komisjoni talituste prognooside kohasest asjaomase liikmesriigi, nimelt Ungari nominaalsest SKPst. Seega otsustas nõukogu peatada Ühtekuuluvusfondist Ungarile ette nähtud kulukohustuste täitmise 495 184 000 euro ulatuses alates 1. jaanuarist 2013.

| (5) | Samuti esitab nõukogu 13. märtsil Ungarile ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohase muudetud soovituse (nõukogu 13. märtsi 2012. aasta soovitus), milles määratakse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaks 2012. aasta. Ungarile soovitati järgmist saavutada 2012. aasta puudujäägieesmärk 2,5 % SKPst, milleks komisjoni talituste veebruaris avaldatud vaheprognoosi järgi tuleks võtta täiendavaid eelarvemeetmeid vähemalt 1⁄2 % ulatuses SKPst, mis tuleks saavutada struktuursete konsolideerimismeetmete edasise täpsustamise ja rakendamisega; eraldada eelarveseisundi parandamiseks võimalikud ootamatud tulud; võtta vajaduse korral täiendavaid struktuurimeetmeid, mis aitaksid tagada, et puudujääk jääks 2013. aastal oluliselt alla 3 % SKPst ning näha tulevaste eelarveseadustega ette piisav reserv. Samas rõhutas nõukogu, et eelarve kohandamisega tuleks toetada valitsemissektori võla suhte vähenemist, ning et eelarveseisundi paranemisele on vaja kaasa aidata ka kavandatavate muudatustega eelarvejuhtimisraamistiku tõhustamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Samuti esitab nõukogu 13. märtsil Ungarile ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohase muudetud soovituse (nõukogu 13. märtsi 2012. aasta soovitus), milles määratakse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaks 2012. aasta. Ungarile soovitati järgmist saavutada 2012. aasta puudujäägieesmärk 2,5 % SKPst, milleks komisjoni talituste veebruaris avaldatud vaheprognoosi järgi tuleks võtta täiendavaid eelarvemeetmeid vähemalt 1⁄2 % ulatuses SKPst, mis tuleks saavutada struktuursete konsolideerimismeetmete edasise täpsustamise ja rakendamisega; eraldada eelarveseisundi parandamiseks võimalikud ootamatud tulud; võtta vajaduse korral täiendavaid struktuurimeetmeid, mis aitaksid tagada, et puudujääk jääks 2013. aastal oluliselt alla 3 % SKPst ning näha tulevaste eelarveseadustega ette piisav reserv. Samas rõhutas nõukogu, et eelarve kohandamisega tuleks toetada valitsemissektori võla suhte vähenemist, ning et eelarveseisundi paranemisele on vaja kaasa aidata ka kavandatavate muudatustega eelarvejuhtimisraamistiku tõhustamiseks.

| (6) | 23. aprillil 2012 esitas Ungari iga-aastase ajakohastatud lähenemisprogrammi, milles kirjeldatakse eelarvestrateegiat ülemäärase puudujäägi jätkusuutlikuks kõrvaldamiseks 2012. aasta tähtajaks. Ametlikud puudujäägieesmärgid ja kavandatavad eelarvemeetmed on kooskõlas nõukogu 13. märtsi 2012. aasta soovitusega. Programmis kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eesmärki 1,5 % SKPst, mis Ungari kavatseb saavutada 2013. aastaks. Ajakohastatud programmiga nähakse ette valitsemissektori võla pidev vähendamine programmiperioodi jooksul, nii et see väheneks 2013. aastal 77 %ni SKPst ja jääks 2015. aastal alla 73 % SKPst. Seoses eelarvejuhtimise reformiga on ametiasutused teatanud, et esitavad vajalikud muudatused parlamendile kevadise istungjärgu jooksul. |
| --- | --- |

(6)

23. aprillil 2012 esitas Ungari iga-aastase ajakohastatud lähenemisprogrammi, milles kirjeldatakse eelarvestrateegiat ülemäärase puudujäägi jätkusuutlikuks kõrvaldamiseks 2012. aasta tähtajaks. Ametlikud puudujäägieesmärgid ja kavandatavad eelarvemeetmed on kooskõlas nõukogu 13. märtsi 2012. aasta soovitusega. Programmis kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eesmärki 1,5 % SKPst, mis Ungari kavatseb saavutada 2013. aastaks. Ajakohastatud programmiga nähakse ette valitsemissektori võla pidev vähendamine programmiperioodi jooksul, nii et see väheneks 2013. aastal 77 %ni SKPst ja jääks 2015. aastal alla 73 % SKPst. Seoses eelarvejuhtimise reformiga on ametiasutused teatanud, et esitavad vajalikud muudatused parlamendile kevadise istungjärgu jooksul.

| (7) | Avalikkusele kättesaadava teabe alusel jõudis komisjon oma 30. mai 2012. aasta teatises järeldusele, et Ungari on võtnud piisavaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Eelkõige eeldatakse, et eelarvepuudujääk väheneb 2012. aastal 2,5 %ni SKPst ja jääb kooskõlas nõukogu märtsis esitatud soovitusega 2013. aastal oluliselt alla kontrollväärtuse 3 % SKPst. Võttes arvesse ka kogu avalikkusele kättesaadavat teavet, mida valitsus on alates märtsi keskpaigast esitanud, prognoosivad komisjoni talitused 2013. aastal puudujäägi vähenemist 2,7 %ni SKPst. Pidades silmas ka SKP potentsiaalse kasvu läbivaatamise mõju ning prognoositavat kõrvalekallet maksude standardsest elastsusest, saab 2012. aasta eelarvemeetmeid pidada üldjoontes nõuetele vastavaks. Ootamatute tulude kasutamist ning tulevastes eelarvetes piisava reservi ettenägemist tuleb aga veel tõendada. 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg vähenema 2012. aastal 78,5 %ni SKPst ja 2013. aastal veel veidi. Mõningast edu on saavutatud ka eelarvejuhtimisraamistiku tõhustamisega, kuid enne parlamendi kevadise istungjärgu lõppu tuleb veel kavandada ja vastu võtta mitu olulist reformi. Sellise tausta ning võttes arvesse ka esimese kvartali eeldatust nõrgemaid majanduskasu näitajaid, jälgib komisjon jätkuvalt tähelepanelikult Ungari eelarvearengut. |
| --- | --- |

(7)

Avalikkusele kättesaadava teabe alusel jõudis komisjon oma 30. mai 2012. aasta teatises järeldusele, et Ungari on võtnud piisavaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Eelkõige eeldatakse, et eelarvepuudujääk väheneb 2012. aastal 2,5 %ni SKPst ja jääb kooskõlas nõukogu märtsis esitatud soovitusega 2013. aastal oluliselt alla kontrollväärtuse 3 % SKPst. Võttes arvesse ka kogu avalikkusele kättesaadavat teavet, mida valitsus on alates märtsi keskpaigast esitanud, prognoosivad komisjoni talitused 2013. aastal puudujäägi vähenemist 2,7 %ni SKPst. Pidades silmas ka SKP potentsiaalse kasvu läbivaatamise mõju ning prognoositavat kõrvalekallet maksude standardsest elastsusest, saab 2012. aasta eelarvemeetmeid pidada üldjoontes nõuetele vastavaks. Ootamatute tulude kasutamist ning tulevastes eelarvetes piisava reservi ettenägemist tuleb aga veel tõendada. 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg vähenema 2012. aastal 78,5 %ni SKPst ja 2013. aastal veel veidi. Mõningast edu on saavutatud ka eelarvejuhtimisraamistiku tõhustamisega, kuid enne parlamendi kevadise istungjärgu lõppu tuleb veel kavandada ja vastu võtta mitu olulist reformi. Sellise tausta ning võttes arvesse ka esimese kvartali eeldatust nõrgemaid majanduskasu näitajaid, jälgib komisjon jätkuvalt tähelepanelikult Ungari eelarvearengut.

| (8) | Kokkuvõttes on Ungari võtnud vajalikud meetmed vastuseks nõukogu 13. märtsi 2012. aasta soovitusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk nõukogu määratud tähtajaks. Seepärast tuleks rakendusotsus 2012/156/EL, millega peatatakse osaliselt Ühtekuuluvusfondist ettenähtud kulukohustuste täitmine, tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(8)

Kokkuvõttes on Ungari võtnud vajalikud meetmed vastuseks nõukogu 13. märtsi 2012. aasta soovitusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk nõukogu määratud tähtajaks. Seepärast tuleks rakendusotsus 2012/156/EL, millega peatatakse osaliselt Ühtekuuluvusfondist ettenähtud kulukohustuste täitmine, tunnistada kehtetuks.

| (9) | Kui mis tahes ajal enne ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tehtud otsuse kehtetuks tunnistamist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 12 osutuvad võetud meetmed ebapiisavaks, peaks nõukogu komisjoni soovituse põhjal võtma vastu uue artikli 126 lõike 8 kohase otsuse. Sellisel juhul võib nõukogu komisjoni ettepanekul võtta vastu otsuse Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste täitmise peatamise kohta, |
| --- | --- |

(9)

Kui mis tahes ajal enne ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tehtud otsuse kehtetuks tunnistamist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 12 osutuvad võetud meetmed ebapiisavaks, peaks nõukogu komisjoni soovituse põhjal võtma vastu uue artikli 126 lõike 8 kohase otsuse. Sellisel juhul võib nõukogu komisjoni ettepanekul võtta vastu otsuse Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste täitmise peatamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse Ühtekuuluvusfondist Ungarile ette nähtud kulukohustuste täitmise osaline peatamine rakendusotsuse 2012/156/EL alusel.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Luxembourg, 22. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. VESTAGER

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 79.

1

(2)  ELT L 389, 30.12.2004, lk 27.

2

(3)  ELT L 66, 6.3.2012, lk 6.

3

(4)  ELT L 78, 17.3.2012, lk 19.

4

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/48

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/324/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega muudetakse otsust 2010/784/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) ning pikendatakse selle kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 14. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (1) (EUPOL COPPS), mida viimati pikendati nõukogu otsusega 2009/955/ÜVJP (2) ja mille kehtivusaeg lõppes 31. detsembril 2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 14. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (1) (EUPOL COPPS), mida viimati pikendati nõukogu otsusega 2009/955/ÜVJP (2) ja mille kehtivusaeg lõppes 31. detsembril 2010.

| (2) | Nõukogu võttis 17. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/784/ÜVJP, (3) millega jätkatakse alates 1. jaanuarist 2011 EUPOL COPPSi ning mida viimati muudeti otsusega 2011/858/ÜVJP (4). Otsus 2010/784/ÜVJP kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2012. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 17. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/784/ÜVJP, (3) millega jätkatakse alates 1. jaanuarist 2011 EUPOL COPPSi ning mida viimati muudeti otsusega 2011/858/ÜVJP (4). Otsus 2010/784/ÜVJP kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2012.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas 4. mail 2012 pikendada EUPOL COPPSi 30. juunini 2013. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas 4. mail 2012 pikendada EUPOL COPPSi 30. juunini 2013.

| (4) | EUPOL COPPSi tuleks praeguste volituste alusel täiendavalt pikendada 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013. |
| --- | --- |

(4)

EUPOL COPPSi tuleks praeguste volituste alusel täiendavalt pikendada 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013.

| (5) | Samuti on vaja kehtestada EUPOL COPPSi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. juuli 2012 kuni 30. juuni 2013. |
| --- | --- |

(5)

Samuti on vaja kehtestada EUPOL COPPSi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. juuli 2012 kuni 30. juuni 2013.

| (6) | EUPOL COPPSi viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(6)

EUPOL COPPSi viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/784/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 on 9 330 000 eurot.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 on 9 330 000 eurot.”;

| 2) | artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesolev otsus kaotab kehtivuse 30. juunil 2013.” |
| --- | --- |

2)

artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolev otsus kaotab kehtivuse 30. juunil 2013.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2012.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 300, 17.11.2005, lk 65.

1

(2)  ELT L 330, 16.12.2009, lk 76.

2

(3)  ELT L 335, 18.12.2010, lk 60.

3

(4)  ELT L 338, 21.12.2011, lk 54.

4

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/49

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/325/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega pikendatakse Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ning artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 11. augustil 2010 vastu otsuse 2010/450/ÜVJP, (1) millega nimetati Rosalind MARSDEN Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Sudaanis. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 11. augustil 2010 vastu otsuse 2010/450/ÜVJP, (1) millega nimetati Rosalind MARSDEN Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Sudaanis.

| (2) | Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu otsuse 2011/499/ÜVJP, (2) millega muudeti ELi eriesindaja volitusi ja ametinimetust seoses Lõuna-Sudaani iseseisvuse väljakuulutamisega. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2012. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu otsuse 2011/499/ÜVJP, (2) millega muudeti ELi eriesindaja volitusi ja ametinimetust seoses Lõuna-Sudaani iseseisvuse väljakuulutamisega. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2012.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Rosalind MARSDENi volitusi ELi eriesindajana Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis kuni 30. juunini 2013. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis, tehes koostööd nende riikide valitsuste, Aafrika Liidu (AL) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga (ÜRO) ning teiste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, et saavutada Sudaani ja Lõuna-Sudaani kui kahe elujõulise, stabiilse ja jõuka riigi rahumeelne kooseksisteerimine. Liidu poliitiliste eesmärkide hulka kuulub aktiivne panustamine üldise rahukokkuleppega seotud ja selle järgsete seni lahendamata küsimuste lahendamisse ja osapoolte abistamine kokkulepitud meetmete rakendamisel; põhja ja lõuna vahelise ebakindla piiriala stabiliseerimiseks tehtavate jõupingutuste toetamine; institutsioonide loomise edendamine ning stabiilsuse, julgeoleku ja arengu tugevdamine Lõuna-Sudaanis; Darfuri konflikti poliitilise lahendamise hõlbustamine; jõupingutuste edendamine Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse provintsi konflikti lahendamiseks; demokraatliku valitsemistava, vastutuse ja inimõiguste austamise edendamine, sealhulgas koostöö Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga; tegevuse aktiviseerimine Ida-Sudaanis ning humanitaarabi juurdepääsu parandamine kogu Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis.

Lisaks põhinevad ELi eriesindaja volitused liidu poliitilisel eesmärgil aidata leevendada ja kõrvaldada Issanda Vastupanuarmee (LRA – Lords Resistance Army) tegevusest tulenevaid ohtusid Lõuna-Sudaani ja kogu nimetatud piirkonna stabiilsusele.

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | olla ühenduses Sudaani valitsuse, Lõuna-Sudaani valitsuse, Sudaani ja Lõuna-Sudaani poliitiliste parteide, Sudaani ja Lõuna-Sudaani relvastatud ja mässuliste rühmituste, samuti kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega, et edendada liidu poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- |

a)

olla ühenduses Sudaani valitsuse, Lõuna-Sudaani valitsuse, Sudaani ja Lõuna-Sudaani poliitiliste parteide, Sudaani ja Lõuna-Sudaani relvastatud ja mässuliste rühmituste, samuti kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega, et edendada liidu poliitilisi eesmärke;

| b) | säilitada tihe koostöö ÜROga, sealhulgas ÜRO missiooniga Lõuna-Sudaanis (UNMISS), ÜRO ajutiste julgeolekujõududega Abyeis (UNISFA) ja ÜRO erisaadikuga, ALiga ja eelkõige Sudaaniga tegeleva ALi kõrgetasemelise komisjoniga, ALi ja ÜRO ühisoperatsiooniga Darfuris (UNAMID), Araabia Riikide Liigaga (LAS), valitsustevahelise arenguametiga (IGAD) ning teiste juhtivate piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

b)

säilitada tihe koostöö ÜROga, sealhulgas ÜRO missiooniga Lõuna-Sudaanis (UNMISS), ÜRO ajutiste julgeolekujõududega Abyeis (UNISFA) ja ÜRO erisaadikuga, ALiga ja eelkõige Sudaaniga tegeleva ALi kõrgetasemelise komisjoniga, ALi ja ÜRO ühisoperatsiooniga Darfuris (UNAMID), Araabia Riikide Liigaga (LAS), valitsustevahelise arenguametiga (IGAD) ning teiste juhtivate piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega;

| c) | vajadusel esindada liitu ning edendada liidu poliitilisi eesmärke ja seisukohti rahvusvahelistel ja avalikel foorumitel; |
| --- | --- |

c)

vajadusel esindada liitu ning edendada liidu poliitilisi eesmärke ja seisukohti rahvusvahelistel ja avalikel foorumitel;

| d) | anda panus sidusama ja tõhusama liidu poliitika edendamisele Sudaani ja Lõuna-Sudaani suhtes, edendades samal ajal ühtset rahvusvahelist lähenemist neile kahele riigile; |
| --- | --- |

d)

anda panus sidusama ja tõhusama liidu poliitika edendamisele Sudaani ja Lõuna-Sudaani suhtes, edendades samal ajal ühtset rahvusvahelist lähenemist neile kahele riigile;

| e) | anda panus Sudaaniga tegeleva ALi kõrgetasemelise komisjoni juhitud rahvusvahelistesse vahenduspüüdlustesse Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelise kokkuleppe saavutamise hõlbustamiseks üldise rahukokkuleppe järgsetes seni lahendamata küsimustes ning leida kaasav poliitiline lahendus käimasolevale konfliktile Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse provintsis; |
| --- | --- |

e)

anda panus Sudaaniga tegeleva ALi kõrgetasemelise komisjoni juhitud rahvusvahelistesse vahenduspüüdlustesse Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelise kokkuleppe saavutamise hõlbustamiseks üldise rahukokkuleppe järgsetes seni lahendamata küsimustes ning leida kaasav poliitiline lahendus käimasolevale konfliktile Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse provintsis;

| f) | toetada üldises rahukokkuleppes kokkulepitu rakendamist ja võimalike üldise rahukokkuleppe järgselt saavutatavate kokkulepete rakendamist; |
| --- | --- |

f)

toetada üldises rahukokkuleppes kokkulepitu rakendamist ja võimalike üldise rahukokkuleppe järgselt saavutatavate kokkulepete rakendamist;

| g) | toetada institutsioonide loomist Lõuna-Sudaanis; |
| --- | --- |

g)

toetada institutsioonide loomist Lõuna-Sudaanis;

| h) | anda panus rahvusvahelistesse jõupingutustesse, et hõlbustada tervikliku, kaasava ja püsiva Darfuri rahukokkuleppe saavutamist ja edendada Dohas koostatud dokumendi rakendamist, tehes vastavalt vajadusele tihedat koostööd ÜRO, ALi, Katari valitsuse ja teiste rahvusvaheliste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

h)

anda panus rahvusvahelistesse jõupingutustesse, et hõlbustada tervikliku, kaasava ja püsiva Darfuri rahukokkuleppe saavutamist ja edendada Dohas koostatud dokumendi rakendamist, tehes vastavalt vajadusele tihedat koostööd ÜRO, ALi, Katari valitsuse ja teiste rahvusvaheliste sidusrühmadega;

| i) | edendada inimõiguste austamist, säilitades korrapärased kontaktid Sudaani ja Lõuna-Sudaani asjaomaste ametiasutuste, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ja kõnealuses piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega; |
| --- | --- |

i)

edendada inimõiguste austamist, säilitades korrapärased kontaktid Sudaani ja Lõuna-Sudaani asjaomaste ametiasutuste, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ja kõnealuses piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega;

| j) | aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh ELi suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele, sealhulgas jälgides arengusuundi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi; |
| --- | --- |

j)

aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh ELi suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele, sealhulgas jälgides arengusuundi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi;

| k) | panustada Sudaani ja Lõuna-Sudaani käsitleva liidu tervikliku lähenemisviisi rakendamisse vastavalt välisasjade nõukogu 20. juuni 2011. aasta istungil kokkulepitule; |
| --- | --- |

k)

panustada Sudaani ja Lõuna-Sudaani käsitleva liidu tervikliku lähenemisviisi rakendamisse vastavalt välisasjade nõukogu 20. juuni 2011. aasta istungil kokkulepitule;

| l) | panustada tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega liidu tegevusse kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et toetada jõupingutusi, mille eesmärk on leevendada ja kõrvaldada LRA tegevusest tulenevat ohtu tsiviilelanikele ning Lõuna-Sudaani ja kogu ümbritseva piirkonna stabiilsusele; |
| --- | --- |

l)

panustada tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega liidu tegevusse kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et toetada jõupingutusi, mille eesmärk on leevendada ja kõrvaldada LRA tegevusest tulenevat ohtu tsiviilelanikele ning Lõuna-Sudaani ja kogu ümbritseva piirkonna stabiilsusele;

| m) | jälgida, kuidas Sudaani ja Lõuna-Sudaani osapooled järgivad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõige resolutsioone 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010), 1990 (2011), 1996 (2011), 2024 (2011), 2046 (2012), ning esitada selle kohta aruandeid. |
| --- | --- |

m)

jälgida, kuidas Sudaani ja Lõuna-Sudaani osapooled järgivad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõige resolutsioone 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010), 1990 (2011), 1996 (2011), 2024 (2011), 2046 (2012), ning esitada selle kohta aruandeid.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 ette nähtud lähtesumma on 1 900 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitika- ja julgeolekuküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse kokku vastuvõtva riigiga või vastuvõtvate riikidega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (3) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette situatsiooniplaan ja missiooni evakueerimisplaan; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette situatsiooniplaan ja missiooni evakueerimisplaan;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

1.   ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

2.   ELi eriesindaja annab poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt aru olukorrast Darfuris ning olukorrast Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja annab panuse liidu tegevuse ühtsusele, kooskõlale ja tõhususele ning aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid ja liikmesriikide tegevust kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ning piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid piirkonnas asuvatele liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide, sealhulgas Hartumis, Jubas, Addis Abebas ja New Yorgis asuvate delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd teiste kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

3.   ELi eriesindaja annab tihedas koostöös Jubas asuva liidu delegatsiooni juhiga kohaliku tasandi poliitilisi suuniseid missiooni EUAVSEC-South Sudan juhile. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem konsulteerivad vajaduse korral üksteisega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile 2012. aasta detsembri lõpus eduaruande ja volituste lõppemisel põhjaliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 211, 12.8.2010, lk 42.

1

(2)  ELT L 206, 11.8.2011, lk 50.

2

(3)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.

3

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/53 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/53

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/326/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 25. augustil 2011 vastu otsuse 2011/518/ÜVJP, (1) millega nimetati Philippe LEFORT Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Lõuna-Kaukaasias ja Gruusia kriisi jaoks. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 25. augustil 2011 vastu otsuse 2011/518/ÜVJP, (1) millega nimetati Philippe LEFORT Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Lõuna-Kaukaasias ja Gruusia kriisi jaoks. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2012.

| (2) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud ELi eriesindaja Philippe LEFORT’i volitusi kuni 30. juunini 2013. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel Lõuna-Kaukaasias, sealhulgas eesmärkidel, mis on esitatud 1. septembril 2008 Brüsselis toimunud erakorralise Euroopa Ülemkogu järeldustes ning nõukogu 15. septembri 2008. aasta järeldustes ning samuti 27. veebruari 2012. aasta järeldustes. Nende hulka kuuluvad järgmised eesmärgid:

| a) | kooskõlas olemasolevate mehhanismidega, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) ja selle Minski grupiga, hoida ära konflikte kõnealuses piirkonnas, aidata kaasa konfliktide rahumeelsele lahendamisele piirkonnas, sealhulgas kriisi lahendamisele Gruusias ja Mägi-Karabahhi konflikti lahendamisele (edendades pagulaste ja riigisiseste põgenike tagasipöördumist ning muude asjakohaste vahendite kaudu), ning toetada selliste kokkulepete rakendamist kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega; |
| --- | --- |

a)

kooskõlas olemasolevate mehhanismidega, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) ja selle Minski grupiga, hoida ära konflikte kõnealuses piirkonnas, aidata kaasa konfliktide rahumeelsele lahendamisele piirkonnas, sealhulgas kriisi lahendamisele Gruusias ja Mägi-Karabahhi konflikti lahendamisele (edendades pagulaste ja riigisiseste põgenike tagasipöördumist ning muude asjakohaste vahendite kaudu), ning toetada selliste kokkulepete rakendamist kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega;

| b) | teha konstruktiivset koostööd piirkonnaga seotud peamiste huvitatud osalejatega; |
| --- | --- |

b)

teha konstruktiivset koostööd piirkonnaga seotud peamiste huvitatud osalejatega;

| c) | julgustada ja toetada Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia ning vajaduse korral nende naaberriikide vahelist täiendavat koostööd; |
| --- | --- |

c)

julgustada ja toetada Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia ning vajaduse korral nende naaberriikide vahelist täiendavat koostööd;

| d) | edendada liidu tõhusust ja nähtavust kõnealuses piirkonnas. |
| --- | --- |

d)

edendada liidu tõhusust ja nähtavust kõnealuses piirkonnas.

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | arendada kontakte kõnealuse piirkonna valitsuste, parlamentide, muude võtmetähtsusega poliitiliste osalejate, kohtusüsteemi ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

a)

arendada kontakte kõnealuse piirkonna valitsuste, parlamentide, muude võtmetähtsusega poliitiliste osalejate, kohtusüsteemi ja kodanikuühiskonnaga;

| b) | julgustada piirkonna riike tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes, nagu ühised julgeolekuohud ning terrorismi, ebaseadusliku kaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus; |
| --- | --- |

b)

julgustada piirkonna riike tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes, nagu ühised julgeolekuohud ning terrorismi, ebaseadusliku kaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus;

| c) | aidata kaasa konfliktide rahumeelsele lahendamisele kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega ja hõlbustada selliste kokkulepete rakendamist tihedas koostöös Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga ning OSCE ja selle Minski grupiga; |
| --- | --- |

c)

aidata kaasa konfliktide rahumeelsele lahendamisele kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega ja hõlbustada selliste kokkulepete rakendamist tihedas koostöös Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga ning OSCE ja selle Minski grupiga;

| d) | seoses Gruusia kriisiga






  i) | aidata ette valmistada rahvusvahelised läbirääkimised („Genfi kõnelused”), mis peetakse 12. augusti 2008. aasta vaherahuplaani punkti 6 ning 8. septembri 2008. aasta rakendusmeetmete, sealhulgas piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse korra alusel, ning pagulaste ja riigisiseste põgenike küsimus, tuginedes rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetele, ning mis tahes muud küsimused osapoolte kokkuleppel; |
| --- | --- | --- |

d)

seoses Gruusia kriisiga

i)

aidata ette valmistada rahvusvahelised läbirääkimised („Genfi kõnelused”), mis peetakse 12. augusti 2008. aasta vaherahuplaani punkti 6 ning 8. septembri 2008. aasta rakendusmeetmete, sealhulgas piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse korra alusel, ning pagulaste ja riigisiseste põgenike küsimus, tuginedes rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetele, ning mis tahes muud küsimused osapoolte kokkuleppel;

| ii) | aidata määrata kindlaks liidu seisukoht ja esindada seda ELi eriesindaja tasandil punktis i osutatud läbirääkimistel; |
| --- | --- |

ii)

aidata määrata kindlaks liidu seisukoht ja esindada seda ELi eriesindaja tasandil punktis i osutatud läbirääkimistel;

| iii) | hõlbustada 12. augusti 2008. aasta vaherahuplaani ja selle 8. septembri 2008. aasta rakendusmeetmete rakendamist; |
| --- | --- |

iii)

hõlbustada 12. augusti 2008. aasta vaherahuplaani ja selle 8. septembri 2008. aasta rakendusmeetmete rakendamist;

| e) | hõlbustada usaldust suurendavate meetmete väljaarendamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

e)

hõlbustada usaldust suurendavate meetmete väljaarendamist ja rakendamist;

| f) | aidata vajaduse korral kaasa liidu panuse ettevalmistamisele võimaliku konflikti lahendamise plaani rakendamisel; |
| --- | --- |

f)

aidata vajaduse korral kaasa liidu panuse ettevalmistamisele võimaliku konflikti lahendamise plaani rakendamisel;

| g) | tõhustada liidu ja piirkonnaga seotud peamiste osalejate dialoogi; |
| --- | --- |

g)

tõhustada liidu ja piirkonnaga seotud peamiste osalejate dialoogi;

| h) | abistada liitu Lõuna-Kaukaasia-suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel; |
| --- | --- |

h)

abistada liitu Lõuna-Kaukaasia-suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel;

| i) | käesolevas artiklis esitatud tegevuste raames aidata kaasa liidu inimõiguste poliitika ja inimõigusi käsitlevate liidu suuniste rakendamisele, eelkõige seoses laste ja naistega konfliktidest mõjutatud piirkondades, eelkõige jälgides ja käsitledes sündmusi kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

i)

käesolevas artiklis esitatud tegevuste raames aidata kaasa liidu inimõiguste poliitika ja inimõigusi käsitlevate liidu suuniste rakendamisele, eelkõige seoses laste ja naistega konfliktidest mõjutatud piirkondades, eelkõige jälgides ja käsitledes sündmusi kõnealuses valdkonnas.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 ette nähtud lähtesumma on 2 000 000 eurot.

2.   Lõikes 1 esitatud summast rahastatavad kulud on rahastamiskõlblikud alates 1. juulist 2012. Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse kokku vastuvõtva osapoole või vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioon piirkonnas ja/või liikmesriigid osutavad vastavalt vajadusele logistilist abi piirkonnas.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette situatsiooniplaan ja missiooni evakueerimisplaan; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette situatsiooniplaan ja missiooni evakueerimisplaan;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab poliitika- ja julgeolekukomiteele ning kõrgele esindajale korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib poliitika- ja julgeolekukomitee või kõrge esindaja soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja annab panuse liidu tegevuse ühtsusele, kooskõlale ja tõhususele ning aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid ja liikmesriikide tegevust kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja pakub tihedas koostöös Gruusias asuva liidu delegatsiooni juhiga Euroopa Liidu järelevalvemissioonile Gruusias (EUMM Georgia) kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid. Vajaduse korral konsulteerivad ELi eriesindaja ja EUMM Georgia tsiviiloperatsioonide ülem teineteisega. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile enne 2012. aasta detsembri lõppu eduaruande ja ELi eriesindaja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 221, 27.8.2011, lk 5.

1

(2)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.

2

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/56

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/327/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega pikendatakse Vahemere lõunapiirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. juulil 2011 vastu otsuse 2011/424/ÜVJP, (1) millega nimetati Bernardino LEÓN Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Vahemere lõunapiirkonnas. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. juulil 2011 vastu otsuse 2011/424/ÜVJP, (1) millega nimetati Bernardino LEÓN Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Vahemere lõunapiirkonnas. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2012.

| (2) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra, |
| --- | --- |

(2)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Bernardino LEÓNi volitusi ELi eriesindajana Vahemere piirkonnas kuni 30. juunini 2013. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel lõunapoolsetes naaberriikides, nagu need on esitatud Euroopa Ülemkogu 4. veebruari ja 11. märtsi 2011. aasta avaldustes, Euroopa Ülemkogu 24.-25. märtsi 2011. aasta järeldustes ning nõukogu 21. veebruari ja 20. juuni 2011. aasta järeldustes ning arvestades kõrge esindaja ja komisjoni ettepanekuid nende 8. märtsi ja 25. mai 2011. aasta teatistes.

Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

| a) | liidu poliitilise dialoogi tugevdamine, aidates kaasa partnerlusele ja laiendades suhteid Vahemere lõunapiirkonna riikidega, eelkõige nendega, kus leiavad aset poliitilised reformid ja toimub üleminek demokraatiale; |
| --- | --- |

a)

liidu poliitilise dialoogi tugevdamine, aidates kaasa partnerlusele ja laiendades suhteid Vahemere lõunapiirkonna riikidega, eelkõige nendega, kus leiavad aset poliitilised reformid ja toimub üleminek demokraatiale;

| b) | panuse andmine liidu reageerimisse sündmustele üleminekuetapis olevates Vahemere lõunapiirkonna riikides, eelkõige neis, kus leiavad aset poliitilised reformid ja toimub üleminek demokraatiale, nimelt demokraatia ja institutsioonide ülesehitamise, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamise, rahu ja piirkondliku koostöö, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika ja Vahemere Liidu tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

b)

panuse andmine liidu reageerimisse sündmustele üleminekuetapis olevates Vahemere lõunapiirkonna riikides, eelkõige neis, kus leiavad aset poliitilised reformid ja toimub üleminek demokraatiale, nimelt demokraatia ja institutsioonide ülesehitamise, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamise, rahu ja piirkondliku koostöö, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika ja Vahemere Liidu tugevdamise kaudu;

| c) | liidu tõhususe ja kohalviibimise tugevdamine ja nähtavuse suurendamine kõnealuses piirkonnas ning asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel; |
| --- | --- |

c)

liidu tõhususe ja kohalviibimise tugevdamine ja nähtavuse suurendamine kõnealuses piirkonnas ning asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel;

| d) | tiheda koostöö loomine asjakohaste kohalike partnerite ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, nagu Aafrika Liidu, Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu, Islami Koostööorganisatsiooni, Araabia Liiga riikide, Maghrebi Araabia Liidu, asjakohaste rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, ÜRO ja erasektoriga. |
| --- | --- |

d)

tiheda koostöö loomine asjakohaste kohalike partnerite ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, nagu Aafrika Liidu, Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu, Islami Koostööorganisatsiooni, Araabia Liiga riikide, Maghrebi Araabia Liidu, asjakohaste rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, ÜRO ja erasektoriga.

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | tugevdada liidu üldist poliitilist rolli seoses üleminekuetapis olevate Vahemere lõunapiirkonna riikidega, eelkõige nendega, kus leiavad aset poliitilised reformid ja toimub üleminek demokraatiale, nimelt tugevdades dialoogi valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, samuti kodanikuühiskonna ning muude asjakohaste koostööpartneritega, ning edendades partnerites liidu lähenemisviisi alast teadlikkust; |
| --- | --- |

a)

tugevdada liidu üldist poliitilist rolli seoses üleminekuetapis olevate Vahemere lõunapiirkonna riikidega, eelkõige nendega, kus leiavad aset poliitilised reformid ja toimub üleminek demokraatiale, nimelt tugevdades dialoogi valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, samuti kodanikuühiskonna ning muude asjakohaste koostööpartneritega, ning edendades partnerites liidu lähenemisviisi alast teadlikkust;

| b) | säilitada tihe kontakt kõigi kõnealuse piirkonna demokraatlikus üleminekuprotsessis osalevate pooltega, edendada stabiliseerimist ja leppimist, austades täielikult kohalikku isevastutust, ning aidata kaasa kriisiohjamisele ja ennetamisele; |
| --- | --- |

b)

säilitada tihe kontakt kõigi kõnealuse piirkonna demokraatlikus üleminekuprotsessis osalevate pooltega, edendada stabiliseerimist ja leppimist, austades täielikult kohalikku isevastutust, ning aidata kaasa kriisiohjamisele ja ennetamisele;

| c) | aidata kaasa kõnealusele piirkonnale suunatud liidu ja liikmesriikide poliitikate ja meetmete paremale ühtsusele, järjepidevusele ja koordineerimisele; |
| --- | --- |

c)

aidata kaasa kõnealusele piirkonnale suunatud liidu ja liikmesriikide poliitikate ja meetmete paremale ühtsusele, järjepidevusele ja koordineerimisele;

| d) | aidata kaasa koordineerimise edendamisele rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega ning piirkondliku koostöö toetamisele. Abistada kõrget esindajat koostöös komisjoni ja liikmesriikidega, osaledes Vahemere lõunapiirkonna töökonna töös ja järelkohtumistel; |
| --- | --- |

d)

aidata kaasa koordineerimise edendamisele rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega ning piirkondliku koostöö toetamisele. Abistada kõrget esindajat koostöös komisjoni ja liikmesriikidega, osaledes Vahemere lõunapiirkonna töökonna töös ja järelkohtumistel;

| e) | aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh ELi suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastast võitlust käsitlevad ELi suunised ning liidu poliitika, mis käsitleb naisi, rahu ja julgeolekut) rakendamisele piirkonnas, sealhulgas jälgides sündmusi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi. |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh ELi suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastast võitlust käsitlevad ELi suunised ning liidu poliitika, mis käsitleb naisi, rahu ja julgeolekut) rakendamisele piirkonnas, sealhulgas jälgides sündmusi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 ette nähtud lähtesumma on 945 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse kokku vastuvõtva osapoole või vajaduse korral vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad vastavalt vajadusele piirkonnas logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette situatsiooniplaan ja missiooni evakueerimisplaan; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette situatsiooniplaan ja missiooni evakueerimisplaan;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab poliitika- ja julgeolekukomiteele ning kõrgele esindajale korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib poliitika- ja julgeolekukomitee või kõrge esindaja soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule. Kooskõlas aluslepingu artikliga 36 võib ELi eriesindaja osaleda Euroopa Parlamendi teavitamises.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja annab panuse liidu tegevuse ühtsusele, kooskõlale ja tõhususele ning aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid ja liikmesriikide tegevust kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja töötab täielikus kooskõlas liikmesriikide ja komisjoniga ning, kui see on asjakohane, teiste piirkonnas tegutsevate ELi eriesindajatega (sh Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud ELi eriesindaja). ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd asjakohaste kohalike asutuste ning teiste kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile 2012. aasta detsembri lõpuks eduaruande ja volituste lõppemisel põhjaliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 188, 19.7.2011, lk 24.

1

(2)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.

2

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/59 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/59

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/328/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Kesk-Aasias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 5. oktoobril 2006 vastu otsuse 2006/670/ÜVJP, (1) millega nimetati Pierre MOREL Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Kesk-Aasias. ELi eriesindaja volitused kehtivad kuni 30. juunini 2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 5. oktoobril 2006 vastu otsuse 2006/670/ÜVJP, (1) millega nimetati Pierre MOREL Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Kesk-Aasias. ELi eriesindaja volitused kehtivad kuni 30. juunini 2012.

| (2) | ELi eriesindaja Kesk-Aasias tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013. |
| --- | --- |

(2)

ELi eriesindaja Kesk-Aasias tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga nimetatakse Patricia FLOR ELi eriesindajaks Kesk-Aasias ajavahemikuks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel Kesk-Aasias. Nende hulka kuuluvad muu hulgas järgmised eesmärgid:

| a) | edendada häid ja tihedaid suhteid liidu ja Kesk-Aasia riikide vahel vastavates kokkulepetes määratletud ühiste väärtuste ning huvide alusel; |
| --- | --- |

a)

edendada häid ja tihedaid suhteid liidu ja Kesk-Aasia riikide vahel vastavates kokkulepetes määratletud ühiste väärtuste ning huvide alusel;

| b) | toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsust ja omavahelist koostööd; |
| --- | --- |

b)

toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsust ja omavahelist koostööd;

| c) | toetada demokraatia, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias; |
| --- | --- |

c)

toetada demokraatia, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias;

| d) | käsitleda peamisi ohte, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju Euroopale; |
| --- | --- |

d)

käsitleda peamisi ohte, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju Euroopale;

| e) | edendada liidu tõhusust ja nähtavust piirkonnas, kaasa arvatud tihedama tegevuse kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partneritega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Organisatsioon (OSCE) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO). |
| --- | --- |

e)

edendada liidu tõhusust ja nähtavust piirkonnas, kaasa arvatud tihedama tegevuse kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partneritega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Organisatsioon (OSCE) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO).

Artikkel 3

Volitused

1.   Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | edendada üldist liidu poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja aidata tagada liidu välistegevuse järjepidevus piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

edendada üldist liidu poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja aidata tagada liidu välistegevuse järjepidevus piirkonnas;

| b) | liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) nimel ning koostöös Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga jälgida Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitleva ELi strateegia rakendamise protsessi, mida täiendavad hilisemad eduaruanded Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitleva ELi strateegia kohta, anda soovitusi ja anda korrapäraselt aru asjaomastele nõukogu organitele; |
| --- | --- |

b)

liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) nimel ning koostöös Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga jälgida Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitleva ELi strateegia rakendamise protsessi, mida täiendavad hilisemad eduaruanded Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitleva ELi strateegia kohta, anda soovitusi ja anda korrapäraselt aru asjaomastele nõukogu organitele;

| c) | abistada nõukogu Kesk-Aasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel; |
| --- | --- |

c)

abistada nõukogu Kesk-Aasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel;

| d) | jälgida tähelepanelikult poliitilisi sündmusi Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid suhteid valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga; |
| --- | --- |

d)

jälgida tähelepanelikult poliitilisi sündmusi Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid suhteid valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga;

| e) | julgustada Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes; |
| --- | --- |

e)

julgustada Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes;

| f) | luua suhted ja arendada koostööd peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas ning asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Šanghai Koostööorganisatsiooni (SCO), Euraasia Majandusühenduse (EURASEC), Aasia interaktsiooni ja usalduse suurendamise meetmete konverentsi (CICA), Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni (CSTO), Kesk-Aasia Piirkondliku Majanduskoostöö Organisatsiooni (CAREC) ja Kesk-Aasia piirkondliku teabe ja koordinatsiooni keskusega (CARICC); |
| --- | --- |

f)

luua suhted ja arendada koostööd peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas ning asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Šanghai Koostööorganisatsiooni (SCO), Euraasia Majandusühenduse (EURASEC), Aasia interaktsiooni ja usalduse suurendamise meetmete konverentsi (CICA), Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni (CSTO), Kesk-Aasia Piirkondliku Majanduskoostöö Organisatsiooni (CAREC) ja Kesk-Aasia piirkondliku teabe ja koordinatsiooni keskusega (CARICC);

| g) | toetada inimõigusi käsitleva liidu poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suuniste rakendamist, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate naiste ja laste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes; |
| --- | --- |

g)

toetada inimõigusi käsitleva liidu poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suuniste rakendamist, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate naiste ja laste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes;

| h) | toetada tihedas koostöös OSCEga konfliktide ärahoidmist ja lahendamist, luues suhted ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega (valitsusväliste organisatsioonide, erakondade, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega); |
| --- | --- |

h)

toetada tihedas koostöös OSCEga konfliktide ärahoidmist ja lahendamist, luues suhted ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega (valitsusväliste organisatsioonide, erakondade, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega);

| i) | aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduvate energiavarustuse kindluse, piiride julgeoleku, sealhulgas narkootikumidevastaste ja veeressursside majandamise ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika keskkonna- ja kliimamuutusi käsitlevate aspektide sõnastamisele; |
| --- | --- |

i)

aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduvate energiavarustuse kindluse, piiride julgeoleku, sealhulgas narkootikumidevastaste ja veeressursside majandamise ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika keskkonna- ja kliimamuutusi käsitlevate aspektide sõnastamisele;

| j) | edendada piirkondlikku julgeolekut Kesk-Aasia piires, kui rahvusvahelisi julgeolekuabijõude (ISAF) hakatakse välja viima. |
| --- | --- |

j)

edendada piirkondlikku julgeolekut Kesk-Aasia piires, kui rahvusvahelisi julgeolekuabijõude (ISAF) hakatakse välja viima.

2.   ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust ning omab ülevaadet kõigist liidu tegevustest piirkonnas.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 ette nähtud lähtesumma on 1 120 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete palga katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, lähetanud liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva osapoole või vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EÜ (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt volitustele ja julgeoleku olukorrale oma geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette situatsiooniplaan ja missiooni evakueerimisplaan; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette situatsiooniplaan ja missiooni evakueerimisplaan;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja panustab liidu meetme ühtsusesse, järjepidevusse ja tõhususse ning aitab tagada, et kõiki liidu instrumente ning liikmesriikide meetmeid rakendatakse järjepidevalt liidu poliitiliste eesmärkide täitmiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ning vajaduse korral Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile 2012. aasta detsembri lõpus eduaruande ja ELi eriesindaja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 275, 6.10.2006, lk 65.

1

(2)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.

2

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/62

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/329/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 8. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/819/ÜVJP, (1) millega nimetati Alexander RONDOS Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Aafrika Sarve piirkonnas. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 8. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/819/ÜVJP, (1) millega nimetati Alexander RONDOS Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Aafrika Sarve piirkonnas. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2012.

| (2) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Alexander RONDOSi volitusi ELi eriesindajana Aafrika Sarve piirkonnas 30. juunini 2013. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

ELi eriesindaja volituste kohaldamisel määratletakse Aafrika Sarv järgmiselt: see hõlmab Djibouti Vabariiki, Eritrea Riiki, Etioopia Demokraatlikku Liitvabariiki, Kenya Vabariiki, Somaaliat, Sudaani Vabariiki, Lõuna-Sudaani Vabariiki ja Uganda Vabariiki. Laiema piirkondliku mõjuga küsimustes, sh piraatlus, teeb ELi eriesindaja vajaduse korral koostööd riikide ja piirkondlike ühendustega väljaspool Aafrika Sarve.

Pidades silmas vajadust kasutada kõnealuse piirkonna omavahel seotud probleemide suhtes piirkondlikku lähenemisviisi, konsulteerib Aafrika Sarve piirkonda nimetatud ELi eriesindaja põhjalikult Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud ELi eriesindajaga, kes säilitab põhivastutuse nimetatud kahe riigi suhtes.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

1.   ELi eriesindaja volitused põhinevad Aafrika Sarve puudutavatel liidu poliitilistel eesmärkidel, mis on esile toodud 14. novembril 2011. aastal vastu võetud strateegilises raamistikus, et aidata aktiivselt kaasa piirkondlikele ja rahvusvahelistele jõupingutustele saavutada kõnealuses piirkonnas püsiv rahu, turvalisus ja areng. ELi eriesindaja püüab lisaks parandada liidu mitmetahulise tegevuse kvaliteeti, intensiivsust, mõju ja nähtavust Aafrika Sarve piirkonnas.

2.   Jätkuvalt seatakse prioriteediks Somaalia, sealse konflikti piirkondlik mõõde, piraatlus, mille algpõhjuseks on Somaalia ebastabiilsus.

3.   Somaalia puhul on liidu poliitiline eesmärk kõikide oma vahendite kooskõlastatud ja tõhusa kasutamise abil edendada Somaalia ja tema elanike pöördumist rahu ja õitsengu teele. Sel eesmärgil toetab liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) rolli usaldusväärse ja kaasava, Somaalia enda poolt juhitava poliitilise protsessi soodustamisel ning jätkab aktiivselt koos piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega Djibouti rahukokkuleppe ja sellest tulenevate üleminekuperioodi-järgsete kokkulepete rakendamisele kaasa aitamist.

4.   Seoses piraatlusega on ELi eriesindaja ülesanne aidata kaasa Somaaliast lähtuva piraatluse suhtes sellise tervikliku, tõhusa ja tasakaalustatud liidu lähenemisviisi arendamisele ja rakendamisele, mis hõlmab liidu meetmete kõiki aspekte, eelkõige poliitika, julgeoleku ja arengu vallas, ning olla rahvusvahelise kogukonna jaoks (sealhulgas Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkonna jaoks) liidupoolseks peamiseks partneriks piraatluse küsimustes.

Artikkel 3

Volitused

1.   Aafrika Sarve puudutavate liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | teha koostööd kõigi piirkonna asjakohaste sidusrühmade, valitsuste, olemasolevate piirkondlike asutuste, rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja diasporaadega eesmärgiga edendada liidu eesmärke ning aidata kaasa paremale arusaamisele liidu rollist kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

teha koostööd kõigi piirkonna asjakohaste sidusrühmade, valitsuste, olemasolevate piirkondlike asutuste, rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja diasporaadega eesmärgiga edendada liidu eesmärke ning aidata kaasa paremale arusaamisele liidu rollist kõnealuses piirkonnas;

| b) | esindada vajaduse korral liitu asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel ja tagada, et liidu toetus kriisiohjamisele ja -ennetusele oleks nähtav; |
| --- | --- |

b)

esindada vajaduse korral liitu asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel ja tagada, et liidu toetus kriisiohjamisele ja -ennetusele oleks nähtav;

| c) | ergutada ja toetada piirkonnas tõhusat poliitikaalast koostööd ja majandusintegratsiooni, kasutades liidu partnerlust Aafrika Liidu (AL) ja piirkondlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

c)

ergutada ja toetada piirkonnas tõhusat poliitikaalast koostööd ja majandusintegratsiooni, kasutades liidu partnerlust Aafrika Liidu (AL) ja piirkondlike organisatsioonidega;

| d) | aidata kaasa Aafrika Sarve käsitleva liidu poliitika elluviimisele tihedas koostöös Euroopa välisteenistuse, piirkonnas asuvate liidu delegatsioonide ja komisjoniga; |
| --- | --- |

d)

aidata kaasa Aafrika Sarve käsitleva liidu poliitika elluviimisele tihedas koostöös Euroopa välisteenistuse, piirkonnas asuvate liidu delegatsioonide ja komisjoniga;

| e) | seoses Somaaliaga aidata tihedas koostöös asjakohaste piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega aktiivselt kaasa meetmetele ja algatustele, mille eesmärk on Djibouti rahukokkuleppe ja sellest tulenevate üleminekuperioodi-järgsete kokkulepete rakendamine ning millega toetatakse institutsioonide ülesehitamist, õigusriigi põhimõtet ning suutlike valitsusstruktuuride rajamist kõikidel tasanditel; parandatakse julgeolekut; edendatakse õiglust, rahvuslikku lepitamist ja inimõiguste austamist; parandatakse humanitaarabi jõudmist eelkõige Somaalia lõuna- ja keskossa, kasutades selleks asjakohast toetustegevust rahvusvahelise humanitaarõiguse austamise kindlustamiseks ning tagades sellistest humanitaarabi põhimõtetest kinnipidamise nagu inimlikkus, neutraalsus, erapooletus ja sõltumatus; |
| --- | --- |

e)

seoses Somaaliaga aidata tihedas koostöös asjakohaste piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega aktiivselt kaasa meetmetele ja algatustele, mille eesmärk on Djibouti rahukokkuleppe ja sellest tulenevate üleminekuperioodi-järgsete kokkulepete rakendamine ning millega toetatakse institutsioonide ülesehitamist, õigusriigi põhimõtet ning suutlike valitsusstruktuuride rajamist kõikidel tasanditel; parandatakse julgeolekut; edendatakse õiglust, rahvuslikku lepitamist ja inimõiguste austamist; parandatakse humanitaarabi jõudmist eelkõige Somaalia lõuna- ja keskossa, kasutades selleks asjakohast toetustegevust rahvusvahelise humanitaarõiguse austamise kindlustamiseks ning tagades sellistest humanitaarabi põhimõtetest kinnipidamise nagu inimlikkus, neutraalsus, erapooletus ja sõltumatus;

| f) | teha tihedat ja aktiivset koostööd ÜRO peasekretäri eriesindajaga Somaalias, osaleda Somaalia rahvusvahelise kontaktrühma ja muude asjakohaste foorumite töös ning edendada koordineeritud ja terviklikku rahvusvahelist lähenemisviisi Somaalia suhtes, sealhulgas Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia), EUNAVFOR Atalanta ja EUCAP Nestori abil ning liidu jätkuva toetusega Aafrika Liidu missioonile Somaalias (AMISOM), tehes seejuures tihedat koostööd liikmesriikidega; |
| --- | --- |

f)

teha tihedat ja aktiivset koostööd ÜRO peasekretäri eriesindajaga Somaalias, osaleda Somaalia rahvusvahelise kontaktrühma ja muude asjakohaste foorumite töös ning edendada koordineeritud ja terviklikku rahvusvahelist lähenemisviisi Somaalia suhtes, sealhulgas Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia), EUNAVFOR Atalanta ja EUCAP Nestori abil ning liidu jätkuva toetusega Aafrika Liidu missioonile Somaalias (AMISOM), tehes seejuures tihedat koostööd liikmesriikidega;

| g) | jälgida pingsalt Somaalia kriisi piirkondlikku mõõdet, sealhulgas terrorismi, relvade salakaubavedu, pagulaste ja rändevooge ning meresõiduohutust, piraatlust ja seotud finantsvooge; |
| --- | --- |

g)

jälgida pingsalt Somaalia kriisi piirkondlikku mõõdet, sealhulgas terrorismi, relvade salakaubavedu, pagulaste ja rändevooge ning meresõiduohutust, piraatlust ja seotud finantsvooge;

| h) | seoses piraatlusega säilitada ülevaade kõigist liidu meetmetest Euroopa välisteenistuses, komisjonis ja liikmesriikides ning säilitada korrapärane kõrgetasemeline poliitiline kontakt Somaaliast lähtuvast piraatlusest mõjutatud riikidega piirkonnas, piirkondlike organisatsioonidega, Somaalia ranniku lähedal toimuvat piraatlust käsitleva rahvusvahelise ÜRO kontaktrühmaga, ÜRO ja muude oluliste osalejatega, et tagada ühtne ja terviklik lähenemisviis piraatlusele ning liidu oluline roll rahvusvahelistes püüdlustes võidelda piraatlusega. See hõlmab liidu aktiivset toetust piirkondlikule merendusalaste võimete arendamisele ja piraatide üle kohtupidamisele, ning selle tagamist, et tegeletakse piisavalt piraatluse algpõhjustega Somaalias. Samuti hõlmab see Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkonna jätkuvat toetamist selle piraatlusevastase strateegia ja tegevuskava ning Djibouti toimimisjuhendi rakendamisel; |
| --- | --- |

h)

seoses piraatlusega säilitada ülevaade kõigist liidu meetmetest Euroopa välisteenistuses, komisjonis ja liikmesriikides ning säilitada korrapärane kõrgetasemeline poliitiline kontakt Somaaliast lähtuvast piraatlusest mõjutatud riikidega piirkonnas, piirkondlike organisatsioonidega, Somaalia ranniku lähedal toimuvat piraatlust käsitleva rahvusvahelise ÜRO kontaktrühmaga, ÜRO ja muude oluliste osalejatega, et tagada ühtne ja terviklik lähenemisviis piraatlusele ning liidu oluline roll rahvusvahelistes püüdlustes võidelda piraatlusega. See hõlmab liidu aktiivset toetust piirkondlikule merendusalaste võimete arendamisele ja piraatide üle kohtupidamisele, ning selle tagamist, et tegeletakse piisavalt piraatluse algpõhjustega Somaalias. Samuti hõlmab see Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkonna jätkuvat toetamist selle piraatlusevastase strateegia ja tegevuskava ning Djibouti toimimisjuhendi rakendamisel;

| i) | jälgida poliitilisi sündmusi piirkonnas ja aidata kaasa piirkonda käsitleva liidu poliitika väljatöötamisele, sealhulgas seoses Etioopia-Eritrea piiriküsimusega ja Alžiiri lepingu rakendamisega, Niiluse vesikonna algatuse ning muude piirkonda puudutavate küsimustega, mis mõjutavad selle turvalisust, stabiilsust ja õitsengut; |
| --- | --- |

i)

jälgida poliitilisi sündmusi piirkonnas ja aidata kaasa piirkonda käsitleva liidu poliitika väljatöötamisele, sealhulgas seoses Etioopia-Eritrea piiriküsimusega ja Alžiiri lepingu rakendamisega, Niiluse vesikonna algatuse ning muude piirkonda puudutavate küsimustega, mis mõjutavad selle turvalisust, stabiilsust ja õitsengut;

| j) | jälgida pingsalt Aafrika Sarve piirkonda mõjutavaid piiriüleseid probleeme, sealhulgas kõiki humanitaarkriiside poliitilisi ja julgeolekualaseid tagajärgi; |
| --- | --- |

j)

jälgida pingsalt Aafrika Sarve piirkonda mõjutavaid piiriüleseid probleeme, sealhulgas kõiki humanitaarkriiside poliitilisi ja julgeolekualaseid tagajärgi;

| k) | aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh ELi suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastast võitlust käsitlevad ELi suunised ning liidu poliitika, mis käsitleb naisi, rahu ja julgeolekut) rakendamisele Aafrika Sarve piirkonnas, sealhulgas jälgides sündmusi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi. |
| --- | --- |

k)

aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh ELi suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastast võitlust käsitlevad ELi suunised ning liidu poliitika, mis käsitleb naisi, rahu ja julgeolekut) rakendamisele Aafrika Sarve piirkonnas, sealhulgas jälgides sündmusi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi.

2.   Volituste täitmiseks teeb ELi eriesindaja muu hulgas järgmist:

| a) | vajaduse korral annab nõu ja esitab aruandeid liidu seisukohtade kindlaksmääramise kohta rahvusvahelistel foorumitel, et proaktiivselt edendada liidu terviklikku poliitilist lähenemisviisi Aafrika Sarve suhtes; |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral annab nõu ja esitab aruandeid liidu seisukohtade kindlaksmääramise kohta rahvusvahelistel foorumitel, et proaktiivselt edendada liidu terviklikku poliitilist lähenemisviisi Aafrika Sarve suhtes;

| b) | säilitab ülevaate kõigist liidu tegevustest ning teeb tihedat koostööd kõigi asjaomaste liidu delegatsioonidega; |
| --- | --- |

b)

säilitab ülevaate kõigist liidu tegevustest ning teeb tihedat koostööd kõigi asjaomaste liidu delegatsioonidega;

| c) | tagab kohaloleku Mogadishus. |
| --- | --- |

c)

tagab kohaloleku Mogadishus.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on ELi eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 on 4 900 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitika- ja julgeolekuküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva riigi või vastuvõtvate riikidega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab ELi eriesindaja otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaan; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaan;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb missiooni piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb missiooni piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

1.   ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

2.   ELi eriesindaja annab koordineeritult liidu delegatsioonidega piirkonnas aru parima viisi kohta, kuidas ellu viia liidu algatusi, näiteks liidu panus läbiviidavatesse reformidesse, sealhulgas seoses liidu asjaomaste arendusprojektide poliitiliste aspektidega.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja annab panuse liidu tegevuse ühtsusele, kooskõlale ja tõhususele ning aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid ja liikmesriikide tegevust kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse liidu delegatsioonide, komisjoni ning teiste kohapealsete ELi eriesindajate, eelkõige Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud ELi eriesindaja ja Aafrika Liidu juurde nimetatud ELi eriesindaja tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide ja liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab tihedas koostöös asjakohaste liidu delegatsioonidega EUNAVFOR Atalanta vägede juhatajale, EUTM Somalia missiooni ülemale ja EUCAP Nestori ülemale kohaliku tasandi poliitilisi juhtnööre. Vajaduse korral konsulteerivad ELi eriesindaja, ELi operatsiooniülemad ja tsiviiloperatsioonide ülem üksteisega.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd asjaomaste riikide ametivõimude, ÜRO, ALi, Valitsustevahelise Arenguameti (IGAD), muude riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega ning samuti piirkonna kodanikuühiskonnaga.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile 2012. aasta detsembri lõpuks eduaruande ja volituste lõppemisel põhjaliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 327, 9.12.2011, lk 62.

1

(2)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.

2

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/66 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/66

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/330/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega muudetakse otsust 2011/426/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. juulil 2011 vastu otsuse 2011/426/ÜVJP, (1) millega nimetati Peter SØRENSEN Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Bosnias ja Hertsegoviinas. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. juulil 2011 vastu otsuse 2011/426/ÜVJP, (1) millega nimetati Peter SØRENSEN Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Bosnias ja Hertsegoviinas. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2015.

| (2) | Otsusega 2011/426/ÜVJP nähti ELi eriesindajale ette lähtesumma ajavahemikuks 1. septembrist 2011 kuni 30. juunini 2012. Ajavahemikuks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 tuleks kehtestada uus lähtesumma. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2011/426/ÜVJP nähti ELi eriesindajale ette lähtesumma ajavahemikuks 1. septembrist 2011 kuni 30. juunini 2012. Ajavahemikuks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 tuleks kehtestada uus lähtesumma.

| (3) | Välisasjade nõukogu kinnitas oma 10. oktoobri 2011. aasta järeldustes veel kord oma pühendumust tugevdada oma toetust Bosniale ja Hertsegoviinale. ELi eriesindaja meeskonda tuleks vastavalt tugevdada, et ta käsutuses oleks selliseks toetuseks vajalik meeskond. |
| --- | --- |

(3)

Välisasjade nõukogu kinnitas oma 10. oktoobri 2011. aasta järeldustes veel kord oma pühendumust tugevdada oma toetust Bosniale ja Hertsegoviinale. ELi eriesindaja meeskonda tuleks vastavalt tugevdada, et ta käsutuses oleks selliseks toetuseks vajalik meeskond.

| (4) | Euroopa Liidu politseimissioon Bosnias ja Hertsegoviinas (EUPM) lõpetatakse 30. juunil 2012. ELi eriesindaja peaks seejärel üle võtma mõned EUPM ülesanded õigusriigi valdkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu politseimissioon Bosnias ja Hertsegoviinas (EUPM) lõpetatakse 30. juunil 2012. ELi eriesindaja peaks seejärel üle võtma mõned EUPM ülesanded õigusriigi valdkonnas.

| (5) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(5)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist.

| (6) | Otsust 2011/426/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2011/426/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/426/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 3 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | tagada liidu jõupingutuste elluviimine kõigi õigusriigi põhimõtte ja õiguskaitse valdkonda kuuluvate tegevuste ning julgeolekusektori reformi alal, edendada liidu üldist koordineerimist ja anda poliitilisi juhiseid liidu juhitud jõupingutusteks toetada politsei reformi, organiseeritud kuritegevuse ja piiriülese kuritegevuse vastast võitlust ning korruptsiooni tõkestamist ning sellega seoses edastada vajaduse korral kõrgele esindajale ja komisjonile hinnanguid ja nõuandeid;”; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 3 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

tagada liidu jõupingutuste elluviimine kõigi õigusriigi põhimõtte ja õiguskaitse valdkonda kuuluvate tegevuste ning julgeolekusektori reformi alal, edendada liidu üldist koordineerimist ja anda poliitilisi juhiseid liidu juhitud jõupingutusteks toetada politsei reformi, organiseeritud kuritegevuse ja piiriülese kuritegevuse vastast võitlust ning korruptsiooni tõkestamist ning sellega seoses edastada vajaduse korral kõrgele esindajale ja komisjonile hinnanguid ja nõuandeid;”;

| 2) | artikli 3 punkt f jäetakse välja; |
| --- | --- |

2)

artikli 3 punkt f jäetakse välja;

| 3) | artikli 5 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 on 5 250 000 eurot.”; |
| --- | --- |

3)

artikli 5 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 on 5 250 000 eurot.”;

| 4) | artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Julgeolek
  ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:






  a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette situatsiooniplaan ja missiooni evakueerimisplaan; |
| --- | --- | --- |

4)

artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette situatsiooniplaan ja missiooni evakueerimisplaan;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.” |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 188, 19.7.2011, lk 30.

1

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/68

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/331/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/168/ÜVJP, (1) millega nimetatakse Vygaudas UŠACKAS Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Afganistanis. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/168/ÜVJP, (1) millega nimetatakse Vygaudas UŠACKAS Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Afganistanis. ELi eriesindaja volitused lõpevad 30. juunil 2012.

| (2) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Vygaudas UŠACKASE volitusi ELi eriesindajana Afganistanis pikendatakse kuni 30. juunini 2013. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja esindab Euroopa Liitu ja edendab liidu poliitilisi eesmärke Afganistanis, tehes tihedat koostööd liikmesriikide esindajatega Afganistanis. Konkreetsemalt on eriesindaja ülesanded järgmised:

| a) | ELi-Afganistani ühisdeklaratsiooni rakendamise toetamine ning Afganistani ja Pakistani käsitleva ELi tegevuskava rakendamise juhtimine Afganistani puudutavates aspektides, tehes seejuures koostööd liikmesriikide esindajatega Afganistanis; |
| --- | --- |

a)

ELi-Afganistani ühisdeklaratsiooni rakendamise toetamine ning Afganistani ja Pakistani käsitleva ELi tegevuskava rakendamise juhtimine Afganistani puudutavates aspektides, tehes seejuures koostööd liikmesriikide esindajatega Afganistanis;

| b) | liidu ja Afganistani poliitilise dialoogi toetamine; |
| --- | --- |

b)

liidu ja Afganistani poliitilise dialoogi toetamine;

| c) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) poolt Afganistanis täidetava keskse rolli toetamine, pöörates erilist tähelepanu rahvusvahelise abi paremale kooskõlastamisele kaasa aitamisele, edendades seega Londoni, Kabuli ja Bonni konverentside kommünikeede ning samuti asjaomaste ÜRO resolutsioonide rakendamist. |
| --- | --- |

c)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) poolt Afganistanis täidetava keskse rolli toetamine, pöörates erilist tähelepanu rahvusvahelise abi paremale kooskõlastamisele kaasa aitamisele, edendades seega Londoni, Kabuli ja Bonni konverentside kommünikeede ning samuti asjaomaste ÜRO resolutsioonide rakendamist.

Artikkel 3

Volitused

Oma volituste täitmiseks teeb ELi eriesindaja tihedas koostöös liikmesriikide esindajatega Afganistanis järgmist:

| a) | edendab liidu seisukohti Afganistani poliitilise protsessi ja arengute suhtes; |
| --- | --- |

a)

edendab liidu seisukohti Afganistani poliitilise protsessi ja arengute suhtes;

| b) | peab tihedat kontakti asjaomaste Afganistani asutustega, eelkõige valitsuse, parlamendi ja kohalike asutustega, ning toetab nende arendamist. Kontakti tuleks pidada ka muude Afganistani poliitiliste rühmituste ja muude asjaomaste pooltega Afganistanis; |
| --- | --- |

b)

peab tihedat kontakti asjaomaste Afganistani asutustega, eelkõige valitsuse, parlamendi ja kohalike asutustega, ning toetab nende arendamist. Kontakti tuleks pidada ka muude Afganistani poliitiliste rühmituste ja muude asjaomaste pooltega Afganistanis;

| c) | hoiab tihedat kontakti asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike sidusrühmadega Afganistanis, nimelt ÜRO peasekretäri eriesindaja, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni kõrgema tsiviilesindaja ning muude oluliste partnerite ja organisatsioonidega; |
| --- | --- |

c)

hoiab tihedat kontakti asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike sidusrühmadega Afganistanis, nimelt ÜRO peasekretäri eriesindaja, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni kõrgema tsiviilesindaja ning muude oluliste partnerite ja organisatsioonidega;

| d) | annab teavet ELi-Afganistani ühisdeklaratsioonis, Afganistani ja Pakistani käsitlevas ELi tegevuskavas (seoses Afganistaniga) ning Kabuli, Bonni ja muudel asjaomastel rahvusvahelistel konverentsidel sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:






  — | tsiviilvõimete arendamine, eelkõige piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- | --- |

d)

annab teavet ELi-Afganistani ühisdeklaratsioonis, Afganistani ja Pakistani käsitlevas ELi tegevuskavas (seoses Afganistaniga) ning Kabuli, Bonni ja muudel asjaomastel rahvusvahelistel konverentsidel sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:

—

tsiviilvõimete arendamine, eelkõige piirkondlikul tasandil;

| — | hea valitsemistava ja õigusriigi toimimiseks vajalike institutsioonide, eelkõige sõltumatu kohtusüsteemi loomine; |
| --- | --- |

—

hea valitsemistava ja õigusriigi toimimiseks vajalike institutsioonide, eelkõige sõltumatu kohtusüsteemi loomine;

| — | valimisreformid; |
| --- | --- |

—

valimisreformid;

| — | julgeolekusektori reformid, sh kohtuasutuste, riikliku sõjaväe ja politseiteenistuse tugevdamine; |
| --- | --- |

—

julgeolekusektori reformid, sh kohtuasutuste, riikliku sõjaväe ja politseiteenistuse tugevdamine;

| — | majanduskasvu edendamine, eelkõige põllumajanduse ja maapiirkondade arendamise kaudu; |
| --- | --- |

—

majanduskasvu edendamine, eelkõige põllumajanduse ja maapiirkondade arendamise kaudu;

| — | rahvusvaheliste inimõiguste alaste kohustuste täitmine Afganistani poolt, sh vähemuste hulka kuuluvate inimeste ning laste ja naiste õiguste austamine; |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliste inimõiguste alaste kohustuste täitmine Afganistani poolt, sh vähemuste hulka kuuluvate inimeste ning laste ja naiste õiguste austamine;

| — | demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete austamine; |
| --- | --- |

—

demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete austamine;

| — | naiste avalikus halduses ja kodanikuühiskonnas osalemise edendamine; |
| --- | --- |

—

naiste avalikus halduses ja kodanikuühiskonnas osalemise edendamine;

| — | Afganistani rahvusvaheliste kohustuste, sh terrorismi, ebaseadusliku uimastikaubanduse ja inimkaubanduse ning relvade, massihävitusrelvade ja seotud materjalide leviku vastasele võitlusele pühendatud rahvusvahelise koostöö austamine; |
| --- | --- |

—

Afganistani rahvusvaheliste kohustuste, sh terrorismi, ebaseadusliku uimastikaubanduse ja inimkaubanduse ning relvade, massihävitusrelvade ja seotud materjalide leviku vastasele võitlusele pühendatud rahvusvahelise koostöö austamine;

| — | humanitaarabi andmise hõlbustamine ning pagulaste ja riigisiseste põgenike nõuetekohane tagasisaatmine ning |
| --- | --- |

—

humanitaarabi andmise hõlbustamine ning pagulaste ja riigisiseste põgenike nõuetekohane tagasisaatmine ning

| — | liidu kohaloleku ja tegevuste tugevdamine ja tõhustamine Afganistanis ning regulaarsete iga kuue kuu järel nõukogule esitatavate aruannete koostamine ELi tegevuskava kohta; |
| --- | --- |

—

liidu kohaloleku ja tegevuste tugevdamine ja tõhustamine Afganistanis ning regulaarsete iga kuue kuu järel nõukogule esitatavate aruannete koostamine ELi tegevuskava kohta;

| e) | osaleb aktiivselt kohalikel kooskõlastusfoorumitel, nagu ühine koordineerimis- ja järelevalveorgan, teavitades mitteosalevaid liikmesriike täielikult nendel tasanditel tehtud otsustest; |
| --- | --- |

e)

osaleb aktiivselt kohalikel kooskõlastusfoorumitel, nagu ühine koordineerimis- ja järelevalveorgan, teavitades mitteosalevaid liikmesriike täielikult nendel tasanditel tehtud otsustest;

| f) | annab nõu liidu osalemise kohta rahvusvahelistel konverentsidel ja nendel võetavate seisukohtade osas seoses Afganistaniga ning toetab piirkondliku koostöö edendamist; |
| --- | --- |

f)

annab nõu liidu osalemise kohta rahvusvahelistel konverentsidel ja nendel võetavate seisukohtade osas seoses Afganistaniga ning toetab piirkondliku koostöö edendamist;

| g) | aitab kaasa liidu inimõigustepoliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suuniste rakendamisele (eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate naiste ja laste osas), sealhulgas jälgides ja käsitledes sellekohaseid arenguid. |
| --- | --- |

g)

aitab kaasa liidu inimõigustepoliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suuniste rakendamisele (eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate naiste ja laste osas), sealhulgas jälgides ja käsitledes sellekohaseid arenguid.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juuli 2012 kuni 30. juuni 2013 on 6 380 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   ELi eriesindaja vastutab ELi eriesindaja volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata ja korrapäraselt meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Selliste lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas liikmesriik, asjaomane liidu institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata tööle ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, lähetanud liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja isikkoosseisu liikmete ülesannete läbiviimiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva osapoole või vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest (2).

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeolekuolukorrale ELi eriesindaja geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette ka situatsiooni plaan ja missiooni evakueerimisplaan; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette ka situatsiooni plaan ja missiooni evakueerimisplaan;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb Euroopa välisteenistuse poolt missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja esitab kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja panustab liidu meetme ühtsusesse, järjepidevusse ja tõhususse ning aitab tagada, et kõiki liidu instrumente ning liikmesriikide meetmeid rakendatakse järjepidevalt liidu poliitiliste eesmärkide täitmiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ja Kesk-Aasiasse nimetatud ELi eriesindaja ning Pakistanis asuva liidu delegatsiooni tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab Afganistanis läbiviidava ELi politseimissiooni (EUPOL AFGHANISTAN) juhile kohalikul tasandil poliitilisi suuniseid. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem konsulteerivad vajaduse korral üksteisega. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile 2012. aasta detsembri lõpus eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 75, 23.3.2010, lk 22.

1

(2)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.

2

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/71 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/71

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/332/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah), ning pikendatakse selle kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 25. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 25. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP (1).

| (2) | Nõukogu võttis 19. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/857/ÜVJP, (2) millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP ning pikendatakse selle kehtivust kuni 30. juunini 2012. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 19. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/857/ÜVJP, (2) millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP ning pikendatakse selle kehtivust kuni 30. juunini 2012.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas 4. mail 2012 pikendada EU BAM Rafah'i 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas 4. mail 2012 pikendada EU BAM Rafah'i 12 kuu võrra.

| (4) | EU BAM Rafah'i tuleks praeguste volituste alusel täiendavalt pikendada 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013. |
| --- | --- |

(4)

EU BAM Rafah'i tuleks praeguste volituste alusel täiendavalt pikendada 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013.

| (5) | Samuti on vaja kehtestada EU BAM Rafah'i tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013. |
| --- | --- |

(5)

Samuti on vaja kehtestada EU BAM Rafah'i tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013.

| (6) | EU BAM Rafah'i viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud Euroopa Liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(6)

EU BAM Rafah'i viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud Euroopa Liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühismeedet 2005/889/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „EU BAM Rafah'i tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 on 980 000 eurot.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EU BAM Rafah'i tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 on 980 000 eurot.”;

| 2) | artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesolev ühismeede kaotab kehtivuse 30. juunil 2013.” |
| --- | --- |

2)

artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolev ühismeede kaotab kehtivuse 30. juunil 2013.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2012.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 327, 14.12.2005, lk 28.

1

(2)  ELT L 338, 21.12.2011, lk 52.

2

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/72

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/333/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega ajakohastatakse loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4 ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/872/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (1).

| (2) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/872/ÜVJP (millega ajakohastatakse loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4) (2). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/872/ÜVJP (millega ajakohastatakse loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4) (2).

| (3) | Ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõike 6 kohaselt on vajalik täies ulatuses läbi vaadata loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse otsust 2011/872/ÜVJP. |
| --- | --- |

(3)

Ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõike 6 kohaselt on vajalik täies ulatuses läbi vaadata loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse otsust 2011/872/ÜVJP.

| (4) | Käesolevas otsuses on kajastatud nende isikute, rühmituste ja üksuste (kelle suhtes kohaldatakse nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4) loetelu suhtes nõukogu poolt teostatud läbivaatamise tulemusi. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses on kajastatud nende isikute, rühmituste ja üksuste (kelle suhtes kohaldatakse nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4) loetelu suhtes nõukogu poolt teostatud läbivaatamise tulemusi.

| (5) | Nõukogu on jõudnud järeldusele, et isikud, rühmitused ja üksused, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse selle ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata nimetatud ühises seisukohas sätestatud eripiirangute kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu on jõudnud järeldusele, et isikud, rühmitused ja üksused, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse selle ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata nimetatud ühises seisukohas sätestatud eripiirangute kohaldamist.

| (6) | Loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, tuleks vastavalt ajakohastada ning otsus 2011/872/ÜVJP tuleks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(6)

Loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, tuleks vastavalt ajakohastada ning otsus 2011/872/ÜVJP tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas on esitatud loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4.

Artikkel 2

Otsus 2011/872/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93.

1

(2)  ELT L 343, 23.12.2011, lk 54.

2

---

LISA

Artiklis 1 osutatud loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest

1.   Isikud

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (teise nimega Mustafa Abdullahi), sündinud 11. augustil 1960 Iraanis. Passi nr: D9004878 |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (teise nimega Mustafa Abdullahi), sündinud 11. augustil 1960 Iraanis. Passi nr: D9004878

| 2. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 3. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

3.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 4. | ARBABSIAR Manssor (teise nimega Mansour Arbabsiar), sündinud 6. või 15 märtsil 1955 Iraanis. Iraani ja USA kodanik. Passi nr: C2002515 (Iraan); Passi nr: 477845448 (USA). Isikutunnistuse nr: 07442833, aegumistähtaeg 15 märts 2016 (USA juhiluba) |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR Manssor (teise nimega Mansour Arbabsiar), sündinud 6. või 15 märtsil 1955 Iraanis. Iraani ja USA kodanik. Passi nr: C2002515 (Iraan); Passi nr: 477845448 (USA). Isikutunnistuse nr: 07442833, aegumistähtaeg 15 märts 2016 (USA juhiluba)

| 5. | BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR, teise nimega SOBIAR, teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad) – Hofstadgroep’i liige |
| --- | --- |

5.

BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR, teise nimega SOBIAR, teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad) – Hofstadgroep’i liige

| 6. | FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

6.

FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 7. | IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, Ahmed, teise nimega SA-ID, teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

7.

IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, Ahmed, teise nimega SA-ID, teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 8. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem, teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah, teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith, teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555 |
| --- | --- |

8.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem, teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah, teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith, teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555

| 9. | SHAHLAI Abdul Reza (teise nimega Abdol Reza Shala'i, teise nimega Abd-al Reza Shalai, teise nimega Abdorreza Shahlai, teise nimega Abdolreza Shahla'i, teise nimega Abdul-Reza Shahlaee, teise nimega Hajj Yusef, teise nimega Haji Yusif, teise nimega Hajji Yasir, teise nimega Hajji Yusif, teise nimega Yusuf Abu-al-Karkh), sündinud u. 1957 Iraanis. Aadressid: 1) Kermanshah, Iraan, 2) Mehrani sõjaväebaas, Ilami provints, Iraan |
| --- | --- |

9.

SHAHLAI Abdul Reza (teise nimega Abdol Reza Shala'i, teise nimega Abd-al Reza Shalai, teise nimega Abdorreza Shahlai, teise nimega Abdolreza Shahla'i, teise nimega Abdul-Reza Shahlaee, teise nimega Hajj Yusef, teise nimega Haji Yusif, teise nimega Hajji Yasir, teise nimega Hajji Yusif, teise nimega Yusuf Abu-al-Karkh), sündinud u. 1957 Iraanis. Aadressid: 1) Kermanshah, Iraan, 2) Mehrani sõjaväebaas, Ilami provints, Iraan

| 10. | SHAKURI Ali Gholam, sündinud u. 1965 Teheranis, Iraanis |
| --- | --- |

10.

SHAKURI Ali Gholam, sündinud u. 1965 Teheranis, Iraanis

| 11. | SOLEIMANI Qasem (teise nimega Ghasem Soleymani, teise nimega Qasmi Sulayman, teise nimega Qasem Soleymani, teise nimega Qasem Solaimani, teise nimega Qasem Salimani, teise nimega Qasem Solemani, teise nimega Qasem Sulaimani, teise nimega Qasem Sulemani), sündinud 11 märtsil 1957 Iraanis. Iraani kodanik. Passi nr: 008827 (Iraani diplomaatiline pass), välja antud 1999. Ametinimetus: kindralmajor |
| --- | --- |

11.

SOLEIMANI Qasem (teise nimega Ghasem Soleymani, teise nimega Qasmi Sulayman, teise nimega Qasem Soleymani, teise nimega Qasem Solaimani, teise nimega Qasem Salimani, teise nimega Qasem Solemani, teise nimega Qasem Sulaimani, teise nimega Qasem Sulemani), sündinud 11 märtsil 1957 Iraanis. Iraani kodanik. Passi nr: 008827 (Iraani diplomaatiline pass), välja antud 1999. Ametinimetus: kindralmajor

| 12. | WALTERS, Jason Theodore James (teise nimega Abdullah, teise nimega David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NE8146378 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

12.

WALTERS, Jason Theodore James (teise nimega Abdullah, teise nimega David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NE8146378 – Hofstadgroep'i liige

2.   Rühmitused ja üksused

| 1. | Abu Nidal Organisation – ANO (teise nimega Fatah Revolutionary Council / Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu, teise nimega Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsiooniline Brigaad, teise nimega Black September / Must september, teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation – ANO (teise nimega Fatah Revolutionary Council / Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu, teise nimega Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsiooniline Brigaad, teise nimega Black September / Must september, teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon)

| 2. | Al-Aqsa Martyr's Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyr's Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja Al-Hijra

| 5. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

5.

Babbar Khalsa

| 6. | Filipiinide Kommunistlik Partei, sealhulgas New People's Army – NPA / Uus Rahvaarmee, Filipiinid |
| --- | --- |

6.

Filipiinide Kommunistlik Partei, sealhulgas New People's Army – NPA / Uus Rahvaarmee, Filipiinid

| 7. | Gama'a al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group / islami rühmitus – IG) |
| --- | --- |

7.

Gama'a al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group / islami rühmitus – IG)

| 8. | İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi – IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front / Suur Islami Idavõitlejate Rinne) |
| --- | --- |

8.

İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi – IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front / Suur Islami Idavõitlejate Rinne)

| 9. | Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem) |
| --- | --- |

9.

Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem)

| 10. | Hizbul Mujahideen – HM |
| --- | --- |

10.

Hizbul Mujahideen – HM

| 11. | Hofstadgroep |
| --- | --- |

11.

Hofstadgroep

| 12. | Holy Land Foundation for Relief and Development / Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus |
| --- | --- |

12.

Holy Land Foundation for Relief and Development / Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus

| 13. | International Sikh Youth Federation – ISYF / Rahvusvaheline sikhi noorteliit |
| --- | --- |

13.

International Sikh Youth Federation – ISYF / Rahvusvaheline sikhi noorteliit

| 14. | Khalistan Zindabad Force – KZF |
| --- | --- |

14.

Khalistan Zindabad Force – KZF

| 15. | Kurdistan Workers' Party – PKK / Kurdistani Töölispartei, (teise nimega KADEK, teise nimega KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

15.

Kurdistan Workers' Party – PKK / Kurdistani Töölispartei, (teise nimega KADEK, teise nimega KONGRA-GEL)

| 16. | Liberation Tigers of Tamil Eelam – LTTE / Tamili Eelami Vabastustiigrid |
| --- | --- |

16.

Liberation Tigers of Tamil Eelam – LTTE / Tamili Eelami Vabastustiigrid

| 17. | Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army / Rahvuslik Vabastusarmee) |
| --- | --- |

17.

Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army / Rahvuslik Vabastusarmee)

| 18. | Palestinian Islamic Jihad – PIJ / Palestiina Islami Džihaad |
| --- | --- |

18.

Palestinian Islamic Jihad – PIJ / Palestiina Islami Džihaad

| 19. | Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP / Palestiina Vabastamise Rahvarinne |
| --- | --- |

19.

Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP / Palestiina Vabastamise Rahvarinne

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command)

| 21. | Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia – FARC (Revolutionary Armed Forces of Colombia / Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud) |
| --- | --- |

21.

Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia – FARC (Revolutionary Armed Forces of Colombia / Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud)

| 22. | Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi – DHKP/C (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed), teise nimega Dev Sol) (Revolutionary People's Liberation Army / Front / Party / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei) |
| --- | --- |

22.

Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi – DHKP/C (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed), teise nimega Dev Sol) (Revolutionary People's Liberation Army / Front / Party / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei)

| 23. | Sendero Luminoso – SL (Shining Path / Särav Tee) |
| --- | --- |

23.

Sendero Luminoso – SL (Shining Path / Särav Tee)

| 24. | Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland, teise nimega Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland, teise nimega Al Aqsa Nederland)

| 25. | Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, teise nimega Kurdistan Freedom Hawks / Kurdistani Vabastuspistrikud) |
| --- | --- |

25.

Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, teise nimega Kurdistan Freedom Hawks / Kurdistani Vabastuspistrikud)

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/75

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS 2012/334/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega rakendatakse otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 1. augusti 2011. aasta otsust 2011/486/ÜVJP (milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis), (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu otsuse 2011/486/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu otsuse 2011/486/ÜVJP.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punkti 30 kohaselt loodud komitee muutis 18. märtsil 2012 loetelu isikutest, rühmitustest, ettevõtjatest ja üksustest, kelle suhtes kehtivad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punkti 30 kohaselt loodud komitee muutis 18. märtsil 2012 loetelu isikutest, rühmitustest, ettevõtjatest ja üksustest, kelle suhtes kehtivad piiravad meetmed.

| (3) | Otsuse 2011/486/ÜVJP lisa tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2011/486/ÜVJP lisa tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse otsuse 2011/486/ÜVJP lisa vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 199, 2.8.2011, lk 57.

1

---

LISA

Otsuse 2011/486/ÜVJP lisas esitatud kanded allpool nimetatud isikute kohta asendatakse järgmiste kannetega:

A.   Talibaniga seotud isikud

| 1. | Shams Ur-Rahman Abdul Zahir (teiste nimedega a) Shamsurrahman, b) Shams-u-Rahman, c) Shamsurrahman Abdurahman, d) Shams ur-Rahman Sher Alam)

  Tiitel: a) mulla, b) maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal põllumajandusministri asetäitja. Sünniaeg: 1969. Sünnikoht: Waka Uzbini küla, Sarobi ringkond, Kabuli provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Riiklik isikukood: a) 2132370 (Afganistani isikutunnistus (tazkira)); b) 812673 (Afganistani isikutunnistus (tazkira)). Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) seotud uimastikaubandusega; c) kuulub Ghilzai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  2007. aasta juunis oli Shams ur-Rahman Sher Alam Kabuli provintsi eest vastutav Talibani liige. Tema ülesanne oli juhtida Talibani sõjalisi operatsioone Kabulis ja selle ümbruses ning ta on olnud seotud mitme rünnakuga. |
| --- | --- |

1.

Shams Ur-Rahman Abdul Zahir (teiste nimedega a) Shamsurrahman, b) Shams-u-Rahman, c) Shamsurrahman Abdurahman, d) Shams ur-Rahman Sher Alam)

Tiitel: a) mulla, b) maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal põllumajandusministri asetäitja. Sünniaeg: 1969. Sünnikoht: Waka Uzbini küla, Sarobi ringkond, Kabuli provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Riiklik isikukood: a) 2132370 (Afganistani isikutunnistus (tazkira)); b) 812673 (Afganistani isikutunnistus (tazkira)). Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) seotud uimastikaubandusega; c) kuulub Ghilzai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

2007. aasta juunis oli Shams ur-Rahman Sher Alam Kabuli provintsi eest vastutav Talibani liige. Tema ülesanne oli juhtida Talibani sõjalisi operatsioone Kabulis ja selle ümbruses ning ta on olnud seotud mitme rünnakuga.

| 2. | Ubaidullah Akhund Yar Mohammed Akhund (teiste nimedega a) Obaidullah Akhund, b) Obaid Ullah Akhund)

  Tiitel: a) mulla, b) hadži, c) maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal kaitseminister. Sünniaeg: a) ligikaudu 1968, b) 1969. Sünnikoht: a) Sangisari küla, Panjwai ringkond, Kandahari provints, Afganistan; b) Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan; c) Nalghami piirkond, Zheray ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Ta oli üks mulla Mohammed Omari asetäitjatest; b) oli Talibani ülemnõukogu liige, vastutav sõjaliste operatsioonide eest; c) 2007. aastal vahistati ja viibis Pakistanis vahi all; d) teadaolevalt suri 2010. aasta märtsis; e) abielu kaudu seotud Saleh Mohammad Kakar Akhtar Muhammadiga; e) kuulus Alokozai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  Ubaidullah Akhund oli Mohammed Omari asetäitja ning sõjaliste operatsioonide eest vastutav Talibani juhtkonna liige. |
| --- | --- |

2.

Ubaidullah Akhund Yar Mohammed Akhund (teiste nimedega a) Obaidullah Akhund, b) Obaid Ullah Akhund)

Tiitel: a) mulla, b) hadži, c) maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal kaitseminister. Sünniaeg: a) ligikaudu 1968, b) 1969. Sünnikoht: a) Sangisari küla, Panjwai ringkond, Kandahari provints, Afganistan; b) Arghandabi ringkond, Kandahari provints, Afganistan; c) Nalghami piirkond, Zheray ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Ta oli üks mulla Mohammed Omari asetäitjatest; b) oli Talibani ülemnõukogu liige, vastutav sõjaliste operatsioonide eest; c) 2007. aastal vahistati ja viibis Pakistanis vahi all; d) teadaolevalt suri 2010. aasta märtsis; e) abielu kaudu seotud Saleh Mohammad Kakar Akhtar Muhammadiga; e) kuulus Alokozai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001.

Ubaidullah Akhund oli Mohammed Omari asetäitja ning sõjaliste operatsioonide eest vastutav Talibani juhtkonna liige.

| 3. | Mohammad Jawad Waziri


  Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal välisministeeriumi ÜRO osakond. Sünniaeg: ligikaudu 1960. Sünnikoht: a) Jaghatu ringkond, Maidan Wardaki provints, Afganistan; b) Sharana ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) kuulub Waziri hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001. |
| --- | --- |

3.

Mohammad Jawad Waziri

Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal välisministeeriumi ÜRO osakond. Sünniaeg: ligikaudu 1960. Sünnikoht: a) Jaghatu ringkond, Maidan Wardaki provints, Afganistan; b) Sharana ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; b) kuulub Waziri hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

| 4. | Nazir Mohammad Abdul Basir (teise nimega Nazar Mohammad)

  Tiitel: a) maulavi, b) Sar Muallim. Loetellu kandmise põhjused: a) Kunduzi linnapea; b) Talibani režiimi ajal Kunduzi provintsi (Afganistan) kuberneri kohusetäitja. Sünniaeg: 1954. Sünnikoht: Malaghi küla, Kunduzi ringkond, Kunduzi provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: teadaolevalt suri 9. novembril 2008. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001. |
| --- | --- |

4.

Nazir Mohammad Abdul Basir (teise nimega Nazar Mohammad)

Tiitel: a) maulavi, b) Sar Muallim. Loetellu kandmise põhjused: a) Kunduzi linnapea; b) Talibani režiimi ajal Kunduzi provintsi (Afganistan) kuberneri kohusetäitja. Sünniaeg: 1954. Sünnikoht: Malaghi küla, Kunduzi ringkond, Kunduzi provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: teadaolevalt suri 9. novembril 2008. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

| 5. | Abdulhai Salek


  Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Uruzgani provintsi kuberner. Sünniaeg: ligikaudu 1965. Sünnikoht: Awlyataki küla, Gardan Masjidi piirkond, Chaki Wardaki ringkond, Maidan Wardaki provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) teadaolevalt suri Põhja-Afganistanis 1999. aastal; b) kuulus Wardaki hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001. |
| --- | --- |

5.

Abdulhai Salek

Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Uruzgani provintsi kuberner. Sünniaeg: ligikaudu 1965. Sünnikoht: Awlyataki küla, Gardan Masjidi piirkond, Chaki Wardaki ringkond, Maidan Wardaki provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) teadaolevalt suri Põhja-Afganistanis 1999. aastal; b) kuulus Wardaki hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

| 6. | Abdul Latif Mansur (teiste nimedega a) Abdul Latif Mansoor, b) Wali Mohammad)

  Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal põllumajandusminister. Sünniaeg: ligikaudu 1968. Sünnikoht: a) Zurmati ringkond, Paktia provints, Afganistan; b) Garda Saray ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani Miram Shah’ šuura liige alates 2007. aasta maist; b) 2009. aastal Talibani ülemnõukogu liige ja nõukogu poliitikakomisjoni juht; c) alates 2010. aastast Talibani sõjaväeülem Ida-Afganistanis; d) alates 2009. aasta lõpust Afganistanis Nangarhari provintsi eest vastutav Talibani liige; e) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; f) kuulub Sahaki (Ghilzai) hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:31.1.2001.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  Abdul Latif Mansur oli 2007. aasta mais Talibani Miram Shah' nõukogu liige. Ta oli 2009. aastal Talibani varikuberner Nangarhari provintsis, Afganistanis, ning juhtis 2009. aasta keskel Talibani poliitikakomisjoni. 2010. aasta mais oli Abdul Latif Mansur Talibani kõrgema astme ülem Afganistani idaosas. |
| --- | --- |

6.

Abdul Latif Mansur (teiste nimedega a) Abdul Latif Mansoor, b) Wali Mohammad)

Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal põllumajandusminister. Sünniaeg: ligikaudu 1968. Sünnikoht: a) Zurmati ringkond, Paktia provints, Afganistan; b) Garda Saray ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani Miram Shah’ šuura liige alates 2007. aasta maist; b) 2009. aastal Talibani ülemnõukogu liige ja nõukogu poliitikakomisjoni juht; c) alates 2010. aastast Talibani sõjaväeülem Ida-Afganistanis; d) alates 2009. aasta lõpust Afganistanis Nangarhari provintsi eest vastutav Talibani liige; e) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; f) kuulub Sahaki (Ghilzai) hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:31.1.2001.

Abdul Latif Mansur oli 2007. aasta mais Talibani Miram Shah' nõukogu liige. Ta oli 2009. aastal Talibani varikuberner Nangarhari provintsis, Afganistanis, ning juhtis 2009. aasta keskel Talibani poliitikakomisjoni. 2010. aasta mais oli Abdul Latif Mansur Talibani kõrgema astme ülem Afganistani idaosas.

| 7. | Allah Dad Tayeb Wali Muhammad (teiste nimedega a) Allah Dad Tayyab, b) Allah Dad Tabeeb)

  Tiitel: a) mulla, b) hadži. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal sideministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1963. Sünnikoht: a) Ghoraki ringkond, Kandahari provints, Afganistan; b) Neshi ringkond, Uruzgani provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: kuulub Popalzai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001. |
| --- | --- |

7.

Allah Dad Tayeb Wali Muhammad (teiste nimedega a) Allah Dad Tayyab, b) Allah Dad Tabeeb)

Tiitel: a) mulla, b) hadži. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal sideministri asetäitja. Sünniaeg: ligikaudu 1963. Sünnikoht: a) Ghoraki ringkond, Kandahari provints, Afganistan; b) Neshi ringkond, Uruzgani provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: kuulub Popalzai hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001.

| 8. | Zabihullah Hamidi (teise nimega Taj Mir)

  Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal kõrghariduse aseminister. Sünniaeg: 1958-1959. Sünnikoht: Payeen Baghi küla, Kahmardi ringkond, Bamyani provints, Afganistan. Aadress:Dashti Shor area, Mazari Sharif, Balkhi provints, Afghanistan. Kodakondsus: Afganistani. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001. |
| --- | --- |

8.

Zabihullah Hamidi (teise nimega Taj Mir)

Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal kõrghariduse aseminister. Sünniaeg: 1958-1959. Sünnikoht: Payeen Baghi küla, Kahmardi ringkond, Bamyani provints, Afganistan. Aadress:Dashti Shor area, Mazari Sharif, Balkhi provints, Afghanistan. Kodakondsus: Afganistani. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

| 9. | Mohammad Yaqoub.

  Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Bakhtari infoagentuuri BIA juhataja. Sünniaeg: ligikaudu 1966. Sünnikoht: a) Shahjoi ringkond, Zabuli provints, Afganistan, b) Janda ringkond, Ghazni provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani kultuurikomisjoni liige; b) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; c) kuulub Kharoti hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  2009. aastal oli Mohammad Yaqoub juhtiv Talibani liige Paktika provintsi Yousef Kheli ringkonnas. |
| --- | --- |

9.

Mohammad Yaqoub.

Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Bakhtari infoagentuuri BIA juhataja. Sünniaeg: ligikaudu 1966. Sünnikoht: a) Shahjoi ringkond, Zabuli provints, Afganistan, b) Janda ringkond, Ghazni provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani kultuurikomisjoni liige; b) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; c) kuulub Kharoti hõimu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

2009. aastal oli Mohammad Yaqoub juhtiv Talibani liige Paktika provintsi Yousef Kheli ringkonnas.

| 10. | Mohammad Shafiq Ahmadi.


  Tiitel: mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Samangani provintsi kuberner. Sünniaeg: 1956–1957. Sünnikoht: Tirin Koti ringkond, Uruzgani provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001. |
| --- | --- |

10.

Mohammad Shafiq Ahmadi.

Tiitel: mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Samangani provintsi kuberner. Sünniaeg: 1956–1957. Sünnikoht: Tirin Koti ringkond, Uruzgani provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:23.2.2001.

| 11. | Ahmad Jan Akhundzada Shukoor Akhundzada (teiste nimedega a) Ahmad Jan Akhunzada, b) Ahmad Jan Akhund Zada)

  Tiitel: a) maulavi; b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Zaboli ja Uruzgani provintside (Afganistan) kuberner. Sünniaeg: 1966–1967. Sünnikoht: a) Lablani küla, Dehrawoodi ringkond, Uruzgani provints, Afganistan, b) Zurmati ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) 2007. aasta alguses Uruzgani provintsi eest vastutav Talibani liige; b) mulla Mohammed Omari õemees; c) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  Ahmad Jan Akhundzada Shukoor Akhundzada oli 2007. aasta algusest Afganistani Uruzgani provintsi eest vastutav Talibani liige. |
| --- | --- |

11.

Ahmad Jan Akhundzada Shukoor Akhundzada (teiste nimedega a) Ahmad Jan Akhunzada, b) Ahmad Jan Akhund Zada)

Tiitel: a) maulavi; b) mulla. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal Zaboli ja Uruzgani provintside (Afganistan) kuberner. Sünniaeg: 1966–1967. Sünnikoht: a) Lablani küla, Dehrawoodi ringkond, Uruzgani provints, Afganistan, b) Zurmati ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) 2007. aasta alguses Uruzgani provintsi eest vastutav Talibani liige; b) mulla Mohammed Omari õemees; c) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:25.1.2001.

Ahmad Jan Akhundzada Shukoor Akhundzada oli 2007. aasta algusest Afganistani Uruzgani provintsi eest vastutav Talibani liige.

| 12. | Khalil Ahmed Haqqani (teiste nimedega: a) Khalil Al-Rahman Haqqani; b) Khalil ur Rahman Haqqani; c) Khaleel Haqqani)

  Tiitel: hadži. Aadress: a) Peshawar, Pakistan; b) Dergey Manday medrese naabruskond, Dergey Manday küla Miram Shah’ lähedal, Põhja-Waziristani piirkond, Föderaalselt Hallatavad Hõimualad, Pakistan, c) Kayla küla Miram Shah’ lähedal, Põhja-Waziristani piirkond, Föderaalselt Hallatavad Hõimualad, Pakistan; d) Sarana Zadrani küla, Paktia provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1.1.1966, b) vahemikus 1958–1964. Sünnikoht: a) Sarana küla, Garda Saray ala, Waza Zadrani ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) on üks Haqqani võrgustiku juhtivaid liikmeid, selle võrgustiku baas asub Põhja-Waziristanis, Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel Pakistanis; b) varem viibinud ja hankinud rahalisi vahendeid Dubais, Araabia Ühendemiraatides; c) Jalaluddin Haqqani vend ja Sirajuddin Jallaloudine Haqqani onu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:9.2.2011.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest: | Khalil Ahmed Haqqani on Haqqani võrgustiku juhtiv liige; kõnealune võrgustik on Talibaniga seotud võitlejate rühmitus, mis tegutseb Põhja-Waziristani piirkonnas Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel, Pakistanis. Afganistanis mässulise tegevuse eesliinil oleva Haqqani võrgustiku asutas Khalil Haqqani vend Jalaluddin Haqqani (TI.H.40.01), kes liitus mulla Mohammed Omari Talibani režiimiga 1990. aastate keskel. |
| --- | --- | --- |

12.

Khalil Ahmed Haqqani (teiste nimedega: a) Khalil Al-Rahman Haqqani; b) Khalil ur Rahman Haqqani; c) Khaleel Haqqani)

Tiitel: hadži. Aadress: a) Peshawar, Pakistan; b) Dergey Manday medrese naabruskond, Dergey Manday küla Miram Shah’ lähedal, Põhja-Waziristani piirkond, Föderaalselt Hallatavad Hõimualad, Pakistan, c) Kayla küla Miram Shah’ lähedal, Põhja-Waziristani piirkond, Föderaalselt Hallatavad Hõimualad, Pakistan; d) Sarana Zadrani küla, Paktia provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1.1.1966, b) vahemikus 1958–1964. Sünnikoht: a) Sarana küla, Garda Saray ala, Waza Zadrani ringkond, Paktia provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) on üks Haqqani võrgustiku juhtivaid liikmeid, selle võrgustiku baas asub Põhja-Waziristanis, Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel Pakistanis; b) varem viibinud ja hankinud rahalisi vahendeid Dubais, Araabia Ühendemiraatides; c) Jalaluddin Haqqani vend ja Sirajuddin Jallaloudine Haqqani onu. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:9.2.2011.

Khalil Ahmed Haqqani on Haqqani võrgustiku juhtiv liige; kõnealune võrgustik on Talibaniga seotud võitlejate rühmitus, mis tegutseb Põhja-Waziristani piirkonnas Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel, Pakistanis. Afganistanis mässulise tegevuse eesliinil oleva Haqqani võrgustiku asutas Khalil Haqqani vend Jalaluddin Haqqani (TI.H.40.01), kes liitus mulla Mohammed Omari Talibani režiimiga 1990. aastate keskel.

| | Khalil Haqqani tegeleb Talibani ja Haqqani võrgustiku nimel rahaliste vahendite hankimisega, viibides sageli välisreisidel, et kohtuda rahaliste toetajatega. Alates 2009. aasta septembrist on Khalil Haqqani viibinud Pärsia lahe riikides, hankides vahendeid sealt ning teistelt Lõuna- ja Ida-Aasias asuvatelt allikatelt. |
| --- | --- |

Khalil Haqqani tegeleb Talibani ja Haqqani võrgustiku nimel rahaliste vahendite hankimisega, viibides sageli välisreisidel, et kohtuda rahaliste toetajatega. Alates 2009. aasta septembrist on Khalil Haqqani viibinud Pärsia lahe riikides, hankides vahendeid sealt ning teistelt Lõuna- ja Ida-Aasias asuvatelt allikatelt.

| | Khalil Haqqani toetab ka Talibani ja Afganistanis tegutsevat Haqqani võrgustikku. 2010. aasta algusest on Khalil Haqqani eraldanud vahendeid Talibani rakkudele Afganistani Logari provintsis. 2009. aastal eraldas Khalil Haqqani vahendeid ligikaudu 160 võitlejale Afganistani Logari provintsis ja juhtis neid; ta oli üks mitmest isikust, kes vastutas Talibani ja Haqqani võrgustiku poolt kinnivõetud vaenlaste vangide kinnipidamise eest. Khalil Haqqani on täitnud oma vennapoja Sirajuddin Haqqani käske Talibani operatsioonidel. |
| --- | --- |

Khalil Haqqani toetab ka Talibani ja Afganistanis tegutsevat Haqqani võrgustikku. 2010. aasta algusest on Khalil Haqqani eraldanud vahendeid Talibani rakkudele Afganistani Logari provintsis. 2009. aastal eraldas Khalil Haqqani vahendeid ligikaudu 160 võitlejale Afganistani Logari provintsis ja juhtis neid; ta oli üks mitmest isikust, kes vastutas Talibani ja Haqqani võrgustiku poolt kinnivõetud vaenlaste vangide kinnipidamise eest. Khalil Haqqani on täitnud oma vennapoja Sirajuddin Haqqani käske Talibani operatsioonidel.

| | Khalil Haqqani on tegutsenud ka Al-Qaida nimel ning teda on seotud Al-Qaida sõjaliste operatsioonidega. 2002. aastal saatis Khalil Haqqani mehi Afganistani Paktia provintsi Al-Qaida elementide tugevdamiseks. |
| --- | --- |

Khalil Haqqani on tegutsenud ka Al-Qaida nimel ning teda on seotud Al-Qaida sõjaliste operatsioonidega. 2002. aastal saatis Khalil Haqqani mehi Afganistani Paktia provintsi Al-Qaida elementide tugevdamiseks.

| 13. | Badruddin Haqqani (teise nimega Atiqullah)

  Aadress: Miram Shah, Pakistan. Sünniaeg: ligikaudu 1975–1979. Sünnikoht: Miramshah, Põhja-Waziristan, Pakistan. Muu teave: a) Haqqani võrgustiku operatiivülem ja Talibani šuura liige Miram Shah’s, b) on aidanud juhtida rünnakuid Afganistani kaguosas asuvate sihtmärkide vastu, c) Jalaluddin Haqqani poeg, Sirajuddin Jallaloudine Haqqani ja Nasiruddin Haqqani vend ning Khalil Ahmed Haqqani vennapoeg. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:11.5.2011.
  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest: | Badruddin Haqqani on Haqqani võrgustiku operatiivülem; kõnealune võrgustik on Talibaniga seotud võitlejate rühmitus, mis baseerub Põhja-Waziristani piirkonnas Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel, Pakistanis. Haqqani võrgustik on olnud Afganistanis mässulise tegevuse eesrinnas ning vastutab paljude oluliste rünnakute eest. Haqqani võrgustiku juhtkond koosneb selle asutaja Jalaluddin Haqqani kolmest vanemast pojast, kes liitusid mulla Mohammed Omari Talibani režiimiga 1990. aastate keskel. Badruddin on Jalaluddini poeg ning Nasiruddin Haqqani ja Sirajuddin Haqqani vend ning Khalil Ahmed Haqqani vennapoeg. |
| --- | --- | --- |

13.

Badruddin Haqqani (teise nimega Atiqullah)

Aadress: Miram Shah, Pakistan. Sünniaeg: ligikaudu 1975–1979. Sünnikoht: Miramshah, Põhja-Waziristan, Pakistan. Muu teave: a) Haqqani võrgustiku operatiivülem ja Talibani šuura liige Miram Shah’s, b) on aidanud juhtida rünnakuid Afganistani kaguosas asuvate sihtmärkide vastu, c) Jalaluddin Haqqani poeg, Sirajuddin Jallaloudine Haqqani ja Nasiruddin Haqqani vend ning Khalil Ahmed Haqqani vennapoeg. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:11.5.2011.

Badruddin Haqqani on Haqqani võrgustiku operatiivülem; kõnealune võrgustik on Talibaniga seotud võitlejate rühmitus, mis baseerub Põhja-Waziristani piirkonnas Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel, Pakistanis. Haqqani võrgustik on olnud Afganistanis mässulise tegevuse eesrinnas ning vastutab paljude oluliste rünnakute eest. Haqqani võrgustiku juhtkond koosneb selle asutaja Jalaluddin Haqqani kolmest vanemast pojast, kes liitusid mulla Mohammed Omari Talibani režiimiga 1990. aastate keskel. Badruddin on Jalaluddini poeg ning Nasiruddin Haqqani ja Sirajuddin Haqqani vend ning Khalil Ahmed Haqqani vennapoeg.

| | Badruddin aitab juhtida Talibaniga seotud mässuliste ja välismaa võitlejate rünnakuid Afganistani kaguosas asuvate sihtmärkide vastu. Badruddin on Talibani Miram Shah’ šuura liige, mis kontrollib Haqqani võrgustiku tegevust. |
| --- | --- |

Badruddin aitab juhtida Talibaniga seotud mässuliste ja välismaa võitlejate rünnakuid Afganistani kaguosas asuvate sihtmärkide vastu. Badruddin on Talibani Miram Shah’ šuura liige, mis kontrollib Haqqani võrgustiku tegevust.

| | Badruddin korraldab arvatavasti ka Haqqani võrgustiku inimrööve. Ta vastutab paljude afgaanide ja välisriikide kodanike röövimise eest Afganistani ja Pakistani piirialal. |
| --- | --- |

Badruddin korraldab arvatavasti ka Haqqani võrgustiku inimrööve. Ta vastutab paljude afgaanide ja välisriikide kodanike röövimise eest Afganistani ja Pakistani piirialal.

| 14. | Malik Noorzai (teise nimega: a) Hajji Malik Noorzai, b) Hajji Malak Noorzai, c) Haji Malek Noorzai, d) Haji Maluk, e) Haji Aminullah

  Tiitel: hadži. Aadress: a)Boghra Road, Miralzei küla, Chaman, Baluchistani provints, Pakistan; b)Kalay Rangin, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, AfganistanSünniaeg: a) 1957, b) 1960. Sünnikoht: Chamani piirilinn, Pakistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani rahastaja; b) omab ettevõtteid Jaapanis ning külastab sageli Dubaid Araabia Ühendemiraatides ja Jaapanit; c) alates 2009. aastast on hõlbustanud Talibani tegevust, sealhulgas värbamise ja logistilise toe andmise kaudu; d) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; e) kuulub Noorzai hõimu; f) Faizullah Khan Noorzai vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:04.10.2011.

  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:
  Malik Noorzai on Pakistanis tegutsev ärimees, kes on Talibani rahaliselt toetanud. Malik ja tema vend Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan on investeerinud Talibani jaoks mitmetesse ettevõtetesse miljoneid dollareid. 2008. aasta lõpus pöördusid Talibani esindajad Maliki kui ärimehe poole, et paluda tal investeerida Talibani vahendeid. Alates vähemalt 2005. aastast on Malik andnud Talibanile isiklikult kümneid tuhandeid dollareid ja jaganud Talibanile lisaks sadu tuhandeid dollareid, millest osa koguti Pärsia lahe piirkonna ja Pakistani rahastajatelt ja osa oli pärit Maliki oma vahenditest. Malik on ka hallanud Pakistanis hawala kontot, kuhu iga mõne kuu tagant kanti Talibani tegevuse toetamiseks üle kümneid tuhandeid dollareid Pärsia lahe piirkonnast. Malik on lisaks hõlbustanud Talibani tegevust. 2009. aastal oli Malik töötanud 16 aastat Afganistani ja Pakistani piirialal madrassa (religioosne kool) peajuhina, mida Taliban kasutas värvatute ideoloogiliseks töötlemiseks ja väljaõpetamiseks. Muu hulgas on Malik andnud rahalisi vahendeid madrassa toetamiseks. Malik ja tema vend on aidanud ka ladustada Talibani enesetapupommirünnakutes kasutatavaid sõidukeid ning aidanud transportida Talibani võitlejaid Afganistani Helmandi provintsis. Malik omab Jaapanis ettevõtteid ning külastab äritegevuse eesmärgil sageli Dubaid ja Jaapanit. Juba 2005. aastal kuulus Malikile Afganistanis sõidukite impordiga tegelev ettevõte, mis impordib sõidukeid Dubaist ja Jaapanist. Ta on importinud autosid, autoosi ja rõivaid Dubaist ja Jaapanist oma ettevõtete jaoks, millesse on investeerinud kaks Talibani komandöri. 2010. aasta keskel saavutasid Malik ja tema vend sadade lastikonteinerite vabastamise, mis olid arvatavalt miljoneid dollareid väärt ning mille Pakistani võimud olid samal aastal varem arestinud, kuna nende hinnangul olid konteinerite saajad seotud terrorismiga. |
| --- | --- |

14.

Malik Noorzai (teise nimega: a) Hajji Malik Noorzai, b) Hajji Malak Noorzai, c) Haji Malek Noorzai, d) Haji Maluk, e) Haji Aminullah

Tiitel: hadži. Aadress: a)Boghra Road, Miralzei küla, Chaman, Baluchistani provints, Pakistan; b)Kalay Rangin, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, AfganistanSünniaeg: a) 1957, b) 1960. Sünnikoht: Chamani piirilinn, Pakistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Talibani rahastaja; b) omab ettevõtteid Jaapanis ning külastab sageli Dubaid Araabia Ühendemiraatides ja Jaapanit; c) alates 2009. aastast on hõlbustanud Talibani tegevust, sealhulgas värbamise ja logistilise toe andmise kaudu; d) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal; e) kuulub Noorzai hõimu; f) Faizullah Khan Noorzai vend. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:04.10.2011.

Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

Malik Noorzai on Pakistanis tegutsev ärimees, kes on Talibani rahaliselt toetanud. Malik ja tema vend Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan on investeerinud Talibani jaoks mitmetesse ettevõtetesse miljoneid dollareid. 2008. aasta lõpus pöördusid Talibani esindajad Maliki kui ärimehe poole, et paluda tal investeerida Talibani vahendeid. Alates vähemalt 2005. aastast on Malik andnud Talibanile isiklikult kümneid tuhandeid dollareid ja jaganud Talibanile lisaks sadu tuhandeid dollareid, millest osa koguti Pärsia lahe piirkonna ja Pakistani rahastajatelt ja osa oli pärit Maliki oma vahenditest. Malik on ka hallanud Pakistanis hawala kontot, kuhu iga mõne kuu tagant kanti Talibani tegevuse toetamiseks üle kümneid tuhandeid dollareid Pärsia lahe piirkonnast. Malik on lisaks hõlbustanud Talibani tegevust. 2009. aastal oli Malik töötanud 16 aastat Afganistani ja Pakistani piirialal madrassa (religioosne kool) peajuhina, mida Taliban kasutas värvatute ideoloogiliseks töötlemiseks ja väljaõpetamiseks. Muu hulgas on Malik andnud rahalisi vahendeid madrassa toetamiseks. Malik ja tema vend on aidanud ka ladustada Talibani enesetapupommirünnakutes kasutatavaid sõidukeid ning aidanud transportida Talibani võitlejaid Afganistani Helmandi provintsis. Malik omab Jaapanis ettevõtteid ning külastab äritegevuse eesmärgil sageli Dubaid ja Jaapanit. Juba 2005. aastal kuulus Malikile Afganistanis sõidukite impordiga tegelev ettevõte, mis impordib sõidukeid Dubaist ja Jaapanist. Ta on importinud autosid, autoosi ja rõivaid Dubaist ja Jaapanist oma ettevõtete jaoks, millesse on investeerinud kaks Talibani komandöri. 2010. aasta keskel saavutasid Malik ja tema vend sadade lastikonteinerite vabastamise, mis olid arvatavalt miljoneid dollareid väärt ning mille Pakistani võimud olid samal aastal varem arestinud, kuna nende hinnangul olid konteinerite saajad seotud terrorismiga.

| 15. | Faizullah Khan Noorzai (teiste nimedega: a) Hajji Faizullah Khan Noorzai, b) Haji Faizuulah Khan Norezai, c) Haji Faizullah Khan, d) Haji Fiazullah, e) Haji Faizullah Noori, f) Haji Faizullah Noor, g) Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan h) Haji Pazullah Noorzai, i) Haji Mullah Faizullah).

  Tiitel: hadži. Aadress: a)Boghra Road, Miralzei küla, Chaman, Baluchistani provints, Pakistan; b)Kalay Rangin, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1962, b) 1961, c) vahemikus 1968–1970, d) 1962. Sünnikoht: a) Lowy Kariz, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, Afganistan, b) Kadanay, Spin Boldaki piirkond, Kandahari Provints, Afganistan, c) Chaman, Baluchistani provints, Pakistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) silmapaistev Talibani rahastaja; b) alates 2009. aasta keskpaigast on tarninud Talibani võitlejatele relvi, laskemoona, lõhkeaineid ja meditsiinitehnikat; on hankinud Talibanile rahalisi vahendeid ning õpetanud välja Talibani võitlejaid Afganistani ja Pakistani piirialal, c) on varem organiseerinud ja rahastanud Talibani operatsioone Afganistanis Kandahari provintsis; d) alates 2010. aastast on viibinud ja omanud ettevõtteid Dubais, Araabia Ühendemiraatides ja Jaapanis; e) kuulub Noorzai hõimu Miralzai alamhõimu; f) Malik Noorzai vend; g) isa nimi on Akhtar Mohammed (teise nimega Haji Mira Khan). ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:04.10.2011.

  Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest: | Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan on olnud oluline Talibani rahastaja, kelle juures on Talibani kõrgemad juhid teinud investeeringuid. Ta on kogunud Talibani jaoks üle 100 000 USA dollari Pärsia lahe piirkonna doonoritelt ning andis 2009. aastal Talibanile osa oma rahast. Lisaks toetas ta rahaliselt Kandahari provintsi Talibani komandöri ning on andnud rahalist abi, et toetada nende Talibani ja Al-Qaida võitlejate väljaõpet, kes pidid panema toime rünnakuid koalitsiooni ja Afganistani sõjajõudude vastu. Alates 2005. aasta keskpaigast korraldas ja rahastas Faizullah Talibani operatsioone Afganistani Kandahari provintsis. Lisaks rahalisele toetusele on Faizullah ka muul viisil hõlbustanud Talibani väljaõpet ja operatsioone. Alates 2009. aasta keskpaigast on Faizullah tarninud Afganistani lõunaosast Talibani võitlejatele relvi, laskemoona, lõhkeaineid ja meditsiinitehnikat. 2008. aasta keskpaigas vastutas Faizullah Talibani enesetapupommirünnakute toimepanijate majutamise ja nende transportimise eest Pakistanist Afganistani. Lisaks on Faizullah hankinud Talibanile õhutõrjerakette, aidanud transportida Talibani võitlejaid Afganistani Helmandi provintsis, aidanud kaasa Talibani enesetapupommirünnakutele ning hankinud Talibani liikmetele Pakistanis raadioid ja sõidukeid. |
| --- | --- | --- |

15.

Faizullah Khan Noorzai (teiste nimedega: a) Hajji Faizullah Khan Noorzai, b) Haji Faizuulah Khan Norezai, c) Haji Faizullah Khan, d) Haji Fiazullah, e) Haji Faizullah Noori, f) Haji Faizullah Noor, g) Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan h) Haji Pazullah Noorzai, i) Haji Mullah Faizullah).

Tiitel: hadži. Aadress: a)Boghra Road, Miralzei küla, Chaman, Baluchistani provints, Pakistan; b)Kalay Rangin, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1962, b) 1961, c) vahemikus 1968–1970, d) 1962. Sünnikoht: a) Lowy Kariz, Spin Boldaki ringkond, Kandahari provints, Afganistan, b) Kadanay, Spin Boldaki piirkond, Kandahari Provints, Afganistan, c) Chaman, Baluchistani provints, Pakistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) silmapaistev Talibani rahastaja; b) alates 2009. aasta keskpaigast on tarninud Talibani võitlejatele relvi, laskemoona, lõhkeaineid ja meditsiinitehnikat; on hankinud Talibanile rahalisi vahendeid ning õpetanud välja Talibani võitlejaid Afganistani ja Pakistani piirialal, c) on varem organiseerinud ja rahastanud Talibani operatsioone Afganistanis Kandahari provintsis; d) alates 2010. aastast on viibinud ja omanud ettevõtteid Dubais, Araabia Ühendemiraatides ja Jaapanis; e) kuulub Noorzai hõimu Miralzai alamhõimu; f) Malik Noorzai vend; g) isa nimi on Akhtar Mohammed (teise nimega Haji Mira Khan). ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:04.10.2011.

Täiendav teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

Faizullah Noorzai Akhtar Mohammed Mira Khan on olnud oluline Talibani rahastaja, kelle juures on Talibani kõrgemad juhid teinud investeeringuid. Ta on kogunud Talibani jaoks üle 100 000 USA dollari Pärsia lahe piirkonna doonoritelt ning andis 2009. aastal Talibanile osa oma rahast. Lisaks toetas ta rahaliselt Kandahari provintsi Talibani komandöri ning on andnud rahalist abi, et toetada nende Talibani ja Al-Qaida võitlejate väljaõpet, kes pidid panema toime rünnakuid koalitsiooni ja Afganistani sõjajõudude vastu. Alates 2005. aasta keskpaigast korraldas ja rahastas Faizullah Talibani operatsioone Afganistani Kandahari provintsis. Lisaks rahalisele toetusele on Faizullah ka muul viisil hõlbustanud Talibani väljaõpet ja operatsioone. Alates 2009. aasta keskpaigast on Faizullah tarninud Afganistani lõunaosast Talibani võitlejatele relvi, laskemoona, lõhkeaineid ja meditsiinitehnikat. 2008. aasta keskpaigas vastutas Faizullah Talibani enesetapupommirünnakute toimepanijate majutamise ja nende transportimise eest Pakistanist Afganistani. Lisaks on Faizullah hankinud Talibanile õhutõrjerakette, aidanud transportida Talibani võitlejaid Afganistani Helmandi provintsis, aidanud kaasa Talibani enesetapupommirünnakutele ning hankinud Talibani liikmetele Pakistanis raadioid ja sõidukeid.

| | Alates 2009. aasta keskpaigast juhtis Faizullah Afganistani ja Pakistani piirialal madrassa’t (religioosne kool), mille kaudu koguti Talibani jaoks kümneid tuhandeid dollareid. Faizullah’ madrassa’le kuuluvat maa-ala kasutati selleks, et õpetada Talibani võitlejaid välja valmistama ja kasutama isetehtud lõhkekehasid. 2007. aasta lõpus kasutati Faizullah’ madrassa’t Al-Qaida võitlejate väljaõppeks, kes saadeti hiljem Afganistani Kandahari provintsi. |
| --- | --- |

Alates 2009. aasta keskpaigast juhtis Faizullah Afganistani ja Pakistani piirialal madrassa’t (religioosne kool), mille kaudu koguti Talibani jaoks kümneid tuhandeid dollareid. Faizullah’ madrassa’le kuuluvat maa-ala kasutati selleks, et õpetada Talibani võitlejaid välja valmistama ja kasutama isetehtud lõhkekehasid. 2007. aasta lõpus kasutati Faizullah’ madrassa’t Al-Qaida võitlejate väljaõppeks, kes saadeti hiljem Afganistani Kandahari provintsi.

| | 2010. aastal omas Faizullah Araabia Ühendemiraatides Dubais büroosid ja tõenäoliselt kinnisvara, sealhulgas hotelle. Faizullah külastas regulaarselt Dubaid ja Jaapanit koos oma venna Malik Noorzaiga, et importida sealt autosid, autoosi ja rõivaid. Alates 2006. aasta algusest on Faizullah omanud ettevõtteid Dubais ja Jaapanis. |
| --- | --- |

2010. aastal omas Faizullah Araabia Ühendemiraatides Dubais büroosid ja tõenäoliselt kinnisvara, sealhulgas hotelle. Faizullah külastas regulaarselt Dubaid ja Jaapanit koos oma venna Malik Noorzaiga, et importida sealt autosid, autoosi ja rõivaid. Alates 2006. aasta algusest on Faizullah omanud ettevõtteid Dubais ja Jaapanis.

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/80 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/80

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS 2012/335/ÜVJP,

25. juuni 2012,

millega rakendatakse nõukogu otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 21 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Võttes arvesse olukorra tõsidust Süürias, tuleks üks täiendav isik ja täiendavad üksused kanda otsuse 2011/782/ÜVJP I lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse olukorra tõsidust Süürias, tuleks üks täiendav isik ja täiendavad üksused kanda otsuse 2011/782/ÜVJP I lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas esitatud isik ja üksused kantakse otsuse 2011/782/ÜVJP I lisas esitatud loetellu.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Luxembourg, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 319, 2.12.2011, lk 56.

1

---

LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD ISIK JA ÜKSUSED

Isikud

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjused | Loetelusse kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Bouthaina Shaaban
  (teise nimega Buthaina Shaaban) | Sündinud 1953. aastal Homsis, Süürias | Presidendi poliitiline ja meediaküsimuste valdkonna nõustaja alates 2008. aasta juulist ning ametikoha tõttu oli seotud elanike vägivaldse mahasurumisega. | 26.6.2012 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjused

Loetelusse kandmise kuupäev

1.

Bouthaina Shaaban

(teise nimega Buthaina Shaaban)

Sündinud 1953. aastal Homsis, Süürias

Presidendi poliitiline ja meediaküsimuste valdkonna nõustaja alates 2008. aasta juulist ning ametikoha tõttu oli seotud elanike vägivaldse mahasurumisega.

26.6.2012

Üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjused | Loetelusse kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kaitseministeerium | Aadress: Umayyad Square, Damascus
  tel: +963-11-7770700 | Süüria riigiasutus, mis osaleb otseselt repressioonides. | 26.6.2012 |
| 2. | Siseministeerium | Aadress: Merjeh Square, Damascus
  tel: +963-11-2219400, +963-11-2219401, +963-11-2220220, +963-11-2210404 | Süüria riigiasutus, mis osaleb otseselt repressioonides. | 26.6.2012 |
| 3. | Süüria riiklik julgeolekubüroo | | Süüria riigiasutus, Süüria Baathi partei organ. Osaleb otseselt repressioonides. Suunas Süüria julgeolekujõudusid kasutama meeleavaldajate vastu äärmuslikku jõudu. | 26.6.2012 |
| 4. | Syria International Islamic Bank (SIIB) (Süüria Rahvusvaheline Islami Pank (SIIB))
  (teise nimega Syrian International Islamic Bank (Süüria Rahvusvaheline Islami Pank), teise nimega SIIB) | Aadress: Syria International Islamic Bank Building, Main Highway Road, Al Mazzeh Area, P.O. Box 35494, Damascus, Syria
  Teine aadress: P.O. Box 35494, Mezza'h Vellat Sharqia'h, beside the Consulate of Saudi Arabia, Damascus, Syria | SIIB on tegutsenud Süüria Kommertspanga fassaadina, mis võimaldas sellel pangal hoida kõrvale ELi kehtestatud sanktsioonidest. Aastatel 2011–2012 tegi SIIB salaja Süüria Kommertspanga nimel rahalisi tehinguid ligi 150 miljoni dollari ulatuses. Väidetavalt SIIB tehtud rahalisi tehinguid tegi tegelikult Süüria Kommertspank.
  Lisaks sellele, et SIIB tegi Süüria Kommertspangaga koostööd sanktsioonidest kõrvalehoidmiseks, vahendas SIIB mitut Süüria Liibanoni Kommertspanga suurt makset, kelle EL on juba loetelusse kandnud.
  Sellise tegevusega on SIIB aidanud rahastada Süüria režiimi. | 26.6.2012 |
| 5. | General Organisation of Radio and TV (Raadio ja Televisiooni Keskorganisatsioon)
  teise nimega Syrian Directorate General of Radio & Television Est (Süüria raadio ja televisiooni peadirektoraat EST); teise nimega General Radio and Television Corporation; teise nimega Radio and Television Corporation; teise nimega GORT) | Aadress: Al Oumaween Square, P.O. Box 250, Damascus, Syria.
  Tel: +963-11-2234930 | Riiklik Süüria teabeministeeriumile alluv asutus, mis sellisena toetab ja edendab riigi teabepoliitikat. On vastutav Süüria riiklike telekanalite (kaks võrgukanalit ja üks satelliitkanal) ning valitsuse raadiojaamade käitamise eest. GORT on õhutanud vägivalda Süüria tsiviilelanike vastu, toimides Assadi režiimi propagandavahendina ja levitades valeinformatsiooni. | 26.6.2012 |
| 6. | Syrian Company for Oil Transport (Süüria naftatranspordi-ettevõte)
  (teise nimega Syrian Crude Oil Transportation Company (Süüria toornafta transpordiettevõte); teise nimega SCOT; teise nimega SCOTRACO) | Banias Industrial Area, Latakia Entrance Way, P.O. Box 13, Banias, Syria; veebisait: www.scot-syria.com; e-post scot50@scn-net.org | Süüria riigi omandis olev naftaettevõte. Annab režiimile rahalist toetust. | 26.6.2012 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjused

Loetelusse kandmise kuupäev

1.

Kaitseministeerium

Aadress: Umayyad Square, Damascus

tel: +963-11-7770700

Süüria riigiasutus, mis osaleb otseselt repressioonides.

26.6.2012

2.

Siseministeerium

Aadress: Merjeh Square, Damascus

tel: +963-11-2219400, +963-11-2219401, +963-11-2220220, +963-11-2210404

Süüria riigiasutus, mis osaleb otseselt repressioonides.

26.6.2012

3.

Süüria riiklik julgeolekubüroo

Süüria riigiasutus, Süüria Baathi partei organ. Osaleb otseselt repressioonides. Suunas Süüria julgeolekujõudusid kasutama meeleavaldajate vastu äärmuslikku jõudu.

26.6.2012

4.

Syria International Islamic Bank (SIIB) (Süüria Rahvusvaheline Islami Pank (SIIB))

(teise nimega Syrian International Islamic Bank (Süüria Rahvusvaheline Islami Pank), teise nimega SIIB)

Aadress: Syria International Islamic Bank Building, Main Highway Road, Al Mazzeh Area, P.O. Box 35494, Damascus, Syria

Teine aadress: P.O. Box 35494, Mezza'h Vellat Sharqia'h, beside the Consulate of Saudi Arabia, Damascus, Syria

SIIB on tegutsenud Süüria Kommertspanga fassaadina, mis võimaldas sellel pangal hoida kõrvale ELi kehtestatud sanktsioonidest. Aastatel 2011–2012 tegi SIIB salaja Süüria Kommertspanga nimel rahalisi tehinguid ligi 150 miljoni dollari ulatuses. Väidetavalt SIIB tehtud rahalisi tehinguid tegi tegelikult Süüria Kommertspank.

Lisaks sellele, et SIIB tegi Süüria Kommertspangaga koostööd sanktsioonidest kõrvalehoidmiseks, vahendas SIIB mitut Süüria Liibanoni Kommertspanga suurt makset, kelle EL on juba loetelusse kandnud.

Sellise tegevusega on SIIB aidanud rahastada Süüria režiimi.

26.6.2012

5.

General Organisation of Radio and TV (Raadio ja Televisiooni Keskorganisatsioon)

teise nimega Syrian Directorate General of Radio & Television Est (Süüria raadio ja televisiooni peadirektoraat EST); teise nimega General Radio and Television Corporation; teise nimega Radio and Television Corporation; teise nimega GORT)

Aadress: Al Oumaween Square, P.O. Box 250, Damascus, Syria.

Tel: +963-11-2234930

Riiklik Süüria teabeministeeriumile alluv asutus, mis sellisena toetab ja edendab riigi teabepoliitikat. On vastutav Süüria riiklike telekanalite (kaks võrgukanalit ja üks satelliitkanal) ning valitsuse raadiojaamade käitamise eest. GORT on õhutanud vägivalda Süüria tsiviilelanike vastu, toimides Assadi režiimi propagandavahendina ja levitades valeinformatsiooni.

26.6.2012

6.

Syrian Company for Oil Transport (Süüria naftatranspordi-ettevõte)

(teise nimega Syrian Crude Oil Transportation Company (Süüria toornafta transpordiettevõte); teise nimega SCOT; teise nimega SCOTRACO)

Banias Industrial Area, Latakia Entrance Way, P.O. Box 13, Banias, Syria; veebisait: www.scot-syria.com; e-post scot50@scn-net.org

Süüria riigi omandis olev naftaettevõte. Annab režiimile rahalist toetust.

26.6.2012

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/83 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/83

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

22. juuni 2012,

mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 3838 all)

(Ainult eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, poola-, portugali-, prantsus-, rumeenia-, saksa-, sloveeni- ja taanikeelne tekst on autentsed)

(2012/336/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artiklit 31,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt teeb komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks liikmesriikide esitatud märkused, algatab kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt teeb komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks liikmesriikide esitatud märkused, algatab kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha.

| (2) | Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruanded. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruanded.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1258/1999 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduskulusid, mis on tehtud kooskõlas Euroopa Liidu eeskirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduskulusid, mis on tehtud kooskõlas Euroopa Liidu eeskirjadega.

| (4) | Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et osa liikmesriikide deklareeritud kulutustest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust, EAGFist ega EAFRDst. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et osa liikmesriikide deklareeritud kulutustest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust, EAGFist ega EAFRDst.

| (5) | Tuleks märkida summad, mida ei kaeta EAGGFi tagatisrahastust, EAGFist ega EAFRDst. Kõnealused summad ei ole seotud kuludega, mis on tehtud 24 kuud enne seda, kui komisjon esitas liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta kirjaliku teatise. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks märkida summad, mida ei kaeta EAGGFi tagatisrahastust, EAGFist ega EAFRDst. Kõnealused summad ei ole seotud kuludega, mis on tehtud 24 kuud enne seda, kui komisjon esitas liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta kirjaliku teatise.

| (6) | Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande nende summade hinnangu kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta Euroopa Liidu eeskirjadele. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande nende summade hinnangu kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta Euroopa Liidu eeskirjadele.

| (7) | Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha asjaomast teemat käsitlevatele 1. veebruari 2012. aasta seisuga pooleli olevatele Euroopa Kohtu otsustele tuginedes, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha asjaomast teemat käsitlevatele 1. veebruari 2012. aasta seisuga pooleli olevatele Euroopa Kohtu otsustele tuginedes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu rahastamine ei kata lisas loetletud kulusid, mida liikmesriikide akrediteeritud makseasutused on deklareerinud EAGGFi tagatisrahastu, EAGFi või EAFRD raames, kuna kulud ei vasta Euroopa Liidu eeskirjadele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 22. juuni 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

2

---

LISA

EELARVEPUNKT: 6701

| LR | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | % | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2008 | enammakstud summad IACSiga hõlmatud EAGFi üldkogumis | ÜHEKORDNE | | EUR | –59 318,36 | 0,00 | –59 318,36 |
| DE Kokku | EUR | –59 318,36 | 0,00 | –59 318,36 |
| DK | Muud otsetoetused – veised | 2007 | Sanktsioonide kohaldamata jätmine potentsiaalselt toetuskõlblike loomade puhul | ÜHEKORDNE | | EUR | –67 797,32 | 0,00 | –67 797,32 |
| DK | Muud otsetoetused – veised | 2008 | Sanktsioonide kohaldamata jätmine potentsiaalselt toetuskõlblike loomade puhul | ÜHEKORDNE | | EUR | –48 411,25 | 0,00 | –48 411,25 |
| DK Kokku | EUR | – 116 208,57 | 0,00 | – 116 208,57 |
| ES | Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed | 2006 | puudused seoses kohapealse kontrolli, põllumajanduslike maatükkide mõõtmise, heade põllumajandustavade kohaldamisega põllumajanduse keskkonnameetme puhul | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | – 350 224,00 | 0,00 | – 350 224,00 |
| ES | Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed | 2006 | ebapiisav juhuslik valim, puudused seoses kohapealse kontrolli, põllumajanduslike maatükkide mõõtmise, heade põllumajandustavade kohaldamisega vähem soodsate piirkondade meetme puhul | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | – 710 805,00 | 0,00 | – 710 805,00 |
| ES | Vein | | viinapuude istutamine ilma (taas)istutusõigusteta | ÜHEKORDNE | | EUR | – 131 300 920,00 | 0,00 | – 131 300 920,00 |
| ES Kokku | EUR | – 132 361 949,00 | 0,00 | – 132 361 949,00 |
| FR | Muud otsetoetused – veised | 2005 | puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | –17 088 517,03 | 0,00 | –17 088 517,03 |
| FR | Muud otsetoetused – veised | 2005 | puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile | ÜHEKORDNE | | EUR | –12 394 594,82 | 0,00 | –12 394 594,82 |
| FR | Muud otsetoetused – veised | 2006 | puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | –16 233 350,64 | 0,00 | –16 233 350,64 |
| FR | Muud otsetoetused – veised | 2006 | puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile | ÜHEKORDNE | | EUR | –8 732 969,42 | 0,00 | –8 732 969,42 |
| FR | Muud otsetoetused – veised | 2007 | puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | –3 367 782,68 | 0,00 | –3 367 782,68 |
| FR | Muud otsetoetused – veised | 2007 | puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile | ÜHEKORDNE | | EUR | –5 102 086,06 | 0,00 | –5 102 086,06 |
| FR Kokku | EUR | –62 919 300,65 | 0,00 | –62 919 300,65 |
| GB | Lihatootmise toetus – veised | 2004 | sanktsioonide kohaldamata jätmine eeskirjade eiramise korral, mis seondub kvooti ületava taotlusega | ÜHEKORDNE | | GBP | –15 517,23 | 0,00 | –15 517,23 |
| GB | Lihatootmise toetus – uted ja kitsed | 2004 | maksed taotlejatele, kelle kvoodiõiguste arv on alla kümne | ÜHEKORDNE | | GBP | –10 647,81 | 0,00 | –10 647,81 |
| GB | Lihatootmise toetus – veised | 2005 | sanktsioonide kohaldamata jätmine eeskirjade eiramise korral, mis seondub kvooti ületava taotlusega | ÜHEKORDNE | | GBP | –6 790,67 | 0,00 | –6 790,67 |
| GB | Lihatootmise toetus – uted ja kitsed | 2005 | maksed taotlejatele, kelle kvoodiõiguste arv on alla kümne | ÜHEKORDNE | | GBP | –3 492,44 | 0,00 | –3 492,44 |
| GB | Lihatootmise toetus – uted ja kitsed | 2005 | maksed taotlejatele, kelle kvoodiõiguste arv on alla kümne, puuduvate loomade eest määratavat karistust ei kohaldatud riiklike assigneeringute suhtes | ÜHEKORDNE | | GBP | –9 451,43 | 0,00 | –9 451,43 |
| GB | Suhkur – tootmistoetus | 2007 | Asenduskontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –19,13 | 0,00 | –19,13 |
| GB | Suhkur – muud kui eksporditoetused (2007+) | 2007 | Asenduskontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –26,49 | 0,00 | –26,49 |
| GB | Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos | 2007 | Asenduskontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | – 726,63 | 0,00 | – 726,63 |
| GB | Eksporditoetus – muud | 2007 | Asenduskontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | – 227,75 | 0,00 | – 227,75 |
| GB | Eksporditoetus – muud | 2008 | Asenduskontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –26,39 | 0,00 | –26,39 |
| GB | Suhkur – tootmistoetus | 2008 | Asenduskontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | 0,86 | 0,00 | 0,86 |
| GB | Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos | 2008 | Asenduskontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | – 557,68 | 0,00 | – 557,68 |
| GB Kokku | GBP | –45 899,58 | 0,00 | –45 899,58 |
| GB Kokku | EUR | –1 583,21 | 0,00 | –1 583,21 |
| GR | Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos | 2006 | tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | EUR | –1 800 082,70 | 0,00 | –1 800 082,70 |
| GR | Eksporditoetused – I lisas loetlemata tooted | 2006 | tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | EUR | –12 890,85 | 0,00 | –12 890,85 |
| GR | Eksporditoetused – I lisas loetlemata tooted | 2006 | tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine | KINDLAMÄÄRALINE | 15,00 % | EUR | –66 216,34 | 0,00 | –66 216,34 |
| GR | Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos | 2006 | tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine | KINDLAMÄÄRALINE | 15,00 % | EUR | –7 117 284,53 | 0,00 | –7 117 284,53 |
| GR | Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos | 2007 | tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | EUR | –2 522 082,75 | 0,00 | –2 522 082,75 |
| GR | Eksporditoetused – I lisas loetlemata tooted | 2007 | tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | EUR | –57 587,78 | 0,00 | –57 587,78 |
| GR | Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos | 2008 | tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | EUR | – 515,62 | 0,00 | – 515,62 |
| GR | Eksporditoetused – I lisas loetlemata tooted | 2008 | tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | EUR | –3 633,19 | 0,00 | –3 633,19 |
| GR | Muud otsetoetused – tooted kuivatatud viinamarjadest (muud meetmed) | 2007 | puudused seoses miinimumsaagise, tarnenõuete, töötlejate kontrollide, ristkontrollidega | ÜHEKORDNE | | EUR | –71 253 223,81 | 0,00 | –71 253 223,81 |
| GR | Muud otsetoetused – tooted kuivatatud viinamarjadest (muud meetmed) | 2008 | puudused seoses miinimumsaagise, tarnenõuete, töötlejate kontrollide, ristkontrollidega | ÜHEKORDNE | | EUR | – 250 325,81 | 0,00 | – 250 325,81 |
| GR | Muud otsetoetused – tooted kuivatatud viinamarjadest (muud meetmed) | 2009 | puudused seoses miinimumsaagise, tarnenõuete, töötlejate kontrollide, ristkontrollidega | ÜHEKORDNE | | EUR | –2 192,34 | 0,00 | –2 192,34 |
| GR | Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine | 2007 | Halduskontrollide ebapiisav arv ja sanktsioonide kohaldamata jätmine | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | – 255 264,74 | 0,00 | – 255 264,74 |
| GR | Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine | 2008 | Halduskontrollide ebapiisav arv ja sanktsioonide kohaldamata jätmine | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | – 258 047,81 | 0,00 | – 258 047,81 |
| GR | Vein | | viinapuude istutamine ilma (taas)istutusõigusteta | ÜHEKORDNE | | EUR | –21 336 120,00 | 0,00 | –21 336 120,00 |
| GR Kokku | EUR | – 104 935 468,27 | 0,00 | – 104 935 468,27 |
| IT | Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine | 2006 | Kontrollisüsteemi (haldus- ja raamatupidamiskontrollide) puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –1 683 981,22 | 0,00 | –1 683 981,22 |
| IT | Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine | 2007 | Kontrollisüsteemi (haldus- ja raamatupidamiskontrollide) puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –1 100 328,66 | 0,00 | –1 100 328,66 |
| IT | Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine | 2006 | Tomatikasvatuse tootlikkuse ebapiisav kontroll | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | –3 510 182,04 | 0,00 | –3 510 182,04 |
| IT | Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine | 2007 | Tomatikasvatuse tootlikkuse ebapiisav kontroll | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | –2 679 963,75 | 0,00 | –2 679 963,75 |
| IT | Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine | 2008 | Tomatikasvatuse tootlikkuse ebapiisav kontroll | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | –2 556 488,30 | 0,00 | –2 556 488,30 |
| IT | Oliiviõli – ettevõtjate organisatsioonide tööprogrammid | 2007 | maksete tegemine pärast ettenähtud tähtaega | ÜHEKORDNE | | EUR | – 515 252,59 | 0,00 | – 515 252,59 |
| IT | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed) | 2005 | Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Calabria piirkonnas | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | – 160 616,00 | 0,00 | – 160 616,00 |
| IT | Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed | 2006 | Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Calabria piirkonnas | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | –60 045,00 | 0,00 | –60 045,00 |
| IT | Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed | 2006 | hilinenud kohapealsed kontrollid põllumajanduse keskkonnameetmete puhul, määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Apuulia piirkonnas | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | – 308 332,00 | 0,00 | – 308 332,00 |
| IT | Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed | 2006 | hilinenud kohapealsed kontrollid põllumajanduse keskkonnameetmete puhul, määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Apuulia piirkonnas | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –82 920,00 | 0,00 | –82 920,00 |
| IT | Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed | 2007 | hilinenud kohapealsed kontrollid põllumajanduse keskkonnameetmete puhul, määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Apuulia piirkonnas | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | –3 985,00 | 0,00 | –3 985,00 |
| IT | Vein | | viinapuude istutamine ilma (taas)istutusõigusteta | ÜHEKORDNE | | EUR | –98 881 120,00 | 0,00 | –98 881 120,00 |
| IT Kokku | EUR | – 111 543 214,56 | 0,00 | – 111 543 214,56 |
| NL | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2007 | Ühe sertifikaadiga seotud õiguste valedel alustel ülekandmine, mis tõi kaasa eksporditoetuste maksmise vea | ÜHEKORDNE | | EUR | –81 004,00 | 0,00 | –81 004,00 |
| NL Kokku | EUR | –81 004,00 | 0,00 | –81 004,00 |
| PL | Nõuetele vastavus | 2006 | Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata ja puudused sanktsioonide süsteemis (nõudeaasta 2005) | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | PLN | –9 462 163,58 | – 298 039,22 | –9 164 124,36 |
| PL | Nõuetele vastavus | 2007 | Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2006) | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –3 231 141,53 | –76 634,50 | –3 154 507,03 |
| PL | Nõuetele vastavus | 2007 | Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata ja puudused sanktsioonide süsteemis (nõudeaasta 2005) | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | EUR | –3 730,29 | – 117,50 | –3 612,79 |
| PL | Nõuetele vastavus | 2008 | Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2006) | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | 3 168,04 | 0,00 | 3 168,04 |
| PL | Nõuetele vastavus | 2008 | Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2007) | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –6 242 027,29 | 0,00 | –6 242 027,29 |
| PL | Nõuetele vastavus | 2008 | Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata ja puudused sanktsioonide süsteemis (nõudeaasta 2005) | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | EUR | – 602,58 | 0,00 | – 602,58 |
| PL | Nõuetele vastavus | 2009 | Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2006) | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | – 585,38 | 0,00 | – 585,38 |
| PL | Nõuetele vastavus | 2009 | Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2007) | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –7 875,92 | 0,00 | –7 875,92 |
| PL Kokku | PLN | –9 462 163,58 | – 298 039,22 | –9 164 124,36 |
| PL Kokku | EUR | –9 482 794,95 | –76 752,00 | –9 406 042,95 |
| PT | Muud otsetoetused – veised | 2005 | Elanike väljajätmine kohapealsetest kontrollidest | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –43 659,00 | 0,00 | –43 659,00 |
| PT | Muud otsetoetused – uted ja kitsed | 2007 | Toetuste maksmine alla kümne kvoodiõiguse alusel | ÜHEKORDNE | | EUR | – 831,83 | 0,00 | – 831,83 |
| PT | Muud otsetoetused – veised | 2007 | Kohaldamata sanktsioonid | ÜHEKORDNE | | EUR | –24 450,00 | 0,00 | –24 450,00 |
| PT | Muud otsetoetused – veised | 2008 | Kohaldamata sanktsioonid | ÜHEKORDNE | | EUR | –41 350,00 | 0,00 | –41 350,00 |
| PT Kokku | EUR | – 110 290,83 | 0,00 | – 110 290,83 |
| SI | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2008 | tagastamata summad seoses IACSiga hõlmatud EAGFi üldkogumi vigadega | ÜHEKORDNE | | EUR | –8 014,42 | 0,00 | –8 014,42 |
| SI Kokku | EUR | –8 014,42 | 0,00 | –8 014,42 |
| 6701 Kokku | GBP | –45 899,58 | 0,00 | –45 899,58 |
| PLN | –9 462 163,58 | – 298 039,22 | –9 164 124,36 |
| EUR | – 421 619 146,82 | –76 752,00 | – 421 542 394,82 |

LR

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

%

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

DE

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2008

enammakstud summad IACSiga hõlmatud EAGFi üldkogumis

ÜHEKORDNE

EUR

–59 318,36

0,00

–59 318,36

DE Kokku

EUR

–59 318,36

0,00

–59 318,36

DK

Muud otsetoetused – veised

2007

Sanktsioonide kohaldamata jätmine potentsiaalselt toetuskõlblike loomade puhul

ÜHEKORDNE

EUR

–67 797,32

0,00

–67 797,32

DK

Muud otsetoetused – veised

2008

Sanktsioonide kohaldamata jätmine potentsiaalselt toetuskõlblike loomade puhul

ÜHEKORDNE

EUR

–48 411,25

0,00

–48 411,25

DK Kokku

EUR

– 116 208,57

0,00

– 116 208,57

ES

Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed

2006

puudused seoses kohapealse kontrolli, põllumajanduslike maatükkide mõõtmise, heade põllumajandustavade kohaldamisega põllumajanduse keskkonnameetme puhul

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

– 350 224,00

0,00

– 350 224,00

ES

Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed

2006

ebapiisav juhuslik valim, puudused seoses kohapealse kontrolli, põllumajanduslike maatükkide mõõtmise, heade põllumajandustavade kohaldamisega vähem soodsate piirkondade meetme puhul

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

– 710 805,00

0,00

– 710 805,00

ES

Vein

viinapuude istutamine ilma (taas)istutusõigusteta

ÜHEKORDNE

EUR

– 131 300 920,00

0,00

– 131 300 920,00

ES Kokku

EUR

– 132 361 949,00

0,00

– 132 361 949,00

FR

Muud otsetoetused – veised

2005

puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

–17 088 517,03

0,00

–17 088 517,03

FR

Muud otsetoetused – veised

2005

puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile

ÜHEKORDNE

EUR

–12 394 594,82

0,00

–12 394 594,82

FR

Muud otsetoetused – veised

2006

puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

–16 233 350,64

0,00

–16 233 350,64

FR

Muud otsetoetused – veised

2006

puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile

ÜHEKORDNE

EUR

–8 732 969,42

0,00

–8 732 969,42

FR

Muud otsetoetused – veised

2007

puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

–3 367 782,68

0,00

–3 367 782,68

FR

Muud otsetoetused – veised

2007

puudused seoses toetuskõlblikkuse tingimuste kontrolliga, karistuste kohaldamata jätmine, loomade liikumise ebapiisav kontroll, puudused seoses ilmse vea mõiste kohaldamise ja tapamajade juurdepääsuga BDNI-andmebaasile

ÜHEKORDNE

EUR

–5 102 086,06

0,00

–5 102 086,06

FR Kokku

EUR

–62 919 300,65

0,00

–62 919 300,65

GB

Lihatootmise toetus – veised

2004

sanktsioonide kohaldamata jätmine eeskirjade eiramise korral, mis seondub kvooti ületava taotlusega

ÜHEKORDNE

GBP

–15 517,23

0,00

–15 517,23

GB

Lihatootmise toetus – uted ja kitsed

2004

maksed taotlejatele, kelle kvoodiõiguste arv on alla kümne

ÜHEKORDNE

GBP

–10 647,81

0,00

–10 647,81

GB

Lihatootmise toetus – veised

2005

sanktsioonide kohaldamata jätmine eeskirjade eiramise korral, mis seondub kvooti ületava taotlusega

ÜHEKORDNE

GBP

–6 790,67

0,00

–6 790,67

GB

Lihatootmise toetus – uted ja kitsed

2005

maksed taotlejatele, kelle kvoodiõiguste arv on alla kümne

ÜHEKORDNE

GBP

–3 492,44

0,00

–3 492,44

GB

Lihatootmise toetus – uted ja kitsed

2005

maksed taotlejatele, kelle kvoodiõiguste arv on alla kümne, puuduvate loomade eest määratavat karistust ei kohaldatud riiklike assigneeringute suhtes

ÜHEKORDNE

GBP

–9 451,43

0,00

–9 451,43

GB

Suhkur – tootmistoetus

2007

Asenduskontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–19,13

0,00

–19,13

GB

Suhkur – muud kui eksporditoetused (2007+)

2007

Asenduskontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–26,49

0,00

–26,49

GB

Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos

2007

Asenduskontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

– 726,63

0,00

– 726,63

GB

Eksporditoetus – muud

2007

Asenduskontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

– 227,75

0,00

– 227,75

GB

Eksporditoetus – muud

2008

Asenduskontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–26,39

0,00

–26,39

GB

Suhkur – tootmistoetus

2008

Asenduskontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

0,86

0,00

0,86

GB

Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos

2008

Asenduskontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

– 557,68

0,00

– 557,68

GB Kokku

GBP

–45 899,58

0,00

–45 899,58

GB Kokku

EUR

–1 583,21

0,00

–1 583,21

GR

Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos

2006

tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

EUR

–1 800 082,70

0,00

–1 800 082,70

GR

Eksporditoetused – I lisas loetlemata tooted

2006

tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

EUR

–12 890,85

0,00

–12 890,85

GR

Eksporditoetused – I lisas loetlemata tooted

2006

tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine

KINDLAMÄÄRALINE

15,00 %

EUR

–66 216,34

0,00

–66 216,34

GR

Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos

2006

tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine

KINDLAMÄÄRALINE

15,00 %

EUR

–7 117 284,53

0,00

–7 117 284,53

GR

Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos

2007

tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

EUR

–2 522 082,75

0,00

–2 522 082,75

GR

Eksporditoetused – I lisas loetlemata tooted

2007

tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

EUR

–57 587,78

0,00

–57 587,78

GR

Eksporditoetused – suhkur ja isoglükoos

2008

tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

EUR

– 515,62

0,00

– 515,62

GR

Eksporditoetused – I lisas loetlemata tooted

2008

tootmise ja ladustamise kontrolli süsteemide puudumine

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

EUR

–3 633,19

0,00

–3 633,19

GR

Muud otsetoetused – tooted kuivatatud viinamarjadest (muud meetmed)

2007

puudused seoses miinimumsaagise, tarnenõuete, töötlejate kontrollide, ristkontrollidega

ÜHEKORDNE

EUR

–71 253 223,81

0,00

–71 253 223,81

GR

Muud otsetoetused – tooted kuivatatud viinamarjadest (muud meetmed)

2008

puudused seoses miinimumsaagise, tarnenõuete, töötlejate kontrollide, ristkontrollidega

ÜHEKORDNE

EUR

– 250 325,81

0,00

– 250 325,81

GR

Muud otsetoetused – tooted kuivatatud viinamarjadest (muud meetmed)

2009

puudused seoses miinimumsaagise, tarnenõuete, töötlejate kontrollide, ristkontrollidega

ÜHEKORDNE

EUR

–2 192,34

0,00

–2 192,34

GR

Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine

2007

Halduskontrollide ebapiisav arv ja sanktsioonide kohaldamata jätmine

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

– 255 264,74

0,00

– 255 264,74

GR

Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine

2008

Halduskontrollide ebapiisav arv ja sanktsioonide kohaldamata jätmine

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

– 258 047,81

0,00

– 258 047,81

GR

Vein

viinapuude istutamine ilma (taas)istutusõigusteta

ÜHEKORDNE

EUR

–21 336 120,00

0,00

–21 336 120,00

GR Kokku

EUR

– 104 935 468,27

0,00

– 104 935 468,27

IT

Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine

2006

Kontrollisüsteemi (haldus- ja raamatupidamiskontrollide) puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–1 683 981,22

0,00

–1 683 981,22

IT

Puu- ja köögiviljad – tsitrusviljade töötlemine

2007

Kontrollisüsteemi (haldus- ja raamatupidamiskontrollide) puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–1 100 328,66

0,00

–1 100 328,66

IT

Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine

2006

Tomatikasvatuse tootlikkuse ebapiisav kontroll

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

–3 510 182,04

0,00

–3 510 182,04

IT

Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine

2007

Tomatikasvatuse tootlikkuse ebapiisav kontroll

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

–2 679 963,75

0,00

–2 679 963,75

IT

Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine

2008

Tomatikasvatuse tootlikkuse ebapiisav kontroll

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

–2 556 488,30

0,00

–2 556 488,30

IT

Oliiviõli – ettevõtjate organisatsioonide tööprogrammid

2007

maksete tegemine pärast ettenähtud tähtaega

ÜHEKORDNE

EUR

– 515 252,59

0,00

– 515 252,59

IT

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed)

2005

Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Calabria piirkonnas

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

– 160 616,00

0,00

– 160 616,00

IT

Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed

2006

Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Calabria piirkonnas

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

–60 045,00

0,00

–60 045,00

IT

Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed

2006

hilinenud kohapealsed kontrollid põllumajanduse keskkonnameetmete puhul, määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Apuulia piirkonnas

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

– 308 332,00

0,00

– 308 332,00

IT

Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed

2006

hilinenud kohapealsed kontrollid põllumajanduse keskkonnameetmete puhul, määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Apuulia piirkonnas

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–82 920,00

0,00

–82 920,00

IT

Maaelu areng, EAGGF (2000–2006) – pindalapõhised meetmed

2007

hilinenud kohapealsed kontrollid põllumajanduse keskkonnameetmete puhul, määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Apuulia piirkonnas

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

–3 985,00

0,00

–3 985,00

IT

Vein

viinapuude istutamine ilma (taas)istutusõigusteta

ÜHEKORDNE

EUR

–98 881 120,00

0,00

–98 881 120,00

IT Kokku

EUR

– 111 543 214,56

0,00

– 111 543 214,56

NL

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2007

Ühe sertifikaadiga seotud õiguste valedel alustel ülekandmine, mis tõi kaasa eksporditoetuste maksmise vea

ÜHEKORDNE

EUR

–81 004,00

0,00

–81 004,00

NL Kokku

EUR

–81 004,00

0,00

–81 004,00

PL

Nõuetele vastavus

2006

Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata ja puudused sanktsioonide süsteemis (nõudeaasta 2005)

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

PLN

–9 462 163,58

– 298 039,22

–9 164 124,36

PL

Nõuetele vastavus

2007

Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2006)

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–3 231 141,53

–76 634,50

–3 154 507,03

PL

Nõuetele vastavus

2007

Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata ja puudused sanktsioonide süsteemis (nõudeaasta 2005)

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

EUR

–3 730,29

– 117,50

–3 612,79

PL

Nõuetele vastavus

2008

Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2006)

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

3 168,04

0,00

3 168,04

PL

Nõuetele vastavus

2008

Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2007)

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–6 242 027,29

0,00

–6 242 027,29

PL

Nõuetele vastavus

2008

Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata ja puudused sanktsioonide süsteemis (nõudeaasta 2005)

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

EUR

– 602,58

0,00

– 602,58

PL

Nõuetele vastavus

2009

Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2006)

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

– 585,38

0,00

– 585,38

PL

Nõuetele vastavus

2009

Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2007)

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–7 875,92

0,00

–7 875,92

PL Kokku

PLN

–9 462 163,58

– 298 039,22

–9 164 124,36

PL Kokku

EUR

–9 482 794,95

–76 752,00

–9 406 042,95

PT

Muud otsetoetused – veised

2005

Elanike väljajätmine kohapealsetest kontrollidest

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–43 659,00

0,00

–43 659,00

PT

Muud otsetoetused – uted ja kitsed

2007

Toetuste maksmine alla kümne kvoodiõiguse alusel

ÜHEKORDNE

EUR

– 831,83

0,00

– 831,83

PT

Muud otsetoetused – veised

2007

Kohaldamata sanktsioonid

ÜHEKORDNE

EUR

–24 450,00

0,00

–24 450,00

PT

Muud otsetoetused – veised

2008

Kohaldamata sanktsioonid

ÜHEKORDNE

EUR

–41 350,00

0,00

–41 350,00

PT Kokku

EUR

– 110 290,83

0,00

– 110 290,83

SI

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2008

tagastamata summad seoses IACSiga hõlmatud EAGFi üldkogumi vigadega

ÜHEKORDNE

EUR

–8 014,42

0,00

–8 014,42

SI Kokku

EUR

–8 014,42

0,00

–8 014,42

6701 Kokku

GBP

–45 899,58

0,00

–45 899,58

PLN

–9 462 163,58

– 298 039,22

–9 164 124,36

EUR

– 421 619 146,82

–76 752,00

– 421 542 394,82

EELARVEPUNKT: 6711

| LR | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | % | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2008 | Teadaolevad vead IACSiga hõlmatud EAFRD üldkogumis | ÜHEKORDNE | | EUR | –4 599,05 | 0,00 | –4 599,05 |
| DE | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2008 | Teadaolevad vead IACSiga hõlmamata EAFRD üldkogumis | ÜHEKORDNE | | EUR | –99 505,49 | 0,00 | –99 505,49 |
| DE | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2007 | enammakstud summad seoses EAFRDga | ÜHEKORDNE | | EUR | –6 422,93 | 0,00 | –6 422,93 |
| DE Kokku | EUR | – 110 527,47 | 0,00 | – 110 527,47 |
| EE | EAFRD maaelu arengu 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013) | 2008 | kontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | – 219 399,90 | 0,00 | – 219 399,90 |
| EE | EAFRD maaelu arengu 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013) | 2009 | kontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | – 432 949,15 | 0,00 | – 432 949,15 |
| EE | Maaelu arengu EAFRD 4. telg, LEADER (2007–2013) | 2009 | kontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –54 631,06 | 0,00 | –54 631,06 |
| EE | Maaelu arengu EAFRD 4. telg, LEADER (2007–2013) | 2010 | kontrolli puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –90 905,20 | 0,00 | –90 905,20 |
| EE Kokku | EUR | – 797 885,31 | 0,00 | – 797 885,31 |
| IT | Maaelu arengu EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2008 | hilinenud kohapealsed kontrollid põllumajanduse keskkonnameetmete puhul, määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Apuulia piirkonnas | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | EUR | –46 958,00 | 0,00 | –46 958,00 |
| IT Kokku | EUR | –46 958,00 | 0,00 | –46 958,00 |
| PL | Nõuetele vastavus | 2008 | Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2007) | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –1 577 692,31 | 0,00 | –1 577 692,31 |
| PL | Nõuetele vastavus | 2009 | Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2007) | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | EUR | –2 873,42 | 0,00 | –2 873,42 |
| PL Kokku | EUR | –1 580 565,73 | 0,00 | –1 580 565,73 |
| PT | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2008 | Kõige tõenäolisem viga | ÜHEKORDNE | | EUR | – 507 308,00 | 0,00 | – 507 308,00 |
| PT | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2008 | süstemaatiline viga | ÜHEKORDNE | | EUR | – 897 367,00 | 0,00 | – 897 367,00 |
| PT | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2008 | Süstemaatiline viga – RURIS | ÜHEKORDNE | | EUR | – 590,00 | 0,00 | – 590,00 |
| PT Kokku | EUR | –1 405 265,00 | 0,00 | –1 405 265,00 |
| SI | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | 2008 | II ja IIIA lisa terviklikkuse testi käigus leitud teadaolev viga | ÜHEKORDNE | | EUR | –6 010,62 | 0,00 | –6 010,62 |
| SI Kokku | EUR | –6 010,62 | 0,00 | –6 010,62 |
| 6711 Kokku | EUR | –3 947 212,13 | 0,00 | –3 947 212,13 |

LR

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

%

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

DE

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2008

Teadaolevad vead IACSiga hõlmatud EAFRD üldkogumis

ÜHEKORDNE

EUR

–4 599,05

0,00

–4 599,05

DE

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2008

Teadaolevad vead IACSiga hõlmamata EAFRD üldkogumis

ÜHEKORDNE

EUR

–99 505,49

0,00

–99 505,49

DE

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2007

enammakstud summad seoses EAFRDga

ÜHEKORDNE

EUR

–6 422,93

0,00

–6 422,93

DE Kokku

EUR

– 110 527,47

0,00

– 110 527,47

EE

EAFRD maaelu arengu 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013)

2008

kontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

– 219 399,90

0,00

– 219 399,90

EE

EAFRD maaelu arengu 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013)

2009

kontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

– 432 949,15

0,00

– 432 949,15

EE

Maaelu arengu EAFRD 4. telg, LEADER (2007–2013)

2009

kontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–54 631,06

0,00

–54 631,06

EE

Maaelu arengu EAFRD 4. telg, LEADER (2007–2013)

2010

kontrolli puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–90 905,20

0,00

–90 905,20

EE Kokku

EUR

– 797 885,31

0,00

– 797 885,31

IT

Maaelu arengu EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2008

hilinenud kohapealsed kontrollid põllumajanduse keskkonnameetmete puhul, määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 25 lõike 1 rikkumine seoses kohapealsetest kontrollidest teatamisega Apuulia piirkonnas

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

EUR

–46 958,00

0,00

–46 958,00

IT Kokku

EUR

–46 958,00

0,00

–46 958,00

PL

Nõuetele vastavus

2008

Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2007)

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–1 577 692,31

0,00

–1 577 692,31

PL

Nõuetele vastavus

2009

Mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded määratlemata (nõudeaasta 2007)

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

EUR

–2 873,42

0,00

–2 873,42

PL Kokku

EUR

–1 580 565,73

0,00

–1 580 565,73

PT

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2008

Kõige tõenäolisem viga

ÜHEKORDNE

EUR

– 507 308,00

0,00

– 507 308,00

PT

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2008

süstemaatiline viga

ÜHEKORDNE

EUR

– 897 367,00

0,00

– 897 367,00

PT

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2008

Süstemaatiline viga – RURIS

ÜHEKORDNE

EUR

– 590,00

0,00

– 590,00

PT Kokku

EUR

–1 405 265,00

0,00

–1 405 265,00

SI

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

2008

II ja IIIA lisa terviklikkuse testi käigus leitud teadaolev viga

ÜHEKORDNE

EUR

–6 010,62

0,00

–6 010,62

SI Kokku

EUR

–6 010,62

0,00

–6 010,62

6711 Kokku

EUR

–3 947 212,13

0,00

–3 947 212,13

EELARVEPUNKT: 05 07 01 07

| LR | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | % | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RO | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2009 | hilinenud maksed | ÜHEKORDNE | | EUR | –7 674 175,73 | –9 399 922,54 | 1 725 746,81 |
| RO Kokku | EUR | –7 674 175,73 | –9 399 922,54 | 1 725 746,81 |
| 05 07 01 07 Kokku | EUR | –7 674 175,73 | –9 399 922,54 | 1 725 746,81 |

LR

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

%

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

RO

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2009

hilinenud maksed

ÜHEKORDNE

EUR

–7 674 175,73

–9 399 922,54

1 725 746,81

RO Kokku

EUR

–7 674 175,73

–9 399 922,54

1 725 746,81

05 07 01 07 Kokku

EUR

–7 674 175,73

–9 399 922,54

1 725 746,81

---

| 26.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 165/94 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 165/94

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

22. juuni 2012,

millega lubatakse teha Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi suhtes erand Euroopa püsikultuuride statistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1337/2011 kohaldamisel

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 4132 all)

(Ainult prantsus- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(2012/337/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1337/2011, mis käsitleb Euroopa püsikultuuride statistikat ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 357/79 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 1,

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi esitatud taotlusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1337/2011 artiklis 10 on sätestatud, et juhul kui kõnealuse määruse kohaldamine liikmesriigi riikliku statistikasüsteemi suhtes vajab suuremaid kohandusi ja põhjustab tõenäoliselt märkimisväärseid praktilisi probleeme seoses artikli 1 lõike 1 punktides a–l osutatud püsikultuuridega, võib komisjon teha liikmesriigi suhtes erandi. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1337/2011 artiklis 10 on sätestatud, et juhul kui kõnealuse määruse kohaldamine liikmesriigi riikliku statistikasüsteemi suhtes vajab suuremaid kohandusi ja põhjustab tõenäoliselt märkimisväärseid praktilisi probleeme seoses artikli 1 lõike 1 punktides a–l osutatud püsikultuuridega, võib komisjon teha liikmesriigi suhtes erandi.

| (2) | Saksamaa Liitvabariik ja Prantsuse Vabariik on taotlenud vastavalt määruse (EL) nr 1337/2011 artikli 10 lõikele 2 erandi tegemist selle määruse kohaldamisel. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa Liitvabariik ja Prantsuse Vabariik on taotlenud vastavalt määruse (EL) nr 1337/2011 artikli 10 lõikele 2 erandi tegemist selle määruse kohaldamisel.

| (3) | Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi esitatud teabe põhjal on nende erandite tegemine põhjendatud. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi esitatud teabe põhjal on nende erandite tegemine põhjendatud.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Saksamaa Liitvabariigi suhtes tehakse kuni 31. detsembrini 2012 erand seoses kohustusega esitada statistikat määruse (EL) nr 1337/2011 artikli 1 lõike 1 punktides a–l osutatud püsikultuuride kohta.

2.   See erand tehakse vaatlusaastaks 2012.

Artikkel 2

1.   Prantsuse Vabariigi suhtes tehakse kuni 31. detsembrini 2012 erand kohustuse osas esitada statistikat oliivipuude kohta.

2.   See erand tehakse vaatlusaastaks 2012.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile ja Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 22. juuni 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  ELT L 347, 30.12.2011, lk 7.

1

---