# Az Európai Unió L 143/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.143.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 143 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. június 2. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.143.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 143

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. június 2.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Értesítés az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti hatálybalépéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 466/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 1.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének a klorszulon tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 2 |
| | | A Bizottság 467/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 5 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/287/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. január 11.) C 21/10. (korábbi E 1/10.) számú állami támogatás – Finnország a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó átdolgozott iránymutatás Bizottság általi elfogadása után a halászati biztosítási rendszerhez kapcsolódó megfelelő intézkedések elutasítását követően
  (az értesítés a C(2011) 10065. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 7 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Értesítés az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti hatálybalépéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság 466/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 1.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének a klorszulon tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

2

A Bizottság 467/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

5

HATÁROZATOK

2012/287/EU

*

A Bizottság határozata (2012. január 11.) C 21/10. (korábbi E 1/10.) számú állami támogatás – Finnország a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó átdolgozott iránymutatás Bizottság általi elfogadása után a halászati biztosítási rendszerhez kapcsolódó megfelelő intézkedések elutasítását követően
  (az értesítés a C(2011) 10065. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 10065. számú dokumentummal történt)

1

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/1

---

Értesítés az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti hatálybalépéséről

A fent említett megállapodást (1)2011. szeptember 22-én írták alá Brüsszelben. Mivel az e megállapodásnak az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti hatálybalépéséhez szükséges eljárások 2012. március 26-án lezárultak, a megállapodás a Svájci Államszövetség vonatkozásában – a megállapodás 7. cikkével összhangban – 2012. május 1-jén hatályba lépett.

---

(1)  HL L 103., 2012.4.13., 4. o.

---

RENDELETEK

| 2.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/2

---

A BIZOTTSÁG 466/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 1.)

a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének a klorszulon tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK rendeletre (1) és különösen annak 17. cikkével összefüggésben értelmezett 14. cikkére,

tekintettel az Európai Gyógyszerügynökségnek az állatgyógyászati készítmények bizottsága által megfogalmazott véleményére,

mivel:

| (1) | Az Unióban élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben használt biocid termékekben történő felhasználásra szánt hatóanyagok maximális maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL) a 470/2009/EK rendelet alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

Az Unióban élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben használt biocid termékekben történő felhasználásra szánt hatóanyagok maximális maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL) a 470/2009/EK rendelet alapján kell megállapítani.

| (2) | A hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó maximális maradékanyag-határértékeik szerinti osztályozásukat a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló, 2009. december 22-i 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

A hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó maximális maradékanyag-határértékeik szerinti osztályozásukat a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló, 2009. december 22-i 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) melléklete tartalmazza.

| (3) | A klorszulon a szarvasmarhafélék – kivéve az emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok – izom-, máj- és veseszövetei vonatkozásában engedélyezett anyagként már szerepel a 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában. |
| --- | --- |

(3)

A klorszulon a szarvasmarhafélék – kivéve az emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok – izom-, máj- és veseszövetei vonatkozásában engedélyezett anyagként már szerepel a 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában.

| (4) | Írország kikérte az Európai Gyógyszerügynökség szakvéleményét arról, hogy a klorszulonra vonatkozó bejegyzést kiterjesszék-e a szarvasmarhafélék tejére is. |
| --- | --- |

(4)

Írország kikérte az Európai Gyógyszerügynökség szakvéleményét arról, hogy a klorszulonra vonatkozó bejegyzést kiterjesszék-e a szarvasmarhafélék tejére is.

| (5) | Az állatgyógyászati készítmények bizottsága azt javasolta, hogy a szarvasmarhafélék tejében előforduló klorszulon tekintetében ideiglenes maximális maradékanyag-határértéket állapítsanak meg, és hagyják el azt a tiltó rendelkezést, miszerint a klorszulon nem használható emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatoknál. |
| --- | --- |

(5)

Az állatgyógyászati készítmények bizottsága azt javasolta, hogy a szarvasmarhafélék tejében előforduló klorszulon tekintetében ideiglenes maximális maradékanyag-határértéket állapítsanak meg, és hagyják el azt a tiltó rendelkezést, miszerint a klorszulon nem használható emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatoknál.

| (6) | A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában a klorszulonra vonatkozó bejegyzést ezért módosítani kell oly módon, hogy az tartalmazza az ajánlott ideiglenes maximális maradékanyag-határértéket a szarvasmarhafélék teje tekintetében; a jelenleg hatályos tilalmat pedig fel kell oldani. |
| --- | --- |

(6)

A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában a klorszulonra vonatkozó bejegyzést ezért módosítani kell oly módon, hogy az tartalmazza az ajánlott ideiglenes maximális maradékanyag-határértéket a szarvasmarhafélék teje tekintetében; a jelenleg hatályos tilalmat pedig fel kell oldani.

| (7) | A klorszulonra az említett táblázatban megállapított ideiglenes maximális maradékanyag-határérték 2014. január 1-jén hatályát veszti. Az állatgyógyászati készítmények bizottsága kétéves időszakot ajánlott arra, hogy a bizottság által Írországnak feltett kérdések megválaszolásához szükséges tudományos vizsgálatokat be lehessen fejezni. |
| --- | --- |

(7)

A klorszulonra az említett táblázatban megállapított ideiglenes maximális maradékanyag-határérték 2014. január 1-jén hatályát veszti. Az állatgyógyászati készítmények bizottsága kétéves időszakot ajánlott arra, hogy a bizottság által Írországnak feltett kérdések megválaszolásához szükséges tudományos vizsgálatokat be lehessen fejezni.

| (8) | Indokolt ésszerű időtartamot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy meghozhassák az újonnan megállapított maximális maradékanyag-határértéknek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(8)

Indokolt ésszerű időtartamot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy meghozhassák az újonnan megállapított maximális maradékanyag-határértéknek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 37/2010/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

1

(2)  HL L 15., 2010.1.20., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában a klorszulonra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi bejegyzés lép:

| Farmakológiai hatóanyag | Jelző maradékanyag | Állatfajok | Maximális maradékanyag-határérték | Célszövetek | Egyéb rendelkezések
  (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően) | Terápiás osztályozás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Klorszulon | Klorszulon | Szarvasmarhafélék | 35 μg/kg | Izom | | Paraziták elleni hatóanyagok/Endoparaziták elleni hatóanyagok” |
| 100 μg/kg | Máj |
| 200 μg/kg | Vese |
| 16 μg/kg | Tej | Az ideiglenes MRL 2014. január 1-jén hatályát veszti. |

Farmakológiai hatóanyag

Jelző maradékanyag

Állatfajok

Maximális maradékanyag-határérték

Célszövetek

Egyéb rendelkezések

(a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően)

Terápiás osztályozás

„Klorszulon

Klorszulon

Szarvasmarhafélék

35 μg/kg

Izom

Paraziták elleni hatóanyagok/Endoparaziták elleni hatóanyagok”

100 μg/kg

Máj

200 μg/kg

Vese

16 μg/kg

Tej

Az ideiglenes MRL 2014. január 1-jén hatályát veszti.

---

| 2.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/5

---

A BIZOTTSÁG 467/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 1.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 1-jén.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 66,7 |
| TR | 81,9 |
| ZZ | 78,7 |
| 0707 00 05 | MK | 43,6 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 81,9 |
| 0709 93 10 | TR | 99,0 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 50 10 | TR | 113,6 |
| ZA | 143,0 |
| ZZ | 128,3 |
| 0808 10 80 | AR | 108,9 |
| BR | 83,7 |
| CA | 161,4 |
| CL | 104,5 |
| CN | 87,3 |
| NZ | 139,8 |
| US | 189,2 |
| UY | 67,3 |
| ZA | 110,3 |
| ZZ | 116,9 |
| 0809 29 00 | US | 577,9 |
| ZZ | 577,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

87,5

MA

66,7

TR

81,9

ZZ

78,7

0707 00 05

MK

43,6

TR

120,2

ZZ

81,9

0709 93 10

TR

99,0

ZZ

99,0

0805 50 10

TR

113,6

ZA

143,0

ZZ

128,3

0808 10 80

AR

108,9

BR

83,7

CA

161,4

CL

104,5

CN

87,3

NZ

139,8

US

189,2

UY

67,3

ZA

110,3

ZZ

116,9

0809 29 00

US

577,9

ZZ

577,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/7

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. január 11.)

C 21/10. (korábbi E 1/10.) számú állami támogatás – Finnország a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó átdolgozott iránymutatás Bizottság általi elfogadása után a halászati biztosítási rendszerhez kapcsolódó megfelelő intézkedések elutasítását követően

(az értesítés a C(2011) 10065. számú dokumentummal történt)

(Csak a finn és a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/287/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 108. cikke (1) és (2) bekezdésére,

miután az érdekelt feleket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1),

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2004-ben elfogadta a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó átdolgozott iránymutatást (2) (a továbbiakban: az iránymutatás). 2004. október 21-i levelében a Bizottság az említett iránymutatás 5.2. pontjának megfelelően felkérte a tagállamokat, köztük Finnországot, hogy legkésőbb 2005. január 1-jéig módosítsák a már meglévő támogatási programjaikat oly módon, hogy megfeleljenek ezen új iránymutatásnak, és legkésőbb 2004. november 15-ig írásban jelezzék, hogy elfogadják a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatokat (3). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2004-ben elfogadta a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó átdolgozott iránymutatást (2) (a továbbiakban: az iránymutatás). 2004. október 21-i levelében a Bizottság az említett iránymutatás 5.2. pontjának megfelelően felkérte a tagállamokat, köztük Finnországot, hogy legkésőbb 2005. január 1-jéig módosítsák a már meglévő támogatási programjaikat oly módon, hogy megfeleljenek ezen új iránymutatásnak, és legkésőbb 2004. november 15-ig írásban jelezzék, hogy elfogadják a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatokat (3).

| (2) | 2004. november 15-i, 2005. január 20-i és 2005. június 14-i levelében Finnország jelezte, hogy nem ért egyet azzal, hogy módosítsa a „halászati biztosítási rendszer” elnevezésű támogatási programját annak érdekében, hogy az megfeleljen az új iránymutatásnak. A szóban forgó támogatási programot a Finn Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés 144. cikkének a) pontja alapján 1995. április 27-én jelentették be a Bizottságnak, amely programot később az EK-Szerződés 88. cikke (jelenleg az EUMSZ 108. cikke) (1) bekezdésének értelmében létező támogatásnak minősítettek. |
| --- | --- |

(2)

2004. november 15-i, 2005. január 20-i és 2005. június 14-i levelében Finnország jelezte, hogy nem ért egyet azzal, hogy módosítsa a „halászati biztosítási rendszer” elnevezésű támogatási programját annak érdekében, hogy az megfeleljen az új iránymutatásnak. A szóban forgó támogatási programot a Finn Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés 144. cikkének a) pontja alapján 1995. április 27-én jelentették be a Bizottságnak, amely programot később az EK-Szerződés 88. cikke (jelenleg az EUMSZ 108. cikke) (1) bekezdésének értelmében létező támogatásnak minősítettek.

| (3) | A Bizottság és Finnország 2005. október 11-én egyeztetést tartott. 2005. november 24-én kelt levelében Finnország további információkat közölt. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság és Finnország 2005. október 11-én egyeztetést tartott. 2005. november 24-én kelt levelében Finnország további információkat közölt.

| (4) | 2008-ban ismét átdolgozták az iránymutatást (4), és a Bizottság 2008. április 15-én levélben ismét felkérte a tagállamokat, hogy legkésőbb 2008. szeptember 1-jéig módosítsák meglévő programjaikat (5). |
| --- | --- |

(4)

2008-ban ismét átdolgozták az iránymutatást (4), és a Bizottság 2008. április 15-én levélben ismét felkérte a tagállamokat, hogy legkésőbb 2008. szeptember 1-jéig módosítsák meglévő programjaikat (5).

| (5) | 2008. május 30-i levelében Finnország azt válaszolta, hogy a 2005-ben javasoltaknak megfelelően kész módosítani halászati biztosítási rendszerét, de nem a megfelelő intézkedések által megkövetelt mértékben. A Bizottság és Finnország 2009. március 6-án újabb egyeztetést tartott. |
| --- | --- |

(5)

2008. május 30-i levelében Finnország azt válaszolta, hogy a 2005-ben javasoltaknak megfelelően kész módosítani halászati biztosítási rendszerét, de nem a megfelelő intézkedések által megkövetelt mértékben. A Bizottság és Finnország 2009. március 6-án újabb egyeztetést tartott.

| (6) | A Bizottság 2009. október 1-jént kért utoljára információt, jelezve, hogy amennyiben Finnország nem fogadja el a javasolt megfelelő intézkedéseket, a Bizottság kénytelen lesz követni a 659/1999/EK tanácsi rendelet (6) 19. cikkének (2) bekezdése és 4. cikkének (4) bekezdése szerinti eljárást, megindítva az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást. Finnország a 2009. november 18-án kelt levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2009. október 1-jént kért utoljára információt, jelezve, hogy amennyiben Finnország nem fogadja el a javasolt megfelelő intézkedéseket, a Bizottság kénytelen lesz követni a 659/1999/EK tanácsi rendelet (6) 19. cikkének (2) bekezdése és 4. cikkének (4) bekezdése szerinti eljárást, megindítva az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást. Finnország a 2009. november 18-án kelt levelében válaszolt.

| (7) | Mivel Finnország nem fogadta el a szóban forgó rendszer módosítására vonatkozó teljes javaslatot, a Bizottság megindította az eljárást. A határozatról szóló értesítést a 2010. szeptember 15-i levél tartalmazta, amelyet közzétettek a Hivatalos Lapban (7). |
| --- | --- |

(7)

Mivel Finnország nem fogadta el a szóban forgó rendszer módosítására vonatkozó teljes javaslatot, a Bizottság megindította az eljárást. A határozatról szóló értesítést a 2010. szeptember 15-i levél tartalmazta, amelyet közzétettek a Hivatalos Lapban (7).

| (8) | Finnország a 2010. november 15-én kelt levélben válaszolt. Ezenkívül a határozat Hivatalos Lapban való kihirdetését követően a Bizottság három érdekelt féltől kapott észrevételt: két levelet a hivatásos finn halászokat képviselő két szövetség, a Suomen Ammatikalastajalitto SAKL ry (2011. november 8-i levél) és a Kalatalouden Keskusliitto (2010. november 16-i levél) küldött, egyet pedig a Finnországban működő hat halászati biztosítóegyesület (2010. november 16-i levél). E levelek másolatait 2010. december 6-án elküldték a finn hatóságoknak. Később, 2011. január 13-án az említett szervezetek képviselői egyeztetést tartottak a Bizottság szolgálataival, és kiegészítő dokumentumokat adtak át. |
| --- | --- |

(8)

Finnország a 2010. november 15-én kelt levélben válaszolt. Ezenkívül a határozat Hivatalos Lapban való kihirdetését követően a Bizottság három érdekelt féltől kapott észrevételt: két levelet a hivatásos finn halászokat képviselő két szövetség, a Suomen Ammatikalastajalitto SAKL ry (2011. november 8-i levél) és a Kalatalouden Keskusliitto (2010. november 16-i levél) küldött, egyet pedig a Finnországban működő hat halászati biztosítóegyesület (2010. november 16-i levél). E levelek másolatait 2010. december 6-án elküldték a finn hatóságoknak. Később, 2011. január 13-án az említett szervezetek képviselői egyeztetést tartottak a Bizottság szolgálataival, és kiegészítő dokumentumokat adtak át.

| (9) | Mivel a 2010. november 15-én küldött levélben foglalt információkkal kapcsolatban a Bizottság számára nem volt minden világos, 2011. április 4-én egyeztetést tartottak a finn hatóságokkal a Bizottság épületében. A finn hatóságok 2011. április 13-i és május 13-i üzeneteikben további információkat is adtak. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a 2010. november 15-én küldött levélben foglalt információkkal kapcsolatban a Bizottság számára nem volt minden világos, 2011. április 4-én egyeztetést tartottak a finn hatóságokkal a Bizottság épületében. A finn hatóságok 2011. április 13-i és május 13-i üzeneteikben további információkat is adtak.

| (10) | Végül, mivel a Finnország által küldött információkból azt lehetett kiolvasni, hogy Finnország kész oly módon módosítani a biztosítási rendszert, hogy az összeegyeztethető legyen a belső piaccal, a Bizottság 2011. július 6-i levelében felkérte Finnországot, hogy erősítse meg hivatalos elkötelezettségét a szóban forgó rendszer jogalapját képező jogszabályok módosítása iránt. Finnország erre pozitív választ adott 2011. szeptember 19-i levelében. |
| --- | --- |

(10)

Végül, mivel a Finnország által küldött információkból azt lehetett kiolvasni, hogy Finnország kész oly módon módosítani a biztosítási rendszert, hogy az összeegyeztethető legyen a belső piaccal, a Bizottság 2011. július 6-i levelében felkérte Finnországot, hogy erősítse meg hivatalos elkötelezettségét a szóban forgó rendszer jogalapját képező jogszabályok módosítása iránt. Finnország erre pozitív választ adott 2011. szeptember 19-i levelében.

2.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

| (11) | A támogatási program az 1958. július 23-i 331. sz. törvényen alapul, amelyet legutóbb az 1999. január 29-i 1236. sz. törvény módosított (8). Európai uniós csatlakozását követően Finnország a Finn Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés 144. cikkének a) pontja alapján bejelentette a Bizottságnak a szóban forgó támogatási programot. Azóta a támogatási program az EK-Szerződés 88. cikke (jelenleg az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése) alapján létező támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(11)

A támogatási program az 1958. július 23-i 331. sz. törvényen alapul, amelyet legutóbb az 1999. január 29-i 1236. sz. törvény módosított (8). Európai uniós csatlakozását követően Finnország a Finn Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés 144. cikkének a) pontja alapján bejelentette a Bizottságnak a szóban forgó támogatási programot. Azóta a támogatási program az EK-Szerződés 88. cikke (jelenleg az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése) alapján létező támogatásnak minősül.

| (12) | A biztosítási rendszer kedvezményezettjei azok a halászati vállalkozások, amelyek folyamatos halászati tevékenységet folytatnak Finnországban. A biztosítást hat halászati biztosítóegyesület nyújtja, amelyek Finnország egészét lefedik. Az egyesületek mindegyike meghatározott földrajzi területen illetékes. |
| --- | --- |

(12)

A biztosítási rendszer kedvezményezettjei azok a halászati vállalkozások, amelyek folyamatos halászati tevékenységet folytatnak Finnországban. A biztosítást hat halászati biztosítóegyesület nyújtja, amelyek Finnország egészét lefedik. Az egyesületek mindegyike meghatározott földrajzi területen illetékes.

| (13) | Az említett törvény 7. cikke szerint a halászati biztosítóegyesület évente állami támogatást kap az egyesület által a törvény hatálya alá tartozó biztosítási szerződések alapján kifizetett követelések egy részének megfelelő összegben. A 2. cikk értelmében a követelések a következő károkra terjedhetnek ki:






  — | a hálókat, a lazachorogsorokat, a horogsorokat és az ahhoz kapcsolódó horgonyokat, a hajóköteleket és egyéb halászeszköz-tartozékokat ért károk, |
| --- | --- | --- |

(13)

Az említett törvény 7. cikke szerint a halászati biztosítóegyesület évente állami támogatást kap az egyesület által a törvény hatálya alá tartozó biztosítási szerződések alapján kifizetett követelések egy részének megfelelő összegben. A 2. cikk értelmében a követelések a következő károkra terjedhetnek ki:

—

a hálókat, a lazachorogsorokat, a horogsorokat és az ahhoz kapcsolódó horgonyokat, a hajóköteleket és egyéb halászeszköz-tartozékokat ért károk,

| — | a Finnországban lajstromba vett halászhajókat ért károk, |
| --- | --- |

—

a Finnországban lajstromba vett halászhajókat ért károk,

| — | a téli halászathoz jégen használt szállító és vontató járműveket, halászkunyhókat és a kerítőhálókat sodortató vagy vonó eszközöket ért károk. |
| --- | --- |

—

a téli halászathoz jégen használt szállító és vontató járműveket, halászkunyhókat és a kerítőhálókat sodortató vagy vonó eszközöket ért károk.

| (14) | A törvény azokat a feltételeket is meghatározza, amelyek teljesülésére szükség van ahhoz, hogy a követelést figyelembe vegyék. A következő feltételek különösen fontosak a Bizottság értékeléséhez: a biztosított dolgoknak megfelelően kivitelezettnek és teljes körűen használhatónak kell lenniük, a felszerelést teljes értékében biztosítani kell, a kárt hitelt érdemlően be kell bizonyítani. |
| --- | --- |

(14)

A törvény azokat a feltételeket is meghatározza, amelyek teljesülésére szükség van ahhoz, hogy a követelést figyelembe vegyék. A következő feltételek különösen fontosak a Bizottság értékeléséhez: a biztosított dolgoknak megfelelően kivitelezettnek és teljes körűen használhatónak kell lenniük, a felszerelést teljes értékében biztosítani kell, a kárt hitelt érdemlően be kell bizonyítani.

| (15) | 2004. november 15-i levelében Finnország elmagyarázta, hogyan működik a támogatási program a halászati vállalkozások által elszenvedett károkkal kapcsolatban. Először is az elszámolható követelés összegéhez kapcsolódik egy önrész, amely az 504,56 EUR-t nem meghaladó károk esetén 25 %, az ezt az összeget meghaladó károk esetén pedig legfeljebb 5 %; az érintett halászati biztosítóegyesület által a vállalkozásnak fizetett kártérítés összege az említett önrész levonásával számítható ki. Az állam által a halászati biztosítóegyesületnek fizetett visszatérítés a kifizetett kártérítés 40 %-a, ha a kár összege legfeljebb 504,56 EUR, és 90 %-a, ha ez az összeg nagyobb 504,56 EUR-nál. |
| --- | --- |

(15)

2004. november 15-i levelében Finnország elmagyarázta, hogyan működik a támogatási program a halászati vállalkozások által elszenvedett károkkal kapcsolatban. Először is az elszámolható követelés összegéhez kapcsolódik egy önrész, amely az 504,56 EUR-t nem meghaladó károk esetén 25 %, az ezt az összeget meghaladó károk esetén pedig legfeljebb 5 %; az érintett halászati biztosítóegyesület által a vállalkozásnak fizetett kártérítés összege az említett önrész levonásával számítható ki. Az állam által a halászati biztosítóegyesületnek fizetett visszatérítés a kifizetett kártérítés 40 %-a, ha a kár összege legfeljebb 504,56 EUR, és 90 %-a, ha ez az összeg nagyobb 504,56 EUR-nál.

| (16) | Következő, 2005. november 24-i levelében Finnország a biztosítási rendszer oly módon történő módosítását javasolta, hogy az állami támogatás csak a Finnországra jellemző különleges körülmények által okozott károk megtérítésére járjon; ilyen körülmény az, ha a kár az 59. szélességi körtől északra következik be. |
| --- | --- |

(16)

Következő, 2005. november 24-i levelében Finnország a biztosítási rendszer oly módon történő módosítását javasolta, hogy az állami támogatás csak a Finnországra jellemző különleges körülmények által okozott károk megtérítésére járjon; ilyen körülmény az, ha a kár az 59. szélességi körtől északra következik be.

| (17) | Finnország a 2004. november 15-i levélben meghatározta, hogy mit tekint Finnországra jellemző különleges körülménynek a halászati tevékenység szempontjából. Ezeket a körülményeket éghajlati viszonyok okozzák, így többek között a jégképződés, amely a hajókban és a halászeszközökben is kárt okozhat, valamint a fagyos hőmérséklet, amely károsan hathat a hajók motorjára. Ezeket a sajátos körülményeket tovább súlyosbíthatják olyan tényezők, mint a finnországi tengeri domborzat a sűrű szigetcsoportok sekély vizeivel és egyenetlen tengerfenekével; ilyen körülmények között, amelyekhez viharok és jeges áramlatok is társulnak, meglehetősen nagy a hajótörés veszélye. Meg kell említeni továbbá a nagy fókapopulációt, amely jelentős veszteségeket okoz a halászati ágazatnak a halászeszközök megrongálásával; a halászeszközöket (kopoltyúhálókat) néha a kormoránok is megrongálhatják. |
| --- | --- |

(17)

Finnország a 2004. november 15-i levélben meghatározta, hogy mit tekint Finnországra jellemző különleges körülménynek a halászati tevékenység szempontjából. Ezeket a körülményeket éghajlati viszonyok okozzák, így többek között a jégképződés, amely a hajókban és a halászeszközökben is kárt okozhat, valamint a fagyos hőmérséklet, amely károsan hathat a hajók motorjára. Ezeket a sajátos körülményeket tovább súlyosbíthatják olyan tényezők, mint a finnországi tengeri domborzat a sűrű szigetcsoportok sekély vizeivel és egyenetlen tengerfenekével; ilyen körülmények között, amelyekhez viharok és jeges áramlatok is társulnak, meglehetősen nagy a hajótörés veszélye. Meg kell említeni továbbá a nagy fókapopulációt, amely jelentős veszteségeket okoz a halászati ágazatnak a halászeszközök megrongálásával; a halászeszközöket (kopoltyúhálókat) néha a kormoránok is megrongálhatják.

| (18) | A következő táblázat bemutatja, hogyan alakult a 2004 és 2009 közötti időszakban a kártérítéssel végződő esetek éves száma, a halászati biztosítóegyesületek által fizetett teljes éves kártérítések és az állam által visszatérített részek összege:









  Év | Érintett vállalkozások | Az esetek száma | Kifizetett kártérítés (euróban) | Állami visszatérítés (euróban) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 472 | 470 | 1 296 961 | 1 026 132 |
| 2008 | 486 | 459 | 1 256 200 | 980 065 |
| 2007 | 503 | 530 | 1 564 340 | 1 197 217 |
| 2006 | 519 | 496 | 1 234 761 | 920 167 |
| 2005 | 543 | 539 | 1 333 027 | 992 826 |
| 2004 | 576 | 568 | 1 607 919 | 1 111 195 |

(18)

A következő táblázat bemutatja, hogyan alakult a 2004 és 2009 közötti időszakban a kártérítéssel végződő esetek éves száma, a halászati biztosítóegyesületek által fizetett teljes éves kártérítések és az állam által visszatérített részek összege:

Év

Érintett vállalkozások

Az esetek száma

Kifizetett kártérítés (euróban)

Állami visszatérítés (euróban)

2009

472

470

1 296 961

1 026 132

2008

486

459

1 256 200

980 065

2007

503

530

1 564 340

1 197 217

2006

519

496

1 234 761

920 167

2005

543

539

1 333 027

992 826

2004

576

568

1 607 919

1 111 195

| (19) | A biztosítóegyesületek által teljesített kifizetések mintegy 50 %-a halászeszközökre, 45 %-a hajókra, 5 %-a pedig egyéb felszerelésre vonatkozott. |
| --- | --- |

(19)

A biztosítóegyesületek által teljesített kifizetések mintegy 50 %-a halászeszközökre, 45 %-a hajókra, 5 %-a pedig egyéb felszerelésre vonatkozott.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (20) | Amint erre már utalás történt (9), a szóban forgó támogatási programot 1995-ben a Finn Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés 144. cikkének a) pontja alapján jelentették be a Bizottságnak, és ezt követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében létező támogatásnak minősítették. A 2004. évi átdolgozásig alkalmazott iránymutatás külön rendelkezést tartalmazott a biztosítási díjakra nyújtható támogatásról, a szóban forgó támogatási program pedig ez alapján minősült a belső piaccal összeegyeztethetőnek. A 2004. évi átdolgozás során ez a rendelkezés kikerült az iránymutatásból. |
| --- | --- |

(20)

Amint erre már utalás történt (9), a szóban forgó támogatási programot 1995-ben a Finn Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés 144. cikkének a) pontja alapján jelentették be a Bizottságnak, és ezt követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében létező támogatásnak minősítették. A 2004. évi átdolgozásig alkalmazott iránymutatás külön rendelkezést tartalmazott a biztosítási díjakra nyújtható támogatásról, a szóban forgó támogatási program pedig ez alapján minősült a belső piaccal összeegyeztethetőnek. A 2004. évi átdolgozás során ez a rendelkezés kikerült az iránymutatásból.

| (21) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság úgy vélte, hogy a halászati biztosítási rendszer által lefedett károk nem tekinthetők rendkívüli esemény vagy természeti csapás által okozott kárnak, azokat inkább egy állandó és strukturális helyzet, vagyis az az állandó és strukturális környezet okozza, amelyben a finn vizeken a halászati tevékenységet végzik. |
| --- | --- |

(21)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság úgy vélte, hogy a halászati biztosítási rendszer által lefedett károk nem tekinthetők rendkívüli esemény vagy természeti csapás által okozott kárnak, azokat inkább egy állandó és strukturális helyzet, vagyis az az állandó és strukturális környezet okozza, amelyben a finn vizeken a halászati tevékenységet végzik.

| (22) | Ezért az iránymutatással összhangban (10) a Bizottság úgy vélte, hogy ez a támogatás működési támogatás, amely a belső piaccal elvben összeegyeztethetetlen, hiszen növeli a kedvezményezett vállalkozás üzleti likviditását, illetve úgy került kifizetésre, hogy az abban részesülő fél számára nem eredményezett semmilyen kötelezettséget. |
| --- | --- |

(22)

Ezért az iránymutatással összhangban (10) a Bizottság úgy vélte, hogy ez a támogatás működési támogatás, amely a belső piaccal elvben összeegyeztethetetlen, hiszen növeli a kedvezményezett vállalkozás üzleti likviditását, illetve úgy került kifizetésre, hogy az abban részesülő fél számára nem eredményezett semmilyen kötelezettséget.

| (23) | A Bizottság nem értett egyet a finn hatóságokkal abban, hogy a szóban forgó támogatási programot az indokolná, hogy az az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében vett általános gazdasági érdekű szolgáltatás. Finnország nem hozott fel olyan konkrét érvet, amely igazolná, hogy a halászati vállalkozások számára nyújtott biztosítás ilyen jellegű szolgáltatásnak lenne minősíthető, a Bizottság pedig arra a megállapításra jutott a szóban forgó biztosítási rendszer tulajdonságai alapján, hogy az nem minősíthető ilyennek. A Bizottság megjegyzi különösen, hogy a halászati biztosítóegyesületek a gazdasági tevékenységként piaci értékesítés céljából árut termelő vállalkozások csak egy speciális csoportjának, a halászati ágazatban tevékenykedőknek nyújtanak biztosítási szolgáltatásokat. A Bizottság ezért erősen kételkedik abban, hogy a gazdasági vállalkozások egy meghatározott csoportja számára nyújtott kereskedelmi jellegű biztosítási szolgáltatás általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősülne. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság nem értett egyet a finn hatóságokkal abban, hogy a szóban forgó támogatási programot az indokolná, hogy az az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében vett általános gazdasági érdekű szolgáltatás. Finnország nem hozott fel olyan konkrét érvet, amely igazolná, hogy a halászati vállalkozások számára nyújtott biztosítás ilyen jellegű szolgáltatásnak lenne minősíthető, a Bizottság pedig arra a megállapításra jutott a szóban forgó biztosítási rendszer tulajdonságai alapján, hogy az nem minősíthető ilyennek. A Bizottság megjegyzi különösen, hogy a halászati biztosítóegyesületek a gazdasági tevékenységként piaci értékesítés céljából árut termelő vállalkozások csak egy speciális csoportjának, a halászati ágazatban tevékenykedőknek nyújtanak biztosítási szolgáltatásokat. A Bizottság ezért erősen kételkedik abban, hogy a gazdasági vállalkozások egy meghatározott csoportja számára nyújtott kereskedelmi jellegű biztosítási szolgáltatás általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősülne.

4.   A FINN HATÓSÁGOK ÉS AZ ÉRDEKELT HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A finn hatóságok észrevételei

| (24) | A finn hatóságok felhívták a figyelmet a szóban forgó biztosítási rendszer működésének fő jellegzetességeire. Részletes áttekintést is adtak azokról a sajátos körülményekről, amelyekkel a halászati ágazatnak Finnországban meg kell küzdenie: sajátos éghajlati viszonyok télen jéggel és sötéttel, a parti vizek domborzati viszonyai sekély vizekkel és egyenetlen tengerfenékkel, nagy fókapopuláció. |
| --- | --- |

(24)

A finn hatóságok felhívták a figyelmet a szóban forgó biztosítási rendszer működésének fő jellegzetességeire. Részletes áttekintést is adtak azokról a sajátos körülményekről, amelyekkel a halászati ágazatnak Finnországban meg kell küzdenie: sajátos éghajlati viszonyok télen jéggel és sötéttel, a parti vizek domborzati viszonyai sekély vizekkel és egyenetlen tengerfenékkel, nagy fókapopuláció.

| (25) | Tájékoztatást adtak arról is, hogy a magánbiztosítók részéről nem érkezett az ilyen károkra ugyanilyen szintű biztosítást kínáló ajánlat a halászati ágazat számára. Álláspontjuk alátámasztása céljából válaszukhoz mellékelték a finn pénzügyi szektor szereplőinek szövetsége, a Finanssialan Keskusliitto által megfogalmazott levelet. |
| --- | --- |

(25)

Tájékoztatást adtak arról is, hogy a magánbiztosítók részéről nem érkezett az ilyen károkra ugyanilyen szintű biztosítást kínáló ajánlat a halászati ágazat számára. Álláspontjuk alátámasztása céljából válaszukhoz mellékelték a finn pénzügyi szektor szereplőinek szövetsége, a Finanssialan Keskusliitto által megfogalmazott levelet.

| (26) | Emellett jelezték, hogy a behozatal értéke a kivitel értékének 6,8-szerese. Finnország 2009-ben 95 046 tonna halat importált 244,5 millió EUR értékben, és 59 905 tonnát exportált 36 millió EUR értékben. Az elfogyasztott halnak csak 30 %-a származott Finnországból. Az éves fogyasztás 2000 és 2009 között a Finnországból származó hal tekintetében 6,1-ről 4,5 kg-ra csökkent, míg a behozott hal tekintetében 6,6-ről 11,2 kg-ra nőtt. A finn hatóságok szerint ez arra utal, hogy a szóban forgó állami támogatási program nem befolyásolhatja hátrányosan a versenyt. |
| --- | --- |

(26)

Emellett jelezték, hogy a behozatal értéke a kivitel értékének 6,8-szerese. Finnország 2009-ben 95 046 tonna halat importált 244,5 millió EUR értékben, és 59 905 tonnát exportált 36 millió EUR értékben. Az elfogyasztott halnak csak 30 %-a származott Finnországból. Az éves fogyasztás 2000 és 2009 között a Finnországból származó hal tekintetében 6,1-ről 4,5 kg-ra csökkent, míg a behozott hal tekintetében 6,6-ről 11,2 kg-ra nőtt. A finn hatóságok szerint ez arra utal, hogy a szóban forgó állami támogatási program nem befolyásolhatja hátrányosan a versenyt.

| (27) | A finn hatóságok felidézik, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy foglalt állást, hogy azzal, hogy a 2004. évi iránymutatás már nem tartalmazta a biztosítási díjakra nyújtható támogatásra vonatkozó rendelkezést, az ilyen állami támogatás többé már nem megengedett. A finn hatóságok nem értenek egyet ezzel az állásponttal. Mindenekelőtt a finn vizeken uralkodó sajátos éghajlati és földrajzi körülmények továbbra is teljes mértékben indokolják a szóban forgó biztosítási rendszert. Ezenkívül 2000-ben összeegyeztethetőnek minősült ez a biztosítási rendszer, holott ilyen támogatás nem szerepelt azok között, amelyeket az abban az időben érvényes 1997. évi iránymutatás (11) összeegyeztethetőnek nyilvánítható támogatásként felsorolt, miközben a körülmények hasonlóak voltak a 2004-től fennálló körülményekhez a 2004. és 2008. évi iránymutatás vonatkozásában. |
| --- | --- |

(27)

A finn hatóságok felidézik, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy foglalt állást, hogy azzal, hogy a 2004. évi iránymutatás már nem tartalmazta a biztosítási díjakra nyújtható támogatásra vonatkozó rendelkezést, az ilyen állami támogatás többé már nem megengedett. A finn hatóságok nem értenek egyet ezzel az állásponttal. Mindenekelőtt a finn vizeken uralkodó sajátos éghajlati és földrajzi körülmények továbbra is teljes mértékben indokolják a szóban forgó biztosítási rendszert. Ezenkívül 2000-ben összeegyeztethetőnek minősült ez a biztosítási rendszer, holott ilyen támogatás nem szerepelt azok között, amelyeket az abban az időben érvényes 1997. évi iránymutatás (11) összeegyeztethetőnek nyilvánítható támogatásként felsorolt, miközben a körülmények hasonlóak voltak a 2004-től fennálló körülményekhez a 2004. és 2008. évi iránymutatás vonatkozásában.

| (28) | Észrevételeiben ugyanakkor Finnország jelzi, hogy kész módosítani a rendszert a következőképpen:






  — | kizárja a nyílt tengeren halászó hajókat, ami a gyakorlatban a 12 méternél hosszabb hajók kizárását jelenti, |
| --- | --- | --- |

(28)

Észrevételeiben ugyanakkor Finnország jelzi, hogy kész módosítani a rendszert a következőképpen:

—

kizárja a nyílt tengeren halászó hajókat, ami a gyakorlatban a 12 méternél hosszabb hajók kizárását jelenti,

| — | csak a Finnország parti vizein vagy kizárólagos gazdasági övezetében elszenvedett károkra vonatkozóan nyújt támogatást, |
| --- | --- |

—

csak a Finnország parti vizein vagy kizárólagos gazdasági övezetében elszenvedett károkra vonatkozóan nyújt támogatást,

| — | kizárólag azon károkra terjeszti ki a biztosítást, amelyeket a finnországi sajátos körülmények, így a kedvezőtlen éghajlati és földrajzi viszonyok (jég, hó, heves viharok, zátonyok a sekély vizekben), vagy a fókák és a kormoránok okoztak hajókban, halászeszközökben, valamint szállító és vontató járművekben, továbbá a téli halászáshoz használt egyéb speciális felszerelésekben. |
| --- | --- |

—

kizárólag azon károkra terjeszti ki a biztosítást, amelyeket a finnországi sajátos körülmények, így a kedvezőtlen éghajlati és földrajzi viszonyok (jég, hó, heves viharok, zátonyok a sekély vizekben), vagy a fókák és a kormoránok okoztak hajókban, halászeszközökben, valamint szállító és vontató járművekben, továbbá a téli halászáshoz használt egyéb speciális felszerelésekben.

| (29) | Finnország úgy véli, hogy ezt a módosítást 2012. december 31-ig végre tudná hajtani. A haladékra két okból van szükség: egyrészt módosítani kell a jelenleg hatályos jogszabályt, amely a rendszer jogalapját képezi (az 1958. július 23-i 331. sz. törvény), másrészt meg kell szüntetni a jelenlegi rendszeren alapuló szerződéseket. Az új halászati biztosítási rendszer így 2013. január 1-jén lépne hatályba. |
| --- | --- |

(29)

Finnország úgy véli, hogy ezt a módosítást 2012. december 31-ig végre tudná hajtani. A haladékra két okból van szükség: egyrészt módosítani kell a jelenleg hatályos jogszabályt, amely a rendszer jogalapját képezi (az 1958. július 23-i 331. sz. törvény), másrészt meg kell szüntetni a jelenlegi rendszeren alapuló szerződéseket. Az új halászati biztosítási rendszer így 2013. január 1-jén lépne hatályba.

| (30) | Amint erre már történt utalás (12), a finn hatóságok 2011. szeptember 19-i levelükben megerősítették elkötelezettségüket a szóban forgó rendszer jogalapját képező jogszabály módosítására. Jelezték, hogy amennyiben a Bizottság ésszerű időn belül meghozza végleges határozatát, 2012-ben még megfelelő időben a finn parlament elé tudják terjeszteni a javaslatot ahhoz, hogy a törvény 2013. január 1-jén hatályba léphessen. Hangsúlyozták azonban, hogy az új szabályok bevezetéséhez átmeneti időre van szükség, mivel meg kell változtatni a hatályos biztosítási szerződések feltételeit. E célból úgy vélik, hogy az említett szerződésekben a változtatásokat 2014. január 1-jéig végre lehetne hajtani, és a módosított feltételek ettől az időponttól kezdve vonatkoznának a biztosítóknak nyújtott támogatásokra. |
| --- | --- |

(30)

Amint erre már történt utalás (12), a finn hatóságok 2011. szeptember 19-i levelükben megerősítették elkötelezettségüket a szóban forgó rendszer jogalapját képező jogszabály módosítására. Jelezték, hogy amennyiben a Bizottság ésszerű időn belül meghozza végleges határozatát, 2012-ben még megfelelő időben a finn parlament elé tudják terjeszteni a javaslatot ahhoz, hogy a törvény 2013. január 1-jén hatályba léphessen. Hangsúlyozták azonban, hogy az új szabályok bevezetéséhez átmeneti időre van szükség, mivel meg kell változtatni a hatályos biztosítási szerződések feltételeit. E célból úgy vélik, hogy az említett szerződésekben a változtatásokat 2014. január 1-jéig végre lehetne hajtani, és a módosított feltételek ettől az időponttól kezdve vonatkoznának a biztosítóknak nyújtott támogatásokra.

4.2.   Harmadik felek észrevételei

| (31) | Két halászati szövetség küldött észrevételeket a Bizottságnak: a Suoman Ammattikalastajaliitto és a Katatalouden Keskuliitto. A finn hatóságokhoz hasonlóan mindkét szervezet a finnországi halászat sajátos körülményeire és a károkra vonatkozó biztosítási ajánlat hiányára helyezte a hangsúlyt. Egyikük (a Suoman Ammattikalastajaliitto) megjegyezte, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a szóban forgó támogatási program befolyásolhatja a tagállamok közötti versenyt, és kiemelte különösen, hogy a hivatásos halászat az ország halfogyasztásának jelenleg csak a 7 %-át adja, és a finnországi halászati ágazat és halpiac ezért a halbehozataltól függ. A felsorolt okok alapján ez a szervezet megalapozatlannak tartja az eljárás megindításáról szóló határozat előzetes megállapításait. |
| --- | --- |

(31)

Két halászati szövetség küldött észrevételeket a Bizottságnak: a Suoman Ammattikalastajaliitto és a Katatalouden Keskuliitto. A finn hatóságokhoz hasonlóan mindkét szervezet a finnországi halászat sajátos körülményeire és a károkra vonatkozó biztosítási ajánlat hiányára helyezte a hangsúlyt. Egyikük (a Suoman Ammattikalastajaliitto) megjegyezte, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a szóban forgó támogatási program befolyásolhatja a tagállamok közötti versenyt, és kiemelte különösen, hogy a hivatásos halászat az ország halfogyasztásának jelenleg csak a 7 %-át adja, és a finnországi halászati ágazat és halpiac ezért a halbehozataltól függ. A felsorolt okok alapján ez a szervezet megalapozatlannak tartja az eljárás megindításáról szóló határozat előzetes megállapításait.

| (32) | A halászati biztosítóegyesületek szintén a finn hatóságok által kifejtett álláspontot osztották. Rámutatnak, hogy a halászati ágazatnak a finn vizeken nagyon sajátos éghajlati és földrajzi körülményekkel kell megküzdenie. Rámutatnak, hogy a szóban forgó biztosítási rendszer azért jött létre, mert nem érkezett ajánlat a magánbiztosítók részéről, amelyek nem voltak készek az elhanyagolható jelentőségű tevékenységnek tekintett halászati tevékenységgel kapcsolatos kockázatok fedezésére. A halászati biztosítóegyesületek ezenkívül kötelesek biztosítani az illetékességi területükön letelepedett vagy ott székhellyel rendelkező halászokat. |
| --- | --- |

(32)

A halászati biztosítóegyesületek szintén a finn hatóságok által kifejtett álláspontot osztották. Rámutatnak, hogy a halászati ágazatnak a finn vizeken nagyon sajátos éghajlati és földrajzi körülményekkel kell megküzdenie. Rámutatnak, hogy a szóban forgó biztosítási rendszer azért jött létre, mert nem érkezett ajánlat a magánbiztosítók részéről, amelyek nem voltak készek az elhanyagolható jelentőségű tevékenységnek tekintett halászati tevékenységgel kapcsolatos kockázatok fedezésére. A halászati biztosítóegyesületek ezenkívül kötelesek biztosítani az illetékességi területükön letelepedett vagy ott székhellyel rendelkező halászokat.

5.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

5.1.   Állami támogatás megléte

| (33) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(33)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (34) | A halászati biztosítóegyesületek által a halászati vállalkozásoknak fizetett kártérítések egy része az állam által ezen egyesületeknek juttatott pénzekből származik. Ezek a pénzek az állami költségvetésből származnak. Mivel ez a kártérítés pénzügyi előnyt jelent a halászati ágazat vállalkozásai számára, ez egy állami forrásból nyújtott ágazati előny. |
| --- | --- |

(34)

A halászati biztosítóegyesületek által a halászati vállalkozásoknak fizetett kártérítések egy része az állam által ezen egyesületeknek juttatott pénzekből származik. Ezek a pénzek az állami költségvetésből származnak. Mivel ez a kártérítés pénzügyi előnyt jelent a halászati ágazat vállalkozásai számára, ez egy állami forrásból nyújtott ágazati előny.

| (35) | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban maga a tény, hogy egy vállalkozás versenyhelyzete a versenytárs vállalkozásokhoz képest megerősödik azáltal, hogy olyan gazdasági előnyben részesül, amelyet rendes körülmények között tevékenységéhez nem kapott volna meg, azt jelzi, hogy fennáll a verseny torzulásának veszélye (13). Továbbá, az Unión belüli kereskedelem előtt nyitott piacon működő vállalkozás számára nyújtott támogatás alkalmas arra, hogy érintse a tagállamok közötti kereskedelmet (14). |
| --- | --- |

(35)

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban maga a tény, hogy egy vállalkozás versenyhelyzete a versenytárs vállalkozásokhoz képest megerősödik azáltal, hogy olyan gazdasági előnyben részesül, amelyet rendes körülmények között tevékenységéhez nem kapott volna meg, azt jelzi, hogy fennáll a verseny torzulásának veszélye (13). Továbbá, az Unión belüli kereskedelem előtt nyitott piacon működő vállalkozás számára nyújtott támogatás alkalmas arra, hogy érintse a tagállamok közötti kereskedelmet (14).

| (36) | Mivel az Európai Unión belül a halászati termékekkel jelentős kereskedelem folyik, ez az intézkedés megerősíti e vállalkozások helyzetét az uniós piacon, és ezért alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt vagy ezzel fenyegessen, és érintse az Unión belüli kereskedelmet (15). Az a tény, hogy a behozatal nagyobb, mint a kivitel, illetve az elfogyasztott hal nagy része külföldről származik, nem releváns. Ezzel szemben rámutat arra, hogy a halászati termékek finnországi piaca valóban nagyon nyitott, és azt sugallja, hogy a finn vállalkozásoknak nyújtott támogatás erősíti a helyzetüket azokhoz a vállalkozásokhoz képest, amelyek székhelye más tagállamban van, valamint torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget. Ebből a szempontból még az a tény sem változtat semmin, hogy a behozatalból származó elfogyasztott hal mennyisége megnövekedhetett a nem behozatalból származó elfogyasztott hal mennyiségéhez képest; ez csak azt sugallja, hogy a finn vállalkozások nem végezték el azokat az átalakításokat, amelyek a halászati termékek finnországi piacát jellemző gazdasági körülmények alakulásának követéséhez szükségesek voltak. Akárhogy is, ezeknek a vállalkozásoknak előnyük származott a támogatásból, amely erősítette belső piaci helyzetüket a külföldi vállalkozásokhoz képet. |
| --- | --- |

(36)

Mivel az Európai Unión belül a halászati termékekkel jelentős kereskedelem folyik, ez az intézkedés megerősíti e vállalkozások helyzetét az uniós piacon, és ezért alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt vagy ezzel fenyegessen, és érintse az Unión belüli kereskedelmet (15). Az a tény, hogy a behozatal nagyobb, mint a kivitel, illetve az elfogyasztott hal nagy része külföldről származik, nem releváns. Ezzel szemben rámutat arra, hogy a halászati termékek finnországi piaca valóban nagyon nyitott, és azt sugallja, hogy a finn vállalkozásoknak nyújtott támogatás erősíti a helyzetüket azokhoz a vállalkozásokhoz képest, amelyek székhelye más tagállamban van, valamint torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget. Ebből a szempontból még az a tény sem változtat semmin, hogy a behozatalból származó elfogyasztott hal mennyisége megnövekedhetett a nem behozatalból származó elfogyasztott hal mennyiségéhez képest; ez csak azt sugallja, hogy a finn vállalkozások nem végezték el azokat az átalakításokat, amelyek a halászati termékek finnországi piacát jellemző gazdasági körülmények alakulásának követéséhez szükségesek voltak. Akárhogy is, ezeknek a vállalkozásoknak előnyük származott a támogatásból, amely erősítette belső piaci helyzetüket a külföldi vállalkozásokhoz képet.

| (37) | Az előzőekben kifejtettek fényében megállapítható, hogy teljesültek a 107. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek, és a halászati vállalkozásoknak fizetett, állami költségvetésből származó kártérítés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás. |
| --- | --- |

(37)

Az előzőekben kifejtettek fényében megállapítható, hogy teljesültek a 107. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek, és a halászati vállalkozásoknak fizetett, állami költségvetésből származó kártérítés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.

5.2.   A belső piaccal való összeegyeztethetőség

5.2.1.   E támogatási program jellege

| (38) | A halászati biztosítási rendszer célja az, hogy fedezze a biztosítási díjak által csak részben fedezett költségeket. Önmagában nem a biztosítási díjakra nyújtott támogatás, nem a biztosítási díjak egy részének fedezésére irányul, hanem arra, hogy a vállalkozások által a halászati biztosítóegyesületekhez benyújtott kártérítési követelések egy részét fedezze. |
| --- | --- |

(38)

A halászati biztosítási rendszer célja az, hogy fedezze a biztosítási díjak által csak részben fedezett költségeket. Önmagában nem a biztosítási díjakra nyújtott támogatás, nem a biztosítási díjak egy részének fedezésére irányul, hanem arra, hogy a vállalkozások által a halászati biztosítóegyesületekhez benyújtott kártérítési követelések egy részét fedezze.

| (39) | Mivel azoknak az egyesületeknek, amelyekhez ezeket a követelések benyújtják, ki kell fizetniük az elszenvedett károk elszámolható mértékét, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás hatása az, hogy csökkentse azokat a díjakat, amelyeket a halászati vállalkozásoknak ki kellett volna fizetniük, ha az érintett halászati biztosítóegyesületek nem számíthattak volna arra, hogy pénzt kapnak az államtól. Ennek tehát ugyanaz a hatása, mint egy biztosítási díjakra irányuló támogatási programnak. Ezért ez a rendszer biztosítási díjakra irányuló támogatási programnak tekinthető. |
| --- | --- |

(39)

Mivel azoknak az egyesületeknek, amelyekhez ezeket a követelések benyújtják, ki kell fizetniük az elszenvedett károk elszámolható mértékét, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás hatása az, hogy csökkentse azokat a díjakat, amelyeket a halászati vállalkozásoknak ki kellett volna fizetniük, ha az érintett halászati biztosítóegyesületek nem számíthattak volna arra, hogy pénzt kapnak az államtól. Ennek tehát ugyanaz a hatása, mint egy biztosítási díjakra irányuló támogatási programnak. Ezért ez a rendszer biztosítási díjakra irányuló támogatási programnak tekinthető.

5.2.2.   A belső piaccal való összeegyeztethetőség

| (40) | A Bizottság nem osztja a finn hatóságok azon véleményét, amely szerint a 2004. és 2008. évi iránymutatás tekintetében a helyzet összehasonlítható az 1997. évi iránymutatással kapcsolatos helyzettel, mivel egyik iránymutatás sem fogalmazott meg rendelkezéseket a biztosítási díjakra vonatkozó támogatásra. Az a tény, hogy a 2001. évi iránymutatásban (16) rögzített külön rendelkezés 2004-ben törlésre került, rámutat arra, hogy a Bizottság a 2004. évi átdolgozáskor egyértelműen úgy vélte, hogy az ilyen támogatások nem részesülhetnek tovább az állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetetlenségének elvétől való eltérés kedvezményében, és a 2004. évi iránymutatás hatálybalépésének időpontjától nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Ez a szakpolitikai döntés nem változott a következő átdolgozáskor sem, azaz megmaradt a 2008. évi iránymutatásban is. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság nem osztja a finn hatóságok azon véleményét, amely szerint a 2004. és 2008. évi iránymutatás tekintetében a helyzet összehasonlítható az 1997. évi iránymutatással kapcsolatos helyzettel, mivel egyik iránymutatás sem fogalmazott meg rendelkezéseket a biztosítási díjakra vonatkozó támogatásra. Az a tény, hogy a 2001. évi iránymutatásban (16) rögzített külön rendelkezés 2004-ben törlésre került, rámutat arra, hogy a Bizottság a 2004. évi átdolgozáskor egyértelműen úgy vélte, hogy az ilyen támogatások nem részesülhetnek tovább az állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetetlenségének elvétől való eltérés kedvezményében, és a 2004. évi iránymutatás hatálybalépésének időpontjától nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Ez a szakpolitikai döntés nem változott a következő átdolgozáskor sem, azaz megmaradt a 2008. évi iránymutatásban is.

| (41) | Ezenkívül a biztosítási díjakra vonatkozó állami támogatások Bizottság általi értékelésére szolgáló általános keret megváltozott. A Bizottság 2000-ben a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősítette (17) ezt az állami támogatási programot a „finn időjárásra és parti övezetekre jellemző kivételes körülmények” következtében felmerülő kártérítések tekintetében. E határozat meghozatalakor a Bizottság érvelésében a mezőgazdasági ágazattal kapcsolatos helyzetre hivatkozott, mert a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó iránymutatás sem tartalmazott megfelelő rendelkezést, de a Bizottság gyakorlata az volt, hogy eseti alapon pozitívan döntött a természeti katasztrófák elleni biztosításokkal és kivételes biztosításokkal kapcsolatos támogatási intézkedések tekintetében. 2000-ben a Bizottság mind a mezőgazdasági, mint a halászati ágazat tekintetében pontosította az általa követett irányvonalat, és a vonatkozó iránymutatásokban meghatározta az ilyen típusú támogatások értékelése során követendő kritériumokat (18). A mezőgazdasági iránymutatásban ezek a kritériumok továbbra is megvannak (19), míg a halászati iránymutatásban már nem szerepelnek. Ez tehát azt jelenti, hogy míg a Bizottság a mezőgazdasági ágazatban meghatározta azokat a pontos kritériumokat, amelyek alapján a biztosítási díjakra vonatkozó támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető, a halászati iránymutatásból törölte ezeket a kritériumokat. A halászati ágazat tekintetében a Bizottság ezért köteles visszatérni az állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetetlenségének általános elvéhez, és a szóban forgó típusú támogatási programok összeegyeztethetőségének kérdését köteles az alkalmazandó rendelkezések alapján értékelni. |
| --- | --- |

(41)

Ezenkívül a biztosítási díjakra vonatkozó állami támogatások Bizottság általi értékelésére szolgáló általános keret megváltozott. A Bizottság 2000-ben a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősítette (17) ezt az állami támogatási programot a „finn időjárásra és parti övezetekre jellemző kivételes körülmények” következtében felmerülő kártérítések tekintetében. E határozat meghozatalakor a Bizottság érvelésében a mezőgazdasági ágazattal kapcsolatos helyzetre hivatkozott, mert a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó iránymutatás sem tartalmazott megfelelő rendelkezést, de a Bizottság gyakorlata az volt, hogy eseti alapon pozitívan döntött a természeti katasztrófák elleni biztosításokkal és kivételes biztosításokkal kapcsolatos támogatási intézkedések tekintetében. 2000-ben a Bizottság mind a mezőgazdasági, mint a halászati ágazat tekintetében pontosította az általa követett irányvonalat, és a vonatkozó iránymutatásokban meghatározta az ilyen típusú támogatások értékelése során követendő kritériumokat (18). A mezőgazdasági iránymutatásban ezek a kritériumok továbbra is megvannak (19), míg a halászati iránymutatásban már nem szerepelnek. Ez tehát azt jelenti, hogy míg a Bizottság a mezőgazdasági ágazatban meghatározta azokat a pontos kritériumokat, amelyek alapján a biztosítási díjakra vonatkozó támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető, a halászati iránymutatásból törölte ezeket a kritériumokat. A halászati ágazat tekintetében a Bizottság ezért köteles visszatérni az állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetetlenségének általános elvéhez, és a szóban forgó típusú támogatási programok összeegyeztethetőségének kérdését köteles az alkalmazandó rendelkezések alapján értékelni.

| (42) | A jelenlegi iránymutatás esetlegesen alkalmazandó rendelkezése a 4.9. pontban szerepel, amely kimondja, hogy az olyan támogatási intézkedés, amelyre vonatkozóan a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető támogatások különböző kategóriáit felsoroló többi pont nem tartalmaz alkalmazandó rendelkezést, elvben nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(42)

A jelenlegi iránymutatás esetlegesen alkalmazandó rendelkezése a 4.9. pontban szerepel, amely kimondja, hogy az olyan támogatási intézkedés, amelyre vonatkozóan a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető támogatások különböző kategóriáit felsoroló többi pont nem tartalmaz alkalmazandó rendelkezést, elvben nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal.

| (43) | A támogatási program azonban kivételesen összeegyeztethetőnek minősíthető, ha a tagállam bizonyítja, hogy az megfelel az iránymutatásban meghatározott különböző elveknek és a közös halászati politika célkitűzéseit szolgálja. |
| --- | --- |

(43)

A támogatási program azonban kivételesen összeegyeztethetőnek minősíthető, ha a tagállam bizonyítja, hogy az megfelel az iránymutatásban meghatározott különböző elveknek és a közös halászati politika célkitűzéseit szolgálja.

| (44) | Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Finnország konkrét javaslatot tett a támogatási program korlátozott mértékű módosítására (20). A program fenntartását ezenkívül azzal indokolta, hogy e károk egy jelentős részének fedezését illetően a biztosítási piac nem működik megfelelően. |
| --- | --- |

(44)

Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Finnország konkrét javaslatot tett a támogatási program korlátozott mértékű módosítására (20). A program fenntartását ezenkívül azzal indokolta, hogy e károk egy jelentős részének fedezését illetően a biztosítási piac nem működik megfelelően.

| (45) | Az említett válaszhoz mellékelt levélben a finn pénzügyi szektor szereplőinek szövetsége, a Finanssialan Keskusliitto elismeri, hogy – hasonlóan a halászati biztosítóegyesületekhez – nem tudnák fedezni valamennyi kárt. Csak nagyon részleges fedezetet tudnának biztosítani, illetve egyes esetekben, például a halászeszközökben bekövetkezett károk esetén, nem is lenne erre lehetőség. A biztosítótársaságok ezeket a károkat nem, vagy csak abban az esetben tekinthetik biztosíthatónak, ha a biztosítási díjak meghaladnának egy ésszerű mértéket. |
| --- | --- |

(45)

Az említett válaszhoz mellékelt levélben a finn pénzügyi szektor szereplőinek szövetsége, a Finanssialan Keskusliitto elismeri, hogy – hasonlóan a halászati biztosítóegyesületekhez – nem tudnák fedezni valamennyi kárt. Csak nagyon részleges fedezetet tudnának biztosítani, illetve egyes esetekben, például a halászeszközökben bekövetkezett károk esetén, nem is lenne erre lehetőség. A biztosítótársaságok ezeket a károkat nem, vagy csak abban az esetben tekinthetik biztosíthatónak, ha a biztosítási díjak meghaladnának egy ésszerű mértéket.

| (46) | Mindez azt mutatja, hogy a halászati biztosítóegyesületek nincsenek olyan helyzetben, hogy torzíthatnák a versenyt a magánbiztosítók tekintetében. Ez azt jelzi, hogy a piac e károk magánvállalkozások által történő fedezése tekintetében nem működik megfelelően Finnországban. |
| --- | --- |

(46)

Mindez azt mutatja, hogy a halászati biztosítóegyesületek nincsenek olyan helyzetben, hogy torzíthatnák a versenyt a magánbiztosítók tekintetében. Ez azt jelzi, hogy a piac e károk magánvállalkozások által történő fedezése tekintetében nem működik megfelelően Finnországban.

| (47) | A Bizottság úgy véli, hogy az az állami támogatási intézkedés, amely egy piaci hiányosságot orvosol, összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal, ha közérdekű célkitűzéseket szolgál. Ez teljesíti az iránymutatás 4.9. pontjában foglalt követelményeket, amelyek előírják az iránymutatásban meghatározott különböző elveknek és a közös halászati politika célkitűzéseinek való megfelelést. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság úgy véli, hogy az az állami támogatási intézkedés, amely egy piaci hiányosságot orvosol, összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal, ha közérdekű célkitűzéseket szolgál. Ez teljesíti az iránymutatás 4.9. pontjában foglalt követelményeket, amelyek előírják az iránymutatásban meghatározott különböző elveknek és a közös halászati politika célkitűzéseinek való megfelelést.

| (48) | A közös halászati politika célkitűzése, hogy fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel biztosítsa az élő vízi erőforrások kiaknázását (21). A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó támogatási program a Finnország által javasolt módosított formában hozzájárulna e feltételek biztosításához. Az erőforrások kiaknázására vonatkozó védelmi és kezelési szabályok alkalmazása mellett ez lehetővé tenné a halászat folytatását a finnországi parti vizekre jellemző körülmények között, e körülmények közé értve a fókák, illetve időnként a kormoránok által a felszerelésben (halászhálók) okozott károkat is. Ez segítene abban, hogy megfelelő gazdasági, környezeti és társadalmi feltételeket biztosítsanak a halászati vállalkozásoknak, amelyek az e vizeken való halászat speciális korlátaival küzdenek. Segítene továbbá fenntartani az érintett part menti közösségek társadalmi-gazdasági életének struktúráját. |
| --- | --- |

(48)

A közös halászati politika célkitűzése, hogy fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel biztosítsa az élő vízi erőforrások kiaknázását (21). A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó támogatási program a Finnország által javasolt módosított formában hozzájárulna e feltételek biztosításához. Az erőforrások kiaknázására vonatkozó védelmi és kezelési szabályok alkalmazása mellett ez lehetővé tenné a halászat folytatását a finnországi parti vizekre jellemző körülmények között, e körülmények közé értve a fókák, illetve időnként a kormoránok által a felszerelésben (halászhálók) okozott károkat is. Ez segítene abban, hogy megfelelő gazdasági, környezeti és társadalmi feltételeket biztosítsanak a halászati vállalkozásoknak, amelyek az e vizeken való halászat speciális korlátaival küzdenek. Segítene továbbá fenntartani az érintett part menti közösségek társadalmi-gazdasági életének struktúráját.

| (49) | A Bizottság megjegyzi emellett, hogy ez a támogatási program, ha módosítják, semmilyen esetben sem fog teljes kártérítést kínálni az érintett károkért. A jelenlegi rendszer, egyrészt egy önrésszel, másrészt pedig a kifizetett kártérítés után járó, csak részleges visszatérítéssel (22), továbbra is megmarad. Így a támogatási rendszer kedvezményezettje részéről továbbra is megmarad az az ellentételezés, amelyet az iránymutatás 3.3. pontja előír. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság megjegyzi emellett, hogy ez a támogatási program, ha módosítják, semmilyen esetben sem fog teljes kártérítést kínálni az érintett károkért. A jelenlegi rendszer, egyrészt egy önrésszel, másrészt pedig a kifizetett kártérítés után járó, csak részleges visszatérítéssel (22), továbbra is megmarad. Így a támogatási rendszer kedvezményezettje részéről továbbra is megmarad az az ellentételezés, amelyet az iránymutatás 3.3. pontja előír.

| (50) | Végül a Bizottság úgy véli, hogy a Finnország által a támogatási program módosításához szükségesnek ítélt időtartam (23) elfogadható. Figyelembe véve a szükséges jogalkotási eljárást, a támogatási program jelenlegi jogalapját módosító törvény hatálybalépéséhez 2013. január 1. ésszerű időpont. Emellett, a halászati vállalkozások és a halászati biztosítóegyesületek közötti hatályos biztosítási szerződéseket 2012 folyamán az abban az időpontban érvényes feltételek szerint kell megújítani, 2013-as lejárattal. Indokolt, hogy ezek a szerződések az elfogadott feltételekkel maradhassanak érvényben lejártukig. 2013-ban már az akkor alkalmazandó új feltételekkel lesznek ismét megújítva. Ezért a 2013. december 31-i végleges határidő és a kiigazított szerződések azt követő napon, azaz 2014. január 1-jén történő hatálybalépése megalapozott. |
| --- | --- |

(50)

Végül a Bizottság úgy véli, hogy a Finnország által a támogatási program módosításához szükségesnek ítélt időtartam (23) elfogadható. Figyelembe véve a szükséges jogalkotási eljárást, a támogatási program jelenlegi jogalapját módosító törvény hatálybalépéséhez 2013. január 1. ésszerű időpont. Emellett, a halászati vállalkozások és a halászati biztosítóegyesületek közötti hatályos biztosítási szerződéseket 2012 folyamán az abban az időpontban érvényes feltételek szerint kell megújítani, 2013-as lejárattal. Indokolt, hogy ezek a szerződések az elfogadott feltételekkel maradhassanak érvényben lejártukig. 2013-ban már az akkor alkalmazandó új feltételekkel lesznek ismét megújítva. Ezért a 2013. december 31-i végleges határidő és a kiigazított szerződések azt követő napon, azaz 2014. január 1-jén történő hatálybalépése megalapozott.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (51) | A fenti vizsgálat fényében a Bizottság megállapítja, hogy a halászati biztosítási rendszer a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha a következő elvekkel összhangban kiigazításra kerül:






  — | a nyílt tengeren halászó hajók kizárása, ami a gyakorlatban a 12 méternél hosszabb hajók kizárását jelenti, |
| --- | --- | --- |

(51)

A fenti vizsgálat fényében a Bizottság megállapítja, hogy a halászati biztosítási rendszer a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha a következő elvekkel összhangban kiigazításra kerül:

—

a nyílt tengeren halászó hajók kizárása, ami a gyakorlatban a 12 méternél hosszabb hajók kizárását jelenti,

| — | csak a Finnország parti vizein vagy kizárólagos gazdasági övezetében elszenvedett károkra nyújtható támogatás, |
| --- | --- |

—

csak a Finnország parti vizein vagy kizárólagos gazdasági övezetében elszenvedett károkra nyújtható támogatás,

| — | kizárólag azon károkra terjed ki a biztosítás, amelyeket a finnországi sajátos körülmények, így a kedvezőtlen éghajlati és földrajzi viszonyok (jég, hó, heves viharok, zátonyok a sekély vizekben), vagy a fókák és a kormoránok okoztak hajókban, halászeszközökben, valamint szállító és vontató járművekben, továbbá a téli halászáshoz használt egyéb speciális felszerelésekben. |
| --- | --- |

—

kizárólag azon károkra terjed ki a biztosítás, amelyeket a finnországi sajátos körülmények, így a kedvezőtlen éghajlati és földrajzi viszonyok (jég, hó, heves viharok, zátonyok a sekély vizekben), vagy a fókák és a kormoránok okoztak hajókban, halászeszközökben, valamint szállító és vontató járművekben, továbbá a téli halászáshoz használt egyéb speciális felszerelésekben.

| (52) | A Bizottság tudomásul veszi a finn hatóságok elkötelezettségét az iránt, hogy legkésőbb 2013. január 1-jéig módosítsák a szóban forgó támogatási program jogalapját annak érdekében, hogy a biztosítási szerződések feltételei legkésőbb 2014. január 1-jéig megváltozzanak, |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság tudomásul veszi a finn hatóságok elkötelezettségét az iránt, hogy legkésőbb 2013. január 1-jéig módosítsák a szóban forgó támogatási program jogalapját annak érdekében, hogy a biztosítási szerződések feltételei legkésőbb 2014. január 1-jéig megváltozzanak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A halászati biztosítási rendszer mint létező támogatási program, amellyel kapcsolatban a Bizottság a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó iránymutatás átdolgozását követően megfelelő intézkedések elfogadását javasolta, összeegyeztethető a belső piaccal, amennyiben módosításra kerül a Finnország által tett következő kötelezettségvállalással összhangban:

| — | a nyílt tengeren halászó hajók kizárása, ami a gyakorlatban a 12 méternél hosszabb hajók kizárását jelenti, |
| --- | --- |

—

a nyílt tengeren halászó hajók kizárása, ami a gyakorlatban a 12 méternél hosszabb hajók kizárását jelenti,

| — | csak a Finnország parti vizein vagy kizárólagos gazdasági övezetében elszenvedett károkra nyújtható támogatás, |
| --- | --- |

—

csak a Finnország parti vizein vagy kizárólagos gazdasági övezetében elszenvedett károkra nyújtható támogatás,

| — | kizárólag azon károkra terjed ki a biztosítás, amelyeket a finnországi sajátos körülmények, így a kedvezőtlen éghajlati és földrajzi viszonyok (jég, hó, heves viharok, zátonyok a sekély vizekben), vagy a fókák és a kormoránok okoztak hajókban, halászeszközökben, valamint szállító és vontató járművekben, továbbá a téli halászáshoz használt egyéb speciális felszerelésekben. |
| --- | --- |

—

kizárólag azon károkra terjed ki a biztosítás, amelyeket a finnországi sajátos körülmények, így a kedvezőtlen éghajlati és földrajzi viszonyok (jég, hó, heves viharok, zátonyok a sekély vizekben), vagy a fókák és a kormoránok okoztak hajókban, halászeszközökben, valamint szállító és vontató járművekben, továbbá a téli halászáshoz használt egyéb speciális felszerelésekben.

(2)   Az említett biztosítási rendszert módosító jogi rendelkezések legkésőbb 2013. január 1-jén lépnek hatályba, az ezek alapján kötött vonatkozó biztosítási szerződések pedig legkésőbb 2014. január 1-jén lépnek hatályba.

2. cikk

Ennek a határozatnak Finnország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. január 11-én.

a Bizottság részéről

Maria DAMANAKI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 273., 2010.10.9., 6. o.

1

(2)  HL C 229., 2004.9.14., 5. o.

2

(3)  A 2004. évi iránymutatás elfogadásának közzététele: HL C 278., 2005.11.11., 14. o.

3

(4)  HL C 84., 2008.4.3., 10. o.

4

(5)  A 2008. évi iránymutatás elfogadásának közzététele: HL C 115., 2009.5.20., 15. o.

5

(6)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

6

(7)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

7

(8)  Finnország Európai Unióhoz történt csatlakozása óta ez az utolsó módosítás a törvény egyetlen módosítása. A módosítás a finn biztosításfelügyeleti hatóság létrejöttének köszönhető. Az állami támogatások rendszere szempontjából nem voltak következményei.

8

(9)  Lásd a (2) preambulumbekezdést.

9

(10)  Lásd a 2004. évi iránymutatás 3.7. pontját és a 2008. évi iránymutatás 3.4. pontját.

10

(11)  HL C 100., 1997.3.27., 12. o.

11

(12)  Lásd a (10) preambulumbekezdést.

12

(13)  A Bíróság C-730/79. sz., Philip Morris Holland BV kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítélete (EBHT 1980., 2671. o.).

13

Philip Morris Holland BV kontra Európai Közösségek Bizottsága

(14)  Lásd különösen a Bíróságnak a 102/87. sz., Francia Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 1988. július 13-án hozott ítéletét, EBHT 1988., 4067. o.

14

Francia Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága

(15)  Az EUROSTAT adataiból kitűnik, hogy Finnország 2007 és 2009 között évente átlagosan 30 000 tonna halászati terméket importált más tagállamokból, átlagosan évi 90 millió EUR értékben, illetve ugyanebben az időszakban évente átlagosan 20 000 tonnát exportált más tagállamokba, átlagosan évi 15 millió EUR értékben.

15

(16)  HL C 19., 2001.1.20., 7. o.

16

(17)  A határozatról Finnországot 2000. május 11-én értesítették levélben.

17

(18)  A mezőgazdasági ágazatra vonatkozóan: HL C 28., 2000.2.1., 2. o. (lásd a 11.5.1. pontot); a halászati ágazatra vonatkozóan: a 2001. évi iránymutatás (lásd a fenti 14. lábjegyzetet).

18

(19)  HL C 319., 2006.12.27., 1. o.; lásd a 140. pontot, amely a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) 12. cikkére hivatkozik.

19

(20)  Lásd fent a (28) preambulumbekezdést.

20

(21)  A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 358., 2002.12.31., 59. o.) 2. cikke.

21

(22)  Lásd fent a (15) preambulumbekezdést.

22

(23)  Lásd fent a (30) preambulumbekezdést.

23

---