# Uradni list L 82/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.082.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 82 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5522. marec 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.082.slv

Uradni list

Evropske unije

L 82

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5522. marec 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 249/2012 z dne 21. marca 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 19/2011 glede zahtev za homologacijo za predpisano tablico proizvajalca pri motornih vozilih in njihovih priklopnikih (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 250/2012 z dne 21. marca 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 961/2011 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (
  1
  ) | 3 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 251/2012 z dne 21. marca 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 5 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 249/2012 z dne 21. marca 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 19/2011 glede zahtev za homologacijo za predpisano tablico proizvajalca pri motornih vozilih in njihovih priklopnikih (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 250/2012 z dne 21. marca 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 961/2011 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (
  1
  )

1

3

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 251/2012 z dne 21. marca 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

5

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 534/09/COL z dne 16. decembra 2009 o oseminsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o najboljših praksah pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči | 7 |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 364/11/COL z dne 23. novembra 2011 o zaključku formalnega postopka preiskave v zvezi z oprostitvijo plačila premije za državno jamstvo za islandski stanovanjski finančni sklad Íbúðalánasjóður (Islandija) | 16 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 534/09/COL z dne 16. decembra 2009 o oseminsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o najboljših praksah pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči

7

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 364/11/COL z dne 23. novembra 2011 o zaključku formalnega postopka preiskave v zvezi z oprostitvijo plačila premije za državno jamstvo za islandski stanovanjski finančni sklad Íbúðalánasjóður (Islandija)

Íbúðalánasjóður

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 22.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 82/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 249/2012

z dne 21. marca 2012

o spremembi Uredbe (EU) št. 19/2011 glede zahtev za homologacijo za predpisano tablico proizvajalca pri motornih vozilih in njihovih priklopnikih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (1), ter zlasti člena 14(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 661/2009 je posamična uredba za namene postopka homologacije iz Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 661/2009 je posamična uredba za namene postopka homologacije iz Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (2).

| (2) | Uredba Komisije (EU) št. 19/2011 z dne 11. januarja 2011 o zahtevah za homologacijo za predpisano tablico proizvajalca in identifikacijsko številko vozila pri motornih vozilih in njihovih priklopnikih ter o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (3), je eden od izvedbenih ukrepov za določbe člena 5 Uredbe (ES) št. 661/2009. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EU) št. 19/2011 z dne 11. januarja 2011 o zahtevah za homologacijo za predpisano tablico proizvajalca in identifikacijsko številko vozila pri motornih vozilih in njihovih priklopnikih ter o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (3), je eden od izvedbenih ukrepov za določbe člena 5 Uredbe (ES) št. 661/2009.

| (3) | Uredba (EU) št. 19/2011 določa, da lahko proizvajalci vozil za izdelavo predpisanih tablic uporabijo samolepilne oznake. Za lažjo izdelavo takih oznak z obdelavo podatkov ter njihovo tiskanje po elektronski poti je treba obstoječe tehnične zahteve prilagoditi posebnostim teh modernih tehnik. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) št. 19/2011 določa, da lahko proizvajalci vozil za izdelavo predpisanih tablic uporabijo samolepilne oznake. Za lažjo izdelavo takih oznak z obdelavo podatkov ter njihovo tiskanje po elektronski poti je treba obstoječe tehnične zahteve prilagoditi posebnostim teh modernih tehnik.

| (4) | Uredbo (EU) št. 19/2011 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 19/2011 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Del A Priloge I k Uredbi (EU) št. 19/2011 se spremeni:

| 1. | točka 2.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2.2 | Višina znakov identifikacijske številke vozila iz točke 2.1(c) ni manjša od 4 mm.“ |
| --- | --- | --- |

1.

točka 2.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.2

Višina znakov identifikacijske številke vozila iz točke 2.1(c) ni manjša od 4 mm.“

| 2. | za točko 2.2 se vstavi točka 2.3:






  „2.3 | Višina znakov informacij iz točke 2.1 razen identifikacijske številke vozila ni manjša od 2 mm.“ |
| --- | --- | --- |

2.

za točko 2.2 se vstavi točka 2.3:

„2.3

Višina znakov informacij iz točke 2.1 razen identifikacijske številke vozila ni manjša od 2 mm.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. marca 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 200, 31.7.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 8, 12.1.2011, str. 1.

3

---

| 22.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 82/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 82/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 250/2012

z dne 21. marca 2012

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 961/2011 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 53(1)(b)(ii) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002 dopušča možnost, da se za živila in krmo, uvožene iz tretje države, zaradi varovanja zdravja ljudi, živali ali okolja sprejmejo ustrezni nujni ukrepi Unije, kadar tveganja ni mogoče na zadovoljiv način obvladati z ukrepi posameznih držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002 dopušča možnost, da se za živila in krmo, uvožene iz tretje države, zaradi varovanja zdravja ljudi, živali ali okolja sprejmejo ustrezni nujni ukrepi Unije, kadar tveganja ni mogoče na zadovoljiv način obvladati z ukrepi posameznih držav članic.

| (2) | Po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima 11. marca 2011 je bila Komisija obveščena, da so vrednosti radionuklidov v nekaterih živilih s poreklom iz Japonske presegle vrednosti za ukrepanje, ki se uporabljajo za živila na Japonskem. Taka kontaminacija lahko ogrozi zdravje ljudi in živali v Uniji, zato je bila sprejeta Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 961/2011 (2). |
| --- | --- |

(2)

Po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima 11. marca 2011 je bila Komisija obveščena, da so vrednosti radionuklidov v nekaterih živilih s poreklom iz Japonske presegle vrednosti za ukrepanje, ki se uporabljajo za živila na Japonskem. Taka kontaminacija lahko ogrozi zdravje ljudi in živali v Uniji, zato je bila sprejeta Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 961/2011 (2).

| (3) | Izvedbena uredba (EU) št. 961/2011 določa, da mora pošiljke proizvodov, ki jih zajema navedena uredba, spremljati izjava, ki jo podpiše pooblaščeni predstavnik pristojnega organa Japonske in med drugim potrjuje, od kod pošiljka izvira in od kod je poslana. Vsebina navedene izjave se nato razlikuje glede na to, ali izdelki izvirajo ali so poslani iz prefekture blizu jedrske elektrarne Fukušima. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena uredba (EU) št. 961/2011 določa, da mora pošiljke proizvodov, ki jih zajema navedena uredba, spremljati izjava, ki jo podpiše pooblaščeni predstavnik pristojnega organa Japonske in med drugim potrjuje, od kod pošiljka izvira in od kod je poslana. Vsebina navedene izjave se nato razlikuje glede na to, ali izdelki izvirajo ali so poslani iz prefekture blizu jedrske elektrarne Fukušima.

| (4) | Za pošiljke, ki izvirajo iz prefekture Fukušima in 10 bližnjih prefektur, so japonski organi dolžni potrditi, da ne vsebujejo vrednosti radionuklidov, cezija-134 in cezija-137, nad mejnimi vrednostmi iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 961/2011. Poleg tega morajo pristojni organi na mejni kontrolni točki ali določeni vstopni točki v Unijo preveriti identiteto ter fizično pregledati vsaj 10 % takih pošiljk, vključno z izvedbo laboratorijskih analiz za prisotnost cezija-134 in cezija-137. |
| --- | --- |

(4)

Za pošiljke, ki izvirajo iz prefekture Fukušima in 10 bližnjih prefektur, so japonski organi dolžni potrditi, da ne vsebujejo vrednosti radionuklidov, cezija-134 in cezija-137, nad mejnimi vrednostmi iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 961/2011. Poleg tega morajo pristojni organi na mejni kontrolni točki ali določeni vstopni točki v Unijo preveriti identiteto ter fizično pregledati vsaj 10 % takih pošiljk, vključno z izvedbo laboratorijskih analiz za prisotnost cezija-134 in cezija-137.

| (5) | Za pošiljke, poslane iz prefekture Fukušima in 10 bližnjih prefektur, so japonski organi dolžni potrditi, da niso bili izpostavljeni radioaktivnosti med tranzitom. V takih primerih in primerih, kadar pošiljke izvirajo in so poslane iz drugih prefektur na Japonskem, ne iz Fukušime in 10 bližnjih prefektur, morajo pristojni organi na mejni kontrolni točki ali določeni vstopni točki v Unijo preveriti identiteto ter fizično pregledati vsaj 20 % takih pošiljk, vključno z izvedbo laboratorijskih analiz za prisotnost cezija-134 in cezija-137. |
| --- | --- |

(5)

Za pošiljke, poslane iz prefekture Fukušima in 10 bližnjih prefektur, so japonski organi dolžni potrditi, da niso bili izpostavljeni radioaktivnosti med tranzitom. V takih primerih in primerih, kadar pošiljke izvirajo in so poslane iz drugih prefektur na Japonskem, ne iz Fukušime in 10 bližnjih prefektur, morajo pristojni organi na mejni kontrolni točki ali določeni vstopni točki v Unijo preveriti identiteto ter fizično pregledati vsaj 20 % takih pošiljk, vključno z izvedbo laboratorijskih analiz za prisotnost cezija-134 in cezija-137.

| (6) | Rezultati pregledov, vključno z laboratorijskimi analizami, ki so jih v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 961/2011 opravili pristojni organi na mejni kontrolni točki ali določeni vstopni točki v Unijo, kažejo, da japonski organi ustrezno in učinkovito izvajajo nadzorne ukrepe za krmo in živila za izvoz v EU. Zato je primerno zmanjšati pogostost pregledov na takih pošiljkah, ki jih opravljajo pristojni organi na mejni kontrolni točki ali določeni vstopni točki v Unijo. |
| --- | --- |

(6)

Rezultati pregledov, vključno z laboratorijskimi analizami, ki so jih v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 961/2011 opravili pristojni organi na mejni kontrolni točki ali določeni vstopni točki v Unijo, kažejo, da japonski organi ustrezno in učinkovito izvajajo nadzorne ukrepe za krmo in živila za izvoz v EU. Zato je primerno zmanjšati pogostost pregledov na takih pošiljkah, ki jih opravljajo pristojni organi na mejni kontrolni točki ali določeni vstopni točki v Unijo.

| (7) | Poleg tega se Izvedbena uredba (EU) št. 961/2011 uporablja do 31. marca 2012. Japonski organi še naprej spremljajo prisotnost radioaktivnosti v krmi in živilih. Rezultati navedenega spremljanja kažejo, da določena krma in živila iz prefektur v bližini jedrske elektrarne Fukušima še naprej vsebujejo ravni radioaktivnosti, ki presegajo vrednosti za ukrepanje. Zato je primerno podaljšati datum uporabe ukrepov iz Izvedbene uredbe (EU) št. 961/2011. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega se Izvedbena uredba (EU) št. 961/2011 uporablja do 31. marca 2012. Japonski organi še naprej spremljajo prisotnost radioaktivnosti v krmi in živilih. Rezultati navedenega spremljanja kažejo, da določena krma in živila iz prefektur v bližini jedrske elektrarne Fukušima še naprej vsebujejo ravni radioaktivnosti, ki presegajo vrednosti za ukrepanje. Zato je primerno podaljšati datum uporabe ukrepov iz Izvedbene uredbe (EU) št. 961/2011.

| (8) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 961/2011 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 961/2011 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Določbe o spremembah

Izvedbena uredba (EU) št. 961/2011 se spremeni:

| 1. | Člen 5(1)(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | preverijo identiteto in fizično pregledajo, vključno z izvedbo laboratorijskih analiz za prisotnost cezija-134 in cezija-137, najmanj:






  — | 5 % pošiljk proizvodov iz člena 2(3)(d) in |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Člen 5(1)(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

preverijo identiteto in fizično pregledajo, vključno z izvedbo laboratorijskih analiz za prisotnost cezija-134 in cezija-137, najmanj:

—

5 % pošiljk proizvodov iz člena 2(3)(d) in

| — | 10 % pošiljk proizvodov iz člena 2(3)(b) in (c).“ |
| --- | --- |

—

10 % pošiljk proizvodov iz člena 2(3)(b) in (c).“

| 2. | V drugem odstavku člena 10 se datum „31. marca 2012“ nadomesti z „31. oktobra 2012“. |
| --- | --- |

2.

V drugem odstavku člena 10 se datum „31. marca 2012“ nadomesti z „31. oktobra 2012“.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. marca 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 252, 28.9.2011, str. 10.

2

---

| 22.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 82/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 82/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 251/2012

z dne 21. marca 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. marca 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 188,6 |
| JO | 64,0 |
| MA | 47,9 |
| TN | 68,9 |
| TR | 96,0 |
| ZZ | 93,1 |
| 0707 00 05 | JO | 107,2 |
| TR | 165,2 |
| ZZ | 136,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 55,1 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 135,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,6 |
| IL | 79,2 |
| MA | 52,2 |
| TN | 80,1 |
| TR | 70,0 |
| ZZ | 66,8 |
| 0805 50 10 | EG | 43,8 |
| TR | 52,6 |
| ZZ | 48,2 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 83,2 |
| CA | 125,0 |
| CL | 84,7 |
| CN | 108,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 160,0 |
| UY | 74,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | AR | 85,1 |
| CL | 123,8 |
| CN | 63,0 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 90,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

188,6

JO

64,0

MA

47,9

TN

68,9

TR

96,0

ZZ

93,1

0707 00 05

JO

107,2

TR

165,2

ZZ

136,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

55,1

TR

127,5

ZZ

135,9

0805 10 20

EG

52,6

IL

79,2

MA

52,2

TN

80,1

TR

70,0

ZZ

66,8

0805 50 10

EG

43,8

TR

52,6

ZZ

48,2

0808 10 80

AR

89,5

BR

83,2

CA

125,0

CL

84,7

CN

108,7

MK

31,8

US

160,0

UY

74,9

ZA

119,9

ZZ

97,5

0808 30 90

AR

85,1

CL

123,8

CN

63,0

ZA

91,4

ZZ

90,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 22.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 82/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 82/7

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 534/09/COL

z dne 16. decembra 2009

o oseminsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o najboljših praksah pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči

NADZORNI ORGAN EFTE JE (1) –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,

KER Nadzorni organ v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,

KER Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno,

OB sklicevanju na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči, ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ (4),

KER je Evropska komisija 16. junija 2009 sprejela Kodeks najboljših praks pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči (5),

KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor,

KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil EGP o državni pomoči v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,

KER mora v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ po posvetovanju z Evropsko komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,

PO posvetovanju z Evropsko komisijo in državami Efte z dopisi o tej temi z dne 20. novembra 2009 (ev.št. 537430, 537439 in 537441) –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Smernice o državni pomoči se spremenijo z uvedbo novega poglavja o najboljših praksah pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči. Novo poglavje je v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 16. decembra 2009

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Kristján A. STEFÁNSSON

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1., kakor so bile spremenjene. V nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči. Posodobljena različica smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Uradnem listu Evropske unije

(5)  UL C 136, 16.6.2009, str. 13.

5

---

PRILOGA

SMERNICE O NAJBOLJŠIH PRAKSAH PRI IZVAJANJU POSTOPKOV ZA NADZOR DRŽAVNE POMOČI
   (1)

1.   Področje uporabe in namen

| (1) | Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) izdaja te smernice o najboljših praksah pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči, da bi za vse vpletene strani postopki postali kar najbolj produktivni in učinkoviti. |
| --- | --- |

(1)

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) izdaja te smernice o najboljših praksah pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči, da bi za vse vpletene strani postopki postali kar najbolj produktivni in učinkoviti.

| (2) | To poglavje Smernic Nadzornega organa temelji na izkušnjah, pridobljenih pri uporabi dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča („del II Protokola 3“) (2). Glavni cilj tega poglavja je zagotoviti navodila pri vsakodnevnem izvajanju postopkov državne pomoči ter s tem spodbujati duh sodelovanja in medsebojnega razumevanja med Nadzornim organom, državami Efte ter pravno in poslovno skupnostjo. |
| --- | --- |

(2)

To poglavje Smernic Nadzornega organa temelji na izkušnjah, pridobljenih pri uporabi dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča („del II Protokola 3“) (2). Glavni cilj tega poglavja je zagotoviti navodila pri vsakodnevnem izvajanju postopkov državne pomoči ter s tem spodbujati duh sodelovanja in medsebojnega razumevanja med Nadzornim organom, državami Efte ter pravno in poslovno skupnostjo.

| (3) | Postopki za nadzor državne pomoči se lahko izboljšajo samo, če se Nadzorni organ in države Efte tega cilja lotijo skupaj in s potrebno disciplino. Nadzorni organ si bo prizadeval za spodbujanje sodelovanja z državami Efte in zainteresiranimi stranmi, poleg tega pa si bo prizadeval izboljšati izvajanje svojih preiskav in notranji proces odločanja, da bi s tem zagotovil večjo preglednost, predvidljivost in učinkovitost postopkov v zvezi z državno pomočjo. |
| --- | --- |

(3)

Postopki za nadzor državne pomoči se lahko izboljšajo samo, če se Nadzorni organ in države Efte tega cilja lotijo skupaj in s potrebno disciplino. Nadzorni organ si bo prizadeval za spodbujanje sodelovanja z državami Efte in zainteresiranimi stranmi, poleg tega pa si bo prizadeval izboljšati izvajanje svojih preiskav in notranji proces odločanja, da bi s tem zagotovil večjo preglednost, predvidljivost in učinkovitost postopkov v zvezi z državno pomočjo.

| (4) | V skladu s sodobno strukturo državnih pomoči je to poglavje zadnji del paketa poenostavitev, ki vsebuje Smernice Nadzornega organa o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (3) in Smernice Nadzornega organa o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih (4), ki prispeva k temu, da bi postopki postali preglednejši in bolj predvidljivi. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s sodobno strukturo državnih pomoči je to poglavje zadnji del paketa poenostavitev, ki vsebuje Smernice Nadzornega organa o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (3) in Smernice Nadzornega organa o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih (4), ki prispeva k temu, da bi postopki postali preglednejši in bolj predvidljivi.

| (5) | Specifične značilnosti posamezne zadeve lahko vseeno zahtevajo spremembo tega poglavja ali odstopanje od njega (5). |
| --- | --- |

(5)

Specifične značilnosti posamezne zadeve lahko vseeno zahtevajo spremembo tega poglavja ali odstopanje od njega (5).

| (6) | Poleg tega, če se Sporazum EGP uporablja za te sektorje, lahko specifične značilnosti na področju ribištva in akvakulture ter dejavnosti na področju primarne proizvodnje, trženja ali predelave kmetijskih proizvodov prav tako upravičujejo odstopanje od tega poglavja smernic. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega, če se Sporazum EGP uporablja za te sektorje, lahko specifične značilnosti na področju ribištva in akvakulture ter dejavnosti na področju primarne proizvodnje, trženja ali predelave kmetijskih proizvodov prav tako upravičujejo odstopanje od tega poglavja smernic.

2.   Povezava z zakonodajo EGP

| (7) | Namen tega poglavja ni zagotoviti popoln ali celovit prikaz ustreznih zakonodajnih, razlagalnih in upravnih ukrepov, ki urejajo nadzor nad državnimi pomočmi. Brati ga je treba v povezavi z osnovnimi pravili, ki urejajo postopke v zvezi z državno pomočjo, in kot njihovo dopolnilo. |
| --- | --- |

(7)

Namen tega poglavja ni zagotoviti popoln ali celovit prikaz ustreznih zakonodajnih, razlagalnih in upravnih ukrepov, ki urejajo nadzor nad državnimi pomočmi. Brati ga je treba v povezavi z osnovnimi pravili, ki urejajo postopke v zvezi z državno pomočjo, in kot njihovo dopolnilo.

| (8) | To poglavje torej ne ustanavlja in ne spreminja pravic ali obveznosti, ki jih določajo Sporazum EGP, Protokol 3 in Odločba št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 (6), kakor so bili spremenjeni in kakor jih razlaga sodna praksa Sodišča Efte in sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(8)

To poglavje torej ne ustanavlja in ne spreminja pravic ali obveznosti, ki jih določajo Sporazum EGP, Protokol 3 in Odločba št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 (6), kakor so bili spremenjeni in kakor jih razlaga sodna praksa Sodišča Efte in sodišča Evropske unije.

| (9) | To poglavje podrobno opisuje vsakodnevne najboljše prakse, s čimer prispeva k temu, da bi postopki v zvezi z državno pomočjo postali hitrejši, preglednejši in bolj predvidljivi v vseh fazah preiskave priglašene ali nepriglašene zadeve ali pritožbe. |
| --- | --- |

(9)

To poglavje podrobno opisuje vsakodnevne najboljše prakse, s čimer prispeva k temu, da bi postopki v zvezi z državno pomočjo postali hitrejši, preglednejši in bolj predvidljivi v vseh fazah preiskave priglašene ali nepriglašene zadeve ali pritožbe.

3.   Stiki pred priglasitvijo

| (10) | Po izkušnjah Nadzornega organa stiki pred priglasitvijo prinašajo dodano vrednost tudi v zadevah, ki se na prvi pogled zdijo standardne. Stiki pred priglasitvijo Nadzornemu organu in državi Efte priglasiteljici ponujajo možnost za neformalno, zaupno razpravo o pravnih in gospodarskih vidikih predlaganega projekta še pred priglasitvijo ter s tem izboljšajo kakovost in popolnost priglasitev. V tem okviru lahko država Efte in Nadzorni organ poleg tega skupaj razvijejo konstruktivne predloge za spremembo problematičnih vidikov načrtovanega ukrepa. Ta faza tako omogoča hitrejšo obravnavo priglasitev, ko so uradno predložene Nadzornemu organu. Uspešni postopki pred priglasitvijo bi morali Nadzornemu organu dejansko omogočiti, da bi odločitve v skladu s členom 4(2), (3) in (4) dela II Protokola 3 lahko sprejemal v roku dveh mesecev od datuma priglasitve (7). |
| --- | --- |

(10)

Po izkušnjah Nadzornega organa stiki pred priglasitvijo prinašajo dodano vrednost tudi v zadevah, ki se na prvi pogled zdijo standardne. Stiki pred priglasitvijo Nadzornemu organu in državi Efte priglasiteljici ponujajo možnost za neformalno, zaupno razpravo o pravnih in gospodarskih vidikih predlaganega projekta še pred priglasitvijo ter s tem izboljšajo kakovost in popolnost priglasitev. V tem okviru lahko država Efte in Nadzorni organ poleg tega skupaj razvijejo konstruktivne predloge za spremembo problematičnih vidikov načrtovanega ukrepa. Ta faza tako omogoča hitrejšo obravnavo priglasitev, ko so uradno predložene Nadzornemu organu. Uspešni postopki pred priglasitvijo bi morali Nadzornemu organu dejansko omogočiti, da bi odločitve v skladu s členom 4(2), (3) in (4) dela II Protokola 3 lahko sprejemal v roku dveh mesecev od datuma priglasitve (7).

| (11) | Stiki pred priglasitvijo so zelo priporočljivi, kadar so prisotne posebne novosti ali posebne značilnosti, zaradi katerih bi bile upravičene neformalne predhodne razprave z Nadzornim organom. Neformalne smernice pa bodo zagotovljene, kadar koli bo država Efte to zahtevala. |
| --- | --- |

(11)

Stiki pred priglasitvijo so zelo priporočljivi, kadar so prisotne posebne novosti ali posebne značilnosti, zaradi katerih bi bile upravičene neformalne predhodne razprave z Nadzornim organom. Neformalne smernice pa bodo zagotovljene, kadar koli bo država Efte to zahtevala.

3.1   Vsebina

| (12) | Faza pred priglasitvijo ponuja možnost za razpravo in izdajo navodil zadevni državi Efte glede obsega informacij, ki jih je treba oddati na obrazcu za priglasitev, tako da je obrazec na dan priglasitve popoln. Uspešna faza pred priglasitvijo poleg tega omogoča odprto in konstruktivno razpravo o morebitnih vsebinskih vprašanjih, ki se zastavljajo v zvezi z načrtovanim ukrepom. To je zlasti pomembno pri projektih, ki jih v takšni obliki ne bi bilo mogoče sprejeti in bi jih bilo zato treba umakniti ali pa bistveno spremeniti. Zajema lahko tudi analizo razpoložljivosti drugih pravnih podlag oziroma ugotavljanje ustreznih precedensev. Poleg tega bo uspešna faza pred priglasitvijo Nadzornemu organu in državi Efte omogočila obravnavo ključnih pomislekov v zvezi s konkurenco, gospodarsko analizo ter, kadar je to ustrezno, zunanja izvedenska mnenja v dokaz združljivosti načrtovanega projekta z delovanjem Sporazuma EGP. Država Efte priglasiteljica lahko tako v fazi pred priglasitvijo Nadzorni organ prosi, naj jo oprosti obveznosti, da zagotovi nekatere informacije, ki jih sicer zahteva obrazec za priglasitev, vendar zaradi posebnih okoliščin zadeve za njeno preiskavo niso potrebne. Faza pred priglasitvijo je odločilna, da se določi, ali je primer prima facie upravičen do obravnave po poenostavljenem postopku (8). |
| --- | --- |

(12)

Faza pred priglasitvijo ponuja možnost za razpravo in izdajo navodil zadevni državi Efte glede obsega informacij, ki jih je treba oddati na obrazcu za priglasitev, tako da je obrazec na dan priglasitve popoln. Uspešna faza pred priglasitvijo poleg tega omogoča odprto in konstruktivno razpravo o morebitnih vsebinskih vprašanjih, ki se zastavljajo v zvezi z načrtovanim ukrepom. To je zlasti pomembno pri projektih, ki jih v takšni obliki ne bi bilo mogoče sprejeti in bi jih bilo zato treba umakniti ali pa bistveno spremeniti. Zajema lahko tudi analizo razpoložljivosti drugih pravnih podlag oziroma ugotavljanje ustreznih precedensev. Poleg tega bo uspešna faza pred priglasitvijo Nadzornemu organu in državi Efte omogočila obravnavo ključnih pomislekov v zvezi s konkurenco, gospodarsko analizo ter, kadar je to ustrezno, zunanja izvedenska mnenja v dokaz združljivosti načrtovanega projekta z delovanjem Sporazuma EGP. Država Efte priglasiteljica lahko tako v fazi pred priglasitvijo Nadzorni organ prosi, naj jo oprosti obveznosti, da zagotovi nekatere informacije, ki jih sicer zahteva obrazec za priglasitev, vendar zaradi posebnih okoliščin zadeve za njeno preiskavo niso potrebne. Faza pred priglasitvijo je odločilna, da se določi, ali je primer prima facie upravičen do obravnave po poenostavljenem postopku (8).

3.2   Področje uporabe in časovni okvir

| (13) | V interesu zadevne države Efte je, da za zagotovitev konstruktivne in učinkovite faze pred priglasitvijo Nadzornemu organu odda potrebne informacije za oceno načrtovanega projekta državne pomoči, in sicer z osnutkom obrazca za priglasitev. Za poenostavitev hitre obravnave zadeve bodo imeli stiki po elektronski pošti ali konferenčni klici načeloma prednost pred sestanki. V dveh tednih od prejema osnutka obrazca za priglasitev bo Nadzorni organ praviloma organiziral prvi stik pred priglasitvijo. |
| --- | --- |

(13)

V interesu zadevne države Efte je, da za zagotovitev konstruktivne in učinkovite faze pred priglasitvijo Nadzornemu organu odda potrebne informacije za oceno načrtovanega projekta državne pomoči, in sicer z osnutkom obrazca za priglasitev. Za poenostavitev hitre obravnave zadeve bodo imeli stiki po elektronski pošti ali konferenčni klici načeloma prednost pred sestanki. V dveh tednih od prejema osnutka obrazca za priglasitev bo Nadzorni organ praviloma organiziral prvi stik pred priglasitvijo.

| (14) | Praviloma naj stiki pred priglasitvijo ne bi trajali dlje kot 2 meseca, sledila pa naj bi jim popolna priglasitev. Če stiki pred priglasitvijo ne obrodijo želenih rezultatov, lahko Nadzorni organ fazo pred priglasitvijo razglasi za zaključeno. Ker pa sta trajanje in vrsta stikov pred priglasitvijo odvisna od zapletenosti posamezne zadeve, lahko stiki pred priglasitvijo trajajo tudi več mesecev. Nadzorni organ zato priporoča, naj pri še posebej zapletenih zadevah (na primer pomoč za reševanje, obsežne pomoči za raziskave in razvoj, obsežne individualne pomoči ali posebej obsežne oziroma zapletene sheme pomoči) država Efta čim prej vzpostavi stike pred priglasitvijo, da omogoči smiselno razpravo. |
| --- | --- |

(14)

Praviloma naj stiki pred priglasitvijo ne bi trajali dlje kot 2 meseca, sledila pa naj bi jim popolna priglasitev. Če stiki pred priglasitvijo ne obrodijo želenih rezultatov, lahko Nadzorni organ fazo pred priglasitvijo razglasi za zaključeno. Ker pa sta trajanje in vrsta stikov pred priglasitvijo odvisna od zapletenosti posamezne zadeve, lahko stiki pred priglasitvijo trajajo tudi več mesecev. Nadzorni organ zato priporoča, naj pri še posebej zapletenih zadevah (na primer pomoč za reševanje, obsežne pomoči za raziskave in razvoj, obsežne individualne pomoči ali posebej obsežne oziroma zapletene sheme pomoči) država Efta čim prej vzpostavi stike pred priglasitvijo, da omogoči smiselno razpravo.

| (15) | Po izkušnjah Nadzornega organa je upravičenca do pomoči nadvse koristno vključiti v stike pred priglasitvijo, zlasti v zadevah, ki imajo pomembne tehnične in finančne posledice ter posledice v zvezi s projektom. Nadzorni organ zato priporoča vključitev upravičencev do individualne pomoči v stike pred priglasitvijo. |
| --- | --- |

(15)

Po izkušnjah Nadzornega organa je upravičenca do pomoči nadvse koristno vključiti v stike pred priglasitvijo, zlasti v zadevah, ki imajo pomembne tehnične in finančne posledice ter posledice v zvezi s projektom. Nadzorni organ zato priporoča vključitev upravičencev do individualne pomoči v stike pred priglasitvijo.

| (16) | Nadzorni organ si bo, razen v še posebej nenavadnih ali zapletenih zadevah, prizadeval dati neformalno predhodno oceno projekta zadevni državi Efte ob koncu faze pred priglasitvijo. Navedena nezavezujoča ocena ne bo uradno stališče Nadzornega organa, ampak bo le neformalno vodilo glede popolnosti osnutka priglasitve in prima facie združljivosti načrtovanega projekta z delovanjem Sporazuma EGP. Nadzorni organ lahko zlasti pri zapletenih zadevah na prošnjo države Efte predloži tudi pisno pojasnilo o potrebnih dodatnih informacijah. |
| --- | --- |

(16)

Nadzorni organ si bo, razen v še posebej nenavadnih ali zapletenih zadevah, prizadeval dati neformalno predhodno oceno projekta zadevni državi Efte ob koncu faze pred priglasitvijo. Navedena nezavezujoča ocena ne bo uradno stališče Nadzornega organa, ampak bo le neformalno vodilo glede popolnosti osnutka priglasitve in prima facie združljivosti načrtovanega projekta z delovanjem Sporazuma EGP. Nadzorni organ lahko zlasti pri zapletenih zadevah na prošnjo države Efte predloži tudi pisno pojasnilo o potrebnih dodatnih informacijah.

| (17) | Stiki pred priglasitvijo so strogo zaupni. Razprave se odvijajo na prostovoljni osnovi ter ne vplivajo na obravnavo in preiskavo zadeve po uradni priglasitvi. |
| --- | --- |

(17)

Stiki pred priglasitvijo so strogo zaupni. Razprave se odvijajo na prostovoljni osnovi ter ne vplivajo na obravnavo in preiskavo zadeve po uradni priglasitvi.

| (18) | Nadzorni organ si bo za izboljšanje kakovosti priglasitev prizadeval ugoditi prošnjam držav Efte za usposabljanja. Poleg tega bo Nadzorni organ vzdrževal redne stike z državami Efte ter z njimi razpravljal o nadaljnjih izboljšavah postopkov v zvezi z državnimi pomočmi, zlasti glede obsega in vsebine veljavnih obrazcev za priglasitev. |
| --- | --- |

(18)

Nadzorni organ si bo za izboljšanje kakovosti priglasitev prizadeval ugoditi prošnjam držav Efte za usposabljanja. Poleg tega bo Nadzorni organ vzdrževal redne stike z državami Efte ter z njimi razpravljal o nadaljnjih izboljšavah postopkov v zvezi z državnimi pomočmi, zlasti glede obsega in vsebine veljavnih obrazcev za priglasitev.

4.   Sporazumno načrtovanje

| (19) | Nadzorni organ bo pri še posebej nenavadnih, tehnično zapletenih ali sicer občutljivih zadevah, ki jih je treba obravnavati kot najnujnejšo prednostno nalogo, državi Efte priglasiteljici ponudil sporazumno načrtovanje ter s tem izboljšal preglednost in predvidljivost verjetnega trajanja preiskave državne pomoči. |
| --- | --- |

(19)

Nadzorni organ bo pri še posebej nenavadnih, tehnično zapletenih ali sicer občutljivih zadevah, ki jih je treba obravnavati kot najnujnejšo prednostno nalogo, državi Efte priglasiteljici ponudil sporazumno načrtovanje ter s tem izboljšal preglednost in predvidljivost verjetnega trajanja preiskave državne pomoči.

4.1   Vsebina

| (20) | Sporazumno načrtovanje je vrsta strukturiranega sodelovanja med državo Efte in Nadzornim organom na osnovi skupnega načrtovanja in dogovora glede verjetnega poteka preiskave ter njenega pričakovanega časovnega okvira. |
| --- | --- |

(20)

Sporazumno načrtovanje je vrsta strukturiranega sodelovanja med državo Efte in Nadzornim organom na osnovi skupnega načrtovanja in dogovora glede verjetnega poteka preiskave ter njenega pričakovanega časovnega okvira.

| (21) | V zvezi s tem bi se lahko Nadzorni organ in država Efte priglasiteljica dogovorile zlasti o:






  — | prednostni obravnavi zadevnega primera v zameno za to, da država Efte uradno sprejme odlog preiskave (9) drugih priglašenih zadev, ki izvirajo iz iste države Efte, če je to potrebno zaradi načrtovanja ali virov, |
| --- | --- | --- |

(21)

V zvezi s tem bi se lahko Nadzorni organ in država Efte priglasiteljica dogovorile zlasti o:

—

prednostni obravnavi zadevnega primera v zameno za to, da država Efte uradno sprejme odlog preiskave (9) drugih priglašenih zadev, ki izvirajo iz iste države Efte, če je to potrebno zaradi načrtovanja ali virov,

| — | informacijah, ki jih morata zagotoviti država Efte in/ali zadevni upravičenec, vključno s študijami ali zunanjimi izvedenskimi mnenji ali enostranskim zbiranjem informacij s strani Nadzornega organa, |
| --- | --- |

—

informacijah, ki jih morata zagotoviti država Efte in/ali zadevni upravičenec, vključno s študijami ali zunanjimi izvedenskimi mnenji ali enostranskim zbiranjem informacij s strani Nadzornega organa,

| — | verjetni vrsti in trajanju ocenjevanja zadeve s strani Nadzornega organa po priglasitvi. |
| --- | --- |

—

verjetni vrsti in trajanju ocenjevanja zadeve s strani Nadzornega organa po priglasitvi.

| (22) | V zameno za prizadevanja države Efte, da bo vse potrebne informacije zagotovila pravočasno in skladno z dogovorom, doseženim v sporazumnem načrtovanju, si bo Nadzorni organ prizadeval spoštovati sporazumno dogovorjeni časovni okvir nadaljnje preiskave zadeve, razen če se bodo zaradi informacij, ki jih bodo dale država Efte ali tretje osebe, pojavila nepričakovana vprašanja. |
| --- | --- |

(22)

V zameno za prizadevanja države Efte, da bo vse potrebne informacije zagotovila pravočasno in skladno z dogovorom, doseženim v sporazumnem načrtovanju, si bo Nadzorni organ prizadeval spoštovati sporazumno dogovorjeni časovni okvir nadaljnje preiskave zadeve, razen če se bodo zaradi informacij, ki jih bodo dale država Efte ali tretje osebe, pojavila nepričakovana vprašanja.

4.2   Področje uporabe in časovni okvir

| (23) | Sporazumno načrtovanje bo načeloma namenjeno samo zadevam, ki so tako nenavadne, tehnično zahtevne ali sicer občutljive, da se ob koncu faze pred priglasitvijo izkaže, da Nadzorni organ ne more dati jasne predhodne ocene. Pri takšnih zadevah se bo sporazumno načrtovanje izvedlo ob koncu faze pred priglasitvijo, sledila pa mu bo uradna priglasitev. |
| --- | --- |

(23)

Sporazumno načrtovanje bo načeloma namenjeno samo zadevam, ki so tako nenavadne, tehnično zahtevne ali sicer občutljive, da se ob koncu faze pred priglasitvijo izkaže, da Nadzorni organ ne more dati jasne predhodne ocene. Pri takšnih zadevah se bo sporazumno načrtovanje izvedlo ob koncu faze pred priglasitvijo, sledila pa mu bo uradna priglasitev.

| (24) | Vendar pa se Nadzorni organ in zadevna država Efte na prošnjo slednje lahko na začetku formalnega postopka preiskave dogovorita tudi o uporabi sporazumnega načrtovanja pri nadaljnji obravnavi zadeve. |
| --- | --- |

(24)

Vendar pa se Nadzorni organ in zadevna država Efte na prošnjo slednje lahko na začetku formalnega postopka preiskave dogovorita tudi o uporabi sporazumnega načrtovanja pri nadaljnji obravnavi zadeve.

5.   Predhodni pregled priglašenih ukrepov

5.1   Zahteva za informacije

| (25) | Za poenostavitev poteka preiskave si bo Nadzorni organ zahteve za informacije v fazi predhodnega pregleda prizadeval razvrstiti v skupine. Načeloma bo zato podana ena sama skupna zahteva za informacije, ki se bo običajno poslala v 4 do 6 tednih po datumu priglasitve. Če se v sporazumnem načrtovanju ne dogovori drugače, bi morala faza pred priglasitvijo državam Efte omogočiti, da predložijo popolno priglasitev, s čimer se zmanjša potreba po dodatnih informacijah. Vendar lahko Nadzorni organ pozneje razpravlja o vprašanjih, zlasti glede točk, ki so jih sprožili odgovori držav Efte, čeprav to ne kaže nujno, da ima Nadzorni organ resne težave pri ocenjevanju zadeve. |
| --- | --- |

(25)

Za poenostavitev poteka preiskave si bo Nadzorni organ zahteve za informacije v fazi predhodnega pregleda prizadeval razvrstiti v skupine. Načeloma bo zato podana ena sama skupna zahteva za informacije, ki se bo običajno poslala v 4 do 6 tednih po datumu priglasitve. Če se v sporazumnem načrtovanju ne dogovori drugače, bi morala faza pred priglasitvijo državam Efte omogočiti, da predložijo popolno priglasitev, s čimer se zmanjša potreba po dodatnih informacijah. Vendar lahko Nadzorni organ pozneje razpravlja o vprašanjih, zlasti glede točk, ki so jih sprožili odgovori držav Efte, čeprav to ne kaže nujno, da ima Nadzorni organ resne težave pri ocenjevanju zadeve.

| (26) | Če država Efte zahtevanih informacij ne bo zagotovila v predpisanem roku, se bo po enem opominu običajno uporabil člen 5(3) dela II Protokola 3, država Efte pa bo obveščena, da se priglasitev šteje za umaknjeno. Formalni postopki preiskave se bodo običajno začeli, kadar koli bodo izpolnjeni potrebni pogoji in načeloma po največ dveh krogih vprašanj. |
| --- | --- |

(26)

Če država Efte zahtevanih informacij ne bo zagotovila v predpisanem roku, se bo po enem opominu običajno uporabil člen 5(3) dela II Protokola 3, država Efte pa bo obveščena, da se priglasitev šteje za umaknjeno. Formalni postopki preiskave se bodo običajno začeli, kadar koli bodo izpolnjeni potrebni pogoji in načeloma po največ dveh krogih vprašanj.

5.2   Dogovorjeni odlog predhodnega pregleda

| (27) | V nekaterih okoliščinah se postopek predhodnega pregleda lahko odloži, če država Efte za to zaprosi, da bo svoj projekt spremenila in ga uskladila s pravili o državni pomoči, oziroma po dogovoru. Odlog se lahko odobri samo za vnaprej določeno obdobje. Če država Efte po izteku časa odloga ne bo oddala popolnega, prima facie združljivega projekta, bo Nadzorni organ obnovil postopek od točke, na kateri se je ustavil. Zadevna država Efte bo običajno obveščena, da se priglasitev šteje za umaknjeno, v primeru resnih dvomov pa bo nemudoma uveden formalen postopek preiskave. |
| --- | --- |

(27)

V nekaterih okoliščinah se postopek predhodnega pregleda lahko odloži, če država Efte za to zaprosi, da bo svoj projekt spremenila in ga uskladila s pravili o državni pomoči, oziroma po dogovoru. Odlog se lahko odobri samo za vnaprej določeno obdobje. Če država Efte po izteku časa odloga ne bo oddala popolnega, prima facie združljivega projekta, bo Nadzorni organ obnovil postopek od točke, na kateri se je ustavil. Zadevna država Efte bo običajno obveščena, da se priglasitev šteje za umaknjeno, v primeru resnih dvomov pa bo nemudoma uveden formalen postopek preiskave.

5.3   Stiki v zvezi s trenutnim stanjem

| (28) | Države Efte priglasiteljice bodo na svojo zahtevo obveščene o trenutnem stanju predhodnega pregleda v teku. Države Efte naj v te stike vključijo upravičenca do individualne pomoči. |
| --- | --- |

(28)

Države Efte priglasiteljice bodo na svojo zahtevo obveščene o trenutnem stanju predhodnega pregleda v teku. Države Efte naj v te stike vključijo upravičenca do individualne pomoči.

6.   Formalni postopek preiskave

| (29) | Nadzorni organ se glede na splošno zapletenost zadev, ki se obravnavajo v formalnem postopku preiskave, zavezuje, da bo izboljšanju preglednosti, predvidljivosti in učinkovitosti te faze dal največjo prednost, da bi tako prispeval k smiselnemu postopku odločanja v skladu s potrebami sodobnega poslovanja. Nadzorni organ bo zato poenostavil izvajanje formalnih postopkov preiskave z učinkovito uporabo vseh postopkovnih sredstev, s katerimi razpolaga v skladu z delom II Protokola 3. |
| --- | --- |

(29)

Nadzorni organ se glede na splošno zapletenost zadev, ki se obravnavajo v formalnem postopku preiskave, zavezuje, da bo izboljšanju preglednosti, predvidljivosti in učinkovitosti te faze dal največjo prednost, da bi tako prispeval k smiselnemu postopku odločanja v skladu s potrebami sodobnega poslovanja. Nadzorni organ bo zato poenostavil izvajanje formalnih postopkov preiskave z učinkovito uporabo vseh postopkovnih sredstev, s katerimi razpolaga v skladu z delom II Protokola 3.

6.1   Objava odločitve in ustreznega povzetka

| (30) | Če zadevna država Efte ne zahteva odstranitve zaupnih informacij, si bo Nadzorni organ svojo odločitev o začetku formalnega postopka preiskave vključno z ustreznimi povzetki prizadeval objaviti v dveh mesecih po sprejetju zadevne odločitve. |
| --- | --- |

(30)

Če zadevna država Efte ne zahteva odstranitve zaupnih informacij, si bo Nadzorni organ svojo odločitev o začetku formalnega postopka preiskave vključno z ustreznimi povzetki prizadeval objaviti v dveh mesecih po sprejetju zadevne odločitve.

| (31) | V primeru nesoglasij glede zaupnosti Nadzorni organ uporabi načela iz svojih smernic o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči (10) in si po najboljših močeh prizadeva objaviti odločitev kar najhitreje po njenem sprejetju. Enako bo veljalo za objavo vseh končnih odločitev. |
| --- | --- |

(31)

V primeru nesoglasij glede zaupnosti Nadzorni organ uporabi načela iz svojih smernic o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči (10) in si po najboljših močeh prizadeva objaviti odločitev kar najhitreje po njenem sprejetju. Enako bo veljalo za objavo vseh končnih odločitev.

| (32) | Za izboljšanje preglednosti postopka bodo država Efte, upravičenec ter druge udeležene strani (zlasti morebitni pritožniki) obveščeni o vseh morebitnih zamudah, ki bi jih povzročila nesoglasja glede zaupnosti. |
| --- | --- |

(32)

Za izboljšanje preglednosti postopka bodo država Efte, upravičenec ter druge udeležene strani (zlasti morebitni pritožniki) obveščeni o vseh morebitnih zamudah, ki bi jih povzročila nesoglasja glede zaupnosti.

6.2   Pripombe zainteresiranih strank

| (33) | Zainteresirane stranke morajo v skladu s členom 6 dela II Protokola 3 oddati pripombe v predpisanem roku, ki navadno ni daljši od enega meseca po objavi odločitve o začetku formalnega postopka preiskave. Navedeni rok načeloma ne bo podaljšan, Nadzorni organ pa zato običajno ne bo sprejel zapoznele oddaje informacij s strani zainteresiranih strank, vključno z upravičencem do pomoči (11). Izjeme se lahko odobrijo samo v upravičenih primerih, na primer ob oddaji posebej obsežnih dejanskih informacij oziroma po stiku med Nadzornim organom in zadevno zainteresirano stranko. |
| --- | --- |

(33)

Zainteresirane stranke morajo v skladu s členom 6 dela II Protokola 3 oddati pripombe v predpisanem roku, ki navadno ni daljši od enega meseca po objavi odločitve o začetku formalnega postopka preiskave. Navedeni rok načeloma ne bo podaljšan, Nadzorni organ pa zato običajno ne bo sprejel zapoznele oddaje informacij s strani zainteresiranih strank, vključno z upravičencem do pomoči (11). Izjeme se lahko odobrijo samo v upravičenih primerih, na primer ob oddaji posebej obsežnih dejanskih informacij oziroma po stiku med Nadzornim organom in zadevno zainteresirano stranko.

| (34) | Nadzorni organ lahko za izboljšanje dejanske podlage preiskave v posebej zapletenih zadevah kopijo odločitve o začetku formalnega postopka preiskave pošlje ugotovljenim zainteresiranim strankam, vključno s trgovinskimi ali poslovnimi združenji, in jih pozove k oddaji pripomb o določenih vidikih zadeve (12). Sodelovanje zainteresiranih strank je v tem okviru popolnoma prostovoljno, če pa se odločijo za oddajo pripomb, je v njihovem interesu, da te pripombe predložijo pravočasno, tako da jih bo Nadzorni organ lahko upošteval. Zato bo Nadzorni organ zainteresirane stranke pozval, naj to storijo v enem mesecu od datuma, ko jim je poslana kopija odločitve. Nadzorni organ na predložitev pripomb ne bo čakal dlje. Zaradi spoštovanja enake obravnave zainteresiranih strank bo Nadzorni organ upravičencem do pomoči poslal enako vabilo k predložitvi pripomb. Zaradi spoštovanja pravice do obrambe bo državi Efte posredoval nezaupno različico vseh pripomb, prejetih od zainteresiranih strank, in jo pozval, naj odgovori v enem mesecu. |
| --- | --- |

(34)

Nadzorni organ lahko za izboljšanje dejanske podlage preiskave v posebej zapletenih zadevah kopijo odločitve o začetku formalnega postopka preiskave pošlje ugotovljenim zainteresiranim strankam, vključno s trgovinskimi ali poslovnimi združenji, in jih pozove k oddaji pripomb o določenih vidikih zadeve (12). Sodelovanje zainteresiranih strank je v tem okviru popolnoma prostovoljno, če pa se odločijo za oddajo pripomb, je v njihovem interesu, da te pripombe predložijo pravočasno, tako da jih bo Nadzorni organ lahko upošteval. Zato bo Nadzorni organ zainteresirane stranke pozval, naj to storijo v enem mesecu od datuma, ko jim je poslana kopija odločitve. Nadzorni organ na predložitev pripomb ne bo čakal dlje. Zaradi spoštovanja enake obravnave zainteresiranih strank bo Nadzorni organ upravičencem do pomoči poslal enako vabilo k predložitvi pripomb. Zaradi spoštovanja pravice do obrambe bo državi Efte posredoval nezaupno različico vseh pripomb, prejetih od zainteresiranih strank, in jo pozval, naj odgovori v enem mesecu.

| (35) | Da bi zagotovili čim hitrejše posredovanje vseh pripomb zainteresiranih strank zadevni državi Efte, bodo države Efte, če je le mogoče, pozvane, naj pripombe zainteresiranih strank sprejmejo v svojem izvirnem jeziku. Nadzorni organ bo na zahtevo države Efte zagotovil prevod, kar bo morebiti vplivalo na hitrost postopkov. |
| --- | --- |

(35)

Da bi zagotovili čim hitrejše posredovanje vseh pripomb zainteresiranih strank zadevni državi Efte, bodo države Efte, če je le mogoče, pozvane, naj pripombe zainteresiranih strank sprejmejo v svojem izvirnem jeziku. Nadzorni organ bo na zahtevo države Efte zagotovil prevod, kar bo morebiti vplivalo na hitrost postopkov.

| (36) | Države Efte bodo obveščene tudi, če zainteresirane stranke ne bodo oddale pripomb. |
| --- | --- |

(36)

Države Efte bodo obveščene tudi, če zainteresirane stranke ne bodo oddale pripomb.

6.3   Pripombe držav Efte

| (37) | Nadzorni organ bo zaradi zagotovitve pravočasnega zaključka formalnega postopka preiskave dosledno uveljavljal vse veljavne roke v tej fazi v skladu z delom II Protokola 3. Če država Efte ne bo oddala svojih pripomb na odločitev Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave in o pripombah zainteresiranih strank v enomesečnem roku, ki ga določa člen 6(1) dela II Protokola 3, bo Nadzorni organ zadevni državi Efte takoj poslal opomin, s katerim bo rok podaljšal za dodaten mesec in državo Efte obvestil, da nadaljnje podaljševanje roka, razen v izjemnih okoliščinah, ne bo mogoče. Če zadevna država Efte ne bo smiselno odgovorila, bo Nadzorni organ v skladu s členom 7(7) in členom 13(1) dela II Protokola 3 odločitev sprejel na podlagi razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

(37)

Nadzorni organ bo zaradi zagotovitve pravočasnega zaključka formalnega postopka preiskave dosledno uveljavljal vse veljavne roke v tej fazi v skladu z delom II Protokola 3. Če država Efte ne bo oddala svojih pripomb na odločitev Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave in o pripombah zainteresiranih strank v enomesečnem roku, ki ga določa člen 6(1) dela II Protokola 3, bo Nadzorni organ zadevni državi Efte takoj poslal opomin, s katerim bo rok podaljšal za dodaten mesec in državo Efte obvestil, da nadaljnje podaljševanje roka, razen v izjemnih okoliščinah, ne bo mogoče. Če zadevna država Efte ne bo smiselno odgovorila, bo Nadzorni organ v skladu s členom 7(7) in členom 13(1) dela II Protokola 3 odločitev sprejel na podlagi razpoložljivih informacij.

| (38) | Če je pomoč nezakonita in če država Efte ne predloži pripomb na odločitev o začetku formalnega postopka preiskave, bo Nadzorni organ v skladu s členom 10 dela II Protokola 3 izdal odredbo o predložitvi podatkov. Če država Efte na odredbo ne odgovori v roku, ki je v njej določen, bo Nadzorni organ odločitev sprejel na podlagi razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

(38)

Če je pomoč nezakonita in če država Efte ne predloži pripomb na odločitev o začetku formalnega postopka preiskave, bo Nadzorni organ v skladu s členom 10 dela II Protokola 3 izdal odredbo o predložitvi podatkov. Če država Efte na odredbo ne odgovori v roku, ki je v njej določen, bo Nadzorni organ odločitev sprejel na podlagi razpoložljivih informacij.

6.4   Zahteva po dodatnih informacijah

| (39) | Pri še posebej zapletenih zadevah ni izključeno, da mora glede na informacije, ki jih država Efte predloži v odgovor na odločitev o začetku formalnega postopka preiskave, Nadzorni organ poslati zahtevo po dodatnih informacijah. Država Efte bo morala odgovoriti v enem mesecu. |
| --- | --- |

(39)

Pri še posebej zapletenih zadevah ni izključeno, da mora glede na informacije, ki jih država Efte predloži v odgovor na odločitev o začetku formalnega postopka preiskave, Nadzorni organ poslati zahtevo po dodatnih informacijah. Država Efte bo morala odgovoriti v enem mesecu.

| (40) | Če država Efte ne bo odgovorila v roku, bo Nadzorni organ takoj poslal opomin, v katerem bo določil končni rok 15 delovnih dni in zadevno državo Efte obvestil, da bo po navedenem roku odločitev sprejel na podlagi razpoložljivih informacij, v primeru nezakonitosti pomoči pa izdal odredbo o predložitvi podatkov. |
| --- | --- |

(40)

Če država Efte ne bo odgovorila v roku, bo Nadzorni organ takoj poslal opomin, v katerem bo določil končni rok 15 delovnih dni in zadevno državo Efte obvestil, da bo po navedenem roku odločitev sprejel na podlagi razpoložljivih informacij, v primeru nezakonitosti pomoči pa izdal odredbo o predložitvi podatkov.

6.5   Upravičen odlog formalne preiskave

| (41) | Formalni postopek preiskave se lahko odloži samo v izjemnih okoliščinah in v soglasju med Nadzornim organom in zadevno državo Efte. Odlog je na primer možen, če država Efte zanj uradno zaprosi zato, da bi svoj projekt uskladila s pravili o državni pomoči, ter v primeru nerešenih sporov na sodišču Efte ali sodiščih EU v zvezi s podobnimi zadevami, če bo njihov izid verjetno vplival na oceno zadeve. |
| --- | --- |

(41)

Formalni postopek preiskave se lahko odloži samo v izjemnih okoliščinah in v soglasju med Nadzornim organom in zadevno državo Efte. Odlog je na primer možen, če država Efte zanj uradno zaprosi zato, da bi svoj projekt uskladila s pravili o državni pomoči, ter v primeru nerešenih sporov na sodišču Efte ali sodiščih EU v zvezi s podobnimi zadevami, če bo njihov izid verjetno vplival na oceno zadeve.

| (42) | Odlog se bo ponavadi odobril samo enkrat, in sicer za obdobje, o katerem se Nadzorni organ in zadevna država Efte vnaprej dogovorita. |
| --- | --- |

(42)

Odlog se bo ponavadi odobril samo enkrat, in sicer za obdobje, o katerem se Nadzorni organ in zadevna država Efte vnaprej dogovorita.

6.6   Sprejetje končne odločitve in upravičeno podaljšanje formalne preiskave

| (43) | Nadzorni organ si bo v skladu s členom 7(6) dela II Protokola 3 kar najbolj prizadeval odločitev sprejeti v 18 mesecih od začetka postopka. Ta rok je mogoče podaljšati s soglasjem med Nadzornim organom in zadevno državo Efte. Preiskavo je primerno podaljšati zlasti v zadevah, ki se nanašajo na neobičajne projekte ali odpirajo nova pravna vprašanja. |
| --- | --- |

(43)

Nadzorni organ si bo v skladu s členom 7(6) dela II Protokola 3 kar najbolj prizadeval odločitev sprejeti v 18 mesecih od začetka postopka. Ta rok je mogoče podaljšati s soglasjem med Nadzornim organom in zadevno državo Efte. Preiskavo je primerno podaljšati zlasti v zadevah, ki se nanašajo na neobičajne projekte ali odpirajo nova pravna vprašanja.

| (44) | Nadzorni organ si bo za zagotovitev učinkovitega izvajanja člena 7(6) dela II Protokola 3 prizadeval sprejeti končno odločitev najpozneje v 4 mesecih po tem, ko bo država Efte predložila zadnje informacije, oziroma po poteku zadnjega roka, če teh informacij ne bo prejel. |
| --- | --- |

(44)

Nadzorni organ si bo za zagotovitev učinkovitega izvajanja člena 7(6) dela II Protokola 3 prizadeval sprejeti končno odločitev najpozneje v 4 mesecih po tem, ko bo država Efte predložila zadnje informacije, oziroma po poteku zadnjega roka, če teh informacij ne bo prejel.

7.   Pritožbe

| (45) | Učinkovita in pregledna obravnava vloženih pritožb s strani Nadzornega organa je za vse udeležene strani v postopkih v zvezi z državno pomočjo precejšnjega pomena. Nadzorni organ zato predlaga naslednje najboljše prakse, ki naj prispevajo k temu skupnemu cilju. |
| --- | --- |

(45)

Učinkovita in pregledna obravnava vloženih pritožb s strani Nadzornega organa je za vse udeležene strani v postopkih v zvezi z državno pomočjo precejšnjega pomena. Nadzorni organ zato predlaga naslednje najboljše prakse, ki naj prispevajo k temu skupnemu cilju.

7.1   Obrazec za pritožbo

| (46) | Nadzorni organ bo pritožnike sistematično pozival, naj uporabijo obrazec za pritožbo, ki je na voljo na njegovi spletni strani (http://www.eftasurv.int/media/documents/Complaint-form—State-aid.doc), hkrati pa predložijo nezaupno različico pritožbe. Predložitev popolnih obrazcev bo pritožnikom ponavadi omogočila izboljšati kakovost svojih vlog. |
| --- | --- |

(46)

Nadzorni organ bo pritožnike sistematično pozival, naj uporabijo obrazec za pritožbo, ki je na voljo na njegovi spletni strani (http://www.eftasurv.int/media/documents/Complaint-form—State-aid.doc), hkrati pa predložijo nezaupno različico pritožbe. Predložitev popolnih obrazcev bo pritožnikom ponavadi omogočila izboljšati kakovost svojih vlog.

7.2   Okvirni rok in izid preiskave pritožbe

| (47) | Nadzorni organ si bo kar najbolj prizadeval pritožbo obravnavati v okvirnem roku dvanajstih mesecev od njenega prejema. Navedeni rok ni zavezujoča obveznost. Preiskava pritožbe se lahko odvisno od okoliščin posamezne zadeve podaljša, zlasti če je treba od pritožnika, države Efte ali zainteresiranih strank zahtevati dopolnilne informacije. |
| --- | --- |

(47)

Nadzorni organ si bo kar najbolj prizadeval pritožbo obravnavati v okvirnem roku dvanajstih mesecev od njenega prejema. Navedeni rok ni zavezujoča obveznost. Preiskava pritožbe se lahko odvisno od okoliščin posamezne zadeve podaljša, zlasti če je treba od pritožnika, države Efte ali zainteresiranih strank zahtevati dopolnilne informacije.

| (48) | Nadzorni organ lahko zadevam, ki so mu predložene (13), pripiše različne stopnje prednosti, odvisne od na primer obsega domnevne kršitve, velikosti upravičenca, zadevnega gospodarskega sektorja ali obstoja podobnih pritožb. Glede na svojo delovno obremenitev in pravico do dodeljevanja prednosti preiskavam (14) lahko tako odloži obravnavo ukrepa, ki ni prednosten. Nadzorni organ si bo zato načeloma prizadeval v dvanajstih mesecih:






  (a) | sprejeti odločitev o prednostnih zadevah v skladu s členom 4 dela II Protokola 3 in kopijo nasloviti na pritožnika; |
| --- | --- | --- |

(48)

Nadzorni organ lahko zadevam, ki so mu predložene (13), pripiše različne stopnje prednosti, odvisne od na primer obsega domnevne kršitve, velikosti upravičenca, zadevnega gospodarskega sektorja ali obstoja podobnih pritožb. Glede na svojo delovno obremenitev in pravico do dodeljevanja prednosti preiskavam (14) lahko tako odloži obravnavo ukrepa, ki ni prednosten. Nadzorni organ si bo zato načeloma prizadeval v dvanajstih mesecih:

(a)

sprejeti odločitev o prednostnih zadevah v skladu s členom 4 dela II Protokola 3 in kopijo nasloviti na pritožnika;

| (b) | pritožniku poslati začeten upravni dopis, v katerem bo opredelil svoje predhodno mnenje o neprednostnih zadevah. Upravni dopis ni uradno stališče Nadzornega organa, ampak le predhodno mnenje na podlagi razpoložljivih informacij do prejema morebitnih dodatnih pripomb, ki bi jih pritožnik želel dati v enem mesecu od datuma dopisa. Če dodatne pripombe v predpisanem roku ne bodo predložene, se bo pritožba štela za umaknjeno. |
| --- | --- |

(b)

pritožniku poslati začeten upravni dopis, v katerem bo opredelil svoje predhodno mnenje o neprednostnih zadevah. Upravni dopis ni uradno stališče Nadzornega organa, ampak le predhodno mnenje na podlagi razpoložljivih informacij do prejema morebitnih dodatnih pripomb, ki bi jih pritožnik želel dati v enem mesecu od datuma dopisa. Če dodatne pripombe v predpisanem roku ne bodo predložene, se bo pritožba štela za umaknjeno.

| (49) | Nadzorni organ si bo zaradi preglednosti po svojih najboljših močeh prizadeval, da v dveh mesecih od prejema pritožbe obvesti pritožnika o prednostnem statusu njegove pritožbe. V primeru neutemeljenih pritožb bo Nadzorni organ pritožnika v dveh mesecih od prejema pritožbe obvestil, da za obravnavo zadeve ni zadostnih razlogov in da se bo pritožba štela za umaknjeno, če v enem mesecu ne bo dodatnih vsebinskih pripomb. V zvezi s pritožbami, ki se nanašajo na odobreno pomoč, si bo Nadzorni organ pritožniku prav tako prizadeval odgovoriti v dveh mesecih od prejema pritožbe. |
| --- | --- |

(49)

Nadzorni organ si bo zaradi preglednosti po svojih najboljših močeh prizadeval, da v dveh mesecih od prejema pritožbe obvesti pritožnika o prednostnem statusu njegove pritožbe. V primeru neutemeljenih pritožb bo Nadzorni organ pritožnika v dveh mesecih od prejema pritožbe obvestil, da za obravnavo zadeve ni zadostnih razlogov in da se bo pritožba štela za umaknjeno, če v enem mesecu ne bo dodatnih vsebinskih pripomb. V zvezi s pritožbami, ki se nanašajo na odobreno pomoč, si bo Nadzorni organ pritožniku prav tako prizadeval odgovoriti v dveh mesecih od prejema pritožbe.

| (50) | V primeru nezakonite pomoči bodo pritožniki opomnjeni, da imajo možnost sprožiti postopek na nacionalnih sodiščih, ki lahko odredijo prekinitev ali izterjavo takšne pomoči (15). |
| --- | --- |

(50)

V primeru nezakonite pomoči bodo pritožniki opomnjeni, da imajo možnost sprožiti postopek na nacionalnih sodiščih, ki lahko odredijo prekinitev ali izterjavo takšne pomoči (15).

| (51) | Po potrebi bo nezaupna različica pritožbe poslana zadevni državi Efte, ki bo pozvana, naj odda svoje pripombe. Države Efte in pritožniki bodo sistematično obveščani o zaključku ali drugačni obravnavi pritožbe. V zameno bodo države Efte pozvane, naj spoštujejo roke za oddajo pripomb in informacij o pritožbah, ki jim bodo posredovane. Pozvane bodo tudi, naj, če je le mogoče, sprejmejo prenos pritožb v svojem izvirnem jeziku. Nadzorni organ bo na zahtevo države Efte zagotovil prevod, kar bo morebiti vplivalo na hitrost postopkov. |
| --- | --- |

(51)

Po potrebi bo nezaupna različica pritožbe poslana zadevni državi Efte, ki bo pozvana, naj odda svoje pripombe. Države Efte in pritožniki bodo sistematično obveščani o zaključku ali drugačni obravnavi pritožbe. V zameno bodo države Efte pozvane, naj spoštujejo roke za oddajo pripomb in informacij o pritožbah, ki jim bodo posredovane. Pozvane bodo tudi, naj, če je le mogoče, sprejmejo prenos pritožb v svojem izvirnem jeziku. Nadzorni organ bo na zahtevo države Efte zagotovil prevod, kar bo morebiti vplivalo na hitrost postopkov.

8.   Notranji postopki odločanja

| (52) | Nadzorni organ se zavezuje, da bo svoj notranji postopek odločanja poenostavil in nadalje izboljšal ter tako prispeval k skupnemu skrajšanju postopkov v zvezi z državno pomočjo. |
| --- | --- |

(52)

Nadzorni organ se zavezuje, da bo svoj notranji postopek odločanja poenostavil in nadalje izboljšal ter tako prispeval k skupnemu skrajšanju postopkov v zvezi z državno pomočjo.

| (53) | Zato se bodo notranji postopki odločanja izvajali kar najbolj učinkovito. Nadzorni organ bo poleg tega pregledal svoj trenutni pravni okvir ter tako optimiziral svoje postopke odločanja. |
| --- | --- |

(53)

Zato se bodo notranji postopki odločanja izvajali kar najbolj učinkovito. Nadzorni organ bo poleg tega pregledal svoj trenutni pravni okvir ter tako optimiziral svoje postopke odločanja.

| (54) | Nadzorni organ bo stalno pregledoval svoje notranje prakse odločanja in jih po potrebi prilagajal. |
| --- | --- |

(54)

Nadzorni organ bo stalno pregledoval svoje notranje prakse odločanja in jih po potrebi prilagajal.

9.   Prihodnji pregled

| (55) | Postopkovne najboljše prakse so lahko učinkovite samo, če temeljijo na skupni zavezi Nadzornega organa in držav Efte, da bodo vestno izvajali preiskave državnih pomoči, spoštovali veljavne roke ter tako zagotovili potrebno preglednost in predvidljivost postopkov. To poglavje in v njem zapisane najboljše prakse so prvi prispevek k tej skupni zavezi. |
| --- | --- |

(55)

Postopkovne najboljše prakse so lahko učinkovite samo, če temeljijo na skupni zavezi Nadzornega organa in držav Efte, da bodo vestno izvajali preiskave državnih pomoči, spoštovali veljavne roke ter tako zagotovili potrebno preglednost in predvidljivost postopkov. To poglavje in v njem zapisane najboljše prakse so prvi prispevek k tej skupni zavezi.

| (56) | Nadzorni organ bo to poglavje začel uporabljati od 1. januarja 2010 za ukrepe, ki so mu bili priglašeni, ali ukrepe, na katere je bil drugače opozorjen. |
| --- | --- |

(56)

Nadzorni organ bo to poglavje začel uporabljati od 1. januarja 2010 za ukrepe, ki so mu bili priglašeni, ali ukrepe, na katere je bil drugače opozorjen.

| (57) | To poglavje se lahko spremeni, tako da odraža spremembe zakonodajnih, razlagalnih in upravnih ukrepov ali sodno prakso Sodišča Efte in Sodišča Evropske unije, ki urejajo postopek v zvezi z državno pomočjo, ter morebitne izkušnje, pridobljene med njegovo uporabo. Nadzorni organ namerava poleg tega redno vzpostavljati dialog z državami Efte in drugimi zainteresiranimi strankami o izkušnjah, pridobljenih pri splošnem izvajanju dela II Protokola 3 in zlasti tega poglavja najboljših praks. |
| --- | --- |

(57)

To poglavje se lahko spremeni, tako da odraža spremembe zakonodajnih, razlagalnih in upravnih ukrepov ali sodno prakso Sodišča Efte in Sodišča Evropske unije, ki urejajo postopek v zvezi z državno pomočjo, ter morebitne izkušnje, pridobljene med njegovo uporabo. Nadzorni organ namerava poleg tega redno vzpostavljati dialog z državami Efte in drugimi zainteresiranimi strankami o izkušnjah, pridobljenih pri splošnem izvajanju dela II Protokola 3 in zlasti tega poglavja najboljših praks.

---

(1)  To poglavje ustreza Kodeksu Komisije najboljših praks pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči (UL C 136, 16.6.2009, str. 13).

(2)  Del II Protokola 3 odraža Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

(3)  UL L 75, 15.3.2012, str. 26, in Dopolnilo EGP št. 14, 15.3.2012, str. 1, na voljo na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Te smernice ustrezajo Obvestilu Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (UL C 136, 16.6.2009, str. 3).

(4)  Še neobjavljene v UL ali Dopolnilu EGP. Te smernice ustrezajo Obvestilu Evropske komisije o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih (UL C 85, 9.4.2009, str. 1).

(5)  V okviru bančne krize v letu 2008 je Nadzorni organ že primerno ukrepal, da zagotovi hitro sprejemanje odločitev po popolni priglasitvi, ter če je treba v manj kot dveh tednih. Glej Smernice Nadzornega organa o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (še neobjavljene v UL ali Dopolnilu EGP), ki ustrezajo Sporočilu Komisije z naslovom Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 8). Glede realnega gospodarstva glej Začasni okvir Nadzornega organa za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (še neobjavljen v UL ali Dopolnilu EGP), ki ustreza Sporočilu Komisije z naslovom Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (UL C 83, 7.4.2009, str. 1).

(6)  Odločba št. 195/04/COL (UL L 139, 25.5.2006, str. 37, Dopolnilo EGP št. 26, 25.5.2006, str. 1) ustreza Uredbi Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1), ki izvaja Uredbo (ES) št. 659/1999.

(7)  Tega roka ni mogoče upoštevati, če mora Nadzorni organ zaradi nepopolnih priglasitev izdati več zahtev za informacije.

(8)  Glej Smernice o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči.

(9)  Glej člen 4(5) dela II Protokola 3.

(10)  Sprejete z Odločbo Kolegija št. 15/04/COL z dne 18. februarja 2004 (UL L 154, 8.6.2006, str. 27, in Dopolnilo EGP št. 29, 8.6.2006, str. 1). Te smernice ustrezajo Sporočilu Evropske komisije z dne 1. decembra 2003 o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči (UL C 297, 9.12.2003, str. 6).

(11)  Brez poseganja v člen 10(1) dela II Protokola 3.

(12)  Nadzorni organ ima v skladu z ustaljeno sodno prakso sodišč Skupnosti pravico poslati odločitev o začetku formalnega postopka preiskave ugotovljenim tretjim osebam; glej na primer zadevo T-198/01 Technische Glaswerke Ilmenau proti Komisiji, Zodl. 2004, str. II-2712, točka 195; zadevo T-198/01R Technische Glaswerke Ilmenau proti Komisiji, Recueil 2002, str. II-2153; združeni zadevi C-74/00 P in C-75/00 P Falck Spa in drugi proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-7869, točka 83.

(13)  Zadeva C-119/97, Ufex in drugi proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-1341, točka 88.

(14)  Zadeva T–475/04, Bouygues SA proti Komisiji, ZOdl. 2007, str. II–2097, točki 158 in 159.

(15)  Glej Smernice Nadzornega organa o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih.

---

| 22.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 82/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 82/16

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 364/11/COL

z dne 23. novembra 2011

o zaključku formalnega postopka preiskave v zvezi z oprostitvijo plačila premije za državno jamstvo za islandski stanovanjski finančni sklad Íbúðalánasjóður (Islandija)

NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), ter zlasti člena 61 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU člena 1(3) dela I in člena 7(2) dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) (Protokol 3),

OB UPOŠTEVANJU prečiščene različice Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 (v nadaljnjem besedilu: Odločba o izvedbenih določbah) (1),

PO POZIVU zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Postopek

| (1) | Nadzorni organ je v dopisu z dne 28. septembra 2007 (ev. št. 442805) od islandskih organov zahteval podatke o državnih jamstvih in obveznosti plačila premije za državno jamstvo na podlagi islandskega zakona o državnih jamstvih. Z dopisom Islandske misije pri Evropski uniji z dne 24. oktobra 2007, v katerem je posredovala dopis islandskega Ministrstva za finance z istega dne ter ga je Nadzorni Organ prejel in evidentiral 25. oktobra 2007 (ev. št. 448739 in 449598), so islandski organi odgovorili na to zahtevo. |
| --- | --- |

(1)

Nadzorni organ je v dopisu z dne 28. septembra 2007 (ev. št. 442805) od islandskih organov zahteval podatke o državnih jamstvih in obveznosti plačila premije za državno jamstvo na podlagi islandskega zakona o državnih jamstvih. Z dopisom Islandske misije pri Evropski uniji z dne 24. oktobra 2007, v katerem je posredovala dopis islandskega Ministrstva za finance z istega dne ter ga je Nadzorni Organ prejel in evidentiral 25. oktobra 2007 (ev. št. 448739 in 449598), so islandski organi odgovorili na to zahtevo.

| (2) | O zadevi so 7. septembra 2007 v Bruslju in 29. oktobra 2007 v Reykjaviku razpravljali predstavniki Nadzornega organa in islandske vlade, na sestanku 6. marca 2008 v Bruslju pa še predstavniki Nadzornega organa in islandskega združenja finančnih služb. |
| --- | --- |

(2)

O zadevi so 7. septembra 2007 v Bruslju in 29. oktobra 2007 v Reykjaviku razpravljali predstavniki Nadzornega organa in islandske vlade, na sestanku 6. marca 2008 v Bruslju pa še predstavniki Nadzornega organa in islandskega združenja finančnih služb.

| (3) | Odločba Nadzornega organa št. 406/08/COL z dne 27. junija 2008 o začetku formalnega postopka preiskave v zvezi z oprostitvijo plačila premije za državno jamstvo za islandski stanovanjski finančni sklad je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu (3). Nadzorni organ je na podlagi navedene odločbe pozval zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Nadzorni organ ni od zainteresiranih strani prejel nobenih pripomb. Pripombe glede Odločbe Nadzornega organa št. 406/08/COL pa so z dopisom z dne 8. septembra 2008 (ev. št. 490696) predložili islandski organi. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Nadzornega organa št. 406/08/COL z dne 27. junija 2008 o začetku formalnega postopka preiskave v zvezi z oprostitvijo plačila premije za državno jamstvo za islandski stanovanjski finančni sklad je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu (3). Nadzorni organ je na podlagi navedene odločbe pozval zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Nadzorni organ ni od zainteresiranih strani prejel nobenih pripomb. Pripombe glede Odločbe Nadzornega organa št. 406/08/COL pa so z dopisom z dne 8. septembra 2008 (ev. št. 490696) predložili islandski organi.

| (4) | Nadzorni organ je oktobra 2008 začasno ustavil obravnavo te zadeve zaradi sesutja islandskega bančnega sektorja. Vendar je bila tudi ta zadeva omenjena v razpravah v okviru sestanka o paketu kršitev v Reykjaviku 4. in 5. novembra 2009. V skladu z ugotovitvami s tega sestanka je Nadzorni organ 16. novembra 2009 poslal dopis z opominom, naj se predložijo podatki o oceni združljivosti zadevnega ukrepa. Islandski organi so odgovorili z dopisom z dne 7. decembra 2009 (ev. št. 539538). |
| --- | --- |

(4)

Nadzorni organ je oktobra 2008 začasno ustavil obravnavo te zadeve zaradi sesutja islandskega bančnega sektorja. Vendar je bila tudi ta zadeva omenjena v razpravah v okviru sestanka o paketu kršitev v Reykjaviku 4. in 5. novembra 2009. V skladu z ugotovitvami s tega sestanka je Nadzorni organ 16. novembra 2009 poslal dopis z opominom, naj se predložijo podatki o oceni združljivosti zadevnega ukrepa. Islandski organi so odgovorili z dopisom z dne 7. decembra 2009 (ev. št. 539538).

| (5) | Nadzorni organ je v vzporedni preiskavi o ukrepih državne pomoči, dodeljene islandskemu stanovanjskemu finančnemu skladu, ugotovil in v Odločbi št. 405/08/COL z dne 27. junija 2008 (4) odločil, da državno jamstvo, zagotovljeno islandskemu stanovanjskemu finančnemu skladu, pomeni obstoječ ukrep pomoči. Nato je Nadzorni organ 18. julija 2011 sprejel Odločbo št. 247/11/COL o predlogu za uvedbo ustreznih ukrepov pri financiranju islandskega stanovanjskega finančnega sklada (5), med drugim v obliki državnega jamstva. |
| --- | --- |

(5)

Nadzorni organ je v vzporedni preiskavi o ukrepih državne pomoči, dodeljene islandskemu stanovanjskemu finančnemu skladu, ugotovil in v Odločbi št. 405/08/COL z dne 27. junija 2008 (4) odločil, da državno jamstvo, zagotovljeno islandskemu stanovanjskemu finančnemu skladu, pomeni obstoječ ukrep pomoči. Nato je Nadzorni organ 18. julija 2011 sprejel Odločbo št. 247/11/COL o predlogu za uvedbo ustreznih ukrepov pri financiranju islandskega stanovanjskega finančnega sklada (5), med drugim v obliki državnega jamstva.

2.   Opis ukrepa v preiskavi

2.1   Upravičenec

| (6) | Stanovanjski finančni sklad Íbúðalánasjóður (v nadaljnjem besedilu: SFS) je državna institucija, ki deluje po tržnih pogojih v skladu z islandskim stanovanjskim zakonom št. 44/1998 (lög um húsnæðismál) (6). SFS upravlja upravni odbor v okviru upravne pristojnosti ministrstva za socialne zadeve. Namen SFS je spodbujanje varstva stanovanjskih pravic oziroma enakih pravic do stanovanja. To se izvaja prek dodeljevanja hipotekarnih posojil posameznikom in posojil subjektom, ki oddajajo nastanitvene zmogljivosti, ter prek splošne organizacije stanovanjskih vprašanj. Financiranje je namenjeno točno povečanju možnosti za pridobitev oziroma najem stanovanj po obvladljivih pogojih (glej člen 1 stanovanjskega zakona). |
| --- | --- |

(6)

Stanovanjski finančni sklad Íbúðalánasjóður (v nadaljnjem besedilu: SFS) je državna institucija, ki deluje po tržnih pogojih v skladu z islandskim stanovanjskim zakonom št. 44/1998 (lög um húsnæðismál) (6). SFS upravlja upravni odbor v okviru upravne pristojnosti ministrstva za socialne zadeve. Namen SFS je spodbujanje varstva stanovanjskih pravic oziroma enakih pravic do stanovanja. To se izvaja prek dodeljevanja hipotekarnih posojil posameznikom in posojil subjektom, ki oddajajo nastanitvene zmogljivosti, ter prek splošne organizacije stanovanjskih vprašanj. Financiranje je namenjeno točno povečanju možnosti za pridobitev oziroma najem stanovanj po obvladljivih pogojih (glej člen 1 stanovanjskega zakona).

| (7) | SFS ne financira neposredno država, ampak se financira iz donosov lastnega kapitala (to je z obroki, obrestmi in plačili za podaljšana posojila zaradi indeksacije cen), iz obresti, plačanih za izdajo in prodajo obveznic SFS (íbúðarbréf), ki kotirajo na islandski borzi, ter iz pristojbin za storitve, ki jih plačajo njegove stranke. SFS ima tudi državno jamstvo, ki izhaja iz neomejene odgovornosti države za dolgove SFS, za katere odgovarja kot lastnica SFS (7). Poleg tega SFS prejema podporo v obliki subvencioniranih obrestnih mer neposredno iz državnega proračuna za kritje izgub, ki nastanejo zaradi posojil pod tržno obrestno mero subjektom, ki gradijo stanovanja in jih dajejo v najem. |
| --- | --- |

(7)

SFS ne financira neposredno država, ampak se financira iz donosov lastnega kapitala (to je z obroki, obrestmi in plačili za podaljšana posojila zaradi indeksacije cen), iz obresti, plačanih za izdajo in prodajo obveznic SFS (íbúðarbréf), ki kotirajo na islandski borzi, ter iz pristojbin za storitve, ki jih plačajo njegove stranke. SFS ima tudi državno jamstvo, ki izhaja iz neomejene odgovornosti države za dolgove SFS, za katere odgovarja kot lastnica SFS (7). Poleg tega SFS prejema podporo v obliki subvencioniranih obrestnih mer neposredno iz državnega proračuna za kritje izgub, ki nastanejo zaradi posojil pod tržno obrestno mero subjektom, ki gradijo stanovanja in jih dajejo v najem.

| (8) | Podrobnejši opis sistema SFS na podlagi stanovanjskega zakona je naveden v Odločbi Nadzornega organa št. 405/08/COL. |
| --- | --- |

(8)

Podrobnejši opis sistema SFS na podlagi stanovanjskega zakona je naveden v Odločbi Nadzornega organa št. 405/08/COL.

2.2   Državno jamstvo

| (9) | SFS je državna institucija javnega prava (glej člen 4 stanovanjskega zakona) in kot taka na podlagi splošnih nepisanih pravil islandskega javnega prava, ki veljajo za državne institucije, uživa državno jamstvo glede vseh svojih obveznosti. Jamstvo se uporablja za vse državne institucije, ne glede na to, kdaj so bile ustanovljene ali kakšna je njihova dejavnost. Kot je bilo navedeno zgoraj, tako jamstvo izhaja iz neomejene odgovornosti države za dolgove SFS, za katere odgovarja kot njegova lastnica. To pomeni, da je država odgovorna za vse obveznosti SFS, saj jamstvo ni vezano na nobeno finančno transakcijo SFS niti ni omejeno na noben določen maksimalni znesek. To je razvidno tudi iz odstavka 3 člena 5 zakona o plačilni nesposobnosti št. 21/1991 (lög um gjaldþrotaskipti o.fl.), ki ureja uporabo postopka stečaja ali drugih postopkov plačilne nesposobnosti za institucije, kot je SFS. |
| --- | --- |

(9)

SFS je državna institucija javnega prava (glej člen 4 stanovanjskega zakona) in kot taka na podlagi splošnih nepisanih pravil islandskega javnega prava, ki veljajo za državne institucije, uživa državno jamstvo glede vseh svojih obveznosti. Jamstvo se uporablja za vse državne institucije, ne glede na to, kdaj so bile ustanovljene ali kakšna je njihova dejavnost. Kot je bilo navedeno zgoraj, tako jamstvo izhaja iz neomejene odgovornosti države za dolgove SFS, za katere odgovarja kot njegova lastnica. To pomeni, da je država odgovorna za vse obveznosti SFS, saj jamstvo ni vezano na nobeno finančno transakcijo SFS niti ni omejeno na noben določen maksimalni znesek. To je razvidno tudi iz odstavka 3 člena 5 zakona o plačilni nesposobnosti št. 21/1991 (lög um gjaldþrotaskipti o.fl.), ki ureja uporabo postopka stečaja ali drugih postopkov plačilne nesposobnosti za institucije, kot je SFS.

| (10) | V preambuli k zakonskemu osnutku, ki je postal zakon št. 121/1997 o državnih jamstvih (lög um ríkisábyrgðir), je bilo navedeno naslednje:
  „To temelji na nedvoumnem pravilu islandskega prava, da je država odgovorna za obveznosti svojih institucij in podjetij, razen če je jamstvo omejeno z izrecno zakonsko določbo [...] ali pa je odgovornost države v družbi z omejeno odgovornostjo omejena na njen kapitalski delež (8).“ |
| --- | --- |

(10)

V preambuli k zakonskemu osnutku, ki je postal zakon št. 121/1997 o državnih jamstvih (lög um ríkisábyrgðir), je bilo navedeno naslednje:

„To temelji na nedvoumnem pravilu islandskega prava, da je država odgovorna za obveznosti svojih institucij in podjetij, razen če je jamstvo omejeno z izrecno zakonsko določbo [...] ali pa je odgovornost države v družbi z omejeno odgovornostjo omejena na njen kapitalski delež (8).“

| (11) | Državno jamstvo so imeli tudi predhodniki SFS: državna stanovanjska agencija, državni gradbeni sklad in delavski stanovanjski sklad, ki ga je upravljala državna stanovanjska agencija, ter državni stanovanjski svet (glej zakon št. 97/1993 o državni stanovanjski agenciji (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins)). |
| --- | --- |

(11)

Državno jamstvo so imeli tudi predhodniki SFS: državna stanovanjska agencija, državni gradbeni sklad in delavski stanovanjski sklad, ki ga je upravljala državna stanovanjska agencija, ter državni stanovanjski svet (glej zakon št. 97/1993 o državni stanovanjski agenciji (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins)).

2.3   Premija za državno jamstvo

| (12) | V času ustanovitve SFS in njegovih predhodnikov za neomejeno državno jamstvo, ki jim je bilo zagotovljeno in je zajemalo vse njihove obveznosti, ni bilo treba plačati premije za tveganje ali za jamstvo. Islandski organi zatrjujejo, da so bili relevantni predpisi domačega prava od ustanovitve SFS zasnovani tako, da SFS ni bilo treba plačevati nobene provizije za državno jamstvo, ki ga uživa (9). |
| --- | --- |

(12)

V času ustanovitve SFS in njegovih predhodnikov za neomejeno državno jamstvo, ki jim je bilo zagotovljeno in je zajemalo vse njihove obveznosti, ni bilo treba plačati premije za tveganje ali za jamstvo. Islandski organi zatrjujejo, da so bili relevantni predpisi domačega prava od ustanovitve SFS zasnovani tako, da SFS ni bilo treba plačevati nobene provizije za državno jamstvo, ki ga uživa (9).

| (13) | Začasni zakon št. 68/1987 o fiskalnih ukrepih je prvič uvedel splošno obveznost plačila jamstvene premije državi za državna jamstva, za katera ni bilo treba plačati jamstva za tveganje. Nato je člen 8 zakona št. 37/1961 o državnih jamstvih (lög um ríkisábyrgðir), kot je bil spremenjen z zakonom št. 65/1988 o državnih jamstvih (lög um breyting á lögum nr. 37/1961, um ríkisábyrgðir, með síðari breytingum), zahteval od bank, kreditnih skladov, finančnih institucij, podjetij in drugih takih subjektov, ki v skladu z zakonom uživajo državno jamstvo, bodisi ker so v lasti države ali iz drugih razlogov, da plačajo jamstveno premijo državi za svoje obveznosti do tujih subjektov. Premija je bila določena na 0,0625 % na četrtino glavnice tujih obveznosti na podlagi njihovega povprečja za vsako obdobje (glej odstavek 2 člena 8 zakona št. 37/1961) (10). |
| --- | --- |

(13)

Začasni zakon št. 68/1987 o fiskalnih ukrepih je prvič uvedel splošno obveznost plačila jamstvene premije državi za državna jamstva, za katera ni bilo treba plačati jamstva za tveganje. Nato je člen 8 zakona št. 37/1961 o državnih jamstvih (lög um ríkisábyrgðir), kot je bil spremenjen z zakonom št. 65/1988 o državnih jamstvih (lög um breyting á lögum nr. 37/1961, um ríkisábyrgðir, með síðari breytingum), zahteval od bank, kreditnih skladov, finančnih institucij, podjetij in drugih takih subjektov, ki v skladu z zakonom uživajo državno jamstvo, bodisi ker so v lasti države ali iz drugih razlogov, da plačajo jamstveno premijo državi za svoje obveznosti do tujih subjektov. Premija je bila določena na 0,0625 % na četrtino glavnice tujih obveznosti na podlagi njihovega povprečja za vsako obdobje (glej odstavek 2 člena 8 zakona št. 37/1961) (10).

| (14) | Sprva za domače obveznosti ni bila naložena nobena podobna premija. Vendar je bila z zakonom št. 121/1997 o državnih jamstvih (11) uvedena obveznost plačila premije za domače obveznosti v višini 0,0375 %. Ta odstotek je bil pozneje z zakonom št. 180/2000 (12) zvišan na 0,0625%. |
| --- | --- |

(14)

Sprva za domače obveznosti ni bila naložena nobena podobna premija. Vendar je bila z zakonom št. 121/1997 o državnih jamstvih (11) uvedena obveznost plačila premije za domače obveznosti v višini 0,0375 %. Ta odstotek je bil pozneje z zakonom št. 180/2000 (12) zvišan na 0,0625%.

| (15) | Z zakonom št. 121/1997 je bila prav tako določena oprostitev plačila kakršne koli premije za državno jamstvo glede stanovanjskih obveznic, ki jih je izdal oddelek državne stanovanjske agencije za stanovanjske obveznice. Kar zadeva obveznosti SFS, so bili z Aktom o dodatnem proračunu za leto 2001 retroaktivno odpisani njegovi dolgovi glede neplačanih premij, ki so mu nastali na podlagi zakona št. 121/1997. Zatem je bila v zakonu št. 70/2000, ki je začel veljati 26. maja 2000, za SFS določena splošna oprostitev plačila premije za državno jamstvo glede vseh obveznosti. |
| --- | --- |

(15)

Z zakonom št. 121/1997 je bila prav tako določena oprostitev plačila kakršne koli premije za državno jamstvo glede stanovanjskih obveznic, ki jih je izdal oddelek državne stanovanjske agencije za stanovanjske obveznice. Kar zadeva obveznosti SFS, so bili z Aktom o dodatnem proračunu za leto 2001 retroaktivno odpisani njegovi dolgovi glede neplačanih premij, ki so mu nastali na podlagi zakona št. 121/1997. Zatem je bila v zakonu št. 70/2000, ki je začel veljati 26. maja 2000, za SFS določena splošna oprostitev plačila premije za državno jamstvo glede vseh obveznosti.

| (16) | Podrobnejši opis zakonodaje o državnih jamstvih in naknadnih sprememb splošno veljavnih premijskih stopenj ter posebnih določb za SFS je naveden v Odločbi Nadzornega organa št. 406/08/COL. |
| --- | --- |

(16)

Podrobnejši opis zakonodaje o državnih jamstvih in naknadnih sprememb splošno veljavnih premijskih stopenj ter posebnih določb za SFS je naveden v Odločbi Nadzornega organa št. 406/08/COL.

3.   Razlogi za začetek postopka

| (17) | Nadzorni organ je v Odločbi št. 406/08/COL pojasnil, da državna jamstva v korist SFS, ki so obstajala, preden je 1. januarja 1994 začel veljati Sporazum EGP, kot taka niso bila obravnavana v okviru postopka o jamstveni premiji glede nove pomoči ampak v okviru ločenega postopka za obstoječo pomoč (zadeva št. 64865, zdaj zadeva št. 70382). V Odločbi št. 406/08/COL je bilo upoštevano dejstvo, da je SFS oproščen plačevanja jamstvene premije, ki jo druga podjetja, organizirana podobno kot SFS, morajo plačati. V tem okviru po predhodnem stališču Nadzornega organa za oceno razvrstitve pomoči kot nove ali obstoječe ni relevantno, ali je Akt o državnih jamstvih dejansko spremenil položaj SFS glede plačila jamstvene premije. Za odločilno je štelo to, da je novi zakon št. 121/1997 o državnih jamstvih uvedel nov sistem, v katerem je bil SFS prvič obravnavan ugodneje, kot je določeno v splošnem pravilu za podjetja, ki uživajo implicitno državno jamstvo. Zato je bilo predhodno mnenje Nadzornega organa, da bi vsaka ugodnost za SFS, ki izhaja iz oprostitve, odobrene oddelku za stanovanjske obveznice, ki je bila uvedena s členom 7 zakona št. 121/1997, pomenila novo pomoč. Enako bi veljalo za oprostitev/olajšavo glede plačila premije v zvezi z drugimi posli SFS, glej zakon št. 70/2000, ki je spremenil zakon št. 121/1997, in akt o dodatnem proračunu za leto 2001. |
| --- | --- |

(17)

Nadzorni organ je v Odločbi št. 406/08/COL pojasnil, da državna jamstva v korist SFS, ki so obstajala, preden je 1. januarja 1994 začel veljati Sporazum EGP, kot taka niso bila obravnavana v okviru postopka o jamstveni premiji glede nove pomoči ampak v okviru ločenega postopka za obstoječo pomoč (zadeva št. 64865, zdaj zadeva št. 70382). V Odločbi št. 406/08/COL je bilo upoštevano dejstvo, da je SFS oproščen plačevanja jamstvene premije, ki jo druga podjetja, organizirana podobno kot SFS, morajo plačati. V tem okviru po predhodnem stališču Nadzornega organa za oceno razvrstitve pomoči kot nove ali obstoječe ni relevantno, ali je Akt o državnih jamstvih dejansko spremenil položaj SFS glede plačila jamstvene premije. Za odločilno je štelo to, da je novi zakon št. 121/1997 o državnih jamstvih uvedel nov sistem, v katerem je bil SFS prvič obravnavan ugodneje, kot je določeno v splošnem pravilu za podjetja, ki uživajo implicitno državno jamstvo. Zato je bilo predhodno mnenje Nadzornega organa, da bi vsaka ugodnost za SFS, ki izhaja iz oprostitve, odobrene oddelku za stanovanjske obveznice, ki je bila uvedena s členom 7 zakona št. 121/1997, pomenila novo pomoč. Enako bi veljalo za oprostitev/olajšavo glede plačila premije v zvezi z drugimi posli SFS, glej zakon št. 70/2000, ki je spremenil zakon št. 121/1997, in akt o dodatnem proračunu za leto 2001.

| (18) | V skladu s predhodnim stališčem Nadzornega organa pomeni oprostitev plačila jamstvene premije za SFS državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. V odločbi o začetku formalnega postopka preiskave so bili ugotovljeni naslednji elementi državne pomoči:






  (i) | oprostitev (bodisi od začetka ali naknadno) plačila premije za državno jamstvo, ki znaša 0,0625 % na četrtino vrednosti tujih obveznosti v zvezi s stanovanjskimi obveznicami in drugimi obveznostmi v obdobju od 1. januarja 1998 do zdaj; |
| --- | --- | --- |

(18)

V skladu s predhodnim stališčem Nadzornega organa pomeni oprostitev plačila jamstvene premije za SFS državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. V odločbi o začetku formalnega postopka preiskave so bili ugotovljeni naslednji elementi državne pomoči:

(i)

oprostitev (bodisi od začetka ali naknadno) plačila premije za državno jamstvo, ki znaša 0,0625 % na četrtino vrednosti tujih obveznosti v zvezi s stanovanjskimi obveznicami in drugimi obveznostmi v obdobju od 1. januarja 1998 do zdaj;

| (ii) | oprostitev (bodisi od začetka ali naknadno) plačila premije za državno jamstvo, ki znaša 0,0375 % na četrtino vrednosti domačih obveznosti v zvezi s stanovanjskimi obveznicami in drugimi obveznostmi v obdobju od 1. januarja 1998 do 10. januarja 2001; |
| --- | --- |

(ii)

oprostitev (bodisi od začetka ali naknadno) plačila premije za državno jamstvo, ki znaša 0,0375 % na četrtino vrednosti domačih obveznosti v zvezi s stanovanjskimi obveznicami in drugimi obveznostmi v obdobju od 1. januarja 1998 do 10. januarja 2001;

| (iii) | oprostitev plačila premije za državno jamstvo, ki znaša 0,0625 % na četrtino vrednosti vseh domačih obveznosti SFS v obdobju od 11. januarja 2001 do zdaj. |
| --- | --- |

(iii)

oprostitev plačila premije za državno jamstvo, ki znaša 0,0625 % na četrtino vrednosti vseh domačih obveznosti SFS v obdobju od 11. januarja 2001 do zdaj.

| (19) | Poleg tega je Nadzorni organ dvomil, da je zgoraj navedene elemente državne pomoči mogoče šteti za združljive s Sporazumom EGP. Nadzorni organ je pojasnil, da je del posojil za financiranje stanovanj sicer mogoče opredeliti kot storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 59(2) Sporazuma EGP in bi bil zato upravičen do pomoči, vendar pa je po predhodnem stališču Nadzornega organa splošna shema posojil SFS zastavljena preširoko, da bi lahko izpolnjevala pogoje iz člena 59(2). Nadzorni organ ni prejel nikakršnih informacij, iz katerih bi izhajalo, da trg na splošno ni sposoben zagotoviti financiranja stanovanj pod primernimi pogoji. Po splošni shemi posojil SFS so posojila dostopna vsem ne glede na prihodke in premoženje ter brez omejitve vrednosti in velikosti stanovanja, ki se financira. Poleg tega se posojila lahko dodelijo povsod ne glede na to, ali je lokalno financiranje stanovanj lahko dostopno. |
| --- | --- |

(19)

Poleg tega je Nadzorni organ dvomil, da je zgoraj navedene elemente državne pomoči mogoče šteti za združljive s Sporazumom EGP. Nadzorni organ je pojasnil, da je del posojil za financiranje stanovanj sicer mogoče opredeliti kot storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 59(2) Sporazuma EGP in bi bil zato upravičen do pomoči, vendar pa je po predhodnem stališču Nadzornega organa splošna shema posojil SFS zastavljena preširoko, da bi lahko izpolnjevala pogoje iz člena 59(2). Nadzorni organ ni prejel nikakršnih informacij, iz katerih bi izhajalo, da trg na splošno ni sposoben zagotoviti financiranja stanovanj pod primernimi pogoji. Po splošni shemi posojil SFS so posojila dostopna vsem ne glede na prihodke in premoženje ter brez omejitve vrednosti in velikosti stanovanja, ki se financira. Poleg tega se posojila lahko dodelijo povsod ne glede na to, ali je lokalno financiranje stanovanj lahko dostopno.

4.   Pripombe islandskih organov

| (20) | Pripombe islandske vlade se osredotočajo na dejstvo, da vsak prisoten element pomoči izhaja neposredno iz implicitnega državnega jamstva v korist SFS, za katero je bilo že ugotovljeno, da pomeni obstoječo pomoč. Po mnenju islandskih organov je vsako plačilo pristojbine sestavni del samega državnega jamstva. Zato glede na to, da ni bilo ločenih in bistvenih sprememb državnega jamstva in plačila pristojbine, ni prisotna nova pomoč in je treba zadevo obravnavati v okviru zadeve obstoječe pomoči. Islandska vlada je še izrazila stališče, da če bi štelo, da je prisotna nova pomoč, bi bila to združljiva pomoč zaradi socialnega značaja SFS in dejstva, da je pomoč, dodeljena SFS, izpolnjevala pogoje iz sodne prakse v okviru sodbe v zadevi Altmark (13). |
| --- | --- |

(20)

Pripombe islandske vlade se osredotočajo na dejstvo, da vsak prisoten element pomoči izhaja neposredno iz implicitnega državnega jamstva v korist SFS, za katero je bilo že ugotovljeno, da pomeni obstoječo pomoč. Po mnenju islandskih organov je vsako plačilo pristojbine sestavni del samega državnega jamstva. Zato glede na to, da ni bilo ločenih in bistvenih sprememb državnega jamstva in plačila pristojbine, ni prisotna nova pomoč in je treba zadevo obravnavati v okviru zadeve obstoječe pomoči. Islandska vlada je še izrazila stališče, da če bi štelo, da je prisotna nova pomoč, bi bila to združljiva pomoč zaradi socialnega značaja SFS in dejstva, da je pomoč, dodeljena SFS, izpolnjevala pogoje iz sodne prakse v okviru sodbe v zadevi Altmark (13).

| (21) | Islandski organi glede dejstva uvajanja obveznosti plačila premije za državna jamstva za tuje obveznosti nekaterih finančnih institucij z zakonom št. 68/1987 trdijo, da SFS dejansko nikoli ni plačal nobene premije, saj ni imel nobenih tujih obveznosti. |
| --- | --- |

(21)

Islandski organi glede dejstva uvajanja obveznosti plačila premije za državna jamstva za tuje obveznosti nekaterih finančnih institucij z zakonom št. 68/1987 trdijo, da SFS dejansko nikoli ni plačal nobene premije, saj ni imel nobenih tujih obveznosti.

| (22) | Poleg tega islandski organi menijo, da je obveznost plačila premije za domače obveznosti razen stanovanjskih obveznic na podlagi zakona št. 121/1997 „temeljila na vprašljivi pravni podlagi“, saj ni bilo nikoli mišljeno, da predhodniki SFS plačajo jamstveno premijo. Islandski organi navajajo še dejstvo, da so bili dolgovi SFS glede katere koli neplačane jamstvene premije retroaktivno odpisani z Aktom o dodatnem proračunu za leto 2001, kar navajajo kot namen zakonodajalca, da bi bilo treba SFS vselej oprostiti plačila jamstvene premije. |
| --- | --- |

(22)

Poleg tega islandski organi menijo, da je obveznost plačila premije za domače obveznosti razen stanovanjskih obveznic na podlagi zakona št. 121/1997 „temeljila na vprašljivi pravni podlagi“, saj ni bilo nikoli mišljeno, da predhodniki SFS plačajo jamstveno premijo. Islandski organi navajajo še dejstvo, da so bili dolgovi SFS glede katere koli neplačane jamstvene premije retroaktivno odpisani z Aktom o dodatnem proračunu za leto 2001, kar navajajo kot namen zakonodajalca, da bi bilo treba SFS vselej oprostiti plačila jamstvene premije.

| (23) | In nazadnje, SFS je oproščen plačila premije za državno jamstvo zato, ker je zbiral obrestno maržo, ki znaša 0,0375 % hipotekarnih instrumentov, s katerimi se jamčijo obveznosti glede stanovanjskih obveznic (14). Islandski organi to imenujejo „posebna pristojbina za državno jamstvo“. Ta se zbira v poseben rezervni sklad. |
| --- | --- |

(23)

In nazadnje, SFS je oproščen plačila premije za državno jamstvo zato, ker je zbiral obrestno maržo, ki znaša 0,0375 % hipotekarnih instrumentov, s katerimi se jamčijo obveznosti glede stanovanjskih obveznic (14). Islandski organi to imenujejo „posebna pristojbina za državno jamstvo“. Ta se zbira v poseben rezervni sklad.

II.   OCENA

| (24) | Člen 61(1) Sporazuma EGP določa:
  „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“ |
| --- | --- |

(24)

Člen 61(1) Sporazuma EGP določa:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

| (25) | To pomeni, da morajo ukrepi, da se opredelijo za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, obsegati podporo s strani države ali prek državnih sredstev, dodeliti ugodnost podjetju prejemniku podpore, biti selektivni, izkrivljati konkurenco in biti taki, da lahko škodijo trgovini med pogodbenicami. |
| --- | --- |

(25)

To pomeni, da morajo ukrepi, da se opredelijo za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, obsegati podporo s strani države ali prek državnih sredstev, dodeliti ugodnost podjetju prejemniku podpore, biti selektivni, izkrivljati konkurenco in biti taki, da lahko škodijo trgovini med pogodbenicami.

| (26) | Smernice Nadzornega organa o državni pomoči glede državnih jamstev (15) določajo, da jamstva, ki jih dajo neposredno države, namreč centralni, regionalni ali lokalni organi, lahko pomenijo državno pomoč. Poleg tega ugodnejši pogoji financiranja, ki jih pridobijo podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti ali ki jim je zagotovljeno izrecno državno jamstvo ali državni prevzem izgube, zagotavljajo ugodnost „odprte“ izpostavljenosti države, ki pomeni neomejeno državno jamstvo (16). Poleg tega
  „[u]godnosti državnega poroštva izhajajo iz tega, da tveganje, povezano s poroštvom, nosi država. Tovrstni državni prevzem tveganja se navadno poplača z ustrezno premijo. Kadar se država odpove celotni takšni premiji ali njenemu delu, to pomeni ugodnost za podjetje ter zmanjšanje državnih prihodkov (17).“ |
| --- | --- |

(26)

Smernice Nadzornega organa o državni pomoči glede državnih jamstev (15) določajo, da jamstva, ki jih dajo neposredno države, namreč centralni, regionalni ali lokalni organi, lahko pomenijo državno pomoč. Poleg tega ugodnejši pogoji financiranja, ki jih pridobijo podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti ali ki jim je zagotovljeno izrecno državno jamstvo ali državni prevzem izgube, zagotavljajo ugodnost „odprte“ izpostavljenosti države, ki pomeni neomejeno državno jamstvo (16). Poleg tega

„[u]godnosti državnega poroštva izhajajo iz tega, da tveganje, povezano s poroštvom, nosi država. Tovrstni državni prevzem tveganja se navadno poplača z ustrezno premijo. Kadar se država odpove celotni takšni premiji ali njenemu delu, to pomeni ugodnost za podjetje ter zmanjšanje državnih prihodkov (17).“

| (27) | Nadzorni organ je v Odločbi št. 247/11/COL odločil, da implicitno in neomejeno državno jamstvo v korist SFS pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma AGP, ker pomeni zmanjšanje državnih sredstev islandske države in daje SFS gospodarsko prednost. Nadzorni organ se je skliceval na dejstvo, da se v skladu s Smernicami Nadzornega organa o državnih jamstvih podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti ali ki jim je zagotovljeno izrecno državno jamstvo ali državni prevzem izgube, lahko štejejo za prejemnike pomoči. Poleg tega ni nujno, da država karkoli plača v okviru zadevnega jamstva. Pomoč se dodeljuje neprekinjeno od trenutka, ko je jamstvo dano, in ne le od takrat, ko se jamstvo uveljavlja ali ko se izplačajo zneski pod pogoji jamstva (18). |
| --- | --- |

(27)

Nadzorni organ je v Odločbi št. 247/11/COL odločil, da implicitno in neomejeno državno jamstvo v korist SFS pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma AGP, ker pomeni zmanjšanje državnih sredstev islandske države in daje SFS gospodarsko prednost. Nadzorni organ se je skliceval na dejstvo, da se v skladu s Smernicami Nadzornega organa o državnih jamstvih podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti ali ki jim je zagotovljeno izrecno državno jamstvo ali državni prevzem izgube, lahko štejejo za prejemnike pomoči. Poleg tega ni nujno, da država karkoli plača v okviru zadevnega jamstva. Pomoč se dodeljuje neprekinjeno od trenutka, ko je jamstvo dano, in ne le od takrat, ko se jamstvo uveljavlja ali ko se izplačajo zneski pod pogoji jamstva (18).

| (28) | Glede na neposredno zvezo med obstojem elementov državne pomoči v ukrepu državnega jamstva in potrebo po določitvi (in plačilu) (tržne) premije za tako državno intervencijo je glavno vprašanje, ali je oprostitev plačila jamstvene pristojbine mogoče opredeliti kot ločen element državne pomoči v primerjavi s prednostjo, ki izhaja iz samega jamstva. Primerna premija lahko nevtralizira vsaj del prednosti, podeljene prejemniku pomoči. Tudi če bi bilo mogoče določiti tržno premijo za obravnavano jamstvo, ki bi ustrezala tveganju države, povezanem z jamstvom, in če bi tako premijo SFS plačal, ne bi bilo izpolnjeno merilo iz člena 61(1) Sporazuma EGP o prisotnosti državnih sredstev in gospodarske prednosti za SFS. Zato je premija sestavni element pri izračunu zneska državne pomoči, dodeljene v obliki jamstva. Tak sklep izhaja tudi iz Smernic o državnih jamstvih, kot je navedeno zgoraj. |
| --- | --- |

(28)

Glede na neposredno zvezo med obstojem elementov državne pomoči v ukrepu državnega jamstva in potrebo po določitvi (in plačilu) (tržne) premije za tako državno intervencijo je glavno vprašanje, ali je oprostitev plačila jamstvene pristojbine mogoče opredeliti kot ločen element državne pomoči v primerjavi s prednostjo, ki izhaja iz samega jamstva. Primerna premija lahko nevtralizira vsaj del prednosti, podeljene prejemniku pomoči. Tudi če bi bilo mogoče določiti tržno premijo za obravnavano jamstvo, ki bi ustrezala tveganju države, povezanem z jamstvom, in če bi tako premijo SFS plačal, ne bi bilo izpolnjeno merilo iz člena 61(1) Sporazuma EGP o prisotnosti državnih sredstev in gospodarske prednosti za SFS. Zato je premija sestavni element pri izračunu zneska državne pomoči, dodeljene v obliki jamstva. Tak sklep izhaja tudi iz Smernic o državnih jamstvih, kot je navedeno zgoraj.

| (29) | Islandski organi so izrazili podobno stališče v svojih pripombah k odločbi o začetku formalnega postopka preiskave (Odločba št. 406/08/COL). Poleg tega so islandski organi poudarili, da je bil zakon o državnih jamstvih mišljen kot splošni predpis o pogojih za dodelitev državnih jamstev. S samim zakonom niso bila dodeljena nobena jamstva, ampak so bili zgolj določeni pogoji glede jamstev (19). |
| --- | --- |

(29)

Islandski organi so izrazili podobno stališče v svojih pripombah k odločbi o začetku formalnega postopka preiskave (Odločba št. 406/08/COL). Poleg tega so islandski organi poudarili, da je bil zakon o državnih jamstvih mišljen kot splošni predpis o pogojih za dodelitev državnih jamstev. S samim zakonom niso bila dodeljena nobena jamstva, ampak so bili zgolj določeni pogoji glede jamstev (19).

| (30) | Glede na zgoraj navedeno Nadzorni organ meni, da zaradi posebne narave elementov pomoči v okviru ukrepa državne pomoči v obliki državnega jamstva oprostitev plačila premije za državno jamstvo, ki je bila odobrena SFS, ni ukrep državne pomoči, ločen od implicitnega in neomejenega državnega jamstva, ki ga zagotavlja islandska država v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Neplačevanje premije pomeni del prednosti in državnih sredstev, uporabljenih za državna jamstva, dodeljena SFS. Glede na to, da prednosti na podlagi tega državnega jamstva Nadzorni organ obravnava v okviru postopka za državno pomoč, in sicer o obstoječi pomoči (glej zadevo št. 70382 (prej 64865), Odločbo št. 247/11/COL), je formalni postopek preiskave o oprostitvi plačila premije za državno jamstvo, ki je bila odobrena SFS, brezpredmeten in se lahko konča – |
| --- | --- |

(30)

Glede na zgoraj navedeno Nadzorni organ meni, da zaradi posebne narave elementov pomoči v okviru ukrepa državne pomoči v obliki državnega jamstva oprostitev plačila premije za državno jamstvo, ki je bila odobrena SFS, ni ukrep državne pomoči, ločen od implicitnega in neomejenega državnega jamstva, ki ga zagotavlja islandska država v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Neplačevanje premije pomeni del prednosti in državnih sredstev, uporabljenih za državna jamstva, dodeljena SFS. Glede na to, da prednosti na podlagi tega državnega jamstva Nadzorni organ obravnava v okviru postopka za državno pomoč, in sicer o obstoječi pomoči (glej zadevo št. 70382 (prej 64865), Odločbo št. 247/11/COL), je formalni postopek preiskave o oprostitvi plačila premije za državno jamstvo, ki je bila odobrena SFS, brezpredmeten in se lahko konča –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Formalni postopek preiskave o oprostitvi plačila premije za državno jamstvo, ki je bila odobrena SFS, je končan.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo.

Člen 3

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 23. novembra 2011

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član kolegija

---

(1)  Na voljo na spletni strani: http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf.

1

(2)  Odločba Nadzornega organa Efte št. 406/08/COL z dne 27. junija 2008 o začetku formalnega postopka preiskave v zvezi z oprostitvijo plačila premije državnega jamstva za islandski stanovanjski finančni sklad, objavljena v UL C 64, 19.3.2009, str. 21, in v Dopolnilu EGP št. 15, 19.3.2009, str. 9.

2

(3)  Glej opombo 2 zgoraj za podatke o objavi.

3

(4)  Odločba Nadzornega organa Efte št. 405/08/COL z dne 27. junija 2008 o zaključku formalnega postopka preiskave v zvezi z islandskim stanovanjskim finančnim skladom, UL L 79, 25.3.2010, str. 40, in v Dopolnilu EGP št. 14, 25.3.2010, str. 20.

4

(5)  Nezaupna različica Odločbe št. 247/11/COL je na voljo na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/media/decisions/247-11-COL.pdf.

5

(6)  Prvotna predhodnica SFS, namreč državna stanovanjska agencija, je bila ustanovljena leta 1980.

6

(7)  Sodba z dne 7. aprila 2006 v zadevi The Bankers’ and Securities Dealers’ Association of Iceland proti Nadzornemu organu Efte (E-9/04, EFTA Court Report, str. 42, točka 72).

7

(8)  Neuradni prevod. Izvirno islandsko besedilo je na voljo na spletni strani: http://www.althingi.is/altext/122/s/0099.html.

8

(9)  Glej stran 4 dopisa z dne 8. septembra 2008 (ev. št. 490696).

9

(10)  Jamstvena premija ni bila izračunana za posojila, za katera je bila plačana premija za tveganje, nekatera izvozna jamstva in obveznosti iz kreditnega salda v domači valuti (glej odstavek 2 člena 9 zakona št. 37/1961).

10

(11)  Začel veljati 1. januarja 1998.

11

(12)  Začel veljati 11. januarja 2001.

12

(13)  Sodba z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg (C-280/00, Recueil, str. I-7747).

13

(14)  Prvotno ni bilo mišljeno, da se vse obveznosti SFS, za katere jamči država, oprostijo plačila jamstvene premije.

14

(15)  Na voljo na spletni strani: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15646&1=1.

15

(16)  Glej določbe točke 4 poglavja 1.2 Smernic o državnih jamstvih in poglavje 7.2(2) Smernic o državni pomoči glede uporabe določb o državni pomoči za javna podjetja v proizvodnem sektorju, ki so na voljo na spletni strani: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1.

16

(17)  Poglavje 2.1 Smernic o državnih jamstvih.

17

(18)  Glej opombo 17.

18

(19)  Dopis z dne 8. septembra 2008, str. 5.

19

---