# Euroopa Liidu L 110/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.110.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 110 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide24. aprill 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.110.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 110

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide24. aprill 2012

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/11/EL, 19. aprill 2012, millega muudetakse direktiivi 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/11/EL, 19. aprill 2012, millega muudetakse direktiivi 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 349/2012, 16. aprill 2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 3 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 350/2012, 23. aprill 2012, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 351/2012, 23. aprill 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 seoses tüübikinnituse nõuetega, mis käsitlevad sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide paigaldamist mootorsõidukitele | 18 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 352/2012, 23. aprill 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 31 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 353/2012, 23. aprill 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 33 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2012/205/ÜVJP, 23. aprill 2012, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 35 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/206/ÜVJP, 23. aprill 2012, millega rakendatakse otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid | 36 |
| | | 2012/207/EL |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus, 8. veebruar 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1080/2011/EL (millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 633/2009/EÜ) III lisa seoses Süüriaga | 38 |
| | | 2012/208/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 20. aprill 2012, millega muudetakse rakendusotsust 2011/861/EL, milles käsitletakse ajutist erandit nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisas sätestatud päritolureeglitest, et võtta arvesse Kenya eriolukorda seoses tuunikalafileega
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2463 all) | 39 |
| | | 2012/209/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 20. aprill 2012, milles käsitletakse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ kohaste kontrolli ja liikumise sätete kohaldamist teatavate kütuselisandite suhtes vastavalt nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ artikli 20 lõikele 2
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2484 all) | 41 |
| | | 2012/210/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 23. aprill 2012, sertifitseerimiskava Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2009/28/EÜ ja 98/70/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks | 42 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 349/2012, 16. aprill 2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

3

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 350/2012, 23. aprill 2012, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

17

*

Komisjoni määrus (EL) nr 351/2012, 23. aprill 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 seoses tüübikinnituse nõuetega, mis käsitlevad sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide paigaldamist mootorsõidukitele

18

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 352/2012, 23. aprill 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

31

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 353/2012, 23. aprill 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

33

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2012/205/ÜVJP, 23. aprill 2012, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

35

*

Nõukogu otsus 2012/206/ÜVJP, 23. aprill 2012, millega rakendatakse otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

36

2012/207/EL

*

Komisjoni delegeeritud otsus, 8. veebruar 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1080/2011/EL (millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 633/2009/EÜ) III lisa seoses Süüriaga

38

2012/208/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 20. aprill 2012, millega muudetakse rakendusotsust 2011/861/EL, milles käsitletakse ajutist erandit nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisas sätestatud päritolureeglitest, et võtta arvesse Kenya eriolukorda seoses tuunikalafileega
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2463 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2463 all)

39

2012/209/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 20. aprill 2012, milles käsitletakse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ kohaste kontrolli ja liikumise sätete kohaldamist teatavate kütuselisandite suhtes vastavalt nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ artikli 20 lõikele 2
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2484 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2484 all)

41

2012/210/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 23. aprill 2012, sertifitseerimiskava Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2009/28/EÜ ja 98/70/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks

42

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni otsuse 2011/383/EL (millega kehtestatakse universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4442 all)) parandus (ELT L 169, 29.6.2011) | 44 |

Parandused

*

Komisjoni otsuse 2011/383/EL (millega kehtestatakse universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4442 all)) parandus (ELT L 169, 29.6.2011)

(ELT L 169, 29.6.2011)

44

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/11/EL,

19. aprill 2012,

millega muudetakse direktiivi 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/40/EÜ (3) jõustumise järel väljendasid sidusrühmad, eelkõige meditsiinitöötajate esindajad, tõsist muret mõju üle, mida direktiivi rakendamine võib avaldada meditsiinilistele protseduuridele, milles kasutatakse magnetresonantstomograafiat, ning teatavatele tööstustegevustele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/40/EÜ (3) jõustumise järel väljendasid sidusrühmad, eelkõige meditsiinitöötajate esindajad, tõsist muret mõju üle, mida direktiivi rakendamine võib avaldada meditsiinilistele protseduuridele, milles kasutatakse magnetresonantstomograafiat, ning teatavatele tööstustegevustele.

| (2) | Komisjon uuris sidusrühmade esitatud argumente ning otsustas mõningaid direktiivi 2004/40/EÜ sätteid muuta, võttes arvesse uusi teadusandmeid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon uuris sidusrühmade esitatud argumente ning otsustas mõningaid direktiivi 2004/40/EÜ sätteid muuta, võttes arvesse uusi teadusandmeid.

| (3) | Direktiivi 2004/40/EÜ ülevõtmise tähtaega pikendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/46/EÜ (4) kuni 30. aprillini 2012, et selleks kuupäevaks oleks võimalik vastu võtta uus direktiiv, mis põhineks kõige uuematel andmetel. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2004/40/EÜ ülevõtmise tähtaega pikendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/46/EÜ (4) kuni 30. aprillini 2012, et selleks kuupäevaks oleks võimalik vastu võtta uus direktiiv, mis põhineks kõige uuematel andmetel.

| (4) | Komisjon võttis 14. juunil 2011 vastu ettepaneku uue direktiivi kohta, millega asendatakse direktiiv 2004/40/EÜ. Uue direktiivi eesmärk on tagada nii töötajate tervise ja ohutuse kõrgetasemeline kaitse kui ka elektromagnetväljadel põhineva meditsiini- ja muu tööstustegevuse jätkumine ja areng. Sellest tulenevalt ei ole enamik liikmesriike direktiivi 2004/40/EÜ üle võtnud, oodates uue direktiivi vastuvõtmist 30. aprilliks 2012. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 14. juunil 2011 vastu ettepaneku uue direktiivi kohta, millega asendatakse direktiiv 2004/40/EÜ. Uue direktiivi eesmärk on tagada nii töötajate tervise ja ohutuse kõrgetasemeline kaitse kui ka elektromagnetväljadel põhineva meditsiini- ja muu tööstustegevuse jätkumine ja areng. Sellest tulenevalt ei ole enamik liikmesriike direktiivi 2004/40/EÜ üle võtnud, oodates uue direktiivi vastuvõtmist 30. aprilliks 2012.

| (5) | Kuna teema on tehniliselt väga keeruline, ei ole tõenäoline, et uus direktiiv võetaks vastu 30. aprilliks 2012. |
| --- | --- |

(5)

Kuna teema on tehniliselt väga keeruline, ei ole tõenäoline, et uus direktiiv võetaks vastu 30. aprilliks 2012.

| (6) | Seega tuleks 30. aprilliks 2012 määratud tähtaega pikendada. Sellest tulenevalt peab käesolev direktiiv jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks 30. aprilliks 2012 määratud tähtaega pikendada. Sellest tulenevalt peab käesolev direktiiv jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2004/40/EÜ artikli 13 lõikes 1 asendatakse kuupäev „30. aprill 2012” kuupäevaga „31. oktoober 2013”.

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 19. aprill 2012

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BØDSKOV

---

(1)  22. veebruari 2012. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 29. märtsi 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. aprilli 2012. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 159, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 88.

4

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/3

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 349/2012,

16. aprill 2012,

millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Eelnevad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 130/2006 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit viinhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 0 % – 34,9 %. Tuletatakse meelde, et Hiina eksportiva tootja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (edaspidi „Hangzhou Bioking”) toodetud viinhappe suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks oli 0 %, samas kui muude Hiina eksportivate tootjate suhtes kehtestatud tollimaks oli 4,7 % – 34,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 130/2006 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit viinhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 0 % – 34,9 %. Tuletatakse meelde, et Hiina eksportiva tootja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (edaspidi „Hangzhou Bioking”) toodetud viinhappe suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks oli 0 %, samas kui muude Hiina eksportivate tootjate suhtes kehtestatud tollimaks oli 4,7 % – 34,9 %.

| (2) | Pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel algatatud läbivaatamist muudeti 22. veebruaril 2008 nõukogu määrusega (EÜ) nr 150/2008 (3) eespool nimetatud meetmete ulatust. |
| --- | --- |

(2)

Pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel algatatud läbivaatamist muudeti 22. veebruaril 2008 nõukogu määrusega (EÜ) nr 150/2008 (3) eespool nimetatud meetmete ulatust.

| (3) | 16. aprillil 2012 pärast Hangzhou Biokingi suhtes kehtivate meetmete läbivaatamise algatamist määruse (EÜ) nr 1515/2001 artikli 2 lõike 3 põhjal lähtuvalt WTO apellatsioonikogu aruandest „Mehhiko – lõplikud dumpinguvastased meetmed veiselihale ja riisile” (4), mille punktides 305 ja 306 leiti, et eksportiv tootja, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei avastatud, tuleb välja jätta sellise uurimise tulemusel kehtestatud lõpliku meetme kohaldamisalast ning et tema suhtes ei saa algatada läbivaatamist, mis on seotud administratiivsete ja muutunud asjaoludega, muutis nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2012 (5) abil Hangzhou Biokingi suhtes kehtivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

16. aprillil 2012 pärast Hangzhou Biokingi suhtes kehtivate meetmete läbivaatamise algatamist määruse (EÜ) nr 1515/2001 artikli 2 lõike 3 põhjal lähtuvalt WTO apellatsioonikogu aruandest „Mehhiko – lõplikud dumpinguvastased meetmed veiselihale ja riisile” (4), mille punktides 305 ja 306 leiti, et eksportiv tootja, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei avastatud, tuleb välja jätta sellise uurimise tulemusel kehtestatud lõpliku meetme kohaldamisalast ning et tema suhtes ei saa algatada läbivaatamist, mis on seotud administratiivsete ja muutunud asjaoludega, muutis nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2012 (5) abil Hangzhou Biokingi suhtes kehtivaid meetmeid.

| (4) | Uurimist, mis viis esialgse määrusega ettenähtud meetmete kehtestamiseni asjaomastes riikides, nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”. |
| --- | --- |

(4)

Uurimist, mis viis esialgse määrusega ettenähtud meetmete kehtestamiseni asjaomastes riikides, nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”.

2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

| (5) | Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (6), sai komisjon 27. oktoobril 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitasid järgmised tootjad (edaspidi „taotluse esitajad”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. ja Comercial Química Sarasa SL, kes toodavad olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu viinhappe kogutoodangust. |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (6), sai komisjon 27. oktoobril 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitasid järgmised tootjad (edaspidi „taotluse esitajad”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. ja Comercial Química Sarasa SL, kes toodavad olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu viinhappe kogutoodangust.

| (6) | Taotlus põhines väitel, et Hiinast pärit viinhappe impordile kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus põhines väitel, et Hiinast pärit viinhappe impordile kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise.

3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (7) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 26. jaanuaril 2011Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(7)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 26. jaanuaril 2011Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

4.   Paralleelsed menetlused

| (8) | Samuti teatas komisjon 29. juulil 2011 dumpinguvastase menetluse algatamisest (8) vastavalt artiklile 5 Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes, mis piirdub ühe Hiina eksportiva tootjaga (Hangzhou Bioking). |
| --- | --- |

(8)

Samuti teatas komisjon 29. juulil 2011 dumpinguvastase menetluse algatamisest (8) vastavalt artiklile 5 Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes, mis piirdub ühe Hiina eksportiva tootjaga (Hangzhou Bioking).

| (9) | Samal päeval teatas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest (9), mis piirdus dumpingu uurimisega kahe eksportiva Hiina tootja, nimelt Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, ja Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, puhul. |
| --- | --- |

(9)

Samal päeval teatas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest (9), mis piirdus dumpingu uurimisega kahe eksportiva Hiina tootja, nimelt Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, ja Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, puhul.

5.   Uurimine

5.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (10) | Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

5.2.   Uurimisega seotud isikud

| (11) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomase eksportiva riigi esindajatele. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomase eksportiva riigi esindajatele.

| (12) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(12)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

| (13) | Arvestades uurimisega seotud Hiina eksportivate tootjate, liidu sõltumatute importijate ja liidu tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades uurimisega seotud Hiina eksportivate tootjate, liidu sõltumatute importijate ja liidu tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (14) | Saadud vastustest lähtuvalt otsustati liidu tootjate puhul moodustada valim. Ükski liidu sõltumatu importija uurimise raames koostööd ei teinud. Mis puutub Hiina eksportivatesse tootjatesse, näitas neist vaid kaks üles valmidust uurimise raames koostööd teha. Seega otsustati, et eksportivate tootjate osas ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(14)

Saadud vastustest lähtuvalt otsustati liidu tootjate puhul moodustada valim. Ükski liidu sõltumatu importija uurimise raames koostööd ei teinud. Mis puutub Hiina eksportivatesse tootjatesse, näitas neist vaid kaks üles valmidust uurimise raames koostööd teha. Seega otsustati, et eksportivate tootjate osas ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

| (15) | Kuus liidu tootjat esitas algatamisteates nõutud teabe ja oli nõus valimisse kuuluma. Nendelt liidu tootjatelt saadud teabe alusel võttis komisjon valimisse neli liidu tootjat, kes leiti olevat samasuguse toote liidusisese müügimahu suhtes liidu tootmisharu mõistes tüüpilised. Kõnealuste tootjate müügimaht kokku moodustas 61 % liidu turu müügimahust. |
| --- | --- |

(15)

Kuus liidu tootjat esitas algatamisteates nõutud teabe ja oli nõus valimisse kuuluma. Nendelt liidu tootjatelt saadud teabe alusel võttis komisjon valimisse neli liidu tootjat, kes leiti olevat samasuguse toote liidusisese müügimahu suhtes liidu tootmisharu mõistes tüüpilised. Kõnealuste tootjate müügimaht kokku moodustas 61 % liidu turu müügimahust.

| (16) | Küsimustike vastused saadi neilt neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kahelt liidu kasutajalt ja kahelt Hiina eksportivalt tootjalt. Lisaks esitas kaks koostööd teinud liidu tootjat kahju analüüsimiseks nõutud üldandmed. |
| --- | --- |

(16)

Küsimustike vastused saadi neilt neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kahelt liidu kasutajalt ja kahelt Hiina eksportivalt tootjalt. Lisaks esitas kaks koostööd teinud liidu tootjat kahju analüüsimiseks nõutud üldandmed.

| (17) | Hangzhou Biokingi eksport, kelle individuaalne dumpingumarginaal oli esialgses uurimises null, jäeti välja nii dumpingu- kui ka kahjuanalüüsist, võttes sealhulgas arvesse dumpingu jätkumise ja dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju kordumise tõenäosust. Seetõttu põhines käesoleva läbivaatamise analüüs vaatlusaluse toote ekspordil Hiinast liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jättes välja Hangzhou Biokingi ekspordi, ning käesolevas määruses nimetatakse seda „ekspordiks, mille suhtes on kohaldatud meetmeid”. |
| --- | --- |

(17)

Hangzhou Biokingi eksport, kelle individuaalne dumpingumarginaal oli esialgses uurimises null, jäeti välja nii dumpingu- kui ka kahjuanalüüsist, võttes sealhulgas arvesse dumpingu jätkumise ja dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju kordumise tõenäosust. Seetõttu põhines käesoleva läbivaatamise analüüs vaatlusaluse toote ekspordil Hiinast liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jättes välja Hangzhou Biokingi ekspordi, ning käesolevas määruses nimetatakse seda „ekspordiks, mille suhtes on kohaldatud meetmeid”.

| (18) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse suhtes ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Liidu tootjad:






  — | Comercial Química Sarasa SL; |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse suhtes ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Liidu tootjad:

—

Comercial Química Sarasa SL;

| — | Alcoholera Vinícola Europea S.A.; |
| --- | --- |

—

Alcoholera Vinícola Europea S.A.;

| — | Distillerie Mazzari SpA; |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari SpA;

| — | Distillerie Bonollo SpA.; |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo SpA.;

| b) | Hiina eksportivad tootjad:






  — | Changmao Biochemical Engineering Co Ltd; |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina eksportivad tootjad:

—

Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;

| — | Ninghai Organical Chemical Factory; |
| --- | --- |

—

Ninghai Organical Chemical Factory;

| c) | Kasutajad:






  — | Danisco A/S; |
| --- | --- | --- |

c)

Kasutajad:

—

Danisco A/S;

| — | Kerry (NL) B.V.; |
| --- | --- |

—

Kerry (NL) B.V.;

| d) | Võrdlusriigi tootja:






  — | Tarcol S.A., Argentina. |
| --- | --- | --- |

d)

Võrdlusriigi tootja:

—

Tarcol S.A., Argentina.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (19) | Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 150/2008, millega muudeti esialgses määruses sätestatud meetmete kohaldamisala, nagu eespool selgitatud. Vaatlusalune toode on Hiinast pärit viinhape (v.a tüübi D-(-)viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodile), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 150/2008, millega muudeti esialgses määruses sätestatud meetmete kohaldamisala, nagu eespool selgitatud. Vaatlusalune toode on Hiinast pärit viinhape (v.a tüübi D-(-)viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodile), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (20) | Läbivaatamisega seotud uurimine, nagu ka esialgne uurimine, kinnitas, et liidu turule imporditud vaatlusalune toode ja eksportivate tootjate toodetud ning omamaistel turgudel müüdud tooted ja liidu tootmisharu toodetud ning liidu turul müüdud tooted (edaspidi „samasugune toode”) on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(20)

Läbivaatamisega seotud uurimine, nagu ka esialgne uurimine, kinnitas, et liidu turule imporditud vaatlusalune toode ja eksportivate tootjate toodetud ning omamaistel turgudel müüdud tooted ja liidu tootmisharu toodetud ning liidu turul müüdud tooted (edaspidi „samasugune toode”) on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (21) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks dumpingu tõenäoline jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks dumpingu tõenäoline jätkumine või kordumine.

| (22) | Nagu märgitud põhjenduses 13, võttes arvesse käesoleva läbivaatamisega seotud eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring. Kahekümne teadaoleva eksportiva tootja seast teatas endast vaid kaks äriühingut, kellest mõlemad said kasu turumajanduslikust kohtlemisest ja nõustusid koostööd tegema. Need kaks äriühingut hõlmavad suurema osa vaatlusaluse toote impordist Hiinast liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, välja arvatud äriühingu Hangzhou Bioking eksport, kelle individuaalne dumpingumarginaal esialgses uurimises oli null. |
| --- | --- |

(22)

Nagu märgitud põhjenduses 13, võttes arvesse käesoleva läbivaatamisega seotud eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring. Kahekümne teadaoleva eksportiva tootja seast teatas endast vaid kaks äriühingut, kellest mõlemad said kasu turumajanduslikust kohtlemisest ja nõustusid koostööd tegema. Need kaks äriühingut hõlmavad suurema osa vaatlusaluse toote impordist Hiinast liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, välja arvatud äriühingu Hangzhou Bioking eksport, kelle individuaalne dumpingumarginaal esialgses uurimises oli null.

2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

2.1.   Võrdlusriik

| (23) | Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, siis vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, kindlaks sobiva kolmanda turumajandusriigi (edaspidi „võrdlusriik”) hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(23)

Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, siis vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, kindlaks sobiva kolmanda turumajandusriigi (edaspidi „võrdlusriik”) hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (24) | Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigina Argentinat. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi selle valiku sobivuse kohta. |
| --- | --- |

(24)

Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigina Argentinat. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi selle valiku sobivuse kohta.

| (25) | Üks viinhappe tööstuslik tarbija tõi esile mõned piirangud seoses Argentina valimisega võrdlusturuks, väites, et kõnealune riik ei peaks normaalväärtuse määramisel olema ainus võrdlusalus. Asjaomane isik tõi eelkõige esile väidetavad erinevused Hiina ja Argentina tootmisprotsesside vahel, aastase toodangu vähese koguse võrreldes maailma toodanguga ning vahetuskursside kõikumise. Kuid ühtegi neist väidetest dokumentidega ei tõendatud. |
| --- | --- |

(25)

Üks viinhappe tööstuslik tarbija tõi esile mõned piirangud seoses Argentina valimisega võrdlusturuks, väites, et kõnealune riik ei peaks normaalväärtuse määramisel olema ainus võrdlusalus. Asjaomane isik tõi eelkõige esile väidetavad erinevused Hiina ja Argentina tootmisprotsesside vahel, aastase toodangu vähese koguse võrreldes maailma toodanguga ning vahetuskursside kõikumise. Kuid ühtegi neist väidetest dokumentidega ei tõendatud.

| (26) | Pealegi uuriti juba esialgse uurimise raames põhjalikult Argentina ja Hiina erinevaid tootmisprotsesse ning selle mõju vaatlusaluse toote omahinna kalkulatsioonile ja väärtuse määramisele ning järeldati, et see ei muuda sarnaseks peetavate toodete võrreldavust. Kuna tööstusliku tarbija väidetes ei olnud midagi uut ja ta oma väiteid ei tõestanud, siis lükati see väide tagasi. Käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused kinnitavad seega esialgse uurimise järeldusi, et tootmisprotsessi erinevused ei mõjuta toodete võrreldavust. |
| --- | --- |

(26)

Pealegi uuriti juba esialgse uurimise raames põhjalikult Argentina ja Hiina erinevaid tootmisprotsesse ning selle mõju vaatlusaluse toote omahinna kalkulatsioonile ja väärtuse määramisele ning järeldati, et see ei muuda sarnaseks peetavate toodete võrreldavust. Kuna tööstusliku tarbija väidetes ei olnud midagi uut ja ta oma väiteid ei tõestanud, siis lükati see väide tagasi. Käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused kinnitavad seega esialgse uurimise järeldusi, et tootmisprotsessi erinevused ei mõjuta toodete võrreldavust.

| (27) | Argentina aastase toodangu vähesus võrreldes maailma viinhappetoodanguga ei ole asjakohane argument olukorras, kus hinnatakse, kas konkreetne turg on sobiv normaalväärtuse määramiseks võrdlusturul. Uurimine kinnitas tõepoolest, et Argentina on avatud ja konkurentsivõimeline turg, kus on vähemalt kaks ettevõtjat. Sellest tulenevalt lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(27)

Argentina aastase toodangu vähesus võrreldes maailma viinhappetoodanguga ei ole asjakohane argument olukorras, kus hinnatakse, kas konkreetne turg on sobiv normaalväärtuse määramiseks võrdlusturul. Uurimine kinnitas tõepoolest, et Argentina on avatud ja konkurentsivõimeline turg, kus on vähemalt kaks ettevõtjat. Sellest tulenevalt lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (28) | Väidet vahetuskursi märkimisväärse kõikumise kohta piirkondade vahel ei tõestatud. Lisaks ei märgatud kohapealses uurimises ühtegi asjaolu, mis oleks viidanud piirkondadevahelistele vahetuskursi moonutustele. Sellest tulenevalt lükatakse ka see väide tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Väidet vahetuskursi märkimisväärse kõikumise kohta piirkondade vahel ei tõestatud. Lisaks ei märgatud kohapealses uurimises ühtegi asjaolu, mis oleks viidanud piirkondadevahelistele vahetuskursi moonutustele. Sellest tulenevalt lükatakse ka see väide tagasi.

| (29) | Seetõttu, nii nagu esialgses uurimiseski, tehti järeldus, et Argentina on sobiv võrdlusriik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(29)

Seetõttu, nii nagu esialgses uurimiseski, tehti järeldus, et Argentina on sobiv võrdlusriik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (30) | Võeti ühendust kahe teadaoleva Argentina äriühinguga, kuid ainult üks neist nõustus tegema koostööd, vastama küsimustikule ja võtma vastu kontrollkäiku. Selle äriühingu andmeid kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(30)

Võeti ühendust kahe teadaoleva Argentina äriühinguga, kuid ainult üks neist nõustus tegema koostööd, vastama küsimustikule ja võtma vastu kontrollkäiku. Selle äriühingu andmeid kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramisel.

2.2.   Normaalväärtus

| (31) | Kahe äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks nende esitatud andmete alusel. Vastavalt algmääruse artiklile 2 uuris komisjon, kas viinhappe müük sõltumatutele klientidele siseturul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline, st kas siseturu jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas vähemalt 5 % või enam vaatlusaluse toote liitu eksporditud müügimahust. |
| --- | --- |

(31)

Kahe äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks nende esitatud andmete alusel. Vastavalt algmääruse artiklile 2 uuris komisjon, kas viinhappe müük sõltumatutele klientidele siseturul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline, st kas siseturu jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas vähemalt 5 % või enam vaatlusaluse toote liitu eksporditud müügimahust.

| (32) | Ühe äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult, kuna selle äriühingu müük siseturul ei olnud piisav, et pidada seda tüüpiliseks, nii nagu on selgitatud põhjenduses 31. Seetõttu lähtuti normaalväärtuse kindlaksmääramisel selle äriühingu tootmiskuludest, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaisest müügist saadud kasum. |
| --- | --- |

(32)

Ühe äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult, kuna selle äriühingu müük siseturul ei olnud piisav, et pidada seda tüüpiliseks, nii nagu on selgitatud põhjenduses 31. Seetõttu lähtuti normaalväärtuse kindlaksmääramisel selle äriühingu tootmiskuludest, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaisest müügist saadud kasum.

| (33) | Teise äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal, kuna tema omamaine müük oli tüüpiline ja see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(33)

Teise äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal, kuna tema omamaine müük oli tüüpiline ja see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (34) | Äriühingute puhul, kellele esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigi koostööd teinud tootja esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(34)

Äriühingute puhul, kellele esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigi koostööd teinud tootja esitatud teabe põhjal.

| (35) | Seetõttu hinnati ka võrdlusriigis toimunud müüki siseturul sõltumatutele klientidele algmääruse artiklis 2 määratletud kriteeriumide alusel. Komisjon suutis tõestada, et selline müük toimus piisavas koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus ning seega võis seda kasutada normaalväärtuse määramiseks äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(35)

Seetõttu hinnati ka võrdlusriigis toimunud müüki siseturul sõltumatutele klientidele algmääruse artiklis 2 määratletud kriteeriumide alusel. Komisjon suutis tõestada, et selline müük toimus piisavas koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus ning seega võis seda kasutada normaalväärtuse määramiseks äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

2.3.   Ekspordihind

| (36) | Koostööd teinud eksportivate tootjate kogu eksportmüük liitu toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(36)

Koostööd teinud eksportivate tootjate kogu eksportmüük liitu toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

| (37) | Kõigi teiste Hiina tootjate ekspordihinna arvutamiseks saadi teavet artikli 14 lõike 6 andmebaasist kättesaadavaks tehtud impordistatistikast. |
| --- | --- |

(37)

Kõigi teiste Hiina tootjate ekspordihinna arvutamiseks saadi teavet artikli 14 lõike 6 andmebaasist kättesaadavaks tehtud impordistatistikast.

2.4.   Võrdlus

| (38) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. |
| --- | --- |

(38)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.

| (39) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi, kindlustuse, maksude ja krediidikulude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. |
| --- | --- |

(39)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi, kindlustuse, maksude ja krediidikulude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

| (40) | Selleks, et õiglaselt võrrelda võrdlusriigi normaalväärtust tehasest hankimise tasandil ja põhjenduses 37 nimetatud ekspordihinda, kohandati CIF-ekspordihinnad tehasest hankimise tasandile, kasutades kontrollkäikudel kogutud andmeid. |
| --- | --- |

(40)

Selleks, et õiglaselt võrrelda võrdlusriigi normaalväärtust tehasest hankimise tasandil ja põhjenduses 37 nimetatud ekspordihinda, kohandati CIF-ekspordihinnad tehasest hankimise tasandile, kasutades kontrollkäikudel kogutud andmeid.

2.5.   Dumpingumarginaal

| (41) | Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. |
| --- | --- |

(41)

Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel.

| (42) | Sellest võrdlusest selgus, et koostööd teinud eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, jätkasid dumpinguhinnaga müüki, kuigi sellise müügi tase oli veidi madalam. |
| --- | --- |

(42)

Sellest võrdlusest selgus, et koostööd teinud eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, jätkasid dumpinguhinnaga müüki, kuigi sellise müügi tase oli veidi madalam.

| (43) | Arvutatud jääktollimaks näitas märkimisväärset dumpingut, mis oli suurem isegi esialgsel uurimisel leitud dumpingust. |
| --- | --- |

(43)

Arvutatud jääktollimaks näitas märkimisväärset dumpingut, mis oli suurem isegi esialgsel uurimisel leitud dumpingust.

3.   Dumpingu jätkumise tõenäosus

| (44) | Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust.

| (45) | Siinkohal analüüsiti järgmisi elemente: Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu, Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsust. |
| --- | --- |

(45)

Siinkohal analüüsiti järgmisi elemente: Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu, Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsust.

3.1.   Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad

| (46) | Pärast lõplike meetmete kehtestamist 2006. aasta jaanuaris suurenes dumpinguhinnaga impordi kogus Hiinast, tõustes 3 034 tonnilt 2007. aastal 3 649 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab umbes 20-protsendilist tõusu. Paralleelselt suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 1,0 protsendipunkti, s.o 12,6 protsendilt 2007. aastal 13,5 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(46)

Pärast lõplike meetmete kehtestamist 2006. aasta jaanuaris suurenes dumpinguhinnaga impordi kogus Hiinast, tõustes 3 034 tonnilt 2007. aastal 3 649 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab umbes 20-protsendilist tõusu. Paralleelselt suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 1,0 protsendipunkti, s.o 12,6 protsendilt 2007. aastal 13,5 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (47) | Samal ajal jäid Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad suhteliselt stabiilseks, tõustes 12,6 % 2007. ja 2008. aasta vahel, millele järgnes pidev langus 2009. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jõudes selle lõpupoole 2007. aastal saavutatud tasemele. |
| --- | --- |

(47)

Samal ajal jäid Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad suhteliselt stabiilseks, tõustes 12,6 % 2007. ja 2008. aasta vahel, millele järgnes pidev langus 2009. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jõudes selle lõpupoole 2007. aastal saavutatud tasemele.

3.2.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas

| (48) | Erinevad avalikult kättesaadavad teabeallikad (10) viitavad sellele, et Hiina viinhappe tootmise koguvõimsus ületab suuresti nõudluse Hiina siseturul. |
| --- | --- |

(48)

Erinevad avalikult kättesaadavad teabeallikad (10) viitavad sellele, et Hiina viinhappe tootmise koguvõimsus ületab suuresti nõudluse Hiina siseturul.

| (49) | Uurimise käigus kohapeal kogutud teabe ja turu-uuringute alusel hinnatakse tootmise koguvõimsust Hiinas umbes 25 000 tonnile (11). Võrreldes Hiinas olemasoleva võimsusega on Hiina turg hinnanguliselt 5 000 tonnise tarbimise juures väike. |
| --- | --- |

(49)

Uurimise käigus kohapeal kogutud teabe ja turu-uuringute alusel hinnatakse tootmise koguvõimsust Hiinas umbes 25 000 tonnile (11). Võrreldes Hiinas olemasoleva võimsusega on Hiina turg hinnanguliselt 5 000 tonnise tarbimise juures väike.

| (50) | Lisaks on selgeid tõendeid selle kohta, et Hiina tootmisvõimsus on isegi suurem kui 25 000 tonni. Võrreldes esialgse uurimisperioodi andmeid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi andmetega, on näha, et kahe koostööd teinud Hiina eksportiva tootja koguvõimsus kasvas üle 200 %. Sellele vastav vaba tootmisvõimsus oli umbes 20 % kogu tootmisvõimsusest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks on selgeid tõendeid selle kohta, et Hiina tootmisvõimsus on isegi suurem kui 25 000 tonni. Võrreldes esialgse uurimisperioodi andmeid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi andmetega, on näha, et kahe koostööd teinud Hiina eksportiva tootja koguvõimsus kasvas üle 200 %. Sellele vastav vaba tootmisvõimsus oli umbes 20 % kogu tootmisvõimsusest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (51) | Lisaks on põhjenduses 48 nimetatud aruannete väljavõtetest saadud teabest ja avalikult kättesaadavast teabest näha, et 2007. aastal asutati vähemalt kaks uut viinhappe tootjat. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks on põhjenduses 48 nimetatud aruannete väljavõtetest saadud teabest ja avalikult kättesaadavast teabest näha, et 2007. aastal asutati vähemalt kaks uut viinhappe tootjat.

| (52) | Seetõttu on selge, et Hiina tootmisvõimsus on ebaproportsionaalne omamaise tarbimisega võrreldes, mis kinnitab, et Hiina tootjatel on selge vajadus tugevdada oma positsioone eksporditurgudel. |
| --- | --- |

(52)

Seetõttu on selge, et Hiina tootmisvõimsus on ebaproportsionaalne omamaise tarbimisega võrreldes, mis kinnitab, et Hiina tootjatel on selge vajadus tugevdada oma positsioone eksporditurgudel.

3.3.   Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus

| (53) | Koostööd teinud Hiina äriühingutest kogutud teabe kohaselt on hind kolmandatesse riikidesse müügil kooskõlas nende hindadega, mida nad said liidu turul. Nagu eespool märgitud, on Hiina turul oluline tootmise ülevõimsus, mis tähendab, et eksisteerib loomulik vajadus leida alternatiivseid turge, kuhu see liigne tootmisvõimsus suunata. |
| --- | --- |

(53)

Koostööd teinud Hiina äriühingutest kogutud teabe kohaselt on hind kolmandatesse riikidesse müügil kooskõlas nende hindadega, mida nad said liidu turul. Nagu eespool märgitud, on Hiina turul oluline tootmise ülevõimsus, mis tähendab, et eksisteerib loomulik vajadus leida alternatiivseid turge, kuhu see liigne tootmisvõimsus suunata.

| (54) | Liidu turg on maailma suurim turg, ulatudes ligi 40 protsendini maailma viinhappetarbimisest, ning see kasvab veelgi, nagu märgitakse põhjenduses 60. Uurimise käigus kogutud teabe alusel on samuti selge, et Hiina äriühingud on näidanud üles suurt huvi oma kohaloleku laiendamise suhtes maailma suurimal turul ning märkimisväärse turuosa säilitamise suhtes liidu turul. |
| --- | --- |

(54)

Liidu turg on maailma suurim turg, ulatudes ligi 40 protsendini maailma viinhappetarbimisest, ning see kasvab veelgi, nagu märgitakse põhjenduses 60. Uurimise käigus kogutud teabe alusel on samuti selge, et Hiina äriühingud on näidanud üles suurt huvi oma kohaloleku laiendamise suhtes maailma suurimal turul ning märkimisväärse turuosa säilitamise suhtes liidu turul.

4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (55) | Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et märkimisväärne kogus Hiina impordist toimub siiani dumpinguhindadega ja et dumpingu jätkumine on väga tõenäoline. Arvestades Hiina potentsiaalset vaba tootmisvõimsust, sealhulgas kaht Hiina turule ilmunud uut tootjat, ja tõsiasja, et liidu turg on maailma suurim atraktiivse hinnatasemega turg, võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise korral suurendavad Hiina eksportijad tõenäoliselt veelgi dumpinguhindadega eksporti liitu. |
| --- | --- |

(55)

Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et märkimisväärne kogus Hiina impordist toimub siiani dumpinguhindadega ja et dumpingu jätkumine on väga tõenäoline. Arvestades Hiina potentsiaalset vaba tootmisvõimsust, sealhulgas kaht Hiina turule ilmunud uut tootjat, ja tõsiasja, et liidu turg on maailma suurim atraktiivse hinnatasemega turg, võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise korral suurendavad Hiina eksportijad tõenäoliselt veelgi dumpinguhindadega eksporti liitu.

D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (56) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet üheksa liidu tootjat. Neist üheksast tootjast kuus tegi uurimise raames igakülgset koostööd, esitas valimisse kaasamise ankeedid ja taotles valimisse kaasamist. Selgus, et nende kuue tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul enam kui 73 %. Nagu märgitud põhjenduses 57, nimetatakse neid üheksat läbivaatamistaotluses andmeid esitanud tootjat edaspidi „liidu tootmisharuks” algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(56)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet üheksa liidu tootjat. Neist üheksast tootjast kuus tegi uurimise raames igakülgset koostööd, esitas valimisse kaasamise ankeedid ja taotles valimisse kaasamist. Selgus, et nende kuue tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul enam kui 73 %. Nagu märgitud põhjenduses 57, nimetatakse neid üheksat läbivaatamistaotluses andmeid esitanud tootjat edaspidi „liidu tootmisharuks” algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (57) | Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:






  — | makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, tootlikkus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaalide suurusjärk ja varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud tootjatelt saadud teabele ning ülejäänud kolme liidu tootja puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule; |
| --- | --- | --- |

(57)

Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

—

makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, tootlikkus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaalide suurusjärk ja varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud tootjatelt saadud teabele ning ülejäänud kolme liidu tootja puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;

| — | mikromajanduslikke elemente (keskmised ühikuhinnad, varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

—

mikromajanduslikke elemente (keskmised ühikuhinnad, varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.

| (58) | Tuleb märkida, et liidu viinhappe turul on suhteliselt vähe tootjaid, kes on peamiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad ning asuvad Itaalias ja Hispaanias. Välja arvatud üks Hispaanias asuv tootja, kes toodab ainult viinhapet, on kõik teised tootjad vertikaalselt integreeritud ning nende peamine tegevus on veinisettest alkoholi tootmine, mille puhul viinhape on kõrvalprodukt. |
| --- | --- |

(58)

Tuleb märkida, et liidu viinhappe turul on suhteliselt vähe tootjaid, kes on peamiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad ning asuvad Itaalias ja Hispaanias. Välja arvatud üks Hispaanias asuv tootja, kes toodab ainult viinhapet, on kõik teised tootjad vertikaalselt integreeritud ning nende peamine tegevus on veinisettest alkoholi tootmine, mille puhul viinhape on kõrvalprodukt.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Tarbimine liidu turul

| (59) | Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, Hiina ekspordiandmebaas ja Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusel põhinevad hinnangud. |
| --- | --- |

(59)

Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, Hiina ekspordiandmebaas ja Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusel põhinevad hinnangud.

| (60) | Viinhappe tarbimine liidus suurenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %. Üksikasjalikumalt vaadates langes ilmne nõudlus 2007. aastast 2009. aastani 15 %. Kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudis liidu tarbimine 29 964 tonnini, mis oli märkimisväärne tõus (26 protsendipunkti) võrreldes eelneva aastaga. Selline tarbimise tõus on selgitatav viinhappe suure hinnapaindlikkusega. Kui viinhappe hind on madal, nagu see oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, siis saab seda kasutada lisaotstarbel, näiteks muude keemiatoodetest toorainete nagu sidrunhappe ja õunhappe asendamiseks. Sellest tuleneb ka liidu kogutarbimise kasv.

  Tabel 1 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi kogutarbimine (tonnides) | 26 931 | 25 333 | 22 983 | 29 964 |
| Indeks | 100 | 94 | 85 | 111 |
| Allikas: küsimustike vastused, Hiina ekspordiandmebaas, Eurostat |

(60)

Viinhappe tarbimine liidus suurenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %. Üksikasjalikumalt vaadates langes ilmne nõudlus 2007. aastast 2009. aastani 15 %. Kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudis liidu tarbimine 29 964 tonnini, mis oli märkimisväärne tõus (26 protsendipunkti) võrreldes eelneva aastaga. Selline tarbimise tõus on selgitatav viinhappe suure hinnapaindlikkusega. Kui viinhappe hind on madal, nagu see oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, siis saab seda kasutada lisaotstarbel, näiteks muude keemiatoodetest toorainete nagu sidrunhappe ja õunhappe asendamiseks. Sellest tuleneb ka liidu kogutarbimise kasv.

Tabel 1

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

ELi kogutarbimine (tonnides)

26 931

25 333

22 983

29 964

Indeks

100

94

85

111

Allikas: küsimustike vastused, Hiina ekspordiandmebaas, Eurostat

2.   Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

2.1.   Maht ja turuosa

| (61) | Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordi maht liitu kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 45 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutas impordi maht 8 495 tonni, mis vastas 28,4 % turuosale. |
| --- | --- |

(61)

Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordi maht liitu kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 45 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutas impordi maht 8 495 tonni, mis vastas 28,4 % turuosale.

| (62) | Dumpinguvastaste meetmetega piiratud Hiina eksportijate viinhappe impordimaht liitu suurenes läbivaatamisega seotud vaatlusalusel perioodil 20 % ja ulatus 3 649 tonnini, mis vastas 12,2 % turuosale, tõustes selleni 11,3 protsendilt vaatlualuse perioodi alguses. Ülejäänud import, 4 846 tonni, tuli Hiina eksportijatelt, kelle suhtes ei olnud kohaldatud meetmeid, ning kes samuti suurendasid oma osa kogu Hiina impordis liitu vaatlusalusel perioodil (+ 9 protsendipunkti).

  Tabel 2 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Meetmetega piiratud Hiina impordi maht (tonnides) | 3 035 | 3 042 | 2 945 | 3 649 |
| Indeks = 100 | 100 | 100 | 97 | 120 |
| Meetmetega piiratud Hiina impordi turuosa (tonnides) | 11,3 % | 12,0 % | 12,8 % | 12,2 % |
| Indeks = 100 | 100 | 106 | 113 | 107 |

(62)

Dumpinguvastaste meetmetega piiratud Hiina eksportijate viinhappe impordimaht liitu suurenes läbivaatamisega seotud vaatlusalusel perioodil 20 % ja ulatus 3 649 tonnini, mis vastas 12,2 % turuosale, tõustes selleni 11,3 protsendilt vaatlualuse perioodi alguses. Ülejäänud import, 4 846 tonni, tuli Hiina eksportijatelt, kelle suhtes ei olnud kohaldatud meetmeid, ning kes samuti suurendasid oma osa kogu Hiina impordis liitu vaatlusalusel perioodil (+ 9 protsendipunkti).

Tabel 2

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Meetmetega piiratud Hiina impordi maht (tonnides)

3 035

3 042

2 945

3 649

Indeks = 100

100

100

97

120

Meetmetega piiratud Hiina impordi turuosa (tonnides)

11,3 %

12,0 %

12,8 %

12,2 %

Indeks = 100

100

106

113

107

2.2.   Hinnad ja hinna allalöömine

| (63) | Järgmine tabel näitab Hiinast pärit meetmetega piiratud impordi keskmist CIF-hinda ELi piiril ja liidu tootmisharu asjaomast keskmist müügihinda.

  Tabel 3 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Meetmetega piiratud Hiina impordi hind (eurodes tonni kohta) | 1 834 | 2 060 | 1 966 | 1 819 |
| Indeks = 100 | 100 | 112 | 107 | 99 |
| Allikas: küsimustike vastused, artikli 14 lõike 6 andmebaas |

(63)

Järgmine tabel näitab Hiinast pärit meetmetega piiratud impordi keskmist CIF-hinda ELi piiril ja liidu tootmisharu asjaomast keskmist müügihinda.

Tabel 3

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Meetmetega piiratud Hiina impordi hind (eurodes tonni kohta)

1 834

2 060

1 966

1 819

Indeks = 100

100

112

107

99

Allikas: küsimustike vastused, artikli 14 lõike 6 andmebaas

| (64) | Meetmetega piiratud Hiina ekspordi keskmine ühiku müügihind CIF-tasemel oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 1 819 eurot tonni kohta, mis tähendas 20-protsendilist hinnatõusu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(64)

Meetmetega piiratud Hiina ekspordi keskmine ühiku müügihind CIF-tasemel oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 1 819 eurot tonni kohta, mis tähendas 20-protsendilist hinnatõusu vaatlusalusel perioodil.

| (65) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turul müüdud viinhappe hinna puhul võrreldi liidu tootmisharu toodetud ja müüdud viinhappe hinda ning meetmetega piiratud Hiina impordi hinda. Liidu tootmisharu asjaomaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, st arvati maha veokulud ELis ning allahindlused ja soodustused. Neid hindu võrreldi eespool esitatud Hiina eksportivate tootjate müügihindadega ilma allahindlusteta ja vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril, mida oli asjakohaselt kohandatud võtmaks arvesse tollivormistuskulusid ja impordijärgseid kulusid. Liidu kaalutud keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 2 496 eurot/tonn. |
| --- | --- |

(65)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turul müüdud viinhappe hinna puhul võrreldi liidu tootmisharu toodetud ja müüdud viinhappe hinda ning meetmetega piiratud Hiina impordi hinda. Liidu tootmisharu asjaomaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, st arvati maha veokulud ELis ning allahindlused ja soodustused. Neid hindu võrreldi eespool esitatud Hiina eksportivate tootjate müügihindadega ilma allahindlusteta ja vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril, mida oli asjakohaselt kohandatud võtmaks arvesse tollivormistuskulusid ja impordijärgseid kulusid. Liidu kaalutud keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 2 496 eurot/tonn.

| (66) | Hinnavõrdlus tooteliikide kaupa näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüdi meetmetega piiratud vaatlusaluse toote Hiina importi liidus hinnaga, mis lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla (32,6 %). |
| --- | --- |

(66)

Hinnavõrdlus tooteliikide kaupa näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüdi meetmetega piiratud vaatlusaluse toote Hiina importi liidus hinnaga, mis lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla (32,6 %).

3.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (67) | Järgmine tabel näitab muudest kolmandatest pärit riikidest impordi arengut vaatlusalusel perioodil selle mahu ja turuosa suhtes ning selle keskmist hinda.

  Tabel 4 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 590 | 135 | 156 | 845 |
| Indeks = 100 | 100 | 23 | 26 | 143 |
| Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 2,2 % | 0,5 % | 0,7 % | 2,8 % |
| Indeks = 100 | 100 | 24 | 31 | 129 |
| Impordihind (eurodes tonni kohta) | 2 503 | 2 874 | 2 300 | 2 413 |
| Allikas: Eurostat, artikli 14 lõike 6 andmebaas |

(67)

Järgmine tabel näitab muudest kolmandatest pärit riikidest impordi arengut vaatlusalusel perioodil selle mahu ja turuosa suhtes ning selle keskmist hinda.

Tabel 4

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

590

135

156

845

Indeks = 100

100

23

26

143

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

2,2 %

0,5 %

0,7 %

2,8 %

Indeks = 100

100

24

31

129

Impordihind (eurodes tonni kohta)

2 503

2 874

2 300

2 413

Allikas: Eurostat, artikli 14 lõike 6 andmebaas

| (68) | Muudest kolmandatest riikidest pärit viinhappe ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 43 % ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 845 tonnini. Kõnealuse impordi hinnad on suhteliselt kõrged – märkimisväärselt kõrgemad vastavatest Hiina hindadest ja ainult veidi madalamad liidu tootmisharu keskmisest hinnatasemest. Siiski võib muudest kolmandatest riikidest pärit eksporti pidada marginaalseks, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa vaid 2,8 %, kuigi vaatlusaluse perioodi lõpus tõusis turuosa protsent järsult. |
| --- | --- |

(68)

Muudest kolmandatest riikidest pärit viinhappe ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 43 % ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 845 tonnini. Kõnealuse impordi hinnad on suhteliselt kõrged – märkimisväärselt kõrgemad vastavatest Hiina hindadest ja ainult veidi madalamad liidu tootmisharu keskmisest hinnatasemest. Siiski võib muudest kolmandatest riikidest pärit eksporti pidada marginaalseks, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa vaid 2,8 %, kuigi vaatlusaluse perioodi lõpus tõusis turuosa protsent järsult.

4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (69) | Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja näitajaid. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja näitajaid.

4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (70) | Arvestades, et kahjuanalüüsi jaoks kasutati liidu tootmisharu puhul väljavõttelist uuringut, määrati kahjunäitajad kindlaks kahel tasandil, nagu märgitud põhjenduses 57. |
| --- | --- |

(70)

Arvestades, et kahjuanalüüsi jaoks kasutati liidu tootmisharu puhul väljavõttelist uuringut, määrati kahjunäitajad kindlaks kahel tasandil, nagu märgitud põhjenduses 57.

4.2.   Makromajanduslikud elemendid

a)   Tootmine

| (71) | 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes liidu tootmine 5 %. Täpsemalt suurenes see 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 19 protsendipunkti kuni umbes 30,5 tuhande tonnini, millele järgnes 2007. ja 2009. aasta vahel 14-protsendiline järsk langus. Suurenenud tootmine võimaldas liidu tootmisharul tõrjuda tootmiskulude kasvu ja avaldas liidu tootmisharu üldisele kasumlikkusele positiivset mõju.

  Tabel 5 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 29 000 | 27 500 | 25 000 | 30 588 |
| Indeks = 100 | 100 | 95 | 86 | 105 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed |

(71)

2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes liidu tootmine 5 %. Täpsemalt suurenes see 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 19 protsendipunkti kuni umbes 30,5 tuhande tonnini, millele järgnes 2007. ja 2009. aasta vahel 14-protsendiline järsk langus. Suurenenud tootmine võimaldas liidu tootmisharul tõrjuda tootmiskulude kasvu ja avaldas liidu tootmisharu üldisele kasumlikkusele positiivset mõju.

Tabel 5

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

29 000

27 500

25 000

30 588

Indeks = 100

100

95

86

105

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed

b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (72) | Liidu tootjate tootmisvõimsus langes vaatlusalusel perioodil 2 %. |
| --- | --- |

(72)

Liidu tootjate tootmisvõimsus langes vaatlusalusel perioodil 2 %.

| (73) | Tootmisvõimsuse rakendamise määr oli 2007. aastal 63 % ja see langes 2009. aastal 56 protsendini ning tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 protsendini. Madalam rakendamise määr 2009. aastal peegeldab majanduskriisi negatiivset mõju. Kogu tootmisvõimsuse rakendamise määr tõusis vaatlusalusel perioodil 8 %, mis aitas veelgi kaasa püsikulude vähendamisele.

  Tabel 6 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 46 000 | 46 000 | 45 000 | 45 000 |
| Indeks = 100 | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 63 % | 60 % | 56 % | 68 % |
| Indeks = 100 | 100 | 95 | 88 | 108 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed |

(73)

Tootmisvõimsuse rakendamise määr oli 2007. aastal 63 % ja see langes 2009. aastal 56 protsendini ning tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 protsendini. Madalam rakendamise määr 2009. aastal peegeldab majanduskriisi negatiivset mõju. Kogu tootmisvõimsuse rakendamise määr tõusis vaatlusalusel perioodil 8 %, mis aitas veelgi kaasa püsikulude vähendamisele.

Tabel 6

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

46 000

46 000

45 000

45 000

Indeks = 100

100

100

98

98

Tootmisvõimsuse rakendamine

63 %

60 %

56 %

68 %

Indeks = 100

100

95

88

108

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed

c)   Müügimaht

| (74) | Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidu turul kasvas vaatlusalusel perioodil 1 % võrra. Kõigepealt vähenes see 2007. ja 2008. aasta vahel 11 % võrra, millele järgnes edasine 9-protsendiline langus 2009. aastal ning vaatlusaluse perioodil lõpul jõudis müügimaht peaaegu samale tasemele, mis oli vaatlusaluse perioodi algul. Suured kõikumised olid peamiselt põhjustatud 2008. ja 2009. aasta majanduskriisist.

  Tabel 7 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük sõltumatutele isikutele liidus (tonnides) | 20 489 | 18 165 | 16 709 | 20 623 |
| Indeks = 100 | 100 | 89 | 82 | 101 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed |

(74)

Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidu turul kasvas vaatlusalusel perioodil 1 % võrra. Kõigepealt vähenes see 2007. ja 2008. aasta vahel 11 % võrra, millele järgnes edasine 9-protsendiline langus 2009. aastal ning vaatlusaluse perioodil lõpul jõudis müügimaht peaaegu samale tasemele, mis oli vaatlusaluse perioodi algul. Suured kõikumised olid peamiselt põhjustatud 2008. ja 2009. aasta majanduskriisist.

Tabel 7

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müük sõltumatutele isikutele liidus (tonnides)

20 489

18 165

16 709

20 623

Indeks = 100

100

89

82

101

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed

d)   Turuosa

| (75) | Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 7,3 protsendipunkti turuosast, mis vähenes 76,1 protsendilt 2007. aastal 68,8 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise kasvust hoolimata ei suutnud liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil samas tempos kasvada.

  Tabel 8 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate turuosa | 76,1 % | 71,7 % | 72,7 % | 68,8 % |
| Indeks = 100 | 100 | 94 | 95 | 90 |
| Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed |

(75)

Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 7,3 protsendipunkti turuosast, mis vähenes 76,1 protsendilt 2007. aastal 68,8 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise kasvust hoolimata ei suutnud liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil samas tempos kasvada.

Tabel 8

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tootjate turuosa

76,1 %

71,7 %

72,7 %

68,8 %

Indeks = 100

100

94

95

90

Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed

e)   Kasv

| (76) | 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine suurenes 11 % võrra, jäi liidu tootjate müügimaht liidu turul stabiilseks ja liidu tootmisharu turuosa langes 10 % võrra. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu. |
| --- | --- |

(76)

2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine suurenes 11 % võrra, jäi liidu tootjate müügimaht liidu turul stabiilseks ja liidu tootmisharu turuosa langes 10 % võrra. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.

f)   Tööhõive

| (77) | 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootmisharu tööhõive tase 28 %. Täpsemalt vähenes töötajate arv 320-lt inimeselt 2007. ja 2008. aastal 280 inimeseni 2009. aastal ning 230 inimeseni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2009. aastal on seotud mitme liidu tootja ümberkorraldusmeetmetega.

  Tabel 9 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (inimest) | 320 | 320 | 280 | 230 |
| Indeks = 100 | 100 | 100 | 88 | 72 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed |

(77)

2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootmisharu tööhõive tase 28 %. Täpsemalt vähenes töötajate arv 320-lt inimeselt 2007. ja 2008. aastal 280 inimeseni 2009. aastal ning 230 inimeseni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2009. aastal on seotud mitme liidu tootja ümberkorraldusmeetmetega.

Tabel 9

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööhõive (inimest)

320

320

280

230

Indeks = 100

100

100

88

72

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed

g)   Tootlikkus

| (78) | Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 47 % võrra. Tootmine suurenes seega 5 % võrra, samas kui tööhõive tase vähenes 28 % võrra, mis omakorda näitab liidu tootmisharu tõhususe suurenemist. See oli eelkõige nähtav läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil tootmine suurenes, samas kui tööhõive tase langes jätkuvalt ja tootlikkus oli 48 protsendipunkti võrra suurem kui 2009. aastal.

  Tabel 10 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 90 | 85 | 89 | 132 |
| Indeks = 100 | 100 | 94 | 99 | 147 |
| Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed |

(78)

Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 47 % võrra. Tootmine suurenes seega 5 % võrra, samas kui tööhõive tase vähenes 28 % võrra, mis omakorda näitab liidu tootmisharu tõhususe suurenemist. See oli eelkõige nähtav läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil tootmine suurenes, samas kui tööhõive tase langes jätkuvalt ja tootlikkus oli 48 protsendipunkti võrra suurem kui 2009. aastal.

Tabel 10

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

90

85

89

132

Indeks = 100

100

94

99

147

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed

4.3.   Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta

h)   Müügihindu mõjutavad tegurid

| (79) | Valimisse kaasatud tootjate aastased keskmised müügihinnad liidu turul sõltumatutele klientidele kasvasid 2007. ja 2009. aasta vahel 8 % võrra, kuid vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 % võrra, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes aastane keskmine müügihind 2 496 euroni/tonn 2007. aasta tasemelt, mis oli 2 667 eurot/tonn. Veinisettest toodetava kaltsiumtartraadi kättesaadavus, mis moodustab 66 % viinhappe tootmise kogukuludest, sõltub veiniviinamarjade saagi kvaliteedist. Seetõttu mõjutavad soodsad või halvad ilmastikutingimused kaltsiumtartraadi üldist tarnekogust ning see omakorda mõjutab aastaseid keskmisi müügihindu. Tuleb märkida, et 2007. ja 2008. aasta ei olnud veiniviinamarjade saagikuse poolest head aastad ning selle tagajärjel tõusis pärast tootmisperioodi toorainete hind ja müügihind (kuna see on hooajaline toode, siis avaldub mõju alles mitu kuud pärast saagikoristust). 2009. aasta aga oli seevastu hea veiniviinamarjade saagikuse aasta ja seetõttu olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aasta keskmised müügihinnad eelneva aastaga võrreldes 14 % madalamad.

  Tabel 11 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku hind ELi turul (eurodes tonni kohta) | 2 667 | 2 946 | 2 881 | 2 496 |
| Indeks = 100 | 100 | 110 | 108 | 94 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed |

(79)

Valimisse kaasatud tootjate aastased keskmised müügihinnad liidu turul sõltumatutele klientidele kasvasid 2007. ja 2009. aasta vahel 8 % võrra, kuid vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 % võrra, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes aastane keskmine müügihind 2 496 euroni/tonn 2007. aasta tasemelt, mis oli 2 667 eurot/tonn. Veinisettest toodetava kaltsiumtartraadi kättesaadavus, mis moodustab 66 % viinhappe tootmise kogukuludest, sõltub veiniviinamarjade saagi kvaliteedist. Seetõttu mõjutavad soodsad või halvad ilmastikutingimused kaltsiumtartraadi üldist tarnekogust ning see omakorda mõjutab aastaseid keskmisi müügihindu. Tuleb märkida, et 2007. ja 2008. aasta ei olnud veiniviinamarjade saagikuse poolest head aastad ning selle tagajärjel tõusis pärast tootmisperioodi toorainete hind ja müügihind (kuna see on hooajaline toode, siis avaldub mõju alles mitu kuud pärast saagikoristust). 2009. aasta aga oli seevastu hea veiniviinamarjade saagikuse aasta ja seetõttu olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aasta keskmised müügihinnad eelneva aastaga võrreldes 14 % madalamad.

Tabel 11

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ühiku hind ELi turul (eurodes tonni kohta)

2 667

2 946

2 881

2 496

Indeks = 100

100

110

108

94

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed

i)   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (80) | Võttes arvesse käesolevas uurimises kindlaks tehtud dumpingu taset, ei olnud võimalik kindlaks määrata varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. Tuleb märkida, et esialgses uurimises määrati kahe koostööd teinud turumajandusliku kohtlemise osaks saanud Hiina tootja dumpingumarginaalideks vastavalt 4,7 % ja 10,1 %. Kõigi teiste äriühingute dumpingumarginaal on 34,9 %. Pealegi, nagu märgiti põhjenduses 7, alustati ühe Hiina eksportiva tootja Hangzhou Biokingi (kelle suhtes praegu meetmeid ei kohaldata) suhtes dumpinguvastast menetlust ja ei saa välistada, et uurimise tulemusel võib selguda, et see eksportiv tootja müüb dumpinguhinnaga. Lisaks, nagu märgitud põhjendustes 48–54, tõestati dumpingu jätkumise tõenäosus peamiselt Hiina üleliigse tootmisvõimsuse ja Hiina siseturu suhtelise väiksuse alusel. Seoses toibumisega varasemast dumpinguga impordist on oluline meelde tuletada, et pärast lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2006. aasta jaanuaris, jätkas meetmetega piiratud Hiina import kasvu, nagu märgitud põhjenduses 46. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

(80)

Võttes arvesse käesolevas uurimises kindlaks tehtud dumpingu taset, ei olnud võimalik kindlaks määrata varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. Tuleb märkida, et esialgses uurimises määrati kahe koostööd teinud turumajandusliku kohtlemise osaks saanud Hiina tootja dumpingumarginaalideks vastavalt 4,7 % ja 10,1 %. Kõigi teiste äriühingute dumpingumarginaal on 34,9 %. Pealegi, nagu märgiti põhjenduses 7, alustati ühe Hiina eksportiva tootja Hangzhou Biokingi (kelle suhtes praegu meetmeid ei kohaldata) suhtes dumpinguvastast menetlust ja ei saa välistada, et uurimise tulemusel võib selguda, et see eksportiv tootja müüb dumpinguhinnaga. Lisaks, nagu märgitud põhjendustes 48–54, tõestati dumpingu jätkumise tõenäosus peamiselt Hiina üleliigse tootmisvõimsuse ja Hiina siseturu suhtelise väiksuse alusel. Seoses toibumisega varasemast dumpinguga impordist on oluline meelde tuletada, et pärast lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2006. aasta jaanuaris, jätkas meetmetega piiratud Hiina import kasvu, nagu märgitud põhjenduses 46. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.

j)   Varud

| (81) | Varude maht jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks, kasvades vähesel määral (2 %). Täpsemalt väljendudes kasvas varude maht järsult 65 % võrra 2008. aastal müügi arengu otsese tagajärjena, nagu mainitud põhjenduses 74. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel varude maht kahanes, sest müük sõltumatutele isikutele samal ajavahemikul kasvas.

  Tabel 12 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 863 | 1 428 | 933 | 879 |
| Indeks = 100 | 100 | 165 | 108 | 102 |
| Allikas: küsimustike vastused |

(81)

Varude maht jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks, kasvades vähesel määral (2 %). Täpsemalt väljendudes kasvas varude maht järsult 65 % võrra 2008. aastal müügi arengu otsese tagajärjena, nagu mainitud põhjenduses 74. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel varude maht kahanes, sest müük sõltumatutele isikutele samal ajavahemikul kasvas.

Tabel 12

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

863

1 428

933

879

Indeks = 100

100

165

108

102

Allikas: küsimustike vastused

k)   Töötasud

| (82) | Keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil 19 % võrra hoolimata valimisse kaasatud tootjate püüdlustest tööjõukulusid vähendada, eelkõige lihttööliste osas; seda kajastab ka põhjenduses 77 märgitud üldise tööjõu vähenemine.

  Tabel 13 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine töötasu (eurodes) | 28 686 | 31 871 | 31 574 | 34 245 |
| Indeks = 100 | 100 | 111 | 110 | 119 |
| Allikas: küsimustike vastused |

(82)

Keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil 19 % võrra hoolimata valimisse kaasatud tootjate püüdlustest tööjõukulusid vähendada, eelkõige lihttööliste osas; seda kajastab ka põhjenduses 77 märgitud üldise tööjõu vähenemine.

Tabel 13

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine töötasu (eurodes)

28 686

31 871

31 574

34 245

Indeks = 100

100

111

110

119

Allikas: küsimustike vastused

l)   Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus

| (83) | Vaatlusalusel perioodil kasvas valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) enam kui 6 protsendipunkti võrra. Täpsemalt langes valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus 3,7 protsendipunkti võrra 2007. ja 2008. aasta vahel 7,7-protsendilisele tasemele, mis jäi kavandatud kasumlikkuse tasemest allapoole. 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel saavutati 17,6-protsendiline kasumlikkuse tase. |
| --- | --- |

(83)

Vaatlusalusel perioodil kasvas valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) enam kui 6 protsendipunkti võrra. Täpsemalt langes valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus 3,7 protsendipunkti võrra 2007. ja 2008. aasta vahel 7,7-protsendilisele tasemele, mis jäi kavandatud kasumlikkuse tasemest allapoole. 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel saavutati 17,6-protsendiline kasumlikkuse tase.

| (84) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. Investeeringutasuvuse tase langes 2007. aasta 36,4 protsendilt 21,9 protsendini 2008. aastal. 2009. aastal tõusis see 44,4 protsendini ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis taas 142,9 protsendini. Kokkuvõttes oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt väga positiivne.

  Tabel 14 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist) | 11,4 % | 7,7 % | 12,5 % | 17,6 % |
| Indeks = 100 | 100 | 67 | 109 | 153 |
| Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | 36,4 % | 21,9 % | 44,4 % | 142,9 % |
| Indeks = 100 | 100 | 60 | 122 | 393 |
| Allikas: küsimustike vastused |

(84)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. Investeeringutasuvuse tase langes 2007. aasta 36,4 protsendilt 21,9 protsendini 2008. aastal. 2009. aastal tõusis see 44,4 protsendini ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis taas 142,9 protsendini. Kokkuvõttes oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt väga positiivne.

Tabel 14

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist)

11,4 %

7,7 %

12,5 %

17,6 %

Indeks = 100

100

67

109

153

Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

36,4 %

21,9 %

44,4 %

142,9 %

Indeks = 100

100

60

122

393

Allikas: küsimustike vastused

m)   Rahavood ja kapitali kaasamise võime

| (85) | Äritegevuse puhaskäive oli positiivne (4,6 miljonit eurot 2007. aastal). 2008. aastal langes see 1,8 miljoni euroni ja tõusis märkimisväärselt kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,8 miljoni euro tasemeni. Kokkuvõttes on rahavood olnud vaatlusalusel perioodil püsivalt positiivsed. |
| --- | --- |

(85)

Äritegevuse puhaskäive oli positiivne (4,6 miljonit eurot 2007. aastal). 2008. aastal langes see 1,8 miljoni euroni ja tõusis märkimisväärselt kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,8 miljoni euro tasemeni. Kokkuvõttes on rahavood olnud vaatlusalusel perioodil püsivalt positiivsed.

| (86) | Miski ei viidanud sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; peamiselt on selle põhjuseks asjaolu, et enamik valimisse kaasatud tootjaid tegutseb integreeritud äriühingute vormis, nagu märgitud põhjenduses 58.

  Tabel 15 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavood (eurodes) | 4 691 458 | 1 841 705 | 4 706 092 | 6 802 164 |
| Indeks = 100 | 100 | 39 | 100 | 145 |
| Allikas: küsimustike vastused |

(86)

Miski ei viidanud sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; peamiselt on selle põhjuseks asjaolu, et enamik valimisse kaasatud tootjaid tegutseb integreeritud äriühingute vormis, nagu märgitud põhjenduses 58.

Tabel 15

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Rahavood (eurodes)

4 691 458

1 841 705

4 706 092

6 802 164

Indeks = 100

100

39

100

145

Allikas: küsimustike vastused

n)   Investeeringud

| (87) | Valimisse kaasatud tootjate aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 23 % võrra 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Täpsemalt kasvas investeerimine 5 % võrra 2007. ja 2008. aasta vahel ning seejärel veelgi enam – 32 protsendipunkti võrra 2009. aastal. Sellist järsku investeeringute vähenemist 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel (– 60 protsendipunkti) võib osaliselt seletada asjaoluga, et uuritud äriühingud olid vaatlusalusel perioodil juba saavutanud vajalikud kavandatud peamised investeeringud.

  Tabel 16 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | 2 518 189 | 2 632 013 | 3 461 990 | 1 943 290 |
| Indeks = 100 | 100 | 105 | 137 | 77 |
| Allikas: küsimustike vastused |

(87)

Valimisse kaasatud tootjate aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 23 % võrra 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Täpsemalt kasvas investeerimine 5 % võrra 2007. ja 2008. aasta vahel ning seejärel veelgi enam – 32 protsendipunkti võrra 2009. aastal. Sellist järsku investeeringute vähenemist 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel (– 60 protsendipunkti) võib osaliselt seletada asjaoluga, et uuritud äriühingud olid vaatlusalusel perioodil juba saavutanud vajalikud kavandatud peamised investeeringud.

Tabel 16

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

2 518 189

2 632 013

3 461 990

1 943 290

Indeks = 100

100

105

137

77

Allikas: küsimustike vastused

5.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (88) | Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük kasvasid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune kasv ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 7,3 protsendipunkti võrra kuni 68,8 % tasemeni. |
| --- | --- |

(88)

Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük kasvasid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune kasv ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 7,3 protsendipunkti võrra kuni 68,8 % tasemeni.

| (89) | Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et liidu tootmisharu majanduslik olukord paranes. Kasumlikkus ja investeeringutasuvus jäid positiivseks ning ka rahavood olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt positiivsed. |
| --- | --- |

(89)

Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et liidu tootmisharu majanduslik olukord paranes. Kasumlikkus ja investeeringutasuvus jäid positiivseks ning ka rahavood olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt positiivsed.

| (90) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et liidu tootmisharu ei ole kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Olulise kahju puudumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuleks aga vaadelda silmas pidades muid tähtsaid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas arenenud kahjunäitajaid, eelkõige müügihindu, turuosa kaotust ja tööhõivet. Seetõttu jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja mõnes osas veel kaugel tasemetest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral. |
| --- | --- |

(90)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et liidu tootmisharu ei ole kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Olulise kahju puudumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuleks aga vaadelda silmas pidades muid tähtsaid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas arenenud kahjunäitajaid, eelkõige müügihindu, turuosa kaotust ja tööhõivet. Seetõttu jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja mõnes osas veel kaugel tasemetest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (91) | Vastavalt põhjendustes 48–52 esitatud järeldustele on Hiina eksportivatel tootjatel märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust ja kindel võimalus suurendada tunduvalt liidu turule suunatud ekspordi mahtu, sealhulgas suunata eksport ümber muudelt turgudelt. |
| --- | --- |

(91)

Vastavalt põhjendustes 48–52 esitatud järeldustele on Hiina eksportivatel tootjatel märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust ja kindel võimalus suurendada tunduvalt liidu turule suunatud ekspordi mahtu, sealhulgas suunata eksport ümber muudelt turgudelt.

| (92) | Viinhappe CIF-ekspordihinnad, mida Hiina eksportijad liitu eksportimisel küsisid ja mis on praegu meetmetega piiratud, olid tunduvalt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja tooteliikide kaupa oli liidu hindade allalöömine 32,6 %. |
| --- | --- |

(92)

Viinhappe CIF-ekspordihinnad, mida Hiina eksportijad liitu eksportimisel küsisid ja mis on praegu meetmetega piiratud, olid tunduvalt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja tooteliikide kaupa oli liidu hindade allalöömine 32,6 %.

| (93) | Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel mujale maailma suunatud Hiina viinhappe ekspordi analüüs (12) näitab, et müügimaht vähenes märkimisväärselt – 10 862 tonnilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 118 tonnini 2011. aasta juuli lõpus (– 25 %). Selline muudele turgudele suunatud Hiina ekspordi mahu vähenemine 2 744 tonni võrra võib tekitada Hiinast pärit täiendava ekspordivoo liidu turule. |
| --- | --- |

(93)

Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel mujale maailma suunatud Hiina viinhappe ekspordi analüüs (12) näitab, et müügimaht vähenes märkimisväärselt – 10 862 tonnilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 118 tonnini 2011. aasta juuli lõpus (– 25 %). Selline muudele turgudele suunatud Hiina ekspordi mahu vähenemine 2 744 tonni võrra võib tekitada Hiinast pärit täiendava ekspordivoo liidu turule.

| (94) | Arvestades viinhappe tootmiseks vajalikku vaba võimsust Hiinas koos liidu turu atraktiivsusega, nagu eespool märgitud, üritavad Hiina eksportijad tõenäoliselt oma turuosa liidus suurendada, tekitades liidu tootmisharule nii olulist kahju. Seega juhul, kui Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine liidu tootmisharule veelgi tugevamat hinnasurvet ning põhjustaks olulist kahju. |
| --- | --- |

(94)

Arvestades viinhappe tootmiseks vajalikku vaba võimsust Hiinas koos liidu turu atraktiivsusega, nagu eespool märgitud, üritavad Hiina eksportijad tõenäoliselt oma turuosa liidus suurendada, tekitades liidu tootmisharule nii olulist kahju. Seega juhul, kui Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine liidu tootmisharule veelgi tugevamat hinnasurvet ning põhjustaks olulist kahju.

| (95) | Nagu märgitud põhjenduses 79, on ilmastiku ja viinamarjasaagiga seotud tingimustel liidu tootmisharu üldises rahalises olukorras teatud roll. Tuletatakse meelde, et viinhapet, mida kasutavad ka veinitootjad, on võimalik saada kas veinitootmise kõrvalsaadustest või (Hiina eksportijate puhul) keemilise sünteesi teel naftakeemilistest või söega seotud ühenditest nagu benseen. |
| --- | --- |

(95)

Nagu märgitud põhjenduses 79, on ilmastiku ja viinamarjasaagiga seotud tingimustel liidu tootmisharu üldises rahalises olukorras teatud roll. Tuletatakse meelde, et viinhapet, mida kasutavad ka veinitootjad, on võimalik saada kas veinitootmise kõrvalsaadustest või (Hiina eksportijate puhul) keemilise sünteesi teel naftakeemilistest või söega seotud ühenditest nagu benseen.

| (96) | Järelikult tuleks märkida, et Hiina toodangu tootmismahtudel ei ole tema sünteetilisi tootmismeetodeid arvestades erilisi piiranguid vastupidiselt liidu tootmisharu tootjatele, kes kasutavad looduslikke tooraineid – veinisetteid. |
| --- | --- |

(96)

Järelikult tuleks märkida, et Hiina toodangu tootmismahtudel ei ole tema sünteetilisi tootmismeetodeid arvestades erilisi piiranguid vastupidiselt liidu tootmisharu tootjatele, kes kasutavad looduslikke tooraineid – veinisetteid.

| (97) | Tulenevalt sellest, et liidu tootmisharu kasumlikkus sõltub osaliselt ilmastikutingimustest, ilmneb, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutatud kõrget kasumlikkust ei saa pidada püsivaks. Tõepoolest – ka vaatlusalusel perioodil ei suutnud liidu tootmisharu pidevalt saavutada kavandatud kasumlikkuse taset, mis oli 8 %. Peale selle langes liidu tootmisharu kasumlikkuse tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsel kuue kuu pikkusel ajavahemikul tunduvalt, ligikaudu 3 protsendini, mistõttu liidu tootmisharu sattus taas ebakindlasse olukorda. |
| --- | --- |

(97)

Tulenevalt sellest, et liidu tootmisharu kasumlikkus sõltub osaliselt ilmastikutingimustest, ilmneb, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutatud kõrget kasumlikkust ei saa pidada püsivaks. Tõepoolest – ka vaatlusalusel perioodil ei suutnud liidu tootmisharu pidevalt saavutada kavandatud kasumlikkuse taset, mis oli 8 %. Peale selle langes liidu tootmisharu kasumlikkuse tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsel kuue kuu pikkusel ajavahemikul tunduvalt, ligikaudu 3 protsendini, mistõttu liidu tootmisharu sattus taas ebakindlasse olukorda.

2.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (98) | Kõike eelnevat arvesse võttes järeldatakse, et meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega Hiinast pärit dumpinguhinnaga ekspordi kasvu, mis avaldaks otsest survet liidu tootmisharu hindadele ja halvendaks liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Seetõttu järeldatakse, et Hiina suhtes kehtestatud meetmete tühistamine põhjustaks tõenäoliselt liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(98)

Kõike eelnevat arvesse võttes järeldatakse, et meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega Hiinast pärit dumpinguhinnaga ekspordi kasvu, mis avaldaks otsest survet liidu tootmisharu hindadele ja halvendaks liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Seetõttu järeldatakse, et Hiina suhtes kehtestatud meetmete tühistamine põhjustaks tõenäoliselt liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (99) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas Hiina suhtes kehtestatud olemasolevate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(99)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas Hiina suhtes kehtestatud olemasolevate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (100) | Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(100)

Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (101) | Sellest tulenevalt uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides. |
| --- | --- |

(101)

Sellest tulenevalt uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.

2.   Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid

| (102) | Liidu tootmisharu on tõestanud, et üldjuhul on tegemist struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas ka liidu tootmisharu majandusliku olukorra positiivne areng, mida täheldati vaatlusalusel perioodil osaliselt tema ümberkorraldusmeetmete ja olemasolevate meetmete tõttu. Eelkõige parandas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma kulude struktuuri, kasumlikkuse olukorda ja tootmismahtu. |
| --- | --- |

(102)

Liidu tootmisharu on tõestanud, et üldjuhul on tegemist struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas ka liidu tootmisharu majandusliku olukorra positiivne areng, mida täheldati vaatlusalusel perioodil osaliselt tema ümberkorraldusmeetmete ja olemasolevate meetmete tõttu. Eelkõige parandas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma kulude struktuuri, kasumlikkuse olukorda ja tootmismahtu.

| (103) | Võib õigustatult eeldada, et liidu tootmisharu saab meetmete säilitamisest jätkuvalt kasu. Juhul kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmeid ei säilitata, kannab liidu tootmisharu tõenäoliselt taas olulist kahju Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse mahu tõttu, mis põhjustab tema rahalise olukorra tõsise halvenemise. On suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks. |
| --- | --- |

(103)

Võib õigustatult eeldada, et liidu tootmisharu saab meetmete säilitamisest jätkuvalt kasu. Juhul kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmeid ei säilitata, kannab liidu tootmisharu tõenäoliselt taas olulist kahju Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse mahu tõttu, mis põhjustab tema rahalise olukorra tõsise halvenemise. On suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.

| (104) | Seega järeldatakse, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on selgelt liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(104)

Seega järeldatakse, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on selgelt liidu tootmisharu huvides.

3.   Importijate huvid

| (105) | Tuletatakse meelde, et eelmise uurimise kohaselt leiti, et meetmete kehtestamise mõju ei ole märkimisväärne. Turustajad/importijad ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutavad importijaid tunduvalt, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid olulisel määral. |
| --- | --- |

(105)

Tuletatakse meelde, et eelmise uurimise kohaselt leiti, et meetmete kehtestamise mõju ei ole märkimisväärne. Turustajad/importijad ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutavad importijaid tunduvalt, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid olulisel määral.

4.   Kasutajate huvid

| (106) | Viinhapet kasutatakse peamiselt veini- ja toiduainetetööstuses toidu- ja joogilisandina ning ehitustööstuses aeglustina kipsitootmises. |
| --- | --- |

(106)

Viinhapet kasutatakse peamiselt veini- ja toiduainetetööstuses toidu- ja joogilisandina ning ehitustööstuses aeglustina kipsitootmises.

| (107) | Kõikide teadaolevate kasutajatega on käesoleva uurimise raames ühendust võetud. |
| --- | --- |

(107)

Kõikide teadaolevate kasutajatega on käesoleva uurimise raames ühendust võetud.

| (108) | Ehitustööstuse kasutajad koostööd ei teinud. Vastavalt esialgse uurimise järeldustele moodustab viinhape vähem kui 2 % kipsitoodetega seotud kuludest. Seetõttu järeldati, et meetmete jätkumine ei avaldaks ehitustööstuse kuludele ja konkurentsipositsioonile erilist mõju. |
| --- | --- |

(108)

Ehitustööstuse kasutajad koostööd ei teinud. Vastavalt esialgse uurimise järeldustele moodustab viinhape vähem kui 2 % kipsitoodetega seotud kuludest. Seetõttu järeldati, et meetmete jätkumine ei avaldaks ehitustööstuse kuludele ja konkurentsipositsioonile erilist mõju.

| (109) | Toiduainetesektori kaks peamist importijat/kasutajat tegi menetluse käigus täielikult koostööd. Võib järeldada, et mõlemad äriühingud, sealhulgas nende tootesarjad, mille puhul kasutati ühe toorainena vaatlusalust toodet, tootsid kasumit. Pealegi moodustas vaatlusalust toodet kasutades valmistatud toodete müük ainult väikese osa nende kogukäibest. Seega võib järeldada, et meetmete jätkumine ei mõjuta ülemäära toiduainetetööstuse kasutajaid. Pealegi oli nendele kasutajatele vaatlusaluse toote eri tarneallikate olemasolu üsna tähtis. |
| --- | --- |

(109)

Toiduainetesektori kaks peamist importijat/kasutajat tegi menetluse käigus täielikult koostööd. Võib järeldada, et mõlemad äriühingud, sealhulgas nende tootesarjad, mille puhul kasutati ühe toorainena vaatlusalust toodet, tootsid kasumit. Pealegi moodustas vaatlusalust toodet kasutades valmistatud toodete müük ainult väikese osa nende kogukäibest. Seega võib järeldada, et meetmete jätkumine ei mõjuta ülemäära toiduainetetööstuse kasutajaid. Pealegi oli nendele kasutajatele vaatlusaluse toote eri tarneallikate olemasolu üsna tähtis.

5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (110) | Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(110)

Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (111) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. |
| --- | --- |

(111)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks.

| (112) | Üks kasutaja ehitussektorist väitis, et kehtivate meetmete pikendamine põhjustaks vaatlusaluse toote puudujäägi, võib suurendada tootmiskulusid ja sellest lähtuvalt võivad valmistoodete hinnad tõusta. Nende väidete kinnituseks ei esitatud aga mingit tõendusmaterjali. Seetõttu ei olnud väidete põhjenduste puudumise ning ehitussektori kasutajate koostöö puudumise tõttu võimalik nende paikapidavust kontrollida. |
| --- | --- |

(112)

Üks kasutaja ehitussektorist väitis, et kehtivate meetmete pikendamine põhjustaks vaatlusaluse toote puudujäägi, võib suurendada tootmiskulusid ja sellest lähtuvalt võivad valmistoodete hinnad tõusta. Nende väidete kinnituseks ei esitatud aga mingit tõendusmaterjali. Seetõttu ei olnud väidete põhjenduste puudumise ning ehitussektori kasutajate koostöö puudumise tõttu võimalik nende paikapidavust kontrollida.

| (113) | Kaks uurimisel koostööd teinud kasutajat toiduainetesektorist väitsid, et toiduainetetööstuse suhtes kehtestatud meetmete jätkumise mõju ei olnud piisavalt läbi mõeldud ja kasutajaist üks taotles ärakuulamist vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

(113)

Kaks uurimisel koostööd teinud kasutajat toiduainetesektorist väitsid, et toiduainetetööstuse suhtes kehtestatud meetmete jätkumise mõju ei olnud piisavalt läbi mõeldud ja kasutajaist üks taotles ärakuulamist vastutava ametniku juures.

| (114) | Ärakuulamise ajal ei vaidlustanud kõnealune kasutaja järeldust, et meetmete jätkumine ei mõjutaks kokkuvõttes äriühingu kasumlikkust tervikuna, kuid ta väitis, et mõju vaatlusalust toodet kasutava spetsiaalse tootmisliini kasumlikkusele on nende arvates märkimisväärne, ehkki kõnealune toode moodustab üldisest käibest vaid väikese osa. Kasutaja väitis ühtlasi, et viinhappe omamaised hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel oluliselt tõusnud ja need hinnatasemed mõjutaksid taas märkimisväärselt toote kasumlikkust. Sellele vaatamata ei eitanud kõnealune kasutaja, et hinnatõus tulenes tooraine tarne puudumisest liidu turul; tooraine tarne tase kõigub korrapäraselt olenevalt viinamarjasaagist ja seetõttu ei saa seda pidada püsivaks ega kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest tulenevaks. |
| --- | --- |

(114)

Ärakuulamise ajal ei vaidlustanud kõnealune kasutaja järeldust, et meetmete jätkumine ei mõjutaks kokkuvõttes äriühingu kasumlikkust tervikuna, kuid ta väitis, et mõju vaatlusalust toodet kasutava spetsiaalse tootmisliini kasumlikkusele on nende arvates märkimisväärne, ehkki kõnealune toode moodustab üldisest käibest vaid väikese osa. Kasutaja väitis ühtlasi, et viinhappe omamaised hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel oluliselt tõusnud ja need hinnatasemed mõjutaksid taas märkimisväärselt toote kasumlikkust. Sellele vaatamata ei eitanud kõnealune kasutaja, et hinnatõus tulenes tooraine tarne puudumisest liidu turul; tooraine tarne tase kõigub korrapäraselt olenevalt viinamarjasaagist ja seetõttu ei saa seda pidada püsivaks ega kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest tulenevaks.

| (115) | Teine koostööd teinud kasutaja vaidles ärakuulamisel, kus viibis ka uurimisrühm, meetmete pikendamise vastu samalaadsete argumentidega. Seetõttu lükati need argumendid samuti tagasi (vt eelmist põhjendust). |
| --- | --- |

(115)

Teine koostööd teinud kasutaja vaidles ärakuulamisel, kus viibis ka uurimisrühm, meetmete pikendamise vastu samalaadsete argumentidega. Seetõttu lükati need argumendid samuti tagasi (vt eelmist põhjendust).

| (116) | Koostööd teinud Hiina eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu ei saa enam pidada ebakindlaks, et peamine liidu tootmisharu olukorda mõjutav tegur oli tihedalt seotud ilmastikutingimustega ning seetõttu oli kõnealune tootja meetmete pikendamise vastu. Neid väiteid ei kinnitanud ükski tõend ning seega neid ei aktsepteeritud. Pealegi ei olnud nende laad selline, mille tõttu oleks tulnud liidu tootmisharu olukorra kohta tehtud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(116)

Koostööd teinud Hiina eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu ei saa enam pidada ebakindlaks, et peamine liidu tootmisharu olukorda mõjutav tegur oli tihedalt seotud ilmastikutingimustega ning seetõttu oli kõnealune tootja meetmete pikendamise vastu. Neid väiteid ei kinnitanud ükski tõend ning seega neid ei aktsepteeritud. Pealegi ei olnud nende laad selline, mille tõttu oleks tulnud liidu tootmisharu olukorra kohta tehtud järeldusi muuta.

| (117) | Viimaks põhjendas liidu tootmisharu (võttes arvesse kasumlikkuse näitajaid vaatlusalusel perioodil), et ainsa Prantsuse tootmisettevõtte sulgemine 2008. aasta keskel oli lühiajaliselt põhjustanud vaatlusaluse toote koguse vähenemise, mistõttu müügihinnad tõusid ajutiselt ja vastavalt sellele suurenes ka kasumlikkus. Liidu tootmisharu väitel ei saanud neid muutusi nimetatud asjaolusid arvestades mingil juhul pidada püsivateks. Seega järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ei muudeta. |
| --- | --- |

(117)

Viimaks põhjendas liidu tootmisharu (võttes arvesse kasumlikkuse näitajaid vaatlusalusel perioodil), et ainsa Prantsuse tootmisettevõtte sulgemine 2008. aasta keskel oli lühiajaliselt põhjustanud vaatlusaluse toote koguse vähenemise, mistõttu müügihinnad tõusid ajutiselt ja vastavalt sellele suurenes ka kasumlikkus. Liidu tootmisharu väitel ei saanud neid muutusi nimetatud asjaolusid arvestades mingil juhul pidada püsivateks. Seega järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ei muudeta.

| (118) | Kokkuvõttes järeldati pärast seda, kui kaalutud oli kõiki kommentaare, mis olid esitatud pärast huvitatud isikutele uurimise järelduste teatavakstegemist, et ükski neist ei olnud selline, mille tõttu oleks tulnud uurimise käigus tehtud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(118)

Kokkuvõttes järeldati pärast seda, kui kaalutud oli kõiki kommentaare, mis olid esitatud pärast huvitatud isikutele uurimise järelduste teatavakstegemist, et ükski neist ei olnud selline, mille tõttu oleks tulnud uurimise käigus tehtud järeldusi muuta.

| (119) | Eelnevast järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada viie aasta pikkuse lisaaja vältel, |
| --- | --- |

(119)

Eelnevast järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada viie aasta pikkuse lisaaja vältel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla kuuluva viinhappe (v.a tüübi „D-(-)”viinhappe, millel on vähemalt 12,0 kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodile) impordi suhtes.

2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril kohaldatakse enne tollimaksu tasumist järgmiseid lõplikke dumpinguvastaste tollimaksude määrasid:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Hiina Rahvavabariik | 10,1 % | A688 |
| Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai, Hiina Rahvavabariik | 4,7 % | A689 |
| Kõik teised äriühingud (välja arvatud Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou linn, Hiina Rahvavabariik – TARICi lisakood A687). | 34,9 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Hiina Rahvavabariik

10,1 %

A688

Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai, Hiina Rahvavabariik

4,7 %

A689

Kõik teised äriühingud (välja arvatud Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou linn, Hiina Rahvavabariik – TARICi lisakood A687).

34,9 %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. aprill 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 23, 27.1.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 48, 22.2.2008, lk 1.

3

(4)  WT/DS295/AB/R, 29. november 2005.

4

(5)  ELT L 108, 20.4.2012, lk 1.

5

(6)  ELT C 211, 4.8.2010, lk 11.

6

(7)  ELT C 24, 26.1.2011, lk 14.

7

(8)  ELT C 223, 29.7.2011, lk 11.

8

(9)  ELT C 223, 29.7.2011, lk 16.

9

(10)  Näiteks „Keemia ja majanduse käsiraamat” või rahvusvahelise konsultatsioonifirma CCM International LTD aruanded.

10

(11)  Näiteks „Keemia ja majanduse käsiraamat” või rahvusvahelise konsultatsioonifirma CCM International LTD aruanded.

11

(12)

12

Allikas: Hiina ekspordiandmebaas

Allikas:

---

LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama üksuse töötaja allkirjastatud deklaratsiooni järgmises formaadis.

| 1) | Faktuurarve välja andnud üksuse töötaja nimi ja ametinimetus. |
| --- | --- |

1)

Faktuurarve välja andnud üksuse töötaja nimi ja ametinimetus.

| 2) | Deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) viinhapet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” |
| --- | --- |

2)

Deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) viinhapet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

Kuupäev ja allkiri

---

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/17

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 350/2012,

23. aprill 2012,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 23. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012.

| (2) | Nõukogu leiab, et enam ei ole alust hoida ühte isikut ja kahte üksust määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetelus füüsilistest ja juriidilistest isikutest, üksustest ja asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu leiab, et enam ei ole alust hoida ühte isikut ja kahte üksust määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetelus füüsilistest ja juriidilistest isikutest, üksustest ja asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetelu, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetelu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas nimetatud isik ja üksused jäetakse välja määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetelust.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 23. aprill 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.

1

---

LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD ISIK JA ÜKSUSED

A Sedghi

Walship SA

Morison Menon Chartered Accountant

---

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 351/2012,

23. aprill 2012,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 seoses tüübikinnituse nõuetega, mis käsitlevad sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide paigaldamist mootorsõidukitele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a ja artikli 14 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria mootorsõidukite tüübikinnituse põhinõuded seoses sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide paigaldamisega. Sellise tüübikinnituse jaoks on vaja kehtestada spetsiaalsed menetlused, katsed ja nõuded. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria mootorsõidukite tüübikinnituse põhinõuded seoses sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide paigaldamisega. Sellise tüübikinnituse jaoks on vaja kehtestada spetsiaalsed menetlused, katsed ja nõuded.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 661/2009 on sätestatud, et komisjon võib võtta meetmeid, millega vabastatakse teatavate M2-, M3-, N2- või N3-kategooria sõidukid või sõidukiklassid sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi paigaldamise kohustusest, kui kulude-tulude analüüsi põhjal ja kõiki asjakohaseid ohutusaspekte arvestades ilmneb, et nende süsteemide paigaldamine ei ole asjaomase sõiduki või sõidukiklassi puhul kohane. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 661/2009 on sätestatud, et komisjon võib võtta meetmeid, millega vabastatakse teatavate M2-, M3-, N2- või N3-kategooria sõidukid või sõidukiklassid sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi paigaldamise kohustusest, kui kulude-tulude analüüsi põhjal ja kõiki asjakohaseid ohutusaspekte arvestades ilmneb, et nende süsteemide paigaldamine ei ole asjaomase sõiduki või sõidukiklassi puhul kohane.

| (3) | Kulude-tulude analüüs on tõendanud, et sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide paigaldamine N2-kategooria sadulvedukitele maksimaalse massiga üle 3,5 tonni, kuid mitte üle 8 tonni ei ole asjakohane, sest sellega seonduvad kulud on suuremad kui saadav kasu. Peale selle leitakse, et A-klassi, I ja II klassi kuuluvate M2- ja M3-kategooria sõidukite ning samasse klassi kuuluvate M3-kategooria liigendbusside, samuti eriotstarbeliste sõidukite, maastikusõidukite ja rohkem kui kolme teljega sõidukite puhul suurendaks sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide paigaldamine ohutust üksnes piiratud määral, sest tavaliselt kasutatakse neid sõidukeid erilistes liiklustingimustes. Seetõttu tuleks need sõidukid vabastada kõnealuste süsteemide paigaldamise kohustusest. |
| --- | --- |

(3)

Kulude-tulude analüüs on tõendanud, et sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide paigaldamine N2-kategooria sadulvedukitele maksimaalse massiga üle 3,5 tonni, kuid mitte üle 8 tonni ei ole asjakohane, sest sellega seonduvad kulud on suuremad kui saadav kasu. Peale selle leitakse, et A-klassi, I ja II klassi kuuluvate M2- ja M3-kategooria sõidukite ning samasse klassi kuuluvate M3-kategooria liigendbusside, samuti eriotstarbeliste sõidukite, maastikusõidukite ja rohkem kui kolme teljega sõidukite puhul suurendaks sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide paigaldamine ohutust üksnes piiratud määral, sest tavaliselt kasutatakse neid sõidukeid erilistes liiklustingimustes. Seetõttu tuleks need sõidukid vabastada kõnealuste süsteemide paigaldamise kohustusest.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (2) II lisas määratletud M2-, N2-, M3- ja N3-kategooria sõidukite suhtes, välja arvatud järgmised sõidukid:

| 1) | N2-kategooria sadulvedukid maksimaalse massiga üle 3,5 tonni, kuid mitte üle 8 tonni; |
| --- | --- |

1)

N2-kategooria sadulvedukid maksimaalse massiga üle 3,5 tonni, kuid mitte üle 8 tonni;

| 2) | A-klassi, I ja II klassi kuuluvad M2- ja M3-kategooria sõidukid; |
| --- | --- |

2)

A-klassi, I ja II klassi kuuluvad M2- ja M3-kategooria sõidukid;

| 3) | A-klassi, I ja II klassi kuuluvad M3-kategooria liigendbussid; |
| --- | --- |

3)

A-klassi, I ja II klassi kuuluvad M3-kategooria liigendbussid;

| 4) | direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktides 4.2 ja 4.3 nimetatud M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria maastikusõidukid; |
| --- | --- |

4)

direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktides 4.2 ja 4.3 nimetatud M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria maastikusõidukid;

| 5) | direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktis 5 nimetatud M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria eriotstarbelised sõidukid; |
| --- | --- |

5)

direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktis 5 nimetatud M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria eriotstarbelised sõidukid;

| 6) | M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid, millel on rohkem kui kolm telge. |
| --- | --- |

6)

M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid, millel on rohkem kui kolm telge.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruses (EÜ) nr 661/2009 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

1)   „sõidukitüüp seoses sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemiga”– selliste sõidukite kategooria, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

2)   „sõidurada”– sõidutee pikiriba (nagu näidatud II lisa liites);

3)   „sõiduraja nähtav märgistus”– sõiduraja servale tahtlikult paigutatud piirdemärgised, mis on sõidukijuhile sõidu ajal vahetult nähtavad;

4)   „kõrvalekaldumise kiirus”– sõiduki lähenemiskiirus täisnurga all sõiduraja nähtavale märgistusele hoiatuse andmise punktis;

5)   „ühisala”– ala, millel on võimalik kuvada kaks või enam teabefunktsiooni, kuid mitte korraga.

Artikkel 3

EÜ tüübikinnitus sõidukitüübile seoses sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemiga

1.   EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemiga esitab tootja või tema esindaja tüübikinnitusasutusele taotluse.

2.   Taotlus koostatakse vastavalt I lisa 1. osas sätestatud teatise näidisele.

3.   Kui käesoleva määruse II lisas sätestatud asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ja väljastab tüübikinnitusnumbri vastavuses direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas sätestatud numeratsioonisüsteemiga.

Liikmesriik ei tohi anda sama numbrit mõnele muule sõidukitüübile.

4.   Tüübikinnitusasutus väljastab lõike 3 kohase EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis vastab I lisa 2. osas sätestatud näidisele.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

2

---

I LISA

Teatise ja EÜ tüübikinnitustunnistuse standardnäidised

1.   OSA

Teatis

NÄIDIS

Teatis nr ... sõiduki EÜ tüübikinnituse kohta seoses sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemiga.

Alljärgnev teave esitatakse kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4-formaadis või A4-formaadiga kaustas. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui käesolevas lisas nimetatud süsteemid, osad või eraldi tehnilised seadmestikud on elektrooniliste juhtimisseadmetega, esitatakse teave nende toimimise kohta.

0.   ÜLDOSA

0.1.   Mark (tootja kaubanimi):...

0.2.   Tüüp:...

0.2.0.1.   Šassii:...

0.2.0.2.   Kere / komplektne sõiduk: ...

0.2.1.   Kaubanimi/-nimed (kui on teada): ...

0.3.   Tüübi identifitseerimise andmed, kui need on märgitud sõidukile (1): ...

0.3.0.1.   Šassii: ...

0.3.0.2.   Kere / komplektne sõiduk: ...

0.3.1.   Märgistuse asukoht: ...

0.3.1.1.   Šassii: ...

0.3.1.2.   Kere / komplektne sõiduk: ...

0.4.   Sõiduki kategooria (2): ...

0.5.   Tootja nimi ja aadress:...

0.6.   Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis ning sõiduki valmistajatehase tähise asukoht: ...

0.6.1.   Šassiil: ...

0.6.2.   Kerel: ...

0.9.   Tootja esindaja nimi ja aadress (kui on): ...

1.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

1.1.   Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: ...

1.2.   Kogu sõiduki mõõtjoonis: ...

1.3.   Telgede ja rataste arv: ...

1.3.1.   Topeltratastega telgede arv ja asukoht: ...

1.3.2.   Juhitavate telgede arv ja asukoht: ...

1.3.3.   Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): ...

1.8.   Rooli asukoht: vasakul/paremal (3).

2.   MASSID JA MÕÕTMED (4)
   (5)

(kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viide joonisele)

2.1.   Teljevahe(d) (täiskoormusel) (6)

2.1.1.   Kaheteljelised sõidukid: ...

2.1.1.1.   Kolme või enama teljega sõidukid

2.3.   Telje/telgede rööbe/rööpmed ja laius(ed)

2.3.1.   Iga juhitava telje rööbe (7): ...

2.3.2.   Kõikide muude telgede rööpmed (7): ...

2.3.3.   Kõige laiema tagatelje laius: ...

2.3.4.   Kõige eesmise telje laius (mõõdetuna rehvide välisküljelt, arvestamata rehvide maapinnalähedast väljakummumist): ...

2.4.   Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)

2.4.1.   Kereta šassiid

2.4.1.1.   Pikkus (8): ...

2.4.1.1.1.   Suurim lubatud pikkus: ...

2.4.1.1.2.   Vähim lubatud pikkus: ...

2.4.1.2.   Laius (10): ...

2.4.1.2.1.   Suurim lubatud laius: ...

2.4.1.2.2.   Vähim lubatud laius: ...

2.4.2.   Kerega šassii korral

2.4.2.1.   Pikkus  (8): ...

2.4.2.1.1.   Laadimispinna pikkus: ...

2.4.2.2.   Laius (10): ...

2.4.3.   Ilma šassiita heaks kiidetud kerede korral (M2- ja M3-kategooria sõidukid)

2.4.3.1.   Pikkus  (8): ...

2.4.3.2.   Laius (10): ...

2.6.   Töökorras sõiduki mass

Töökorras sõiduki mass koos kerega ning muu kui M1-kategooria veduki puhul koos haakeseadisega, kui tootja on selle paigaldanud; või kereta ja/või haakeseadiseta šassii või kabiiniga šassii mass, kui tootja ei ole keret ja/või haakeseadist paigaldanud (sealhulgas vedelikud, tööriistad, varuratas, kui see on paigaldatud, ja juht ning busside puhul ka meeskonnaliige, kui sõidukis on meeskonnaliikme iste) (11) (iga variandi suurim ja vähim mass): ...

4.7.   Sõiduki suurim valmistajakiirus (km/h) (12): ...

13.   ERISÄTTED BUSSIDELE

13.1.   Sõiduki klass: III klass / B-klass (3)

Selgitavad märkused

2.   OSA

NÄIDIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Teatis sõidukitüübi

| — | EÜ tüübikinnituse (13) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse (13)

| — | EÜ tüübikinnituse laiendamise (13) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse laiendamise (13)

| — | EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise (13) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise (13)

| — | EÜ tüübikinnituse tühistamise (13) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse tühistamise (13)

kohta seoses sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemidega

vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 351/2012, mida on Muudetud.

EÜ tüübikinnitusnumber: _

Laiendamise põhjus:

I   JAGU

0.1.   Mark (tootja kaubanimi):

0.2.   Tüüp:

0.2.1.   Kaubanimi/-nimed (kui on teada):

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (14):

0.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht:

0.4.   Sõiduki kategooria (15):

0.5.   Tootja nimi ja aadress:

0.8.   Koostetehas(t)e nimi/nimed ja aadress(id):

0.9.   Tootja esindaja:

II   JAGU

1.   Lisateave (vajaduse korral): vt lisand

2.   Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

3.   Katsearuande kuupäev:

4.   Katsearuande number:

5.   Märkused (kui on): vt lisand

6.   Koht:

7.   Kuupäev:

8.   Allkiri:

| Lisad | : | Infopakett
  Katsearuanne |
| --- | --- | --- |

Lisad

:

Infopakett

Katsearuanne

---

(1)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??).

(2)  Liigitatud vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osas sätestatud määratlustele.

(3)  Mittesobiv läbi kriipsutada (võib esineda juhtumeid, kus ei tule midagi läbi kriipsutada, sest sobivaid variante on rohkem kui üks).

(4)  Kui sõiduki üks variant on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga, esitatakse mass ja mõõtmed mõlema variandi kohta.

(5)  Standard ISO 612:1978 – Maanteesõidukid. Mootorsõidukite ja haagisveokite mõõtmed. Terminid ja määratlused.

(6)

| (g1) | — | Sõiduki teljevahe määratakse:






  — | mootorsõiduki ja veotiisliga haagise puhul standardi ISO 612:1978 punkti 6.4.1 kohaselt; |
| --- | --- | --- | --- |

(g1)

—

Sõiduki teljevahe määratakse:

—

mootorsõiduki ja veotiisliga haagise puhul standardi ISO 612:1978 punkti 6.4.1 kohaselt;

| — | poolhaagise ja kesktelghaagise puhul standardi ISO 612:1978 punkti 6.4.2 kohaselt. |
| --- | --- |

—

poolhaagise ja kesktelghaagise puhul standardi ISO 612:1978 punkti 6.4.2 kohaselt.

Märkus:

Kesktelghaagise puhul loetakse kõige eesmiseks teljeks haakeseadise telg.

(7)

| (g4) | — | Telgede rööbe määratakse standardi ISO 612:1978 punkti 6.5 kohaselt. |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

Telgede rööbe määratakse standardi ISO 612:1978 punkti 6.5 kohaselt.

(8)

| (g5) | — | Sõiduki pikkus määratakse:






  — | M1-kategooria sõidukitel standardi ISO 612:1978 punkti 6.1 kohaselt; |
| --- | --- | --- | --- |

(g5)

—

Sõiduki pikkus määratakse:

—

M1-kategooria sõidukitel standardi ISO 612:1978 punkti 6.1 kohaselt;

| — | muudel kui M1-kategooria sõidukitel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/27/EÜ () I lisa punkti 2.4.1 kohaselt |
| --- | --- |

—

muudel kui M1-kategooria sõidukitel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/27/EÜ () I lisa punkti 2.4.1 kohaselt

Haagiste pikkus määratakse standardi ISO 612:1978 punkti 6.1.2 kohaselt.

(9)  EÜT L 233, 25.8.1997, lk 1.

(10)

| (g7) | — | M1-kategooria sõidukite laius määratakse standardi ISO 612:1978 punkti 6.2 kohaselt. Muude kui M1-kategooria sõidukite laius määratakse direktiivi 97/27/EÜ I lisa punkti 2.4.2 kohaselt. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

M1-kategooria sõidukite laius määratakse standardi ISO 612:1978 punkti 6.2 kohaselt. Muude kui M1-kategooria sõidukite laius määratakse direktiivi 97/27/EÜ I lisa punkti 2.4.2 kohaselt.

(11)  Juhi massiks ja vajaduse korral meeskonnaliikme massiks võetakse 75 kg (sellest vastavalt ISO standardile 2416:1992 inimese massiks 68 kg ja pagasi massiks 7 kg), kütusepaak täidetakse 90 % ulatuses ja muud vedelikke sisaldavad süsteemid (v.a kasutatud vee süsteemid) 100 % ulatuses tootja poolt ette nähtud mahust.

(12)  Haagiste puhul suurim tootja lubatud kiirus.

(13)  Mittevajalik maha tõmmata.

(14)  Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole käesolevates andmetes käsitletud sõiduki, sõiduki osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??).

(15)  Vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa määratlusele.

Lisand

EÜ tüübikinnitustunnistuse nr ...

1.   Lisateave

1.1.   Sõidukile paigaldatud sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi lühikirjeldus:

4.   II lisas kirjeldatud katsetulemused

4.1.   Katsetes kasutatud sõiduraja nähtavad märgistused

4.2.   Dokumendid, millega tõendatakse vastavust komisjoni määruse (EL) nr 351/2012 II lisa liites määratletud kõikide muude sõiduraja märgistustega

4.3.   Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi nõuetekohaste piirkondlikult kohandatud variantide kirjeldus

4.4.   Sõiduki mass ja koormus katse ajal

4.5.   Hoiatuskünnise seadistus (üksnes juhul, kui sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemil on kasutaja seadistatav hoiatuskünnis)

4.6.   Optilise hoiatussignaali kontrollimise katse tulemused

4.7.   Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande katse tulemused

4.8.   Rikke avastamise katse tulemused

4.9.   Inaktiveerimiskatse tulemused (üksnes juhul, kui sõidukil on sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi inaktiveerimise seade)

5.   Märkused (kui on):

---

II LISA

Mootorsõidukite tüübikinnituse nõuded ja katsed seoses sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemidega

1.   Nõuded

1.1.   Üldnõuded

1.1.1.   Magnet- ja elektriväljad ei tohi sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi tööd negatiivselt mõjutada. Seda tõendatakse vastavusega ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 10 (1).

1.2.   Toimimisnõuded

1.2.1.   Kui sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem on vastavalt punktis 1.2.3 sätestatule aktiivne, hoiatab see juhti, kui sõidurajal liikuv sõiduk ületab oma sõiduraja nähtava märgistuse teel, mille suund varieerub sirgest sellise kõverani, mille puhul sõiduraja sisemise märgistuse raadius on vähemalt 250 m, juhul kui märgistust ei ületata ettekavatsetult.

Eriti peetakse silmas järgmist:

| 1.2.1.1. | süsteem annab juhile punktis 1.4.1 sätestatud hoiatusmärguande, kui süsteemi katsetatakse punkti 2.5 (kõrvalekaldumise hoiatusmärguande katse) sätete kohaselt ning punktis 2.2.3 sätestatud sõiduraja märgistuse olemasolu korral; |
| --- | --- |

1.2.1.1.

süsteem annab juhile punktis 1.4.1 sätestatud hoiatusmärguande, kui süsteemi katsetatakse punkti 2.5 (kõrvalekaldumise hoiatusmärguande katse) sätete kohaselt ning punktis 2.2.3 sätestatud sõiduraja märgistuse olemasolu korral;

| 1.2.1.2. | punktis 1.2.1 nimetatud hoiatusmärguanne võidakse summutada, kui juhi tegevus viitab kavatsusele sõidurajalt lahkuda. |
| --- | --- |

1.2.1.2.

punktis 1.2.1 nimetatud hoiatusmärguanne võidakse summutada, kui juhi tegevus viitab kavatsusele sõidurajalt lahkuda.

1.2.2.   Süsteem annab juhile ka punktis 1.4.2 sätestatud hoiatusmärguande, kui süsteemi katsetatakse punkti 2.6 (rikke avastamise katse) sätete kohaselt. Signaal on pidev.

1.2.3.   Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem on aktiivne vähemalt sõiduki kiirusel üle 60 km/h, välja arvatud juhul, kui see on punkti 1.3 kohaselt käsitsi inaktiveeritud.

1.3.   Kui sõidukil on sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi inaktiveerimise seade, kohaldatakse järgmisi asjakohaseid tingimusi:

| 1.3.1. | sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi funktsionaalsus taastatakse automaatselt iga uue sisselülitatud süütega tsükli (käitustsükli) alguses; |
| --- | --- |

1.3.1.

sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi funktsionaalsus taastatakse automaatselt iga uue sisselülitatud süütega tsükli (käitustsükli) alguses;

| 1.3.2. | pidev optiline hoiatussignaal teavitab juhti sellest, et sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem on inaktiveeritud. Selleks võib kasutada punktis 1.4.2 sätestatud kollast hoiatussignaali. |
| --- | --- |

1.3.2.

pidev optiline hoiatussignaal teavitab juhti sellest, et sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem on inaktiveeritud. Selleks võib kasutada punktis 1.4.2 sätestatud kollast hoiatussignaali.

1.4.   Hoiatusmärguanne

1.4.1.   Punktis 1.2.1 viidatud hoiatusmärguanne on juhile märgatav ja antakse ühel järgmistest viisidest:

| a) | vähemalt kaht tüüpi hoiatussignaalina, millest kumbki võib olla optiline, akustiline või haptiline; |
| --- | --- |

a)

vähemalt kaht tüüpi hoiatussignaalina, millest kumbki võib olla optiline, akustiline või haptiline;

| b) | üht tüüpi hoiatussignaalina, mis võib olla haptiline või akustiline ning annab ruumilist teavet sõiduki ettekavatsematu kõrvalekaldumise suuna kohta. |
| --- | --- |

b)

üht tüüpi hoiatussignaalina, mis võib olla haptiline või akustiline ning annab ruumilist teavet sõiduki ettekavatsematu kõrvalekaldumise suuna kohta.

| 1.4.1.1. | Kui sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguandena kasutatakse optilist signaali, võib kasutada punktis 1.2.2 sätestatud rikke hoiatussignaali vilkuvas režiimis. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Kui sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguandena kasutatakse optilist signaali, võib kasutada punktis 1.2.2 sätestatud rikke hoiatussignaali vilkuvas režiimis.

1.4.2.   Punktis 1.2.2 viidatud rikke hoiatusmärguandena kasutatakse kollast optilist hoiatussignaali.

1.4.3.   Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi optilised hoiatussignaalid aktiveeritakse, kui süütelüliti on pööratud sisselülitatud asendisse või on sisselülitatud asendi ja käivitusasendi vahel paiknevas asendis, mille tootja on määranud kontrollasendiks (süsteemi algkontroll). Seda nõuet ei kohaldata ühisalal kuvatavate hoiatussignaalide suhtes.

1.4.4.   Optilised hoiatussignaalid on nähtavad ka päevavalgel; juht peab saama juhiistmelt signaalide rahuldavas nähtavuses hõlpsalt veenduda.

1.4.5.   Kui juhti teavitatakse optilise hoiatussignaaliga, et sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem ajutiselt ei tööta, näiteks karmide ilmastikutingimuste tõttu, on signaal pidev. Selleks võib kasutada punktis 1.4.2 sätestatud rikke hoiatussignaali.

1.5.   Korralist tehnoülevaatust käsitlevad sätted

1.5.1.   Korralisel tehnoülevaatusel saab sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi töökorras olekut kontrollida rikke hoiatussignaali staatuse visuaalse jälgimise teel pärast süütelüliti sisselülitamist (väljas – süsteem töökorras; sees – süsteemi rike).

Kui rikke hoiatussignaal kuvatakse ühisalal, veendutakse enne rikke hoiatussignaali staatuse kontrollimist, et ühisala on töökorras.

1.5.2.   Tüübikinnituse ajal esitatakse konfidentsiaalne lühiülevaade tootja valitud kaitsevahenditest, millega takistatakse rikke hoiatussignaali töö lihtsat lubamatut muutmist.

Kõnealune kaitsenõue on täidetud ka juhul, kui on olemas täiendav võimalus sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi töökorras oleku kontrollimiseks.

2.   Katsemenetlused

2.1.   Tootja esitab kokkuvõtliku dokumendipaketi, milles kirjeldatakse süsteemi põhikonstruktsiooni ja vajaduse korral ka seda, kuidas see on ühendatud sõiduki muude süsteemidega. Dokumentatsioonis selgitatakse süsteemi talitlust ning kirjeldatakse, kuidas kontrollitakse süsteemi töökorras olekut, kas süsteem mõjutab sõiduki muid süsteeme ja millis(t)e meetodi(te) abil luuakse olukorrad, mille tõttu antakse rikke hoiatussignaal.

2.2.   Katsetingimused

2.2.1.   Katse tehakse tasasel, kuival asfalt- või betoonpinnal.

2.2.2.   Ümbritseva õhu temperatuur jääb vahemikku 0 °C kuni 45 °C.

2.2.3.   Sõiduraja nähtavad märgised

| 2.2.3.1. | Sõiduraja nähtavad märgised, mida kasutatakse punktis 2.6 kirjeldatud sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande katsetes, valitakse käesoleva lisa liites määratletud märgistusvõimaluste hulgast ning need peavad olema heas korras ja materjalist, mis vastab asjaomases liikmesriigis kohaldatavale sõiduraja nähtavaid märgiseid käsitlevale standardile. Katsetes kasutatav sõiduraja nähtava märgistuse paigutus pannakse kirja. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Sõiduraja nähtavad märgised, mida kasutatakse punktis 2.6 kirjeldatud sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande katsetes, valitakse käesoleva lisa liites määratletud märgistusvõimaluste hulgast ning need peavad olema heas korras ja materjalist, mis vastab asjaomases liikmesriigis kohaldatavale sõiduraja nähtavaid märgiseid käsitlevale standardile. Katsetes kasutatav sõiduraja nähtava märgistuse paigutus pannakse kirja.

| 2.2.3.2. | Sõiduki tootja tõendab dokumentide alusel vastavust kõikide muude käesoleva lisa liites määratletud sõiduraja märgistustega. Kõik sellekohased dokumendid lisatakse katsearuandele. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Sõiduki tootja tõendab dokumentide alusel vastavust kõikide muude käesoleva lisa liites määratletud sõiduraja märgistustega. Kõik sellekohased dokumendid lisatakse katsearuandele.

| 2.2.3.3. | Kui sõidukile saab paigaldada sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi erinevaid piirkondlikult kohandatud variante, tõendab tootja dokumentide alusel, et käesoleva määruse nõuded on täidetud kõikide variantide puhul. |
| --- | --- |

2.2.3.3.

Kui sõidukile saab paigaldada sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi erinevaid piirkondlikult kohandatud variante, tõendab tootja dokumentide alusel, et käesoleva määruse nõuded on täidetud kõikide variantide puhul.

2.2.4.   Katse tehakse nähtavusel, mis võimaldab ohutut juhtimist nõutaval katsekiirusel.

2.3.   Sõiduki seisukord

2.3.1.   Katsekaal

Sõidukit võib katsetada mis tahes koormusel, kusjuures massi jaotumine telgede vahel peab vastama sõiduki tootja määratule ning ühegi telje suurimat lubatud massi ei ületata. Katsemenetluse ajal muudatusi ei tehta. Sõiduki tootja tõendab dokumentide alusel, et süsteem töötab kõikidel koormustel.

2.3.2.   Sõidukit katsetatakse sõiduki tootja soovitataval rehvirõhul.

2.3.3.   Kui sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemil on kasutaja seadistatav hoiatuskünnis, tehakse punktis 2.5 sätestatud katse hoiatuskünnisel, mis vastab suurimale sõidurajalt kõrvalekaldumisele. Katsemenetluse ajal muudatusi ei tehta.

2.4.   Optilise hoiatussignaali kontrollimise katse

Veenduge, et seisva sõiduki optiline/optilised hoiatussignaal(id) on vastavuses punkti 1.4.3 nõuetega.

2.5.   Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande katse

2.5.1.   Juhtige sõidukit katseraja keskel kiirusel 65 km/h +/– 3 km/h sujuvalt, nii et sõiduki asend on stabiilne.

Säilitades ettenähtud kiirust, liikuge sõidukiga sujuvalt vasakule või paremale kõrvalekaldumise kiirusega 0,1–0,8 m/s, nii et sõiduk ületab sõiduraja märgistuse. Korrake katset erineval kõrvalekaldumise kiirusel vahemikus 0,1–0,8 m/s.

Korrake eespool kirjeldatud katseid, liikudes vastassuunas.

2.5.2.   Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem annab punktis 1.4.1 nimetatud sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande hiljemalt siis, kui sõiduki sõiduraja märgistusele lähima esiratta rehvi väliskülg ületab joone, mis on sõiduraja selle nähtava märgistuse välisservast 0,3 m väljaspool, mille suunas sõidukit juhitakse.

2.6.   Rikke avastamise katse

2.6.1.   Simuleeritakse sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi rike, näiteks katkestades süsteemi mis tahes komponendi elektritoite või süsteemi komponentide vahelise mis tahes elektriühenduse. Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi rikke simuleerimisel ei katkestata punkti 1.4.2 kohase rikke hoiatusmärguande ja punkti 1.3 kohase sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi inaktiveerimise seadme elektriühendusi.

2.6.2.   Punktis 1.4.2 nimetatud rikke hoiatusmärguanne aktiveeritakse ja jääb sõidu vältel aktiveerituks ning aktiveeritakse taas pärast järgmist süüte välja- ja sisselülitamise tsüklit, kuni simuleeritud rike kõrvaldatakse.

2.7.   Inaktiveerimiskatse

2.7.1.   Kui sõidukil on sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi inaktiveerimise seade, pööratakse süütelüliti sisselülitatud asendisse ja inaktiveeritakse sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem. Punktis 1.3.2 nimetatud hoiatussignaal aktiveerub. Süütelüliti pööratakse väljalülitatud asendisse. Süütelüliti pööratakse uuesti sisselülitatud asendisse ning veendutakse, et eelnevalt aktiveerunud hoiatussignaal ei aktiveeru enam, näidates, et sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi funktsionaalsus on punkti 1.3.1 kohaselt taastatud. Kui süütesüsteem aktiveeritakse võtme abil, peab eespool kirjeldatud nõue olema täidetud võtit eemaldamata.

---

(1)  ELT L 116, 8.5.2010, lk 1.

Liide

Sõiduraja nähtava märgistuse identifitseerimine

| 1. | II lisa punktides 2.2 ja 2.5 viidatud katsemenetluste puhul on katseraja laius üle 3,5 m. |
| --- | --- |

1.

II lisa punktides 2.2 ja 2.5 viidatud katsemenetluste puhul on katseraja laius üle 3,5 m.

| 2. | Eeldatakse, et tabelis 1 esitatud sõiduraja nähtav märgistus on valge, kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

2.

Eeldatakse, et tabelis 1 esitatud sõiduraja nähtav märgistus on valge, kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti.

| 3. | Tabelit 1 kasutatakse tüübikinnituseks vastavalt käesoleva määruse II lisa punktidele 2.2 ja 2.5. |
| --- | --- |

3.

Tabelit 1 kasutatakse tüübikinnituseks vastavalt käesoleva määruse II lisa punktidele 2.2 ja 2.5.

Tabel 1

Identifitseeritav sõiduraja nähtav märgistus

Image

Image

Image

Image

---

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 352/2012,

23. aprill 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 49,0 |
| TN | 124,7 |
| TR | 110,1 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | JO | 216,8 |
| TR | 129,5 |
| ZZ | 173,2 |
| 0709 93 10 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0805 10 20 | EG | 55,3 |
| IL | 73,9 |
| MA | 51,3 |
| TN | 54,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | TR | 45,9 |
| ZZ | 45,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,1 |
| BR | 81,6 |
| CA | 117,0 |
| CL | 93,7 |
| CN | 111,9 |
| MK | 31,8 |
| NZ | 123,3 |
| US | 157,3 |
| UY | 72,9 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 30 90 | AR | 112,5 |
| CL | 112,9 |
| CN | 65,6 |
| US | 107,0 |
| ZA | 126,1 |
| ZZ | 104,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

49,0

TN

124,7

TR

110,1

ZZ

94,6

0707 00 05

JO

216,8

TR

129,5

ZZ

173,2

0709 93 10

TR

102,8

ZZ

102,8

0805 10 20

EG

55,3

IL

73,9

MA

51,3

TN

54,8

TR

50,5

ZZ

57,2

0805 50 10

TR

45,9

ZZ

45,9

0808 10 80

AR

82,1

BR

81,6

CA

117,0

CL

93,7

CN

111,9

MK

31,8

NZ

123,3

US

157,3

UY

72,9

ZA

87,4

ZZ

95,9

0808 30 90

AR

112,5

CL

112,9

CN

65,6

US

107,0

ZA

126,1

ZZ

104,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 353/2012,

23. aprill 2012,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 345/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 345/2012 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

| (3) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

3

(4)  ELT L 108, 20.4.2012, lk 32.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 24. aprillist 2012

| (eurodes) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 12 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,53 | 2,75 |
| 1701 13 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 39,53 | 3,05 |
| 1701 14 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 39,53 | 3,05 |
| 1701 91 00 (2) | 43,62 | 4,38 |
| 1701 99 10 (2) | 43,62 | 1,25 |
| 1701 99 90 (2) | 43,62 | 1,25 |
| 1702 90 95 (3) | 0,44 | 0,25 |

(eurodes)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 12 10 (1)

39,53

0,00

1701 12 90 (1)

39,53

2,75

1701 13 10 (1)

39,53

0,00

1701 13 90 (1)

39,53

3,05

1701 14 10 (1)

39,53

0,00

1701 14 90 (1)

39,53

3,05

1701 91 00 (2)

43,62

4,38

1701 99 10 (2)

43,62

1,25

1701 99 90 (2)

43,62

1,25

1702 90 95 (3)

0,44

0,25

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/35

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/205/ÜVJP,

23. aprill 2012,

millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP.

| (2) | Nõukogu leiab, et enam ei ole alust hoida ühte isikut ja kahte üksust otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud nende isikute ja üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu leiab, et enam ei ole alust hoida ühte isikut ja kahte üksust otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud nende isikute ja üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Seepärast tuleks vastavalt muuta otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud loetelu, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks vastavalt muuta otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud loetelu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas nimetatud isik ja üksused jäetakse välja otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud loetelust.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 23. aprill 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 195, 27.7.2010, lk 39.

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud isik ja üksused

A Sedghi

Walship SA

Morison Menon Chartered Accountant

---

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/36

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/206/ÜVJP,

23. aprill 2012,

millega rakendatakse otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades, et:

| (1) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu otsuse nr 2011/782/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu otsuse nr 2011/782/ÜVJP (1).

| (2) | Arvestades Süürias valitseva olukorra tõsidust, peab nõukogu vajalikuks kehtestada Süüria režiimi vastu täiendavad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades Süürias valitseva olukorra tõsidust, peab nõukogu vajalikuks kehtestada Süüria režiimi vastu täiendavad piiravad meetmed.

| (3) | Sellega seoses peaks siserepressioonideks kasutada võidavate täiendavate kaupade ja tehnoloogia müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine olema keelatud või peaks selleks olema nõutav luba. |
| --- | --- |

(3)

Sellega seoses peaks siserepressioonideks kasutada võidavate täiendavate kaupade ja tehnoloogia müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine olema keelatud või peaks selleks olema nõutav luba.

| (4) | Lisaks tuleks keelata luksuskaupade müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine Süüriale. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks tuleks keelata luksuskaupade müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine Süüriale.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2011/782/ÜVJP vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2011/782/ÜVJP vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/782/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  1.   Keelatakse relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatute jaoks ettenähtud varuosade, samuti varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, Süüriale müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.
  2.   Keelatakse teatud muu varustuse, muude kaupade ja tehnoloogia, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, Süüriale müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine või siserepressioonideks kasutada võidavate toodete tootmine ja hooldamine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.
  Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva lõikega reguleeritavad asjakohased tooted.
  3.   Keelatud on:






  a) | osutada otse või kaudselt mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias tehnilist abi, vahendusteenuseid või muid teenuseid, mis on seotud lõigetes 1 ja 2 osutatud toodetega või nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Keelatakse relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatute jaoks ettenähtud varuosade, samuti varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, Süüriale müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2.   Keelatakse teatud muu varustuse, muude kaupade ja tehnoloogia, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, Süüriale müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine või siserepressioonideks kasutada võidavate toodete tootmine ja hooldamine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva lõikega reguleeritavad asjakohased tooted.

3.   Keelatud on:

a)

osutada otse või kaudselt mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias tehnilist abi, vahendusteenuseid või muid teenuseid, mis on seotud lõigetes 1 ja 2 osutatud toodetega või nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

| b) | pakkuda otse või kaudselt mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias rahastamist või rahalist abi, mis on seotud lõigetes 1 ja 2 osutatud toodetega (sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused), kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi, vahendusteenuste või muude teenuste osutamiseks.” |
| --- | --- |

b)

pakkuda otse või kaudselt mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias rahastamist või rahalist abi, mis on seotud lõigetes 1 ja 2 osutatud toodetega (sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused), kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi, vahendusteenuste või muude teenuste osutamiseks.”

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 1a
  1.   Eksportiva liikmesriigi pädevad asutused annavad igal üksikjuhul eraldi otsustades loa teatud artikli 1 lõikes 2 osutamata varustuse, kaupade ja tehnoloogia, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, Süüriale müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või siserepressioonideks kasutada võidavate toodete tootmiseks ja hooldamiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades.
  Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva lõikega reguleeritavad asjakohased tooted.
  2.   Järgmiste tegevuste jaoks:






  a) | mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias tehnilise abi, vahendusteenuste või muude teenuste osutamine, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega või nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 1a

1.   Eksportiva liikmesriigi pädevad asutused annavad igal üksikjuhul eraldi otsustades loa teatud artikli 1 lõikes 2 osutamata varustuse, kaupade ja tehnoloogia, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, Süüriale müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või siserepressioonideks kasutada võidavate toodete tootmiseks ja hooldamiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades.

Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva lõikega reguleeritavad asjakohased tooted.

2.   Järgmiste tegevuste jaoks:

a)

mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias tehnilise abi, vahendusteenuste või muude teenuste osutamine, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega või nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

| b) | mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias rahastamise või rahalise abi pakkumine, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega (sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused), kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi, vahendusteenuste või muude teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

b)

mõnele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Süürias või kasutamiseks Süürias rahastamise või rahalise abi pakkumine, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega (sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused), kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi, vahendusteenuste või muude teenuste osutamiseks;

annab samuti loa eksportiva liikmesriigi pädev asutus.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 8b
  Keelatud on luksuskaupade Süüriale müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.
  Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva lõikega reguleeritavad asjakohased tooted.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8b

Keelatud on luksuskaupade Süüriale müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva lõikega reguleeritavad asjakohased tooted.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 23. aprill 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 319, 2.12.2011, lk 56.

1

---

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/38

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS,

8. veebruar 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1080/2011/EL (millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 633/2009/EÜ) III lisa seoses Süüriaga

(2012/207/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsust nr 1080/2011/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 633/2009/EÜ, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Süüriat käsitlevates nõukogu 23. mai 2011. aasta järeldustes (2) kutsutakse Euroopa Investeerimispanka üles mitte andma praegu heakskiitu uutele Euroopa Investeerimispanga rahastamistehingutele Süürias. |
| --- | --- |

(1)

Süüriat käsitlevates nõukogu 23. mai 2011. aasta järeldustes (2) kutsutakse Euroopa Investeerimispanka üles mitte andma praegu heakskiitu uutele Euroopa Investeerimispanga rahastamistehingutele Süürias.

| (2) | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2011. aasta resolutsioonis olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal tervitatakse nõukogu järeldusi kehtestada Süüria suhtes piiravad meetmed ning eelkõige kutsutakse Euroopa Investeerimispanka üles mitte andma praegu heakskiitu uutele Euroopa Investeerimispanga rahastamistehingutele Süürias. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2011. aasta resolutsioonis olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal tervitatakse nõukogu järeldusi kehtestada Süüria suhtes piiravad meetmed ning eelkõige kutsutakse Euroopa Investeerimispanka üles mitte andma praegu heakskiitu uutele Euroopa Investeerimispanga rahastamistehingutele Süürias.

| (3) | Alates otsuse nr 1080/2011/EL vastuvõtmisest on Süüria poliitiline ja majanduslik olukord veelgi halvenenud. |
| --- | --- |

(3)

Alates otsuse nr 1080/2011/EL vastuvõtmisest on Süüria poliitiline ja majanduslik olukord veelgi halvenenud.

| (4) | Süüriat käsitlevates nõukogu 14. novembri 2011. aasta järeldustes (3) otsustati kehtestada Süüria režiimi vastu suunatud uued piiravad meetmed, millega peatatakse Euroopa Investeerimispanga ja Süüria vahel sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel või seoses nendega tehtavad väljamaksed või muud maksed. |
| --- | --- |

(4)

Süüriat käsitlevates nõukogu 14. novembri 2011. aasta järeldustes (3) otsustati kehtestada Süüria režiimi vastu suunatud uued piiravad meetmed, millega peatatakse Euroopa Investeerimispanga ja Süüria vahel sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel või seoses nendega tehtavad väljamaksed või muud maksed.

| (5) | Sellega seoses on nõukogu võtnud vastu mitu piiravat meedet, sealhulgas Süüria ja Euroopa Investeerimispanga vaheliste kehtivate laenulepingute alusel tehtavate Euroopa Investeerimispanga väljamaksete keelamine. Kõnealused meetmed on nüüd konsolideeritud nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsusesse 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/273/ÜVJP, (4) ning nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrusesse (EL) nr 36/2012 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011 (5). |
| --- | --- |

(5)

Sellega seoses on nõukogu võtnud vastu mitu piiravat meedet, sealhulgas Süüria ja Euroopa Investeerimispanga vaheliste kehtivate laenulepingute alusel tehtavate Euroopa Investeerimispanga väljamaksete keelamine. Kõnealused meetmed on nüüd konsolideeritud nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsusesse 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/273/ÜVJP, (4) ning nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrusesse (EL) nr 36/2012 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011 (5).

| (6) | Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse hinnangu kohaselt tuleb üldist majanduslikku ja poliitilist olukorda arvestades jätta Süüria välja otsuse nr 1080/2011/EL III lisast, milles on esitatud ELi tagatisega Euroopa Investeerimispanga finantseeringu saamiseks kõlblike riikide loetelu, |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse hinnangu kohaselt tuleb üldist majanduslikku ja poliitilist olukorda arvestades jätta Süüria välja otsuse nr 1080/2011/EL III lisast, milles on esitatud ELi tagatisega Euroopa Investeerimispanga finantseeringu saamiseks kõlblike riikide loetelu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse nr 1080/2011/EL III lisa B punkti alapunktis 1 jäetakse sõna „Süüria” välja.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. veebruar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 280, 27.10.2011, lk 1.

1

(2)  Välisasjade nõukogu 3091. istung.

2

(3)  Välisasjade nõukogu 3124. istung.

3

(4)  ELT L 319, 2.12.2011, lk 56.

4

(5)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

5

---

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/39

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

20. aprill 2012,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/861/EL, milles käsitletakse ajutist erandit nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisas sätestatud päritolureeglitest, et võtta arvesse Kenya eriolukorda seoses tuunikalafileega

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2463 all)

(2012/208/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus, (1) eriti selle II lisa artikli 36 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 19. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/861/EL, (2) milles käsitletakse ajutist erandit nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisas sätestatud päritolureeglitest, et võtta arvesse Kenya eriolukorda seoses tuunikalafileega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 19. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/861/EL, (2) milles käsitletakse ajutist erandit nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisas sätestatud päritolureeglitest, et võtta arvesse Kenya eriolukorda seoses tuunikalafileega.

| (2) | 1. detsembril 2011 taotles Kenya kooskõlas määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisa artikliga 36 uue erandi kehtestamist kõnealuses lisas sätestatud päritolureeglitest. Kenya esitas täiendava teabe oma taotluse kohta 16. jaanuaril 2012. Kenya esitatud teabe kohaselt oli päritolustaatusega värske tuunikala saak isegi tavaliste hooajaliste kõikumistega võrreldes erakordselt väike, mille tagajärjel on tuunikalafilee tootmine vähenenud. Kenya osutas piraatlusohule seoses värske tuunikala tarnimisega. Selline ebanormaalne olukord ei võimalda Kenyal teataval ajavahemikul ikka veel täita nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisas sätestatud päritolureegleid. Tuleks kehtestada uus erand, mis jõustub alates 1. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

(2)

1. detsembril 2011 taotles Kenya kooskõlas määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisa artikliga 36 uue erandi kehtestamist kõnealuses lisas sätestatud päritolureeglitest. Kenya esitas täiendava teabe oma taotluse kohta 16. jaanuaril 2012. Kenya esitatud teabe kohaselt oli päritolustaatusega värske tuunikala saak isegi tavaliste hooajaliste kõikumistega võrreldes erakordselt väike, mille tagajärjel on tuunikalafilee tootmine vähenenud. Kenya osutas piraatlusohule seoses värske tuunikala tarnimisega. Selline ebanormaalne olukord ei võimalda Kenyal teataval ajavahemikul ikka veel täita nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisas sätestatud päritolureegleid. Tuleks kehtestada uus erand, mis jõustub alates 1. jaanuarist 2012.

| (3) | Rakendusotsust 2011/861/EL kohaldati kuni 31. detsembrini 2011. On vaja tagada AKV riikidest liitu importimise jätkumine ning sujuv üleminek majanduspartnerluse vahelepingule, mis on sõlmitud ühelt poolt Ida-Aafrika Ühenduse ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide vahel (edaspidi „Ida-Aafrika Ühenduse ja ELi majanduspartnerluse vaheleping”). Seepärast tuleks rakendusotsust 2011/861/EL pikendada alates 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsust 2011/861/EL kohaldati kuni 31. detsembrini 2011. On vaja tagada AKV riikidest liitu importimise jätkumine ning sujuv üleminek majanduspartnerluse vahelepingule, mis on sõlmitud ühelt poolt Ida-Aafrika Ühenduse ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide vahel (edaspidi „Ida-Aafrika Ühenduse ja ELi majanduspartnerluse vaheleping”). Seepärast tuleks rakendusotsust 2011/861/EL pikendada alates 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013.

| (4) | Erandite tegemine määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisa artikli 36 alusel ei ole asjakohane, kui need ületavad Ida-Aafrika piirkonnale Ida-Aafrika Ühenduse ja ELi majanduspartnerluse vahelepinguga ettenähtud aastast kvooti. Seepärast tuleks 2012. ja 2013. aastaks kehtestada tuunikalafilee kvoodikogus 2 000 tonni aastas. |
| --- | --- |

(4)

Erandite tegemine määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisa artikli 36 alusel ei ole asjakohane, kui need ületavad Ida-Aafrika piirkonnale Ida-Aafrika Ühenduse ja ELi majanduspartnerluse vahelepinguga ettenähtud aastast kvooti. Seepärast tuleks 2012. ja 2013. aastaks kehtestada tuunikalafilee kvoodikogus 2 000 tonni aastas.

| (5) | Selguse huvides on asjakohane sõnaselgelt sätestada, et CN-koodi 1604 14 16 alla kuuluva tuunikalafilee valmistamiseks kasutatav ainuke päritolustaatuseta materjal peaks olema HSi rubriikidesse 0302 või 0303 kuuluv tuunikala, et kõnealuse tuunikalafilee puhul saaks kasutada erandit. |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides on asjakohane sõnaselgelt sätestada, et CN-koodi 1604 14 16 alla kuuluva tuunikalafilee valmistamiseks kasutatav ainuke päritolustaatuseta materjal peaks olema HSi rubriikidesse 0302 või 0303 kuuluv tuunikala, et kõnealuse tuunikalafilee puhul saaks kasutada erandit.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusotsust 2011/861/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusotsust 2011/861/EL vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2011/861/EL muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Erandina määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisast ning kooskõlas kõnealuse lisa artikli 36 lõike 1 punktiga a loetakse CN-koodi 1604 14 16 alla kuuluva tuunikalafilee valmistamiseks kasutatav HSi rubriikidesse 0302 või 0303 kuuluv päritolustaatuseta tuunikala Kenyast pärinevaks käesoleva otsuse artiklites 2–5 sätestatud tingimustel.”; |
| --- | --- |

1)

artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisast ning kooskõlas kõnealuse lisa artikli 36 lõike 1 punktiga a loetakse CN-koodi 1604 14 16 alla kuuluva tuunikalafilee valmistamiseks kasutatav HSi rubriikidesse 0302 või 0303 kuuluv päritolustaatuseta tuunikala Kenyast pärinevaks käesoleva otsuse artiklites 2–5 sätestatud tingimustel.”;

| 2) | artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Artiklis 1 sätestatud erandit kohaldatakse lisas sätestatud toodete ja koguste suhtes, mis deklareeritakse Kenyast Euroopa Liitu vabasse ringlusesse lubamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013.”; |
| --- | --- |

2)

artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Artiklis 1 sätestatud erandit kohaldatakse lisas sätestatud toodete ja koguste suhtes, mis deklareeritakse Kenyast Euroopa Liitu vabasse ringlusesse lubamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013.”;

| 3) | artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013.”; |
| --- | --- |

3)

artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013.”;

| 4) | lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

4)

lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. aprill 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 338, 21.12.2011, lk 61.

2

---

LISA

„LISA

| Jrk-nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Ajavahemik | Kogused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1667 | 1604 14 16 | Tuunikalafilee | 1.1.2011–31.12.2011 | 2 000 tonni |
| 1.1.2012–31.12.2012 | 2 000 tonni |
| 1.1.2013–31.12.2013 | 2 000 tonni” |

Jrk-nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Ajavahemik

Kogused

09.1667

1604 14 16

Tuunikalafilee

1.1.2011–31.12.2011

2 000 tonni

1.1.2012–31.12.2012

2 000 tonni

1.1.2013–31.12.2013

2 000 tonni”

---

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/41

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

20. aprill 2012,

milles käsitletakse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ kohaste kontrolli ja liikumise sätete kohaldamist teatavate kütuselisandite suhtes vastavalt nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ artikli 20 lõikele 2

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2484 all)

(2012/209/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (1), eriti selle artikli 20 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Madalmaade ametiasutuste vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 20 lõikele 2 esitatud taotlust on komisjon vastu võtnud komisjoni 16. septembri 2011. aasta rakendusotsuse 2011/545/EL, milles käsitletakse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ kohaste kontrolli ja liikumise sätete kohaldamist CN-koodi 3811 alla kuuluvate toodete suhtes vastavalt nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ artikli 20 lõikele 2 (2). Kõnealuse rakendusotsuse alusel kohaldatakse kõikide CN-koodi 3811 alla kuuluvate toodete suhtes nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ (mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ) (3) kontrolli ja liikumise sätteid. |
| --- | --- |

(1)

Pärast Madalmaade ametiasutuste vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 20 lõikele 2 esitatud taotlust on komisjon vastu võtnud komisjoni 16. septembri 2011. aasta rakendusotsuse 2011/545/EL, milles käsitletakse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ kohaste kontrolli ja liikumise sätete kohaldamist CN-koodi 3811 alla kuuluvate toodete suhtes vastavalt nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ artikli 20 lõikele 2 (2). Kõnealuse rakendusotsuse alusel kohaldatakse kõikide CN-koodi 3811 alla kuuluvate toodete suhtes nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ (mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ) (3) kontrolli ja liikumise sätteid.

| (2) | Kooskõlas Madalmaade ametiasutuste taotlusega on rakendusotsuse 2011/545/EL eesmärk maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning kuritarvitamise ärahoidmine, kohaldades selleks direktiivi 2008/118/EÜ kontrolli ja liikumise sätteid teatavate toodete suhtes, mida kavatsetakse kasutada mootorikütuse lisanditena ning mis sel juhul kuuluvad maksustamisele direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Madalmaade ametiasutuste taotlusega on rakendusotsuse 2011/545/EL eesmärk maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning kuritarvitamise ärahoidmine, kohaldades selleks direktiivi 2008/118/EÜ kontrolli ja liikumise sätteid teatavate toodete suhtes, mida kavatsetakse kasutada mootorikütuse lisanditena ning mis sel juhul kuuluvad maksustamisele direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt.

| (3) | Pärast rakendusotsuse 2011/545/EL vastuvõtmist on komisjoni tähelepanu juhitud CN-koodide 3811 21 00 ja 3811 29 00 alla kuuluvate toodete eripositsioonile. Need tooted ei ole ette nähtud kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena ega kõnealuste ainete lisanditena ning seega puudub maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning kuritarvitamise risk. Seepärast ei oleks eespool nimetatud ainete suhtes vaja kohaldada direktiivi 2008/118/EÜ kontrolli ja liikumise sätteid. Kõnealuseid kontrolli ja liikumise sätteid kohaldatakse seega üksnes CN-koodide 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 ja 3811 90 00 alla kuuluvate toodete suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Pärast rakendusotsuse 2011/545/EL vastuvõtmist on komisjoni tähelepanu juhitud CN-koodide 3811 21 00 ja 3811 29 00 alla kuuluvate toodete eripositsioonile. Need tooted ei ole ette nähtud kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena ega kõnealuste ainete lisanditena ning seega puudub maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning kuritarvitamise risk. Seepärast ei oleks eespool nimetatud ainete suhtes vaja kohaldada direktiivi 2008/118/EÜ kontrolli ja liikumise sätteid. Kõnealuseid kontrolli ja liikumise sätteid kohaldatakse seega üksnes CN-koodide 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 ja 3811 90 00 alla kuuluvate toodete suhtes.

| (4) | Rakendusotsus 2011/545/EL tuleks seepärast asendada samalaadse otsusega, millega aga seatakse piirangud CN-koodide 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 ja 3811 90 00 suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusotsus 2011/545/EL tuleks seepärast asendada samalaadse otsusega, millega aga seatakse piirangud CN-koodide 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 ja 3811 90 00 suhtes.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Alates 1. jaanuarist 2013 kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (4) (mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2031/2001 (5)) I lisa CN-koodide 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 ja 3811 90 00 alla kuuluvate toodete suhtes direktiivi 2008/118/EÜ kontrolli ja liikumise sätteid vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 20 lõikele 2.

Artikkel 2

Rakendusotsus 2011/545/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. aprill 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

1

(2)  ELT L 241, 17.9.2011, lk 33.

2

(3)  ELT L 9, 14.1.2009, lk 12.

3

(4)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

4

(5)  EÜT L 279, 23.10.2001, lk 1.

5

---

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/42

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

23. aprill 2012,

sertifitseerimiskava „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production” tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2009/28/EÜ ja 98/70/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks

(2012/210/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta, (2) mida on muudetud direktiiviga 2009/30/EÜ, (3) eriti selle artikli 7c lõiget 6,

olles konsulteerinud direktiivi 2009/28/EÜ artikli 25 lõike 2 kohaselt asutatud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivides 2009/28/EÜ ja 2009/30/EÜ on sätestatud biokütuste säästlikkuse kriteeriumid. Kui viidatakse direktiivi 2009/28/EÜ artiklite 17, 18 ja V lisa sätetele, tuleks seda tõlgendada viitena ka direktiivi 98/70/EÜ artiklite 7b, 7c ja IV lisa samalaadsetele sätetele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivides 2009/28/EÜ ja 2009/30/EÜ on sätestatud biokütuste säästlikkuse kriteeriumid. Kui viidatakse direktiivi 2009/28/EÜ artiklite 17, 18 ja V lisa sätetele, tuleks seda tõlgendada viitena ka direktiivi 98/70/EÜ artiklite 7b, 7c ja IV lisa samalaadsetele sätetele.

| (2) | Kui biokütuseid ja muid vedelaid biokütuseid tuleb arvesse võtta artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud põhjustel, nõuavad liikmesriigid ettevõtjatelt direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamist. |
| --- | --- |

(2)

Kui biokütuseid ja muid vedelaid biokütuseid tuleb arvesse võtta artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud põhjustel, nõuavad liikmesriigid ettevõtjatelt direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamist.

| (3) | Direktiivi 2009/28/EÜ põhjenduses 76 teatatakse, et tuleks vältida tarbetut koormust tööstusele ning et vabatahtlikud kavad võivad aidata luua tõhusaid lahendusi kõnealustele säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tagamisel. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2009/28/EÜ põhjenduses 76 teatatakse, et tuleks vältida tarbetut koormust tööstusele ning et vabatahtlikud kavad võivad aidata luua tõhusaid lahendusi kõnealustele säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tagamisel.

| (4) | Komisjon võib otsustada, et vabatahtlik riiklik või rahvusvaheline kava tõendab biokütuse saadetiste vastavust direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele või et kõnealune vabatahtlik riiklik või rahvusvaheline kava, millega mõõdetakse kasvuhoonegaaside heitkoguse vähenemist, sisaldab täpseid andmeid kõnealuse direktiivi artikli 17 lõike 2 kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võib otsustada, et vabatahtlik riiklik või rahvusvaheline kava tõendab biokütuse saadetiste vastavust direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigetes 3–5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele või et kõnealune vabatahtlik riiklik või rahvusvaheline kava, millega mõõdetakse kasvuhoonegaaside heitkoguse vähenemist, sisaldab täpseid andmeid kõnealuse direktiivi artikli 17 lõike 2 kohaldamiseks.

| (5) | Komisjon võib sellist vabatahtlikku kava tunnustada viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon võib sellist vabatahtlikku kava tunnustada viie aasta jooksul.

| (6) | Kui ettevõtja esitab komisjoni poolt tunnustatud kava kohased tõendid või andmed kõnealuse tunnustamisotsuse ulatuses, ei nõua liikmesriik tarnijalt säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks täiendavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(6)

Kui ettevõtja esitab komisjoni poolt tunnustatud kava kohased tõendid või andmed kõnealuse tunnustamisotsuse ulatuses, ei nõua liikmesriik tarnijalt säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks täiendavaid tõendeid.

| (7) | Sertifitseerimiskava „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production” (edaspidi „Ensus”) puhul esitati 21. novembril 2011 komisjonile taotlus tunnustuse saamiseks. Kavaga hõlmatakse Ensus One tehases ELi söödanisust toodetud bioetanooli. Tunnustatud kava avalikustatakse direktiiviga 2009/28/EÜ asutatud läbipaistvusplatvormil. Komisjon võtab arvesse tundliku äriteabega seotud kaalutlusi ning võib otsustada avaldada kava üksnes osaliselt. |
| --- | --- |

(7)

Sertifitseerimiskava „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production” (edaspidi „Ensus”) puhul esitati 21. novembril 2011 komisjonile taotlus tunnustuse saamiseks. Kavaga hõlmatakse Ensus One tehases ELi söödanisust toodetud bioetanooli. Tunnustatud kava avalikustatakse direktiiviga 2009/28/EÜ asutatud läbipaistvusplatvormil. Komisjon võtab arvesse tundliku äriteabega seotud kaalutlusi ning võib otsustada avaldada kava üksnes osaliselt.

| (8) | Ensuse kava hindamise käigus leiti, et sellega hõlmatakse nõuetekohaselt direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriume ning kohaldatakse massibilansimeetodit vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 1 nõuetele. |
| --- | --- |

(8)

Ensuse kava hindamise käigus leiti, et sellega hõlmatakse nõuetekohaselt direktiivis 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriume ning kohaldatakse massibilansimeetodit vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 1 nõuetele.

| (9) | Ensuse kava hindamise käigus leiti, et kõnealune kava vastab asjakohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi 2009/28/EÜ V lisa metodoloogilisi nõudeid, |
| --- | --- |

(9)

Ensuse kava hindamise käigus leiti, et kõnealune kava vastab asjakohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi 2009/28/EÜ V lisa metodoloogilisi nõudeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku sertifitseerimiskavaga „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production”, mille tunnustamiseks esitati komisjonile taotlus 21. novembril 2011, tõendatakse, et biokütuse saadetised vastavad direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigetes 3, 4 ja 5 ning direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele. Kava sisaldab ka täpseid andmeid direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 2 ja direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõike 2 kohaldamiseks.

Lisaks sellele võib kava kasutada direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõikele 1 ja direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõikele 1 vastavuse tõendamiseks.

Artikkel 2

1.   Otsus kehtib viie aasta jooksul pärast selle jõustumist. Kui pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist tehakse kavasse muudatusi, mis võivad mõjutada käesoleva otsuse alust, tuleb sellistest muudatustest komisjonile viivitamata teatada. Komisjon hindab teatatud muudatusi lähtuvalt asjaolust, kas kava hõlmab endiselt nõuetekohaselt säästlikkuse kriteeriume, mille suhtes seda on tunnustatud.

2.   Kui on selgelt tõendatud, et kavas ei ole rakendatud käesoleva otsuse suhtes otsustavatena käsitatavaid aspekte ning kui kõnealuste aspektide suhtes on toimunud raskeid ja struktuurialaseid rikkumisi, võib komisjon oma otsuse tühistada.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. aprill 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

1

(2)  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

2

(3)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 88.

3

---

Parandused

| 24.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/44

---

Komisjoni otsuse 2011/383/EL (millega kehtestatakse universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4442 all)) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 169, 29. juuni 2011
  )

Leheküljel 60 „Kriteerium 7. Pakendamisnõuded” punkt d

asendatakse

| „d) | Kui toodet müüakse pihustiga pudelisse pakendatult, peab olema ette nähtud korduvtäitmise võimalus.” |
| --- | --- |

„d)

Kui toodet müüakse pihustiga pudelisse pakendatult, peab olema ette nähtud korduvtäitmise võimalus.”

järgmisega:

| „d) | Kui universaalpuhastusvahendit müüakse pihustiga pudelisse pakendatult, peab olema ette nähtud pudeli korduvtäitmise võimalus.” |
| --- | --- |

„d)

Kui universaalpuhastusvahendit müüakse pihustiga pudelisse pakendatult, peab olema ette nähtud pudeli korduvtäitmise võimalus.”

---