# Eiropas Savienības L 12/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 12 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 19. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 12

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 19. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/68 (2021. gada 27. oktobris), ar kuru attiecībā uz atļautām vīndarības metodēm groza Deleģēto regulu (ES) 2019/934, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/69 (2022. gada 12. janvāris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (GTĪ)) | 30 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/70 (2022. gada 12. janvāris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (GTĪ)) | 31 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/71 (2022. gada 12. janvāris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (GTĪ)) | 33 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/72 (2022. gada 18. janvāris), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas optiskas šķiedras kabeļu importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam | 34 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/73 (2022. gada 18. janvāris), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1490 groza attiecībā uz atļauju Ungārijai vēl vienu laikposmu piemērot īpašo pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 148 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/74 (2022. gada 17. janvāris), kurā sniegts Interreg programmu saraksts un norādīta kopējā atbalsta kopsumma no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta katrai programmai, un saraksts ar summām, ko 2021.–2027. gada periodā pārvieto starp mērķa Eiropas teritoriālā sadarbība sadaļām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 131) | 151 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/75 (2022. gada 17. janvāris), ar ko nosaka sarakstu ar Interreg programmu darbības teritorijām, kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, iedalot pa Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa sadaļām un Interreg programmām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 109) | 164 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/68 (2021. gada 27. oktobris), ar kuru attiecībā uz atļautām vīndarības metodēm groza Deleģēto regulu (ES) 2019/934, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/69 (2022. gada 12. janvāris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (GTĪ))

30

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/70 (2022. gada 12. janvāris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (GTĪ))

31

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/71 (2022. gada 12. janvāris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (GTĪ))

33

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/72 (2022. gada 18. janvāris), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas optiskas šķiedras kabeļu importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam

34

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/73 (2022. gada 18. janvāris), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1490 groza attiecībā uz atļauju Ungārijai vēl vienu laikposmu piemērot īpašo pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

148

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/74 (2022. gada 17. janvāris), kurā sniegts Interreg programmu saraksts un norādīta kopējā atbalsta kopsumma no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta katrai programmai, un saraksts ar summām, ko 2021.–2027. gada periodā pārvieto starp mērķa Eiropas teritoriālā sadarbība sadaļām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 131)

Interreg

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 131)

151

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/75 (2022. gada 17. janvāris), ar ko nosaka sarakstu ar Interreg programmu darbības teritorijām, kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, iedalot pa Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa sadaļām un Interreg programmām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 109)

Interreg

Interreg

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 109)

164

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 19.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/68

(2021. gada 27. oktobris),

ar kuru attiecībā uz atļautām vīndarības metodēm groza Deleģēto regulu (ES) 2019/934, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 75. panta 2. punktu un 80. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas deleģētā regula (ES) 2019/934 (2) paredz noteikumus, ar ko Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogu audzēšanas apgabaliem, kuros spirta koncentrāciju var paaugstināt, atļautajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas piemērojami vīnkopības produktu ražošanai un konservācijai, minimālo spirta procentuālo daudzumu attiecībā uz blakusproduktiem un to realizēšanu, kā arī Starptautiskās Vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) punktu publicēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas deleģētā regula (ES) 2019/934 (2) paredz noteikumus, ar ko Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogu audzēšanas apgabaliem, kuros spirta koncentrāciju var paaugstināt, atļautajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas piemērojami vīnkopības produktu ražošanai un konservācijai, minimālo spirta procentuālo daudzumu attiecībā uz blakusproduktiem un to realizēšanu, kā arī Starptautiskās Vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) punktu publicēšanu.

| (2) | Deleģētās regulas (ES) 2019/934 2. pantā ir noteikti vīnogu audzēšanas apgabali, kuros spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos var sasniegt maksimāli 20 %. Minētajā pantā norādīto vīnu “Vin de pays de Franche-Comté” un “Vin de pays du Val de Loire” nosaukumi ir mainījušies. Minētais pants būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 2. pantā ir noteikti vīnogu audzēšanas apgabali, kuros spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos var sasniegt maksimāli 20 %. Minētajā pantā norādīto vīnu “Vin de pays de Franche-Comté” un “Vin de pays du Val de Loire” nosaukumi ir mainījušies. Minētais pants būtu attiecīgi jāgroza.

| (3) | Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļā ir iekļauts saraksts ar atļautajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas attiecināmi uz tādu vīnkopības produktu ražošanu un konservāciju, kuri ietilpst Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas darbības jomā, kā norādīts minētās regulas 80. panta 1. punktā. Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulā ir noteikti atļautie vīndarības procesi un to izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi. Minētās daļas 2. tabulā ir noteikti atļautie vīndarības savienojumi un to izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi. 1. un 2. tabula būtu jāpapildina, lai ņemtu vērā tehnisko progresu, īpaši saistībā ar OIV 2019., 2020. un 2021. gadā pieņemtajām rezolūcijām. Turklāt būtu sīkāk jāprecizē daļa no minētajās tabulās sniegtās informācijas un jāuzlabo tās saskaņotība. |
| --- | --- |

(3)

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļā ir iekļauts saraksts ar atļautajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas attiecināmi uz tādu vīnkopības produktu ražošanu un konservāciju, kuri ietilpst Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas darbības jomā, kā norādīts minētās regulas 80. panta 1. punktā. Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulā ir noteikti atļautie vīndarības procesi un to izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi. Minētās daļas 2. tabulā ir noteikti atļautie vīndarības savienojumi un to izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi. 1. un 2. tabula būtu jāpapildina, lai ņemtu vērā tehnisko progresu, īpaši saistībā ar OIV 2019., 2020. un 2021. gadā pieņemtajām rezolūcijām. Turklāt būtu sīkāk jāprecizē daļa no minētajās tabulās sniegtās informācijas un jāuzlabo tās saskaņotība.

| (4) | Lai uzlabotu skaidrību un labāk informētu vīnkopības produktu ražotājus, kuri izmanto atļautus vīndarības procesus, Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno papildu sleja. Minētajā slejā būtu jāuzskaita to vīnkopības produktu kategorijas, kuru ražošanā drīkst izmantot kādu vīndarības procesu. |
| --- | --- |

(4)

Lai uzlabotu skaidrību un labāk informētu vīnkopības produktu ražotājus, kuri izmanto atļautus vīndarības procesus, Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno papildu sleja. Minētajā slejā būtu jāuzskaita to vīnkopības produktu kategorijas, kuru ražošanā drīkst izmantot kādu vīndarības procesu.

| (5) | Pašlaik atļautie aerācijas vai skābekļa pievienošanas vīndarības procesa izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi atbilstoši Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulas 1. rindai ir pārāk ierobežojoši, jo tie ļauj izmantot tikai gāzveida skābekli. Tā vietā tajos būtu jāatsaucas uz OIV attiecīgo 2.1.1. un 3.5.5. punktu, kas ļauj izmantot gan skābekli, gan gaisu. |
| --- | --- |

(5)

Pašlaik atļautie aerācijas vai skābekļa pievienošanas vīndarības procesa izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi atbilstoši Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulas 1. rindai ir pārāk ierobežojoši, jo tie ļauj izmantot tikai gāzveida skābekli. Tā vietā tajos būtu jāatsaucas uz OIV attiecīgo 2.1.1. un 3.5.5. punktu, kas ļauj izmantot gan skābekli, gan gaisu.

| (6) | Pilnīguma labad Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulas 2. rindā norādītajos nosacījumos par termiskās apstrādes izmantošanu vīndarības procesā un tās ierobežojumiem būtu jāatsaucas uz papildu OIV punktiem, kas attiecas uz termisko apstrādi, proti, 2.3.6., 2.3.9., 3.5.4. un 3.5.10. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Pilnīguma labad Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulas 2. rindā norādītajos nosacījumos par termiskās apstrādes izmantošanu vīndarības procesā un tās ierobežojumiem būtu jāatsaucas uz papildu OIV punktiem, kas attiecas uz termisko apstrādi, proti, 2.3.6., 2.3.9., 3.5.4. un 3.5.10. punktu.

| (7) | Lai gan OIV ir apstiprinājusi aukstumapstrādi, tā pašlaik nav iekļauta Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulā. Ņemot vērā aukstumapstrādes nozīmīgumu vīnu ražošanā, ir lietderīgi atļaut tās izmantošanu, ievērojot konkrētus nosacījumus, un minētajai tabulai pievienot jaunu rindu. |
| --- | --- |

(7)

Lai gan OIV ir apstiprinājusi aukstumapstrādi, tā pašlaik nav iekļauta Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulā. Ņemot vērā aukstumapstrādes nozīmīgumu vīnu ražošanā, ir lietderīgi atļaut tās izmantošanu, ievērojot konkrētus nosacījumus, un minētajai tabulai pievienot jaunu rindu.

| (8) | Skaidrības labad ir lietderīgi Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulas 3. rindā norādīt, kuri inertie filtrēšanas līdzekļi ir atļauti, atsaucoties uz attiecīgajiem OIV punktiem, proti, 2.1.11., 2.1.11.1., 3.2.2. un 3.2.2.1. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Skaidrības labad ir lietderīgi Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulas 3. rindā norādīt, kuri inertie filtrēšanas līdzekļi ir atļauti, atsaucoties uz attiecīgajiem OIV punktiem, proti, 2.1.11., 2.1.11.1., 3.2.2. un 3.2.2.1. punktu.

| (9) | Konsekvences labad Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulas 5. rindā informācija par to vīnkopības produktu kategorijām, kuru ražošanā var izmantot sēra dioksīda izdalīšanu ar fizikāliem procesiem, būtu jāsvītro no minētās tabulas 2. slejas un jāieraksta minētās tabulas jaunajā 3. slejā. |
| --- | --- |

(9)

Konsekvences labad Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulas 5. rindā informācija par to vīnkopības produktu kategorijām, kuru ražošanā var izmantot sēra dioksīda izdalīšanu ar fizikāliem procesiem, būtu jāsvītro no minētās tabulas 2. slejas un jāieraksta minētās tabulas jaunajā 3. slejā.

| (10) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2018/273 (3) 29. pantā ir noteikts, ka virkne apstrādes darbību ir jāatzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. Minētā prasība ir norādīta dažās, bet ne visās attiecīgajās Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulas rindās, kā arī dažos minētās regulas I pielikuma papildinājumos. Lai uzlabotu Deleģētās regulas (ES) 2019/934 konsekvenci, šī prasība būtu jānorāda visās attiecīgajās 1. tabulas rindās, pievienojot to, kur tā trūkst, un vajadzības gadījumā pārnesot to no I pielikuma papildinājumiem. Tas attiecas uz 1. tabulas 6., 10., 11., 12., 16., 17. un 18. rindas 2. sleju un I pielikuma 5., 7., 8. un 10. papildinājumu. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2018/273 (3) 29. pantā ir noteikts, ka virkne apstrādes darbību ir jāatzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. Minētā prasība ir norādīta dažās, bet ne visās attiecīgajās Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulas rindās, kā arī dažos minētās regulas I pielikuma papildinājumos. Lai uzlabotu Deleģētās regulas (ES) 2019/934 konsekvenci, šī prasība būtu jānorāda visās attiecīgajās 1. tabulas rindās, pievienojot to, kur tā trūkst, un vajadzības gadījumā pārnesot to no I pielikuma papildinājumiem. Tas attiecas uz 1. tabulas 6., 10., 11., 12., 16., 17. un 18. rindas 2. sleju un I pielikuma 5., 7., 8. un 10. papildinājumu.

| (11) | Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas B iedaļas 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēta iespēja dabisko spirta tilpumkoncentrāciju palielināt attiecīgi vīnogu misai un vīnam, tos daļēji koncentrējot. Šis vīndarības process pašlaik nav iekļauts Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulā. Tāpēc ir lietderīgi to atļaut un minētajai tabulai pievienot jaunu rindu. |
| --- | --- |

(11)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas B iedaļas 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēta iespēja dabisko spirta tilpumkoncentrāciju palielināt attiecīgi vīnogu misai un vīnam, tos daļēji koncentrējot. Šis vīndarības process pašlaik nav iekļauts Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulā. Tāpēc ir lietderīgi to atļaut un minētajai tabulai pievienot jaunu rindu.

| (12) | Rezolūcijā OIV-OENO 594A-2019 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, vietējo mikroorganismu daudzuma samazināšana vīnogās un vīnogu misā, izmantojot pārtrauktos augstspiediena procesus. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda. |
| --- | --- |

(12)

Rezolūcijā OIV-OENO 594A-2019 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, vietējo mikroorganismu daudzuma samazināšana vīnogās un vīnogu misā, izmantojot pārtrauktos augstspiediena procesus. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda.

| (13) | Rezolūcijā OIV-OENO 594B-2020 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, savvaļas mikroorganismu izskaušana misā, izmantojot nepārtrauktos augstspiediena procesus. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda. |
| --- | --- |

(13)

Rezolūcijā OIV-OENO 594B-2020 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, savvaļas mikroorganismu izskaušana misā, izmantojot nepārtrauktos augstspiediena procesus. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda.

| (14) | Rezolūcijā OIV-OENO 616-2019 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, sasmalcinātu vīnogu apstrāde ar ultraskaņu nolūkā veicināt to komponentu ekstrahēšanu. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda. |
| --- | --- |

(14)

Rezolūcijā OIV-OENO 616-2019 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, sasmalcinātu vīnogu apstrāde ar ultraskaņu nolūkā veicināt to komponentu ekstrahēšanu. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda.

| (15) | Rezolūcijā OIV-OENO 634-2020 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, vīnogu apstrāde ar pulsējošiem elektriskiem laukiem nolūkā atvieglot un palielināt vērtīgo vielu ekstrahēšanu. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda. |
| --- | --- |

(15)

Rezolūcijā OIV-OENO 634-2020 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, vīnogu apstrāde ar pulsējošiem elektriskiem laukiem nolūkā atvieglot un palielināt vērtīgo vielu ekstrahēšanu. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda.

| (16) | Rezolūcijā OIV-OENO 614A-2020 un 614B-2020 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, attiecīgi misas un vīnu apstrāde, izmantojot adsorbējošas stirola-divinilbenzola lodītes nolūkā samazināt vai novērst organoleptiskās izmaiņas, kas dod “zemes pelējuma piegaršu”. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda. |
| --- | --- |

(16)

Rezolūcijā OIV-OENO 614A-2020 un 614B-2020 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, attiecīgi misas un vīnu apstrāde, izmantojot adsorbējošas stirola-divinilbenzola lodītes nolūkā samazināt vai novērst organoleptiskās izmaiņas, kas dod “zemes pelējuma piegaršu”. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda.

| (17) | Kalcija tartrāts kļūdaini ir iekļauts iedaļā par skābuma regulatoriem, t. i., Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 1.7. rindā. OIV 3.3.12. punktā norādīta tikai tā stabilizējoša līdzekļa īpašība. Tāpēc ir lietderīgi minēto rindu no attiecīgās tabulas svītrot. |
| --- | --- |

(17)

Kalcija tartrāts kļūdaini ir iekļauts iedaļā par skābuma regulatoriem, t. i., Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 1.7. rindā. OIV 3.3.12. punktā norādīta tikai tā stabilizējoša līdzekļa īpašība. Tāpēc ir lietderīgi minēto rindu no attiecīgās tabulas svītrot.

| (18) | Citronskābe ir iekļauta iedaļā par stabilizējošiem līdzekļiem, t. i., Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.3. rindā. Raugi vīna ražošanai un pienskābes baktērijas ir iekļauti iedaļā par fermentēšanas līdzekļiem – attiecīgi minētās tabulas 9.1. un 9.2. rindā. Kā norādīts attiecīgajos OIV Vīndarības prakses kodeksa punktos, papildus šo vīndarības savienojumu attiecīgajām stabilizējošām un fermentēšanas īpašībām tie var arī mainīt vīna skābumu un garšu. Tāpēc ir lietderīgi minētās tabulas iedaļā par skābuma regulatoriem iekļaut jaunas rindas attiecīgi par citronskābi, raugiem vīna ražošanai un pienskābes baktērijām. |
| --- | --- |

(18)

Citronskābe ir iekļauta iedaļā par stabilizējošiem līdzekļiem, t. i., Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.3. rindā. Raugi vīna ražošanai un pienskābes baktērijas ir iekļauti iedaļā par fermentēšanas līdzekļiem – attiecīgi minētās tabulas 9.1. un 9.2. rindā. Kā norādīts attiecīgajos OIV Vīndarības prakses kodeksa punktos, papildus šo vīndarības savienojumu attiecīgajām stabilizējošām un fermentēšanas īpašībām tie var arī mainīt vīna skābumu un garšu. Tāpēc ir lietderīgi minētās tabulas iedaļā par skābuma regulatoriem iekļaut jaunas rindas attiecīgi par citronskābi, raugiem vīna ražošanai un pienskābes baktērijām.

| (19) | Pieredze rāda, ka attiecībā uz dažiem vīndarības savienojumiem vairākas vīnkopības produktu kategorijas, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 8. slejā, nebija norādītas vai bija norādītas nepareizi. Tas attiecas uz 2.1.–2.4., 4.1.–4.6., 5.9., 5.11., 5.12., 5.16., 6.4., 6.11., 7.2.–7.8. un 9.2. rindu. Tāpēc minēto rindu 8. sleja būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(19)

Pieredze rāda, ka attiecībā uz dažiem vīndarības savienojumiem vairākas vīnkopības produktu kategorijas, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 8. slejā, nebija norādītas vai bija norādītas nepareizi. Tas attiecas uz 2.1.–2.4., 4.1.–4.6., 5.9., 5.11., 5.12., 5.16., 6.4., 6.11., 7.2.–7.8. un 9.2. rindu. Tāpēc minēto rindu 8. sleja būtu attiecīgi jāgroza.

| (20) | Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 2.1., 2.2. un 2.3. rindā attiecīgi norādītais sēra dioksīds, kālija bisulfīts un kālija metabisulfīts ir līdzīgi savienojumi, uz kuriem attiecas tie paši OIV punkti. Tāpēc attiecībā uz šiem trim savienojumiem ir lietderīgi minētās tabulas 3. slejā norādīt tos pašus OIV punktus un minētās tabulas 8. slejā – tās pašas vīnkopības produktu kategorijas. |
| --- | --- |

(20)

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 2.1., 2.2. un 2.3. rindā attiecīgi norādītais sēra dioksīds, kālija bisulfīts un kālija metabisulfīts ir līdzīgi savienojumi, uz kuriem attiecas tie paši OIV punkti. Tāpēc attiecībā uz šiem trim savienojumiem ir lietderīgi minētās tabulas 3. slejā norādīt tos pašus OIV punktus un minētās tabulas 8. slejā – tās pašas vīnkopības produktu kategorijas.

| (21) | Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 3.1. rindā norādīto apstrādi ar kokogli, ko izmanto vīndarībā, un minētās tabulas 3.2. rindā norādītās selektīvās augu šķiedras izmanto to adsorbcijas, nevis sekvestrācijas īpašību dēļ. Tāpēc skaidrības labad minētās tabulas 3. iedaļas, pie kuras pieder šie savienojumi, nosaukums būtu jāmaina no “Sekvestranti” uz “Adsorbenti”. |
| --- | --- |

(21)

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 3.1. rindā norādīto apstrādi ar kokogli, ko izmanto vīndarībā, un minētās tabulas 3.2. rindā norādītās selektīvās augu šķiedras izmanto to adsorbcijas, nevis sekvestrācijas īpašību dēļ. Tāpēc skaidrības labad minētās tabulas 3. iedaļas, pie kuras pieder šie savienojumi, nosaukums būtu jāmaina no “Sekvestranti” uz “Adsorbenti”.

| (22) | Ar rezolūciju OIV-OENO 633-2019 tika grozīti OIV 2.3.2. punkta mērķi un priekšraksti attiecībā uz fermentēšanas aktivatoriem. Attiecīgi būtu jāgroza Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 4.1., 4.6. un 4.8. rindas 3. sleja. |
| --- | --- |

(22)

Ar rezolūciju OIV-OENO 633-2019 tika grozīti OIV 2.3.2. punkta mērķi un priekšraksti attiecībā uz fermentēšanas aktivatoriem. Attiecīgi būtu jāgroza Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 4.1., 4.6. un 4.8. rindas 3. sleja.

| (23) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2009 (4) ir noteikti tiamīna hidrohlorīda lietošanas nosacījumi, precizējot, ka vienā apstrādē drīkst lietot ne vairāk kā 0,6 mg/l (izteikts tiamīnā). Deleģētajā regulā (ES) 2019/934, ar ko atcēla Regulu (EK) Nr. 606/2009, šī prasība ir saglabāta. Tomēr tika svītrota skaidrā atsauce uz tiamīna lietošanas kvantitatīvo ierobežojumu, jo tika uzskatīts, ka šī informācija jau ir sniegta OIV 2.3.3. un 4.1.7. punktā, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 4.5. rindas 3. slejā. Tomēr Deleģētās regulas (ES) 2019/934 pirmajā īstenošanas gadā kļuva skaidrs, ka abu OIV punktu aplūkošana kopsakarā var radīt neskaidrības par maksimālo pieļaujamo tiamīna daudzumu. Tā kā nav skaidras skaitliskas atsauces, atsevišķās atsauces 2.3.3. punktā (0,6 mg/l kā pietiekams daudzums misai) un 4.1.7. punktā (maksimāli 0,6 mg/l dzirkstošajiem vīniem), iespējams, var saprast kā atsauces, kas ietver kombinētu maksimālo daudzumu 1,2 mg/l. Lai izvairītos no iespējamas nepareizas interpretācijas attiecībā uz tiamīna lietošanas nosacījumiem, ir lietderīgi Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 4.5. rindas 7. slejā norādīt maksimālo daudzumu 0,6 mg/l, kā tas par minēto savienojumu bija norādīts Regulā (EK) Nr. 606/2009. |
| --- | --- |

(23)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2009 (4) ir noteikti tiamīna hidrohlorīda lietošanas nosacījumi, precizējot, ka vienā apstrādē drīkst lietot ne vairāk kā 0,6 mg/l (izteikts tiamīnā). Deleģētajā regulā (ES) 2019/934, ar ko atcēla Regulu (EK) Nr. 606/2009, šī prasība ir saglabāta. Tomēr tika svītrota skaidrā atsauce uz tiamīna lietošanas kvantitatīvo ierobežojumu, jo tika uzskatīts, ka šī informācija jau ir sniegta OIV 2.3.3. un 4.1.7. punktā, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 4.5. rindas 3. slejā. Tomēr Deleģētās regulas (ES) 2019/934 pirmajā īstenošanas gadā kļuva skaidrs, ka abu OIV punktu aplūkošana kopsakarā var radīt neskaidrības par maksimālo pieļaujamo tiamīna daudzumu. Tā kā nav skaidras skaitliskas atsauces, atsevišķās atsauces 2.3.3. punktā (0,6 mg/l kā pietiekams daudzums misai) un 4.1.7. punktā (maksimāli 0,6 mg/l dzirkstošajiem vīniem), iespējams, var saprast kā atsauces, kas ietver kombinētu maksimālo daudzumu 1,2 mg/l. Lai izvairītos no iespējamas nepareizas interpretācijas attiecībā uz tiamīna lietošanas nosacījumiem, ir lietderīgi Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 4.5. rindas 7. slejā norādīt maksimālo daudzumu 0,6 mg/l, kā tas par minēto savienojumu bija norādīts Regulā (EK) Nr. 606/2009.

| (24) | Kopš 2013. gada 1. jūnija bentonītu vairs nav atļauts izmantot par pārtikas piedevu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1333/2008 (5). Tāpēc ir lietderīgi svītrot tā E numuru Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 5.9. rindas 2. slejā. |
| --- | --- |

(24)

Kopš 2013. gada 1. jūnija bentonītu vairs nav atļauts izmantot par pārtikas piedevu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1333/2008 (5). Tāpēc ir lietderīgi svītrot tā E numuru Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 5.9. rindas 2. slejā.

| (25) | Rezolūcija OIV-OENO 612-2019 aizstāja OIV 2.1.7. punktu par tanīnu pievienošanu misām. Attiecīgi būtu jāgroza Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 5.12. un 6.4. rindas 3. sleja. |
| --- | --- |

(25)

Rezolūcija OIV-OENO 612-2019 aizstāja OIV 2.1.7. punktu par tanīnu pievienošanu misām. Attiecīgi būtu jāgroza Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 5.12. un 6.4. rindas 3. sleja.

| (26) | Rezolūcija OIV-OENO 613-2019 aizstāja OIV 3.2.6. punktu par tanīnu pievienošanu vīniem. Attiecīgi būtu jāgroza Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 5.12. un 6.4. rindas 3. sleja. |
| --- | --- |

(26)

Rezolūcija OIV-OENO 613-2019 aizstāja OIV 3.2.6. punktu par tanīnu pievienošanu vīniem. Attiecīgi būtu jāgroza Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 5.12. un 6.4. rindas 3. sleja.

| (27) | Regula (EK) Nr. 606/2009 ierobežoja hitozāna izmantošanu vīnu ražošanā, atļaujot izmantot tikai no Aspergillus niger iegūtus savienojumus. Šis ierobežojums ir saglabāts Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 5.13. un 10.3. rindā. Tomēr Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (6) tās pielikumā iekļautajā jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā atļauj no sēnēm Agaricus bisporus vai Aspergillus niger iegūtu hitozāna ekstraktu. Tāpēc ir lietderīgi saskaņot atsauces tabulas 5.13. un 10.3. rindā ar attiecīgo noteikumu, kas norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikuma 1. tabulā. Tādējādi šo rindu 1. slejā būtu jānorāda, ka hitozānu drīkst iegūt arī no Agaricus bisporus. |
| --- | --- |

(27)

Regula (EK) Nr. 606/2009 ierobežoja hitozāna izmantošanu vīnu ražošanā, atļaujot izmantot tikai no Aspergillus niger iegūtus savienojumus. Šis ierobežojums ir saglabāts Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 5.13. un 10.3. rindā. Tomēr Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (6) tās pielikumā iekļautajā jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā atļauj no sēnēm Agaricus bisporus vai Aspergillus niger iegūtu hitozāna ekstraktu. Tāpēc ir lietderīgi saskaņot atsauces tabulas 5.13. un 10.3. rindā ar attiecīgo noteikumu, kas norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikuma 1. tabulā. Tādējādi šo rindu 1. slejā būtu jānorāda, ka hitozānu drīkst iegūt arī no Agaricus bisporus.

| (28) | Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.2. rindā norādītā kalcija tartrāta tetrahidrātu Savienības vīna nozarē izmanto kā pārstrādes palīglīdzekli. Tomēr kalcija tartrāts ir arī dihidrāta veidā, kas, lai arī to reti lieto pārtikā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 ir atļauts kā pārtikas piedeva E 354 un ir no tetrahidrāta atšķirīga viela. Pilnīguma labad Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.2. rindā pašlaik ir iekļauta arī atsauce uz E 354. Tomēr Deleģētās regulas (ES) 2019/934 pirmajā īstenošanas gadā kļuvis skaidrs, ka kalcija tartrāta dihidrātu vīnu ražošanā neizmanto. Turklāt dalībvalstis un nozares pārstāvji ziņo, ka praksē vienīgais tirgū pieejamais kalcija tartrāta veids ir tetrahidrāts. Lai precizētu lietojumu un izvairītos no neskaidrībām par abiem kalcija tartrāta veidiem, atsauce uz pārtikas piedevu E 354 Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.2. rindas 2. slejā būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(28)

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.2. rindā norādītā kalcija tartrāta tetrahidrātu Savienības vīna nozarē izmanto kā pārstrādes palīglīdzekli. Tomēr kalcija tartrāts ir arī dihidrāta veidā, kas, lai arī to reti lieto pārtikā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 ir atļauts kā pārtikas piedeva E 354 un ir no tetrahidrāta atšķirīga viela. Pilnīguma labad Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.2. rindā pašlaik ir iekļauta arī atsauce uz E 354. Tomēr Deleģētās regulas (ES) 2019/934 pirmajā īstenošanas gadā kļuvis skaidrs, ka kalcija tartrāta dihidrātu vīnu ražošanā neizmanto. Turklāt dalībvalstis un nozares pārstāvji ziņo, ka praksē vienīgais tirgū pieejamais kalcija tartrāta veids ir tetrahidrāts. Lai precizētu lietojumu un izvairītos no neskaidrībām par abiem kalcija tartrāta veidiem, atsauce uz pārtikas piedevu E 354 Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.2. rindas 2. slejā būtu jāsvītro.

| (29) | OIV 3.3.10. punkts attiecas uz vīnu apstrādi ar kālija ferocianīdu. Šis punkts nav minēts Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.5. rindas 3. slejā, lai gan tas šajā vietā ir īpaši relevants. Tāpēc ir lietderīgi šeit pievienot atsauci uz minēto punktu. |
| --- | --- |

(29)

OIV 3.3.10. punkts attiecas uz vīnu apstrādi ar kālija ferocianīdu. Šis punkts nav minēts Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.5. rindas 3. slejā, lai gan tas šajā vietā ir īpaši relevants. Tāpēc ir lietderīgi šeit pievienot atsauci uz minēto punktu.

| (30) | Rezolūcija OIV-OENO 586-2019 un OIV-OENO 659-2020 grozīja OIV 3.3.14. punkta priekšrakstus par apstrādi ar celulozes sveķiem (karboksimetilcelulozi). Attiecīgi būtu jāgroza Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.11. rindas 3. un 8. sleja. |
| --- | --- |

(30)

Rezolūcija OIV-OENO 586-2019 un OIV-OENO 659-2020 grozīja OIV 3.3.14. punkta priekšrakstus par apstrādi ar celulozes sveķiem (karboksimetilcelulozi). Attiecīgi būtu jāgroza Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.11. rindas 3. un 8. sleja.

| (31) | Atsauce uz OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa punktu COEI-1-POTASP Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.13. rindas 4. slejā nav pareiza. Tā būtu jāaizstāj ar atsauci uz punktu COEI-1-POTPOL. |
| --- | --- |

(31)

Atsauce uz OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa punktu COEI-1-POTASP Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 6.13. rindas 4. slejā nav pareiza. Tā būtu jāaizstāj ar atsauci uz punktu COEI-1-POTPOL.

| (32) | Ar rezolūciju OIV-OENO 581A-2021 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, vīna apstrāde ar fumārskābi, kas aizkavē malolaktisko fermentāciju. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda. |
| --- | --- |

(32)

Ar rezolūciju OIV-OENO 581A-2021 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, vīna apstrāde ar fumārskābi, kas aizkavē malolaktisko fermentāciju. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda.

| (33) | Kā norādīts OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa punktā COEI-1-PRENZY, fermentu preparāti satur vairākas fermentatīvas darbības un papildus galvenajām fermentatīvajām darbībām sekundāras darbības ir pieļaujamas tikai tad, ja tās nepārsniedz fermentu preparātu ražošanas tehnoloģiskos ierobežojumus. Šī atšķirība starp galvenajām un sekundārajām darbībām Deleģētajā regulā (ES) 2019/934 pašlaik nav precizēta. Tāpēc ir lietderīgi to iekļaut minētās deleģētās regulas I pielikuma A daļas 2. tabulā, savukārt 7.1.–7.11. rindas 4. slejā atsaukties uz punktu COEI-1-PRENZY. |
| --- | --- |

(33)

Kā norādīts OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa punktā COEI-1-PRENZY, fermentu preparāti satur vairākas fermentatīvas darbības un papildus galvenajām fermentatīvajām darbībām sekundāras darbības ir pieļaujamas tikai tad, ja tās nepārsniedz fermentu preparātu ražošanas tehnoloģiskos ierobežojumus. Šī atšķirība starp galvenajām un sekundārajām darbībām Deleģētajā regulā (ES) 2019/934 pašlaik nav precizēta. Tāpēc ir lietderīgi to iekļaut minētās deleģētās regulas I pielikuma A daļas 2. tabulā, savukārt 7.1.–7.11. rindas 4. slejā atsaukties uz punktu COEI-1-PRENZY.

| (34) | Ar rezolūciju OIV-OENO 682-2021 ir atjaunināti OIV Vīndarības prakses kodeksa punkti, proti, 1.13., 2.1.4., 2.1.18., 3.2.8. un 3.2.11. punkts. Tāpēc minēto punktu atsauces gads Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 7. iedaļas 3. slejā būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(34)

Ar rezolūciju OIV-OENO 682-2021 ir atjaunināti OIV Vīndarības prakses kodeksa punkti, proti, 1.13., 2.1.4., 2.1.18., 3.2.8. un 3.2.11. punkts. Tāpēc minēto punktu atsauces gads Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 7. iedaļas 3. slejā būtu jāgroza.

| (35) | OIV Vīndarības prakses kodeksā ir uzskaitīta virkne dažādu fermentu. Tie ne visi ir iekļauti Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulā. Lai vīna ražotājiem piedāvātu pēc iespējas plašāku fermentu klāstu vīnu uzlabošanai, ir lietderīgi atļauto fermentu sarakstu minētajā tabulā saskaņot ar OIV Vīndarības prakses kodeksa atzīto fermentu sarakstu. Tāpēc minētās tabulas 7. iedaļai “Fermenti” būtu jāpievieno jaunas rindas attiecībā uz šādiem fermentiem: arabinanāze, beta-glikanāze (β1-3, β1-6) un glikozidāze. Turklāt OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa punkts COEI-1-GLYCOS būtu jāsvītro no minētās tabulas 7.8. rindas 4. slejas un jāpārceļ uz jaunās 7.11. rindas 4. sleju, jo tas attiecas uz fermentu Nr. EC 3.2.1.21. |
| --- | --- |

(35)

OIV Vīndarības prakses kodeksā ir uzskaitīta virkne dažādu fermentu. Tie ne visi ir iekļauti Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulā. Lai vīna ražotājiem piedāvātu pēc iespējas plašāku fermentu klāstu vīnu uzlabošanai, ir lietderīgi atļauto fermentu sarakstu minētajā tabulā saskaņot ar OIV Vīndarības prakses kodeksa atzīto fermentu sarakstu. Tāpēc minētās tabulas 7. iedaļai “Fermenti” būtu jāpievieno jaunas rindas attiecībā uz šādiem fermentiem: arabinanāze, beta-glikanāze (β1-3, β1-6) un glikozidāze. Turklāt OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa punkts COEI-1-GLYCOS būtu jāsvītro no minētās tabulas 7.8. rindas 4. slejas un jāpārceļ uz jaunās 7.11. rindas 4. sleju, jo tas attiecas uz fermentu Nr. EC 3.2.1.21.

| (36) | Ar rezolūciju OIV-OENO 541A-2021 un 541B-2021 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, aspergillopepsīna I izmantošana, ar ko attiecīgi vīnogu misā un vīnā atdala dūmakainību veidojošus proteīnus. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda. |
| --- | --- |

(36)

Ar rezolūciju OIV-OENO 541A-2021 un 541B-2021 ir noteikta jauna vīndarības metode, proti, aspergillopepsīna I izmantošana, ar ko attiecīgi vīnogu misā un vīnā atdala dūmakainību veidojošus proteīnus. Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 1. tabulai būtu jāpievieno jauna rinda.

| (37) | OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa punkts COEI-1-LESEAC ir aizstāts ar punktu COEI-1-SACCHA un COEI-1-NOSACC. Tāpēc ir lietderīgi Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 9.1. rindas 4. slejā atsauci uz punktu COEI-1-LESEAC svītrot un aizstāt to ar atsauci uz punktu COEI-1-SACCHA un COEI-1-NOSACC. |
| --- | --- |

(37)

OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa punkts COEI-1-LESEAC ir aizstāts ar punktu COEI-1-SACCHA un COEI-1-NOSACC. Tāpēc ir lietderīgi Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 9.1. rindas 4. slejā atsauci uz punktu COEI-1-LESEAC svītrot un aizstāt to ar atsauci uz punktu COEI-1-SACCHA un COEI-1-NOSACC.

| (38) | Rezolūcija OIV-OENO 611-2019 papildināja OIV 2.1.3.2.3.2. punktu par atskābināšanu ar pienskābes baktērijām. Šis punkts attiecas uz Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 9.2. rindu un tāpēc būtu jāpievieno tās 3. slejai. |
| --- | --- |

(38)

Rezolūcija OIV-OENO 611-2019 papildināja OIV 2.1.3.2.3.2. punktu par atskābināšanu ar pienskābes baktērijām. Šis punkts attiecas uz Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 9.2. rindu un tāpēc būtu jāpievieno tās 3. slejai.

| (39) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma 1. papildinājuma 1. punktu vīnskābes izmantošana atskābināšanai pašlaik ir atļauta tikai tiem produktiem, kuri ir iegūti no ‘Elbling’ un ‘Weißer Riesling’ šķirnes vīnogām, kas novāktas šādos A vīnkopības zonas ziemeļdaļas vīnogu audzēšanas apgabalos: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz un Moselle luxembourgeoise. Vācija informēja Komisiju, ka vīnogulāju šķirņu ‘Elbling’ un ‘Weißer Riesling’ audzēšana Vācijā tagad ir atļauta citos A vīnkopības zonas vīnogu audzēšanas apgabalos. Tāpēc minētajā punktā iekļautais apgabalu saraksts būtu jāgroza, lai aptvertu visus A vīnkopības zonas vīnogu audzēšanas apgabalus Vācijā. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma 1. papildinājuma 1. punktu vīnskābes izmantošana atskābināšanai pašlaik ir atļauta tikai tiem produktiem, kuri ir iegūti no ‘Elbling’ un ‘Weißer Riesling’ šķirnes vīnogām, kas novāktas šādos A vīnkopības zonas ziemeļdaļas vīnogu audzēšanas apgabalos: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz un Moselle luxembourgeoise. Vācija informēja Komisiju, ka vīnogulāju šķirņu ‘Elbling’ un ‘Weißer Riesling’ audzēšana Vācijā tagad ir atļauta citos A vīnkopības zonas vīnogu audzēšanas apgabalos. Tāpēc minētajā punktā iekļautais apgabalu saraksts būtu jāgroza, lai aptvertu visus A vīnkopības zonas vīnogu audzēšanas apgabalus Vācijā.

| (40) | Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma B daļā ir noteikts maksimālais sēra dioksīda saturs vīnos. Ir mainīti nosaukumi minētās daļas A iedaļas 2. punkta c) apakšpunkta četrpadsmitajā ievilkumā minētajiem vīniem, proti,“Côteaux de l’Ardèche”, “Lot”, “Corrèze”, “Oc”, “Thau” un “Allobrogie”. Turklāt Slovēnija ir lūgusi pievienot vīnu “vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” to vīnu sarakstam, kuriem maksimālo sēra dioksīda saturu drīkst paaugstināt līdz 400 mg/l. Šim vīnam ir ļoti augsts atlikumcukuru saturs, tāpēc, lai nodrošinātu tā saglabāšanu, ir vajadzīgs augstāks sēra dioksīda saturs. Attiecīgi būtu jāgroza I pielikuma B daļa. |
| --- | --- |

(40)

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma B daļā ir noteikts maksimālais sēra dioksīda saturs vīnos. Ir mainīti nosaukumi minētās daļas A iedaļas 2. punkta c) apakšpunkta četrpadsmitajā ievilkumā minētajiem vīniem, proti,“Côteaux de l’Ardèche”, “Lot”, “Corrèze”, “Oc”, “Thau” un “Allobrogie”. Turklāt Slovēnija ir lūgusi pievienot vīnu “vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” to vīnu sarakstam, kuriem maksimālo sēra dioksīda saturu drīkst paaugstināt līdz 400 mg/l. Šim vīnam ir ļoti augsts atlikumcukuru saturs, tāpēc, lai nodrošinātu tā saglabāšanu, ir vajadzīgs augstāks sēra dioksīda saturs. Attiecīgi būtu jāgroza I pielikuma B daļa.

| (41) | Lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 3. punktā norādītajai desertvīnu definīcijai un to vīnu specifikācijām, kuriem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums Condado de Huelva un Lebrija, Spānija ir pieprasījusi grozīt Deleģētās regulas (ES) 2019/934 III pielikumā paredzētos noteikumus par Spānijas desertvīniem. Pēc vīna ražotāju pieprasījuma Spānija ir arī lūgusi šķirnes ‘Garnacha roja’ un ‘Mazuela’ pievienot vīnogu šķirņu sarakstam, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2019/934 III pielikuma 3. papildinājumā. Tāpēc ir lietderīgi grozīt Deleģētās regulas (ES) 2019/934 III pielikuma attiecīgās iedaļas un papildinājumus. |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 3. punktā norādītajai desertvīnu definīcijai un to vīnu specifikācijām, kuriem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums Condado de Huelva un Lebrija, Spānija ir pieprasījusi grozīt Deleģētās regulas (ES) 2019/934 III pielikumā paredzētos noteikumus par Spānijas desertvīniem. Pēc vīna ražotāju pieprasījuma Spānija ir arī lūgusi šķirnes ‘Garnacha roja’ un ‘Mazuela’ pievienot vīnogu šķirņu sarakstam, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2019/934 III pielikuma 3. papildinājumā. Tāpēc ir lietderīgi grozīt Deleģētās regulas (ES) 2019/934 III pielikuma attiecīgās iedaļas un papildinājumus.

| (42) | Deleģētās regulas (ES) 2019/934 III pielikuma 1. papildinājuma B daļā ir uzskaitīti desertvīni ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, kuru ražošana ietver Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 3. punkta f) apakšpunktā minēto produktu pievienošanu. Pēc tam, kad tika grozītas specifikācijas vīnam ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Κουμανδαρία (Commandaria)”, Kipra lūdza šo vīnu iekļaut minētās deleģētās regulas III pielikuma 1. papildinājuma B daļas 5. un 6. punktā. Minētie punkti būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(42)

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 III pielikuma 1. papildinājuma B daļā ir uzskaitīti desertvīni ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, kuru ražošana ietver Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 3. punkta f) apakšpunktā minēto produktu pievienošanu. Pēc tam, kad tika grozītas specifikācijas vīnam ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Κουμανδαρία (Commandaria)”, Kipra lūdza šo vīnu iekļaut minētās deleģētās regulas III pielikuma 1. papildinājuma B daļas 5. un 6. punktā. Minētie punkti būtu attiecīgi jāgroza.

| (43) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/934 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(43)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/934 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2019/934

Deleģēto regulu (ES) 2019/934 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  “2. pants
  Vīnogu audzēšanas apgabali, kuros spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos var sasniegt maksimāli 20 %
  Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 1) punkta otrās daļas c) apakšpunkta pirmajā ievilkumā minētie vīnogu audzēšanas apgabali ir C I, C II un C III zona, kuras ir norādītas minētā pielikuma 1. papildinājumā, kā arī tie B zonas apgabali, kuros var ražot baltvīnus ar šādām aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm: “Franche-Comté” and “Val de Loire”.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Vīnogu audzēšanas apgabali, kuros spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos var sasniegt maksimāli 20 %

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 1) punkta otrās daļas c) apakšpunkta pirmajā ievilkumā minētie vīnogu audzēšanas apgabali ir C I, C II un C III zona, kuras ir norādītas minētā pielikuma 1. papildinājumā, kā arī tie B zonas apgabali, kuros var ražot baltvīnus ar šādām aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm: “Franche-Comté” and “Val de Loire”.”;

| 2) | I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

2)

I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 3) | III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

3)

III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 27. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/934 (2019. gada 12. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogu audzēšanas apgabaliem, kuros spirta koncentrāciju var paaugstināt, atļautajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas piemērojami vīnkopības produktu ražošanai un konservācijai, minimālo spirta procentuālo daudzumu attiecībā uz blakusproduktiem un to realizēšanu, un OIV punktu publicēšanu (OV L 149, 7.6.2019., 1. lpp.).

2

OIV

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/273 (2017. gada 11. decembris), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogulāju stādīšanas atļauju sistēmu, vīna dārzu reģistru, pavaddokumentiem un sertifikāciju, preču ievešanas un izvešanas reģistru, obligātajām deklarācijām, paziņojumiem un paziņotās informācijas publicēšanu, bet Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 – attiecībā uz pārbaudēm un sodiem, kā arī groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 555/2008, (EK) Nr. 606/2009 un (EK) Nr. 607/2009 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 436/2009 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/560 (OV L 58, 28.2.2018., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 606/2009 (2009. gada 10. jūlijs), ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2017. gada 20. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikumu groza šādi:

| 1) | A daļu groza šādi:






  a) | daļas 1. un 2. tabulu aizstāj ar šādām:
  “1. tabula

  Atļautie vīndarības procesi, kas minēti 3. panta 1. punktā | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Vīndarības procesi | Izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi (1) | Vīnkopības produktu kategorijas  (4) |
| 1 | Aerācija vai skābekļa pievienošana | Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.1. (2016) un 3.5.5. punktā (2016). | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 2 | Termiskā apstrāde | Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti OIV Vīndarības prakses kodeksa 1.8. (1970), 2.2.4. (1988), 2.3.6. (1988), 2.3.9. (2005), 3.4.3. (1988), 3.4.3.1. (1990), 3.5.4. (1997) un 3.5.10. punktā (1982). | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 2.a | Aukstumapstrāde | Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas B iedaļas 1. punkta c) apakšpunktā un OIV Vīndarības prakses kodeksa 1.14. (2005), 1.15. (2005), 2.1.12.4. (1998), 2.3.6. (1988), 3.1.2. (1979), 3.1.2.1. (1979), 3.3.4. (2004) un 3.5.11.1. punktā (2001). | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 3 | Izgulsnēšana ar centrifūgu un filtrēšana ar inertu filtrēšanas līdzekli vai bez tā | Izmanto inertos filtrēšanas līdzekļus, kas minēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.11. (1970), 2.1.11.1. (1990), 3.2.2. (1989) un 3.2.2.1. punktā (1990). To izmantošanas rezultātā apstrādātajā produktā nedrīkst palikt nekādi nevēlami piemaisījumi. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 4 | Inertas atmosfēras radīšana | Tikai nolūkā rīkoties ar produktu, kas ir pasargāts no gaisa. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5 | Sēra dioksīda izdalīšana ar fizikāliem procesiem | | Svaigas vīnogas, 2), 10), 11), 12), 13) un 14) |
| 6 | Jonapmaiņas sveķi | Ievēro šā pielikuma 3. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | Vīnogas, no kurām paredzēta rektificētas koncentrētas vīnogu misas gatavošana. |
| 7 | Barbotēšana | Tikai tad, ja izmanto argonu vai slāpekli. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 8 | Flotācija | Tikai tad, ja izmanto slāpekli vai oglekļa dioksīdu, vai aerējot. Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti 2.1.14. punktā (1999). | 10), 11) un 12) |
| 9 | Tīra parafīna diski, kas piesūcināti ar alilizotiocianātu | Tikai nolūkā radīt sterilu atmosfēru. Atļauts tikai Itālijā, kamēr vien tas ir atbilstīgs šīs valsts tiesību aktiem un tikai tilpnēs ar vairāk nekā 20 litru ietilpību. Alilizotiocianāta lietošana ir atkarīga no 2. tabulas nosacījumiem un ierobežojumiem attiecībā uz atļautajiem savienojumiem, ko izmanto vīndarībā. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 10 | Elektrodialīzes apstrāde | Vienīgi lai nodrošinātu vīna vīnskābes stabilizāciju. Ievēro šā pielikuma 5. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 11 | Ozola šķelda | Izmanto vīndarības procesā, vīna izturēšanā, arī svaigu vīnogu un vīnogu misas fermentācijā. Ievēro šā pielikuma 7. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 12 | Spirta satura korekcija vīnā | Korekcija veikta tikai attiecībā uz vīnu. Ievēro šā pielikuma 8. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 13 | Apstrāde ar katjonītiem vīnskābes stabilizācijai | Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 3.3.3. punktā (2011). Tai jāatbilst arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1935/2004 (2) un valstu noteikumiem, kas pieņemti tās īstenošanai. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 14 | Apstrāde pēc jonselektīvo membrānu metodes | Tikai paskābināšanai vai atskābināšanai. Ievēro nosacījumus un ierobežojumus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas C un D iedaļā un šīs regulas 11. pantā. Tai jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1935/2004 un Regulas (ES) Nr. 10/2011 (3) prasībām, un valstu noteikumiem, kas pieņemti to īstenošanai. Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.3.1.3. (2010), 2.1.3.2.4. (2012), 3.1.1.4. (2010), 3.1.2.4. punktā (2012). Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 15 | Apstrāde ar katjonītiem paskābināšanai | Ievēro nosacījumus un ierobežojumus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas C un D iedaļā un šīs regulas 11. pantā. Tai ir jāatbilst Regulai (EK) Nr. 1935/2004 un valstu noteikumiem, kas pieņemti tās īstenošanai. Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.3.1.4. (2012) un 3.1.1.5. punktā (2012). Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 16 | Membrānu apvienojums | Tikai misas cukura satura pazemināšanai. Ievēro šā pielikuma 9. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | 10 |
| 17 | Membrānu kontaktfiltri | Tikai nolūkā pārvaldīt izšķīdināto gāzi vīnā. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 4), 5), 6) un 8) punktā definētajiem produktiem ir aizliegts pievienot oglekļa dioksīdu. Tiem jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1935/2004 un Regulas (ES) Nr. 10/2011 prasībām, kā arī valstu noteikumiem, kas pieņemti to īstenošanai. Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti OIV Vīndarības prakses kodeksa 3.5.17. punktā (2013). Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 18 | Membrānu tehnoloģija kopā ar aktivēto ogli | Tikai nolūkā samazināt lieko 4-etilfenola un 4-etilgvajakola daudzumu vīnā. Ievēro šā pielikuma 10. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 19 | Filtru plāksnes, kas satur ceolītu y-faujasītu | Tikai haloanizolu adsorbēšanai. Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 3.2.15. punktā (2016). | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 20 | Daļēja koncentrēšana | Attiecībā uz vīnogu misu: ievēro nosacījumus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas B iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā un OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.12. (1998), 2.1.12.1. (1993), 2.1.12.2. (2001), 2.1.12.3.(1998) un 2.1.12.4. punktā (1998).
  Attiecībā uz vīnu: ievēro nosacījumus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas B iedaļas 1. punkta c) apakšpunktā un OIV Vīndarības prakses kodeksa 3.5.11. (2001) un 3.5.11.1. punktā (2001).
  Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 15) un 16) |
| 21 | Apstrāde, izmantojot pārtrauktos augstspiediena procesus | Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 1.18. (2019) un 2.1.26. punktā (2019). | Svaigas vīnogas, 10), 11) un 12) |
| 22 | Apstrāde, izmantojot nepārtrauktos augstspiediena procesus | Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.2.10. punktā (2020). | 10), 11) un 12) |
| 23 | Sasmalcinātu vīnogu apstrāde ar ultraskaņu nolūkā veicināt to komponentu ekstrahēšanu | Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 1.17. punktā (2019). | Svaigas vīnogas |
| 24 | Vīnogu apstrāde ar pulsējošiem elektriskiem laukiem | Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.27. punktā (2020). | Svaigas vīnogas |
| 25 | Misas un vīnu apstrāde, izmantojot adsorbējošas stirola-divinilbenzola lodītes | Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.2.11. (2020) un 3.4.22. punktā (2020). | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |

1)

A daļu groza šādi:

a)

daļas 1. un 2. tabulu aizstāj ar šādām:

“1. tabula

Atļautie vīndarības procesi, kas minēti 3. panta 1. punktā

1

2

3

Vīndarības procesi

Izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi (1)

Vīnkopības produktu kategorijas  (4)

1

Aerācija vai skābekļa pievienošana

Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.1. (2016) un 3.5.5. punktā (2016).

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

2

Termiskā apstrāde

Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti OIV Vīndarības prakses kodeksa 1.8. (1970), 2.2.4. (1988), 2.3.6. (1988), 2.3.9. (2005), 3.4.3. (1988), 3.4.3.1. (1990), 3.5.4. (1997) un 3.5.10. punktā (1982).

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

2.a

Aukstumapstrāde

Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas B iedaļas 1. punkta c) apakšpunktā un OIV Vīndarības prakses kodeksa 1.14. (2005), 1.15. (2005), 2.1.12.4. (1998), 2.3.6. (1988), 3.1.2. (1979), 3.1.2.1. (1979), 3.3.4. (2004) un 3.5.11.1. punktā (2001).

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

3

Izgulsnēšana ar centrifūgu un filtrēšana ar inertu filtrēšanas līdzekli vai bez tā

Izmanto inertos filtrēšanas līdzekļus, kas minēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.11. (1970), 2.1.11.1. (1990), 3.2.2. (1989) un 3.2.2.1. punktā (1990). To izmantošanas rezultātā apstrādātajā produktā nedrīkst palikt nekādi nevēlami piemaisījumi.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

4

Inertas atmosfēras radīšana

Tikai nolūkā rīkoties ar produktu, kas ir pasargāts no gaisa.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5

Sēra dioksīda izdalīšana ar fizikāliem procesiem

Svaigas vīnogas, 2), 10), 11), 12), 13) un 14)

6

Jonapmaiņas sveķi

Ievēro šā pielikuma 3. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

Vīnogas, no kurām paredzēta rektificētas koncentrētas vīnogu misas gatavošana.

7

Barbotēšana

Tikai tad, ja izmanto argonu vai slāpekli.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

8

Flotācija

Tikai tad, ja izmanto slāpekli vai oglekļa dioksīdu, vai aerējot. Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti 2.1.14. punktā (1999).

10), 11) un 12)

9

Tīra parafīna diski, kas piesūcināti ar alilizotiocianātu

Tikai nolūkā radīt sterilu atmosfēru. Atļauts tikai Itālijā, kamēr vien tas ir atbilstīgs šīs valsts tiesību aktiem un tikai tilpnēs ar vairāk nekā 20 litru ietilpību. Alilizotiocianāta lietošana ir atkarīga no 2. tabulas nosacījumiem un ierobežojumiem attiecībā uz atļautajiem savienojumiem, ko izmanto vīndarībā.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

10

Elektrodialīzes apstrāde

Vienīgi lai nodrošinātu vīna vīnskābes stabilizāciju. Ievēro šā pielikuma 5. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

11

Ozola šķelda

Izmanto vīndarības procesā, vīna izturēšanā, arī svaigu vīnogu un vīnogu misas fermentācijā. Ievēro šā pielikuma 7. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

12

Spirta satura korekcija vīnā

Korekcija veikta tikai attiecībā uz vīnu. Ievēro šā pielikuma 8. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

13

Apstrāde ar katjonītiem vīnskābes stabilizācijai

Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 3.3.3. punktā (2011). Tai jāatbilst arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1935/2004 (2) un valstu noteikumiem, kas pieņemti tās īstenošanai. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

14

Apstrāde pēc jonselektīvo membrānu metodes

Tikai paskābināšanai vai atskābināšanai. Ievēro nosacījumus un ierobežojumus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas C un D iedaļā un šīs regulas 11. pantā. Tai jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1935/2004 un Regulas (ES) Nr. 10/2011 (3) prasībām, un valstu noteikumiem, kas pieņemti to īstenošanai. Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.3.1.3. (2010), 2.1.3.2.4. (2012), 3.1.1.4. (2010), 3.1.2.4. punktā (2012). Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

15

Apstrāde ar katjonītiem paskābināšanai

Ievēro nosacījumus un ierobežojumus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas C un D iedaļā un šīs regulas 11. pantā. Tai ir jāatbilst Regulai (EK) Nr. 1935/2004 un valstu noteikumiem, kas pieņemti tās īstenošanai. Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.3.1.4. (2012) un 3.1.1.5. punktā (2012). Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

16

Membrānu apvienojums

Tikai misas cukura satura pazemināšanai. Ievēro šā pielikuma 9. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

10

17

Membrānu kontaktfiltri

Tikai nolūkā pārvaldīt izšķīdināto gāzi vīnā. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 4), 5), 6) un 8) punktā definētajiem produktiem ir aizliegts pievienot oglekļa dioksīdu. Tiem jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1935/2004 un Regulas (ES) Nr. 10/2011 prasībām, kā arī valstu noteikumiem, kas pieņemti to īstenošanai. Ievēro nosacījumus, kas izklāstīti OIV Vīndarības prakses kodeksa 3.5.17. punktā (2013). Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

18

Membrānu tehnoloģija kopā ar aktivēto ogli

Tikai nolūkā samazināt lieko 4-etilfenola un 4-etilgvajakola daudzumu vīnā. Ievēro šā pielikuma 10. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

19

Filtru plāksnes, kas satur ceolītu y-faujasītu

Tikai haloanizolu adsorbēšanai. Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 3.2.15. punktā (2016).

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

20

Daļēja koncentrēšana

Attiecībā uz vīnogu misu: ievēro nosacījumus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas B iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā un OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.12. (1998), 2.1.12.1. (1993), 2.1.12.2. (2001), 2.1.12.3.(1998) un 2.1.12.4. punktā (1998).

Attiecībā uz vīnu: ievēro nosacījumus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas B iedaļas 1. punkta c) apakšpunktā un OIV Vīndarības prakses kodeksa 3.5.11. (2001) un 3.5.11.1. punktā (2001).

Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 15) un 16)

21

Apstrāde, izmantojot pārtrauktos augstspiediena procesus

Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 1.18. (2019) un 2.1.26. punktā (2019).

Svaigas vīnogas, 10), 11) un 12)

22

Apstrāde, izmantojot nepārtrauktos augstspiediena procesus

Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.2.10. punktā (2020).

10), 11) un 12)

23

Sasmalcinātu vīnogu apstrāde ar ultraskaņu nolūkā veicināt to komponentu ekstrahēšanu

Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 1.17. punktā (2019).

Svaigas vīnogas

24

Vīnogu apstrāde ar pulsējošiem elektriskiem laukiem

Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.1.27. punktā (2020).

Svaigas vīnogas

25

Misas un vīnu apstrāde, izmantojot adsorbējošas stirola-divinilbenzola lodītes

Ievēro nosacījumus, kas paredzēti OIV Vīndarības prakses kodeksa 2.2.11. (2020) un 3.4.22. punktā (2020).

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

2. tabula

Atļautie vīndarības savienojumi, kas minēti 3. panta 1. punktā

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Vielas/darbības | E numurs
  un/vai

  CAS numurs | OIV Vīndarības prakses kodekss (5) | Atsauce uz OIV kodeksa punktu saskaņā ar 9. panta 1. punktu | Piedeva | Pārstrādes palīglīdzeklis/viela, ko izmanto kā pārstrādes palīglīdzekli (6) | Izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi (7) | Vīnkopības produktu kategorijas (8) |
| 1 | Skābuma regulatori |
| 1.1 | Vīnskābe (L(+)-) | E 334/CAS 87-69-4 | 2.1.3.1.1. punkts (2001);
  3.1.1.1. punkts (2001) | COEI-1-LTARAC | x | | Nosacījumi un ierobežojumi, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas C un D iedaļā un šīs regulas 11. pantā. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. Vīnskābes (L(+)-) specifikācijas, kas noteiktas šā pielikuma 1. papildinājuma 2. punktā. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 1.2 | Ābolskābe (D,L-; L-) | E 296/– | 2.1.3.1.1. punkts (2001);
  3.1.1.1. punkts (2001) | COEI-1-ACIMAL | x | | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 1.3 | Pienskābe | E 270/– | 2.1.3.1.1. punkts (2001);
  3.1.1.1. punkts (2001) | COEI-1-ACILAC | x | | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 1.4 | Kālija L(+)-tartrāts | E 336(ii)/CAS 921-53-9 | 2.1.3.2.2. punkts (1979);
  3.1.2.2. punkts (1979) | COEI-1-POTTAR | | x | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 1.5 | Kālija bikarbonāts | E 501(ii)/CAS 298-14-6 | 2.1.3.2.2. punkts (1979);
  3.1.2.2. punkts (1979) | COEI-1-POTBIC | | x | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 1.6 | Kalcija karbonāts | E 170/CAS 471-34-1 | 2.1.3.2.2. punkts (1979);
  3.1.2.2. punkts (1979) | COEI-1-CALCAR | | x | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| | | | | | | | | |
| 1.8 | Kalcija sulfāts | E 516/– | 2.1.3.1.1.1. punkts (2017) | | x | | Nosacījumi un ierobežojumi, kas noteikti III pielikuma A iedaļas 2. punkta b) apakšpunktā. Maksimālais lietošanas daudzums: 2 g/l. | 3) |
| 1.9 | Kālija karbonāts | E 501(i) | 2.1.3.2.5. punkts (2017); 3.1.2.2. punkts (1979) | | | x | Nosacījumi un ierobežojumi, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas C un D iedaļā un šīs regulas 11. pantā. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.
  Citronskābe: piemēro tikai OIV 3.1.1. (1979) un 3.1.1.1. punkta (2001) a) mērķi. Maksimālais saturs šādi apstrādātā vīnā, kas laists tirgū: 1 g/l. | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 1.10 | Citronskābe | Ε 330 | 3.1.1. punkts (1979); 3.1.1.1. punkts (2001) | COEI-1-CITACI | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 1.11 | Raugi vīna ražošanai | –/– | 2.1.3.2.3. punkts (2019); 2.1.3.2.3.1. punkts (2019); 2.3.1. punkts (2016) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x (6) | 10), 11) un 12) |
| 1.12 | Pienskābes baktērijas | –/– | 2.1.3.2.3. punkts (2019); 2.1.3.2.3.2. punkts (2019); 3.1.2. punkts (1979); 3.1.2.3. punkts (1980) | COEI-1-BALACT | | x (6) | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 2 | Konservanti un antioksidanti |
| 2.1 | Sēra dioksīds | E 220/CAS 7446-09-5 | 1.12. punkts (2004); 2.1.2. punkts (1987);
  3.4.4. punkts (2003) | COEI-1-SOUDIO | x | | Ierobežojumi (t. i., maksimālais daudzums tirgū laistā produktā), kas noteikti I pielikuma B daļā. | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 2.2 | Kālija bisulfīts | E 228/CAS 7773-03-7 | 1.12. punkts (2004); 2.1.2. punkts (1987); 3.4.4. punkts (2003) | COEI-1-POTBIS | x | | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 2.3 | Kālija metabisulfīts | E 224/CAS 16731-55-8 | 1.12. punkts (2004); 2.1.2. punkts (1987); 3.4.4. punkts (2003) | COEI-1-POTANH | x | | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 2.4 | Kālija sorbāts | Ε 202 | 3.4.5. punkts (1988) | COEI-1-POTSOR | x | | | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 2.5 | Lizocīms | Ε 1105 | 2.2.6. punkts (1997); 3.4.12. punkts (1997) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 2.6 | L-askorbīnskābe | Ε 300 | 1.11. punkts (2001); 2.2.7. punkts (2001); 3.4.7. punkts (2001) | COEI-1-ASCACI | x | | Maksimālais saturs šādi apstrādātā vīnā, kas laists tirgū: 250 mg/l. Nepārsniedzot 250 mg/l katrai apstrādei. | Svaigas vīnogas, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 2.7 | Dimetildikarbonāts (DMDC) | E 242/CAS 4525-33-1 | 3.4.13. punkts (2001) | COEI-1-DICDIM | x | | Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 3 | Adsorbenti |
| 3.1 | Apstrāde ar kokogli, ko izmanto vīndarībā | | 2.1.9. punkts (2002); 3.5.9. punkts (1970) | COEI-1-CHARBO | | x | Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | Baltvīni, 2), 10), un 14) |
| 3.2 | Selektīvas augu šķiedras | | 3.4.20. punkts (2017) | COEI-1-FIBVEG | | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 4 | Spirta rūgšanas un malolaktiskās fermentācijas aktivatori |
| 4.1 | Mikrokristāliskā celuloze | E 460(i)/CAS 9004-34-6 | 2.3.2. punkts (2019), 3.4.21. punkts (2015) | COEI-1-CELMIC | | x | Tam jāatbilst Regulas (ES) Nr. 231/2012 pielikumā noteiktajām specifikācijām. | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 4.2 | Diamonija hidrogēnfosfāts | E 342/CAS 7783-28-0 | 4.1.7. punkts (1995) | COEI-1-PHODIA | | x | Tikai spirta rūgšanas procesam. Izmantošana attiecīgi 1 g/l (izteikts sāļos) (9) robežās vai 0,3 g/l robežās dzirkstošo vīnu otrējai raudzēšanai. | Svaigas vīnogas, 2), 10), 11), 12); spirta sekundārās rūgšanas process attiecībā uz 4), 5), 6) un 7) |
| 4.3 | Amonija sulfāts | E 517/CAS 7783-20-2 | 4.1.7. punkts (1995) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4 | Amonija bisulfīts | –/CAS 10192-30-0 | | COEI-1-AMMHYD | | x | Tikai spirta rūgšanas procesam. Izmantošana attiecīgi 0,2 g/l (izteikts sāļos) robežās un 2.1., 2.2. un 2.3. punktā paredzētajās robežās. | Svaigas vīnogas, 2), 10), 11) un 12) |
| 4.5 | Tiamīna hidrohlorīds | –/CAS 67-03-8 | 2.3.3. punkts (1976); 4.1.7. punkts (1995) | COEI-1-THIAMIN | | x | Tikai spirta rūgšanas procesam.
  Izmantošana 0,6 mg/l (izteikts tiamīnā) robežās katrai apstrādei. | Svaigas vīnogas, 2), 10), 11), 12); spirta sekundārās rūgšanas process attiecībā uz 4), 5), 6) un 7) |
| 4.6 | Rauga autolizāti | –/– | 2.3.2. punkts (2019), 3.4.21. punkts (2015) | COEI-1-AUTLYS | | x (6) | | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 4.7 | Rauga sēņu šūnu sieniņas | –/– | 2.3.4. punkts (1988), 3.4.21. punkts (2015) | COEI-1-YEHULL | | x (6) | | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 4.8 | Inaktivēti raugi | –/– | 2.3.2. punkts (2019), 3.4.21. punkts (2015) | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 4.9 | Inaktivēti raugi ar garantētu glutationa līmeni | –/– | 2.2.9. punkts (2017) | COEI-1-LEVGLU | | x (6) | Tikai spirta rūgšanas procesam. | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5 | Dzidrinātāji |
| 5.1 | Pārtikas želatīns | –/CAS 9000-70-8 | 2.1.6. punkts (1997); 3.2.1. punkts (2011) | COEI-1-GELATI | | x (6) | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.2 | Kviešu proteīns | | 2.1.17. punkts (2004); 3.2.7. punkts (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.3 | Zirņu proteīns | | 2.1.17. punkts (2004); 3.2.7. punkts (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.4 | Kartupeļu proteīns | | 2.1.17. punkts (2004); 3.2.7. punkts (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.5 | Zivju līme | | 3.2.1. punkts (2011) | COEI-1-COLPOI | | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 5.6 | Kazeīns | –/CAS 9005-43-0 | 2.1.16. punkts (2004) | COEI-1-CASEIN | | x (6) | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.7 | Kālija kazeināti | –/CAS 68131-54-4 | 2.1.15. punkts (2004); 3.2.1. punkts (2011) | COEI-1-POTCAS | | x (6) | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.8 | Olu albumīns | –/CAS 9006-59-1 | 3.2.1. punkts (2011) | COEI-1-OEUALB | | x (6) | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 5.9 | Bentonīts | –/– | 2.1.8. punkts (1970); 3.3.5. punkts (1970) | COEI-1-BENTON | | x | | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.10 | Silīcija dioksīds (gela vai koloīda šķīduma veidā) | E 551/– | 2.1.10. punkts (1991); 3.2.1. punkts (2011); 3.2.4. punkts (1991) | COEI-1-DIOSIL | | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.11 | Kaolīns | –/CAS 1332-58-7 | 3.2.1. punkts (2011) | COEI-1-KAOLIN | | x | | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 5.12 | Tanīni | | 2.1.7. punkts (2019); 2.1.17. punkts (2004); 3.2.6. punkts (2019); 3.2.7. punkts (2004); 4.1.8. punkts (1981); 4.3.2. punkts (1981) | COEI-1-TANINS | | x | | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.13 | No Aspergillus niger vai Agaricus bisporus iegūts hitozāns | –/CAS 9012-76-4 | 2.1.22. punkts (2009); 3.2.1. punkts (2011); 3.2.12. punkts (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.14 | No Aspergillus niger iegūts hitīns–glikāns | Hitīns: CAS 1398-61-4; glikāns: CAS 9041-22-9. | 2.1.23. punkts (2009); 3.2.1. punkts (2011); 3.2.13. punkts (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.15 | Rauga proteīnu ekstrakti | –/– | 2.1.24. punkts (2011); 3.2.14. punkts (2011); 3.2.1. punkts (2011) | COEI-1-EPLEV | | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.16 | Polivinilpolipirolidons | E 1202/CAS 25249-54-1 | 3.4.9. punkts (1987) | COEI-1-PVPP | | x | | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 5.17 | Kalcija algināts | E 404/CAS 9005-35-0 | 4.1.8. punkts (1981) | COEI-1-ALGIAC | | x | Tikai tādu visu kategoriju dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu ražošanai, kuri iegūti, tos raudzējot pudelē, un kuriem nogulsnes atdala dekantējot. | 4), 5), 6), 7), 8) un 9) |
| 5.18 | Kālija algināts | E 402/CAS 9005-36-1 | 4.1.8. punkts (1981) | COEI-1-POTALG | | x | Tikai tādu visu kategoriju dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu ražošanai, kuri iegūti, tos raudzējot pudelē, un kuriem nogulsnes atdala dekantējot. | 4), 5), 6), 7), 8) un 9) |
| 6 | Stabilizējoši līdzekļi |
| 6.1 | Kālija hidrogēntartrāts | E 336(i)/CAS 868-14-4 | 3.3.4. punkts (2004) | COEI-1-POTBIT | | x | Tikai lai veicinātu vīnskābes sāļu izgulsnēšanos. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 6.2 | Kalcija tartrāts | –/– | 3.3.12. punkts (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 6.3 | Citronskābe | Ε 330 | 3.3.1. punkts (1970); 3.3.8. punkts (1970) | COEI-1-CITACI | x | | Maksimālais saturs šādi apstrādātā vīnā, kas laists tirgū: 1 g/l. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 6.4 | Tanīni | –/– | 2.1.7. punkts (2019); 3.2.6. punkts (2019); 3.3.1. punkts (1970) | COEI-1-TANINS | | | | Svaigas vīnogas, daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 6.5 | Kālija ferocianīds | E 536/– | 3.3.1. punkts (1970), 3.3.10. punkts (1970) | COEI-1-POTFER | | x | Ievēro šā pielikuma 4. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 6.6 | Kalcija fitāts | –/CAS 3615-82-5 | 3.3.1. punkts (1970) | COEI-1-CALPHY | | x | Sarkanvīniem – ne vairāk kā 8 g/hl.
  Ievēro šā pielikuma 4. papildinājumā paredzētos nosacījumus. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 6.7 | Metavīnskābe | E 353/– | 3.3.7. punkts (1970) | COEI-1-METACI | x | | | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 6.8 | Gumiarābiks | E 414/CAS 9000-01-5 | 3.3.6. punkts (1972) | COEI-1-GOMARA | x | | Quantum satis. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 6.9 | Vīnskābe D, L- vai tās neitrālā kālija sāls | –/CAS 133-37-9 | 2.1.21. punkts (2008), 3.4.15. punkts (2008) | COEI-1-DLTART | | x | Tikai liekā kalcija izgulsnēšanai.
  Ievēro šā pielikuma 4. papildinājumā paredzētos nosacījumus. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 6.10 | Rauga mannoproteīni | –/– | 3.3.13. punkts (2005) | COEI-1-MANPRO | x | | | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 6.11 | Karboksimetilceluloze | E 466/– | 3.3.14. punkts (2020) | COEI-1-CMC | x | | Tikai lai nodrošinātu vīnskābes stabilizāciju. | Baltvīni un sārtvīni, 4), 5), 6), 7), 8) un 9) |
| 6.12 | Polivinilimidazola/polivinilpirolidona (PVI/PVP) kopolimēri | –/CAS 87865-40-5 | 2.1.20. punkts (2014), 3.4.14. punkts (2014) | COEI-1-PVIPVP | | x | Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 6.13 | Kālija poliaspartāts | E 456/CAS 64723-18-8 | 3.3.15. punkts (2016) | COEI-1-POTPOL | x | | Tikai lai veicinātu vīnskābes stabilizāciju. | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 6.14 | Fumārskābe | E 297/CAS 110-17-8 | 3.4.2. punkts (2021), 3.4.23. punkts (2021) | | x | | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 7 | Fermenti (10) |
| 7.1 | Ureāze | EC 3.5.1.5 | 3.4.11. punkts (1995) | COEI-1-UREASE
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai urīnvielas satura pazemināšanai vīnā.
  Ievēro šā pielikuma 6. papildinājumā paredzētos nosacījumus. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 7.2 | Pektīnliāzes | EC 4.2.2.10 | 1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021) | COEI-1-ACTPLY
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā. | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 7.3 | Pektīnmetilesterāze | EC 3.1.1.11 | 1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021) | COEI-1-ACTPME
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā. | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 7.4 | Poligalakturonāze | EC 3.2.1.15 | 1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021) | COEI-1-ACTPGA
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā. | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 7.5 | Hemicelulāze | EC 3.2.1.78 | 1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021) | COEI-1-ACTGHE
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā. | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 7.6 | Celulāze | EC 3.2.1.4 | 1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021) | COEI-1-ACTCEL
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā. | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 7.7 | Betaglikonāze | EC 3.2.1.58 | 3.2.10. punkts (2004) | COEI-1-BGLUCA
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 7.8 | Glikozidāze | EC 3.2.1.20 | 2.1.19. punkts (2013); 3.2.9. punkts (2013) | COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 7.9 | Arabinanāze | EC 3.2.1.99 | 1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021) | COEI-1-ACTARA
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā. | Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 7.10 | Beta-glikanāze (β1-3, β1-6) | EC 3.2.1.6 | 3.5.7. punkts (2013) | COEI-1-ACTGLU
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā. | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 7.11 | Glikozidāze | EC 3.2.1.21 | 2.1.19. punkts (2013); 3.2.9. punkts (2013) | COEI-1-GLYCOS
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā. | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 7.12 | Aspergillopepsīns I | EC 3.4.23.18 | 2.2.12. punkts (2021), 3.3.16. punkts (2021) | COEI-1-PROTEA
  COEI-1-PRENZY | | x | Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 8 | Gāzes un iepakojuma gāzes (11) |
| 8.1 | Argons | E 938/CAS 7440-37-1 | 2.2.5. punkts (1970); 3.2.3. punkts (2002) | COEI-1-ARGON | x (11) | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 8.2 | Slāpeklis | E 941/CAS 7727-37-9 | 2.1.14. punkts (1999); 2.2.5. punkts (1970); 3.2.3. punkts (2002) | COEI-1-AZOTE | x (11) | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 8.3 | Oglekļa dioksīds | E 290/CAS 124-38-9 | 1.7. punkts (1970); 2.1.14. punkts (1999); 2.2.3. punkts (1970); 2.2.5. punkts (1970); 2.3.9. punkts (2005); 4.1.10. punkts (2002) | COEI-1-DIOCAR | x (11) | x | Attiecībā uz negāzētiem vīniem maksimālais oglekļa dioksīda saturs šādi apstrādātā vīnā, kas laists tirgū, ir 3 g/l, un ar oglekļa dioksīdu saistītajam pārspiedienam 20 °C temperatūrā jābūt mazākam par 1 bāru. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 8.4 | Gāzveida skābeklis | E 948/CAS 17778-80-2 | 2.1.1. punkts (2016); 3.5.5. punkts (2016) | COEI-1-OXYGEN | | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 9 | Fermentēšanas līdzekļi |
| 9.1 | Raugi vīna ražošanai | –/– | 2.1.3.2.3.1. punkts (2019); 2.3.1. punkts (2016); 4.1.8. punkts (1981) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x (6) | | Svaigas vīnogas, 2), 10), 11), 12), 13); spirta sekundārās rūgšanas process attiecībā uz 4), 5), 6) un 7) |
| 9.2 | Pienskābes baktērijas | –/– | 2.1.3.2.3.2. punkts (2019); 3.1.2. punkts (1979); 3.1.2.3. punkts (1980) | COEI-1-BALACT | | x (6) | | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 10 | Defektu korekcija |
| 10.1 | Vara sulfāts, pentahidrāts | –/CAS 7758-99-8 | 3.5.8. punkts (1989) | COEI-1-CUISUL | | x | Izmantošanas robeža ir 1 g/hl ar nosacījumu, ka vara saturs šādi apstrādātā produktā nav augstāks par 1 mg/l, izņemot desertvīnus, kuri izgatavoti no svaigas nefermentētas vai viegli fermentētas vīnogu misas un kuros vara saturs nedrīkst pārsniegt 2 mg/l. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 10.2 | Vara citrāts | –/CAS 866-82-0 | 3.5.14. punkts (2008) | COEI-1-CUICIT | | x | Izmantošanas robeža ir 1 g/hl ar nosacījumu, ka vara saturs šādi apstrādātā produktā nav augstāks par 1 mg/l, izņemot desertvīnus, kuri izgatavoti no svaigas nefermentētas vai viegli fermentētas vīnogu misas un kuros vara saturs nedrīkst pārsniegt 2 mg/l. | Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 10.3 | No Aspergillus niger vai Agaricus bisporus iegūts hitozāns | –/CAS 9012-76-4 | 3.4.16. punkts (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 10.4 | No Aspergillus niger iegūts hitīns–glikāns | Hitīns: CAS 1398-61-4; glikāns: CAS 9041-22-9. | 3.4.17. punkts (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 10.5 | Inaktivēti raugi | –/– | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |
| 11 | Citas metodes |
| 11.1 | Alepas priedes sveķi | –/– | | | x | | Ievēro šā pielikuma 2. papildinājumā paredzētos nosacījumus. | 2), 10) un 11) |
| 11.2 | Svaigas vīna nogulsnes | –/– | | | | x (6) | Tikai sausajos vīnos. Svaigās vīna nogulsnes ir nebojātas un neatšķaidītas un satur raugus, kuri radušies nesenā sausvīna vinifikācijā. Daudzumi, kas nepārsniedz 5 % no apstrādātā produkta tilpuma. | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16) |
| 11.3 | Grauzdēts cukurs | E 150 a-d/– | 4.3. punkts (2007) | COEI-1-CARAMEL | x | | Krāsas paspilgtināšanai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I pielikuma 2. punktā. | 3) |
| 11.4 | Alilizotiocianāts | –/57-06-7 | | | | x | Tikai lai piesūcinātu tīra parafīna diskus. Sk. 1. tabulu.
  Vīnā nedrīkst saglabāties nekādi alilizotiocianāta piemaisījumi. | Daļēji fermentētai misai, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, un vīnam |
| 11.5 | Inaktivēti raugi | –/– | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16) |

1

2

3

4

5

6

7

8

Vielas/darbības

E numurs

un/vai

CAS numurs

OIV Vīndarības prakses kodekss (5)

Atsauce uz OIV kodeksa punktu saskaņā ar 9. panta 1. punktu

Piedeva

Pārstrādes palīglīdzeklis/viela, ko izmanto kā pārstrādes palīglīdzekli (6)

Izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi (7)

Vīnkopības produktu kategorijas (8)

1

Skābuma regulatori

1.1

Vīnskābe (L(+)-)

E 334/CAS 87-69-4

2.1.3.1.1. punkts (2001);

3.1.1.1. punkts (2001)

COEI-1-LTARAC

x

Nosacījumi un ierobežojumi, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas C un D iedaļā un šīs regulas 11. pantā. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā. Vīnskābes (L(+)-) specifikācijas, kas noteiktas šā pielikuma 1. papildinājuma 2. punktā.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

1.2

Ābolskābe (D,L-; L-)

E 296/–

2.1.3.1.1. punkts (2001);

3.1.1.1. punkts (2001)

COEI-1-ACIMAL

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

1.3

Pienskābe

E 270/–

2.1.3.1.1. punkts (2001);

3.1.1.1. punkts (2001)

COEI-1-ACILAC

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

1.4

Kālija L(+)-tartrāts

E 336(ii)/CAS 921-53-9

2.1.3.2.2. punkts (1979);

3.1.2.2. punkts (1979)

COEI-1-POTTAR

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

1.5

Kālija bikarbonāts

E 501(ii)/CAS 298-14-6

2.1.3.2.2. punkts (1979);

3.1.2.2. punkts (1979)

COEI-1-POTBIC

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

1.6

Kalcija karbonāts

E 170/CAS 471-34-1

2.1.3.2.2. punkts (1979);

3.1.2.2. punkts (1979)

COEI-1-CALCAR

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

1.8

Kalcija sulfāts

E 516/–

2.1.3.1.1.1. punkts (2017)

x

Nosacījumi un ierobežojumi, kas noteikti III pielikuma A iedaļas 2. punkta b) apakšpunktā. Maksimālais lietošanas daudzums: 2 g/l.

3)

1.9

Kālija karbonāts

E 501(i)

2.1.3.2.5. punkts (2017); 3.1.2.2. punkts (1979)

x

Nosacījumi un ierobežojumi, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas C un D iedaļā un šīs regulas 11. pantā. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

Citronskābe: piemēro tikai OIV 3.1.1. (1979) un 3.1.1.1. punkta (2001) a) mērķi. Maksimālais saturs šādi apstrādātā vīnā, kas laists tirgū: 1 g/l.

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

1.10

Citronskābe

Ε 330

3.1.1. punkts (1979); 3.1.1.1. punkts (2001)

COEI-1-CITACI

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

1.11

Raugi vīna ražošanai

–/–

2.1.3.2.3. punkts (2019); 2.1.3.2.3.1. punkts (2019); 2.3.1. punkts (2016)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x (6)

10), 11) un 12)

1.12

Pienskābes baktērijas

–/–

2.1.3.2.3. punkts (2019); 2.1.3.2.3.2. punkts (2019); 3.1.2. punkts (1979); 3.1.2.3. punkts (1980)

COEI-1-BALACT

x (6)

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

2

Konservanti un antioksidanti

2.1

Sēra dioksīds

E 220/CAS 7446-09-5

1.12. punkts (2004); 2.1.2. punkts (1987);

3.4.4. punkts (2003)

COEI-1-SOUDIO

x

Ierobežojumi (t. i., maksimālais daudzums tirgū laistā produktā), kas noteikti I pielikuma B daļā.

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

2.2

Kālija bisulfīts

E 228/CAS 7773-03-7

1.12. punkts (2004); 2.1.2. punkts (1987); 3.4.4. punkts (2003)

COEI-1-POTBIS

x

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

2.3

Kālija metabisulfīts

E 224/CAS 16731-55-8

1.12. punkts (2004); 2.1.2. punkts (1987); 3.4.4. punkts (2003)

COEI-1-POTANH

x

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

2.4

Kālija sorbāts

Ε 202

3.4.5. punkts (1988)

COEI-1-POTSOR

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

2.5

Lizocīms

Ε 1105

2.2.6. punkts (1997); 3.4.12. punkts (1997)

COEI-1-LYSOZY

x

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

2.6

L-askorbīnskābe

Ε 300

1.11. punkts (2001); 2.2.7. punkts (2001); 3.4.7. punkts (2001)

COEI-1-ASCACI

x

Maksimālais saturs šādi apstrādātā vīnā, kas laists tirgū: 250 mg/l. Nepārsniedzot 250 mg/l katrai apstrādei.

Svaigas vīnogas, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

2.7

Dimetildikarbonāts (DMDC)

E 242/CAS 4525-33-1

3.4.13. punkts (2001)

COEI-1-DICDIM

x

Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

3

Adsorbenti

3.1

Apstrāde ar kokogli, ko izmanto vīndarībā

2.1.9. punkts (2002); 3.5.9. punkts (1970)

COEI-1-CHARBO

x

Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

Baltvīni, 2), 10), un 14)

3.2

Selektīvas augu šķiedras

3.4.20. punkts (2017)

COEI-1-FIBVEG

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

4

Spirta rūgšanas un malolaktiskās fermentācijas aktivatori

4.1

Mikrokristāliskā celuloze

E 460(i)/CAS 9004-34-6

2.3.2. punkts (2019), 3.4.21. punkts (2015)

COEI-1-CELMIC

x

Tam jāatbilst Regulas (ES) Nr. 231/2012 pielikumā noteiktajām specifikācijām.

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

4.2

Diamonija hidrogēnfosfāts

E 342/CAS 7783-28-0

4.1.7. punkts (1995)

COEI-1-PHODIA

x

Tikai spirta rūgšanas procesam. Izmantošana attiecīgi 1 g/l (izteikts sāļos) (9) robežās vai 0,3 g/l robežās dzirkstošo vīnu otrējai raudzēšanai.

Svaigas vīnogas, 2), 10), 11), 12); spirta sekundārās rūgšanas process attiecībā uz 4), 5), 6) un 7)

4.3

Amonija sulfāts

E 517/CAS 7783-20-2

4.1.7. punkts (1995)

COEI-1AMMSUL

x

4.4

Amonija bisulfīts

–/CAS 10192-30-0

COEI-1-AMMHYD

x

Tikai spirta rūgšanas procesam. Izmantošana attiecīgi 0,2 g/l (izteikts sāļos) robežās un 2.1., 2.2. un 2.3. punktā paredzētajās robežās.

Svaigas vīnogas, 2), 10), 11) un 12)

4.5

Tiamīna hidrohlorīds

–/CAS 67-03-8

2.3.3. punkts (1976); 4.1.7. punkts (1995)

COEI-1-THIAMIN

x

Tikai spirta rūgšanas procesam.

Izmantošana 0,6 mg/l (izteikts tiamīnā) robežās katrai apstrādei.

Svaigas vīnogas, 2), 10), 11), 12); spirta sekundārās rūgšanas process attiecībā uz 4), 5), 6) un 7)

4.6

Rauga autolizāti

–/–

2.3.2. punkts (2019), 3.4.21. punkts (2015)

COEI-1-AUTLYS

x (6)

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

4.7

Rauga sēņu šūnu sieniņas

–/–

2.3.4. punkts (1988), 3.4.21. punkts (2015)

COEI-1-YEHULL

x (6)

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

4.8

Inaktivēti raugi

–/–

2.3.2. punkts (2019), 3.4.21. punkts (2015)

COEI-1-INAYEA

x (6)

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

4.9

Inaktivēti raugi ar garantētu glutationa līmeni

–/–

2.2.9. punkts (2017)

COEI-1-LEVGLU

x (6)

Tikai spirta rūgšanas procesam.

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5

Dzidrinātāji

5.1

Pārtikas želatīns

–/CAS 9000-70-8

2.1.6. punkts (1997); 3.2.1. punkts (2011)

COEI-1-GELATI

x (6)

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.2

Kviešu proteīns

2.1.17. punkts (2004); 3.2.7. punkts (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.3

Zirņu proteīns

2.1.17. punkts (2004); 3.2.7. punkts (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.4

Kartupeļu proteīns

2.1.17. punkts (2004); 3.2.7. punkts (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.5

Zivju līme

3.2.1. punkts (2011)

COEI-1-COLPOI

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

5.6

Kazeīns

–/CAS 9005-43-0

2.1.16. punkts (2004)

COEI-1-CASEIN

x (6)

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.7

Kālija kazeināti

–/CAS 68131-54-4

2.1.15. punkts (2004); 3.2.1. punkts (2011)

COEI-1-POTCAS

x (6)

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.8

Olu albumīns

–/CAS 9006-59-1

3.2.1. punkts (2011)

COEI-1-OEUALB

x (6)

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

5.9

Bentonīts

–/–

2.1.8. punkts (1970); 3.3.5. punkts (1970)

COEI-1-BENTON

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.10

Silīcija dioksīds (gela vai koloīda šķīduma veidā)

E 551/–

2.1.10. punkts (1991); 3.2.1. punkts (2011); 3.2.4. punkts (1991)

COEI-1-DIOSIL

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.11

Kaolīns

–/CAS 1332-58-7

3.2.1. punkts (2011)

COEI-1-KAOLIN

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

5.12

Tanīni

2.1.7. punkts (2019); 2.1.17. punkts (2004); 3.2.6. punkts (2019); 3.2.7. punkts (2004); 4.1.8. punkts (1981); 4.3.2. punkts (1981)

COEI-1-TANINS

x

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.13

No Aspergillus niger vai Agaricus bisporus iegūts hitozāns

–/CAS 9012-76-4

2.1.22. punkts (2009); 3.2.1. punkts (2011); 3.2.12. punkts (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.14

No Aspergillus niger iegūts hitīns–glikāns

Hitīns: CAS 1398-61-4; glikāns: CAS 9041-22-9.

2.1.23. punkts (2009); 3.2.1. punkts (2011); 3.2.13. punkts (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.15

Rauga proteīnu ekstrakti

–/–

2.1.24. punkts (2011); 3.2.14. punkts (2011); 3.2.1. punkts (2011)

COEI-1-EPLEV

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.16

Polivinilpolipirolidons

E 1202/CAS 25249-54-1

3.4.9. punkts (1987)

COEI-1-PVPP

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

5.17

Kalcija algināts

E 404/CAS 9005-35-0

4.1.8. punkts (1981)

COEI-1-ALGIAC

x

Tikai tādu visu kategoriju dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu ražošanai, kuri iegūti, tos raudzējot pudelē, un kuriem nogulsnes atdala dekantējot.

4), 5), 6), 7), 8) un 9)

5.18

Kālija algināts

E 402/CAS 9005-36-1

4.1.8. punkts (1981)

COEI-1-POTALG

x

Tikai tādu visu kategoriju dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu ražošanai, kuri iegūti, tos raudzējot pudelē, un kuriem nogulsnes atdala dekantējot.

4), 5), 6), 7), 8) un 9)

6

Stabilizējoši līdzekļi

6.1

Kālija hidrogēntartrāts

E 336(i)/CAS 868-14-4

3.3.4. punkts (2004)

COEI-1-POTBIT

x

Tikai lai veicinātu vīnskābes sāļu izgulsnēšanos.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

6.2

Kalcija tartrāts

–/–

3.3.12. punkts (1997)

COEI-1-CALTAR

x

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

6.3

Citronskābe

Ε 330

3.3.1. punkts (1970); 3.3.8. punkts (1970)

COEI-1-CITACI

x

Maksimālais saturs šādi apstrādātā vīnā, kas laists tirgū: 1 g/l.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

6.4

Tanīni

–/–

2.1.7. punkts (2019); 3.2.6. punkts (2019); 3.3.1. punkts (1970)

COEI-1-TANINS

Svaigas vīnogas, daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

6.5

Kālija ferocianīds

E 536/–

3.3.1. punkts (1970), 3.3.10. punkts (1970)

COEI-1-POTFER

x

Ievēro šā pielikuma 4. papildinājumā paredzētos nosacījumus. Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

6.6

Kalcija fitāts

–/CAS 3615-82-5

3.3.1. punkts (1970)

COEI-1-CALPHY

x

Sarkanvīniem – ne vairāk kā 8 g/hl.

Ievēro šā pielikuma 4. papildinājumā paredzētos nosacījumus.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

6.7

Metavīnskābe

E 353/–

3.3.7. punkts (1970)

COEI-1-METACI

x

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

6.8

Gumiarābiks

E 414/CAS 9000-01-5

3.3.6. punkts (1972)

COEI-1-GOMARA

x

Quantum satis.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

6.9

Vīnskābe D, L- vai tās neitrālā kālija sāls

–/CAS 133-37-9

2.1.21. punkts (2008), 3.4.15. punkts (2008)

COEI-1-DLTART

x

Tikai liekā kalcija izgulsnēšanai.

Ievēro šā pielikuma 4. papildinājumā paredzētos nosacījumus.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

6.10

Rauga mannoproteīni

–/–

3.3.13. punkts (2005)

COEI-1-MANPRO

x

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

6.11

Karboksimetilceluloze

E 466/–

3.3.14. punkts (2020)

COEI-1-CMC

x

Tikai lai nodrošinātu vīnskābes stabilizāciju.

Baltvīni un sārtvīni, 4), 5), 6), 7), 8) un 9)

6.12

Polivinilimidazola/polivinilpirolidona (PVI/PVP) kopolimēri

–/CAS 87865-40-5

2.1.20. punkts (2014), 3.4.14. punkts (2014)

COEI-1-PVIPVP

x

Apstrādes darbību atzīmē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā norādītajā reģistrā.

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

6.13

Kālija poliaspartāts

E 456/CAS 64723-18-8

3.3.15. punkts (2016)

COEI-1-POTPOL

x

Tikai lai veicinātu vīnskābes stabilizāciju.

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

6.14

Fumārskābe

E 297/CAS 110-17-8

3.4.2. punkts (2021), 3.4.23. punkts (2021)

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

7

Fermenti (10)

7.1

Ureāze

EC 3.5.1.5

3.4.11. punkts (1995)

COEI-1-UREASE

COEI-1-PRENZY

x

Tikai urīnvielas satura pazemināšanai vīnā.

Ievēro šā pielikuma 6. papildinājumā paredzētos nosacījumus.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

7.2

Pektīnliāzes

EC 4.2.2.10

1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021)

COEI-1-ACTPLY

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā.

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

7.3

Pektīnmetilesterāze

EC 3.1.1.11

1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021)

COEI-1-ACTPME

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā.

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

7.4

Poligalakturonāze

EC 3.2.1.15

1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021)

COEI-1-ACTPGA

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā.

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

7.5

Hemicelulāze

EC 3.2.1.78

1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021)

COEI-1-ACTGHE

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā.

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

7.6

Celulāze

EC 3.2.1.4

1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021)

COEI-1-ACTCEL

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā.

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

7.7

Betaglikonāze

EC 3.2.1.58

3.2.10. punkts (2004)

COEI-1-BGLUCA

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

7.8

Glikozidāze

EC 3.2.1.20

2.1.19. punkts (2013); 3.2.9. punkts (2013)

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

7.9

Arabinanāze

EC 3.2.1.99

1.13. punkts (2021); 2.1.4. punkts (2021); 2.1.18. punkts (2021); 3.2.8. punkts (2021); 3.2.11. punkts (2021)

COEI-1-ACTARA

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā.

Svaigas vīnogas, 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

7.10

Beta-glikanāze (β1-3, β1-6)

EC 3.2.1.6

3.5.7. punkts (2013)

COEI-1-ACTGLU

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā.

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

7.11

Glikozidāze

EC 3.2.1.21

2.1.19. punkts (2013); 3.2.9. punkts (2013)

COEI-1-GLYCOS

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā.

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

7.12

Aspergillopepsīns I

EC 3.4.23.18

2.2.12. punkts (2021), 3.3.16. punkts (2021)

COEI-1-PROTEA

COEI-1-PRENZY

x

Tikai vīndarības vajadzībām macerācijā, dzidrināšanā, stabilizācijā, filtrēšanā un vīnogu aromātisko prekursoru atklāšanā

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

8

Gāzes un iepakojuma gāzes (11)

8.1

Argons

E 938/CAS 7440-37-1

2.2.5. punkts (1970); 3.2.3. punkts (2002)

COEI-1-ARGON

x (11)

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

8.2

Slāpeklis

E 941/CAS 7727-37-9

2.1.14. punkts (1999); 2.2.5. punkts (1970); 3.2.3. punkts (2002)

COEI-1-AZOTE

x (11)

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

8.3

Oglekļa dioksīds

E 290/CAS 124-38-9

1.7. punkts (1970); 2.1.14. punkts (1999); 2.2.3. punkts (1970); 2.2.5. punkts (1970); 2.3.9. punkts (2005); 4.1.10. punkts (2002)

COEI-1-DIOCAR

x (11)

x

Attiecībā uz negāzētiem vīniem maksimālais oglekļa dioksīda saturs šādi apstrādātā vīnā, kas laists tirgū, ir 3 g/l, un ar oglekļa dioksīdu saistītajam pārspiedienam 20 °C temperatūrā jābūt mazākam par 1 bāru.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

8.4

Gāzveida skābeklis

E 948/CAS 17778-80-2

2.1.1. punkts (2016); 3.5.5. punkts (2016)

COEI-1-OXYGEN

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

9

Fermentēšanas līdzekļi

9.1

Raugi vīna ražošanai

–/–

2.1.3.2.3.1. punkts (2019); 2.3.1. punkts (2016); 4.1.8. punkts (1981)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x (6)

Svaigas vīnogas, 2), 10), 11), 12), 13); spirta sekundārās rūgšanas process attiecībā uz 4), 5), 6) un 7)

9.2

Pienskābes baktērijas

–/–

2.1.3.2.3.2. punkts (2019); 3.1.2. punkts (1979); 3.1.2.3. punkts (1980)

COEI-1-BALACT

x (6)

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

10

Defektu korekcija

10.1

Vara sulfāts, pentahidrāts

–/CAS 7758-99-8

3.5.8. punkts (1989)

COEI-1-CUISUL

x

Izmantošanas robeža ir 1 g/hl ar nosacījumu, ka vara saturs šādi apstrādātā produktā nav augstāks par 1 mg/l, izņemot desertvīnus, kuri izgatavoti no svaigas nefermentētas vai viegli fermentētas vīnogu misas un kuros vara saturs nedrīkst pārsniegt 2 mg/l.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

10.2

Vara citrāts

–/CAS 866-82-0

3.5.14. punkts (2008)

COEI-1-CUICIT

x

Izmantošanas robeža ir 1 g/hl ar nosacījumu, ka vara saturs šādi apstrādātā produktā nav augstāks par 1 mg/l, izņemot desertvīnus, kuri izgatavoti no svaigas nefermentētas vai viegli fermentētas vīnogu misas un kuros vara saturs nedrīkst pārsniegt 2 mg/l.

Daļēji fermentēta misa, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, 1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

10.3

No Aspergillus niger vai Agaricus bisporus iegūts hitozāns

–/CAS 9012-76-4

3.4.16. punkts (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

10.4

No Aspergillus niger iegūts hitīns–glikāns

Hitīns: CAS 1398-61-4; glikāns: CAS 9041-22-9.

3.4.17. punkts (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

10.5

Inaktivēti raugi

–/–

COEI-1-INAYEA

x (6)

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

11

Citas metodes

11.1

Alepas priedes sveķi

–/–

x

Ievēro šā pielikuma 2. papildinājumā paredzētos nosacījumus.

2), 10) un 11)

11.2

Svaigas vīna nogulsnes

–/–

x (6)

Tikai sausajos vīnos. Svaigās vīna nogulsnes ir nebojātas un neatšķaidītas un satur raugus, kuri radušies nesenā sausvīna vinifikācijā. Daudzumi, kas nepārsniedz 5 % no apstrādātā produkta tilpuma.

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 15) un 16)

11.3

Grauzdēts cukurs

E 150 a-d/–

4.3. punkts (2007)

COEI-1-CARAMEL

x

Krāsas paspilgtināšanai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I pielikuma 2. punktā.

3)

11.4

Alilizotiocianāts

–/57-06-7

x

Tikai lai piesūcinātu tīra parafīna diskus. Sk. 1. tabulu.

Vīnā nedrīkst saglabāties nekādi alilizotiocianāta piemaisījumi.

Daļēji fermentētai misai, ko lieto tiešam patēriņam pārtikā kā tādu, un vīnam

11.5

Inaktivēti raugi

–/–

COEI-1-INAYEA

x (6)

1), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 10), 11), 12), 15) un 16)

| b) | pielikuma 1. papildinājuma 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “1. | Vīnskābi, kuras lietošana atskābināšanai ir paredzēta šā pielikuma 2. tabulas 1.1. rindā, drīkst izmantot tikai tiem produktiem, kuri | ir iegūti no ‘Elbling’ un ‘Riesling’ šķirnes vīnogām; kā arī |
| --- | --- | --- | --- |

b)

pielikuma 1. papildinājuma 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.

ir iegūti no ‘Elbling’ un ‘Riesling’ šķirnes vīnogām; kā arī

| | ir iegūti no vīnogām, kas novāktas Vācijā A vīnkopības zonā.”; |
| --- | --- |

ir iegūti no vīnogām, kas novāktas Vācijā A vīnkopības zonā.”;

| c) | pielikuma 5. papildinājumā svītro teikumu: “Apstrāde jāieraksta reģistrā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā.”; |
| --- | --- |

c)

pielikuma 5. papildinājumā svītro teikumu: “Apstrāde jāieraksta reģistrā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā.”;

| d) | pielikuma 7. papildinājumā svītro teikumu: “Apstrāde jāieraksta reģistrā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā.”; |
| --- | --- |

d)

pielikuma 7. papildinājumā svītro teikumu: “Apstrāde jāieraksta reģistrā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā.”;

| e) | pielikuma 8. papildinājumā svītro teikumu: “Apstrāde jāieraksta reģistrā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā.”; |
| --- | --- |

e)

pielikuma 8. papildinājumā svītro teikumu: “Apstrāde jāieraksta reģistrā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā.”;

| f) | pielikuma 10. papildinājumā svītro teikumu: “Apstrāde jāieraksta reģistrā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā.”; |
| --- | --- |

f)

pielikuma 10. papildinājumā svītro teikumu: “Apstrāde jāieraksta reģistrā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punktā.”;

| 2) | pielikuma B daļas A iedaļas 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta c) apakšpunkta četrpadsmito ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “– | baltvīniem ar šādām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ja to kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir augstāka par 15 % un cukuru saturs ir augstāks par 45 g/l:






  — | Franche-Comté, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

pielikuma B daļas A iedaļas 2. punktu groza šādi:

a)

punkta c) apakšpunkta četrpadsmito ievilkumu aizstāj ar šādu:

“–

baltvīniem ar šādām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ja to kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir augstāka par 15 % un cukuru saturs ir augstāks par 45 g/l:

—

Franche-Comté,

| — | Coteaux de l’Auxois, |
| --- | --- |

—

Coteaux de l’Auxois,

| — | Saône-et-Loire, |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire,

| — | Ardèche, |
| --- | --- |

—

Ardèche,

| — | Collines rhodaniennes, |
| --- | --- |

—

Collines rhodaniennes,

| — | Comté Tolosan, |
| --- | --- |

—

Comté Tolosan,

| — | Côtes de Gascogne, |
| --- | --- |

—

Côtes de Gascogne,

| — | Gers, |
| --- | --- |

—

Gers,

| — | Côtes du Lot, |
| --- | --- |

—

Côtes du Lot,

| — | Côtes du Tarn, |
| --- | --- |

—

Côtes du Tarn,

| — | Vins de la Corrèze, |
| --- | --- |

—

Vins de la Corrèze,

| — | Ile de Beauté, |
| --- | --- |

—

Ile de Beauté,

| — | Pays d’Oc, |
| --- | --- |

—

Pays d’Oc,

| — | Côtes de Thau, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thau,

| — | Val de Loire, |
| --- | --- |

—

Val de Loire,

| — | Méditerranée, |
| --- | --- |

—

Méditerranée,

| — | Comtés rhodaniens, |
| --- | --- |

—

Comtés rhodaniens,

| — | Côtes de Thongue, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thongue,

| — | Côte Vermeille, |
| --- | --- |

—

Côte Vermeille,

| — | Agenais, |
| --- | --- |

—

Agenais,

| — | Landes, |
| --- | --- |

—

Landes,

| — | Vins des Allobroges, |
| --- | --- |

—

Vins des Allobroges,

| — | Var,”; |
| --- | --- |

—

Var,”;

| b) | punkta e) apakšpunkta desmito ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “– | Slovēnijas vīniem, attiecībā uz kuriem ir tiesības izmantot aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un kuri ir aprakstīti ar apzīmējumiem: “vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor”, “vrhunsko vino ZGP – ledeno vino”, “vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor” vai “vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)”,” |
| --- | --- | --- |

b)

punkta e) apakšpunkta desmito ievilkumu aizstāj ar šādu:

“–

Slovēnijas vīniem, attiecībā uz kuriem ir tiesības izmantot aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un kuri ir aprakstīti ar apzīmējumiem: “vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor”, “vrhunsko vino ZGP – ledeno vino”, “vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor” vai “vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)”,”

---

(1)  Gadskaitlis iekavās aiz atsaucēm uz OIV Vīndarības prakses kodeksa punktu norāda attiecīgā gada redakciju, kurā aprakstīto praksi Savienība atļāvusi izmantot kā atļauto vīndarības metodi, ievērojot šajā tabulā izklāstītos izmantošanas nosacījumus un ierobežojumus.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1935/2004 (2004. gada 27. oktobris) par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.).

(3)  Komisijas Regula (ES) Nr. 10/2011 (2011. gada 14. janvāris) par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku (OV L 12, 15.1.2011., 1. lpp.).

(4)  Ja nav piemērojams visām vīna produktu kategorijām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļā.

(5)  Gadskaitlis iekavās aiz atsaucēm uz OIV Vīndarības prakses kodeksa punktu norāda attiecīgā gada redakciju, kurā aprakstīto praksi Savienība atļāvusi izmantot kā atļauto vīndarības metodi, ievērojot šajā tabulā izklāstītos izmantošanas nosacījumus un ierobežojumus.

(6)  Vielas, ko izmanto kā pārstrādes palīglīdzekļus, kuri minēti 20. panta d) punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.).

(7)  Atļautie vīndarības savienojumi izmantojami saskaņā ar noteikumiem, kas ietverti 3. slejā norādītajos OIV Vīndarības prakses kodeksa punktos, ja vien nav spēkā citi izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi, kas izklāstīti šajā slejā.

(8)  Ja nav piemērojams visām vīna produktu kategorijām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļā.

(9)  Amonija sāļus, kas minēti 4.2., 4.3. un 4.4. rindā, var izmantot arī kombinācijā, dzirkstošā vīna otrējai fermentēšanai nepārsniedzot kopējo ierobežojumu 1 g/l vai 0,3 g/l. Tomēr 4.4. rindā minētais amonija sāls nepārsniedz 4.4. rindā minēto ierobežojumu.

(10)  Sk. arī šīs regulas 9. panta 2. punktu.

(11)  Ja tās izmanto kā piedevas, kas minētas I pielikuma 20. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.).”;

---

II PIELIKUMS

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 III pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma A iedaļas 4. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “– | koncentrētu vīnogu misu, koncentrētu vīnogu misu, ko iegūst, karsējot ar vaļēju liesmu, un kas, izņemot šo darbību, atbilst koncentrētas vīnogu misas definīcijai, rektificētu koncentrētu vīnogu misu vai vēlīni novāktu, žuvušu vīnogu misu, kam fermentācijas kavēšanai ir pievienots neitrāls vīnogu izcelsmes spirts, – Spānijas vīnam ar tradicionālo apzīmējumu “vino generoso de licor”, taču ar nosacījumu, ka attiecīgā vīna kopējās spirta tilpumkoncentrācijas paaugstinājums nepārsniedz 8 %,”; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma A iedaļas 4. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:

“–

koncentrētu vīnogu misu, koncentrētu vīnogu misu, ko iegūst, karsējot ar vaļēju liesmu, un kas, izņemot šo darbību, atbilst koncentrētas vīnogu misas definīcijai, rektificētu koncentrētu vīnogu misu vai vēlīni novāktu, žuvušu vīnogu misu, kam fermentācijas kavēšanai ir pievienots neitrāls vīnogu izcelsmes spirts, – Spānijas vīnam ar tradicionālo apzīmējumu “vino generoso de licor”, taču ar nosacījumu, ka attiecīgā vīna kopējās spirta tilpumkoncentrācijas paaugstinājums nepārsniedz 8 %,”;

| 2) | pielikuma B iedaļas 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Tomēr ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Condado de Huelva”, “Málaga” un “Jerez-Xérès-Sherry” apzīmētajiem desertvīniem izmantojamā vēlīni novāktu, žuvušu vīnogu misa, kurai fermentācijas kavēšanai pievienots neitrāls vīnogu izcelsmes spirts un kura iegūta no ‘Pedro Ximénez’ šķirnes vīnogām, drīkst būt no Montilla-Moriles reģiona.”; |
| --- | --- |

2)

pielikuma B iedaļas 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Tomēr ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Condado de Huelva”, “Málaga” un “Jerez-Xérès-Sherry” apzīmētajiem desertvīniem izmantojamā vēlīni novāktu, žuvušu vīnogu misa, kurai fermentācijas kavēšanai pievienots neitrāls vīnogu izcelsmes spirts un kura iegūta no ‘Pedro Ximénez’ šķirnes vīnogām, drīkst būt no Montilla-Moriles reģiona.”;

| 3) | pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:






  a) | papildinājuma A iedaļā tabulu “SPĀNIJA” aizstāj ar šādu:






  “Desertvīni ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu | Produkta apraksts, kā tas noteikts Savienības noteikumos vai valsts tiesību aktos |
| --- | --- | --- | --- |
| Alicante | Moscatel de Alicante |
| | Vino dulce |
| Cariñena | Vino dulce |
| Condado de Huelva | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| | Mistela |
| | Vino dulce |
| Empordà | Mistela |
| | Moscatel |
| Jerez-Xérès-Sherry | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Lebrija | |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Priorato | Vino dulce |
| Tarragona | Vino dulce |
| Valencia | Moscatel de Valencia |
| | Vino dulce”; |

3)

pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:

a)

papildinājuma A iedaļā tabulu “SPĀNIJA” aizstāj ar šādu:

“Desertvīni ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu

Produkta apraksts, kā tas noteikts Savienības noteikumos vai valsts tiesību aktos

Alicante

Moscatel de Alicante

Vino dulce

Cariñena

Vino dulce

Condado de Huelva

Pedro Ximénez

Moscatel

Mistela

Vino dulce

Empordà

Mistela

Moscatel

Jerez-Xérès-Sherry

Pedro Ximénez

Moscatel

Lebrija

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Pedro Ximénez

Moscatel

Priorato

Vino dulce

Tarragona

Vino dulce

Valencia

Moscatel de Valencia

Vino dulce”;

| b) | papildinājuma B iedaļu groza šādi:






  i) | papildinājuma 4. punktā tabulu “SPĀNIJA” aizstāj ar šādu:






  “Desertvīni ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu | Produkta apraksts, kā tas noteikts Savienības noteikumos vai valsts tiesību aktos |
| --- | --- | --- | --- |
| Condado de Huelva | |
| Jerez-Xérès-Sherry | Vino generoso de licor |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Vino generoso de licor”; |

b)

papildinājuma B iedaļu groza šādi:

i)

papildinājuma 4. punktā tabulu “SPĀNIJA” aizstāj ar šādu:

“Desertvīni ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu

Produkta apraksts, kā tas noteikts Savienības noteikumos vai valsts tiesību aktos

Condado de Huelva

Jerez-Xérès-Sherry

Vino generoso de licor

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Vino generoso de licor”;

| ii) | papildinājuma 5. punktā aiz vārdiem “ITĀLIJA Marsala” pievieno šādus vārdus:

  “KIPRA
  Κουμανδαρία (Commandaria).”; |
| --- | --- |

ii)

papildinājuma 5. punktā aiz vārdiem “ITĀLIJA Marsala” pievieno šādus vārdus:

“KIPRA

Κουμανδαρία (Commandaria).”;

| iii) | papildinājuma 6. punktā aiz vārdiem “ITĀLIJA Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani” pievieno šādus vārdus:

  “KIPRA
  Κουμανδαρία (Commandaria).”; |
| --- | --- |

iii)

papildinājuma 6. punktā aiz vārdiem “ITĀLIJA Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani” pievieno šādus vārdus:

“KIPRA

Κουμανδαρία (Commandaria).”;

| 4) | pielikuma 3. papildinājumā šķirņu sarakstu aizstāj ar šādu:

  “Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisies – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha – Garnacha roja – Mazuela.” |
| --- | --- |

4)

pielikuma 3. papildinājumā šķirņu sarakstu aizstāj ar šādu:

“Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisies – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha – Garnacha roja – Mazuela.”

---

| 19.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/69

(2022. gada 12. janvāris),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Heumilch”/“Haymilk”/“Latte fieno”/“Lait de foin”/“Leche de heno” (GTĪ))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Austrijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz garantēto tradicionālo īpatnību “Heumilch”/“Haymilk”/“Latte fieno”/“Lait de foin”/“Leche de heno”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/304 (2). Ar šo grozījumu nosaukumu “Heumilch”/“Haymilk”/“Latte fieno”/“Lait de foin”/“Leche de heno” maina uz nosaukumu “Heumilch”/“Haymilk”/“Latte fieno”/“Lait de foin”/“Leche de heno”/“Seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Austrijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz garantēto tradicionālo īpatnību “Heumilch”/“Haymilk”/“Latte fieno”/“Lait de foin”/“Leche de heno”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/304 (2). Ar šo grozījumu nosaukumu “Heumilch”/“Haymilk”/“Latte fieno”/“Lait de foin”/“Leche de heno” maina uz nosaukumu “Heumilch”/“Haymilk”/“Latte fieno”/“Lait de foin”/“Leche de heno”/“Seneno mleko”.

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Heumilch”/“Haymilk”/“Latte fieno”/“Lait de foin”/“Leche de heno” (GTĪ).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 12. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/304 (2016. gada 2. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (GTĪ)) (OV L 58, 4.3.2016., 28. lpp.).

2

Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno

(3)  
  OV C 392, 28.9.2021., 8. lpp.

3

---

| 19.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/70

(2022. gada 12. janvāris),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Schaf-Heumilch” / “Sheep’s Haymilk” / “Latte fieno di pecora” / “Lait de foin de brebis” / “Leche de heno de oveja” (GTĪ))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Austrijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz garantēto tradicionālo īpatnību “Schaf-Heumilch” / “Sheep’s Haymilk” / “Latte fieno di pecora” / “Lait de foin de brebis” / “Leche de heno de oveja”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/486 (2). Šis grozījums ir par nosaukuma “Schaf-Heumilch” / “Sheep’s Haymilk” / “Latte fieno di pecora” / “Lait de foin de brebis” / “Leche de heno de oveja” maiņu uz nosaukumu “Schaf-Heumilch” / “Sheep’s Haymilk” / “Latte fieno di pecora” / “Lait de foin de brebis” / “Leche de heno de oveja” / “Ovčje seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Austrijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz garantēto tradicionālo īpatnību “Schaf-Heumilch” / “Sheep’s Haymilk” / “Latte fieno di pecora” / “Lait de foin de brebis” / “Leche de heno de oveja”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/486 (2). Šis grozījums ir par nosaukuma “Schaf-Heumilch” / “Sheep’s Haymilk” / “Latte fieno di pecora” / “Lait de foin de brebis” / “Leche de heno de oveja” maiņu uz nosaukumu “Schaf-Heumilch” / “Sheep’s Haymilk” / “Latte fieno di pecora” / “Lait de foin de brebis” / “Leche de heno de oveja” / “Ovčje seneno mleko”.

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Schaf-Heumilch” / “Sheep’s Haymilk” / “Latte fieno di pecora” / “Lait de foin de brebis” / “Leche de heno de oveja” (GTĪ).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 12. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/486 (2019. gada 19. marts) par nosaukuma “Schaf-Heumilch” / “Sheep's Haymilk” / “Latte fieno di pecora” / “Lait de foin de brebis” / “Leche de heno de oveja” (GTĪ) ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (OV L 84, 26.3.2019., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV C 392, 28.9.2021., 13. lpp.

3

---

| 19.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/33

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/71

(2022. gada 12. janvāris),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Ziegen-Heumilch”/“Goat’s Haymilk”/“Latte fieno di capra”/“Lait de foin de chèvre”/“Leche de heno de cabra” (GTĪ))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Austrijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz garantēto tradicionālo īpatnību “Ziegen-Heumilch”/“Goat’s Haymilk”/“Latte fieno di capra”/“Lait de foin de chèvre”/“Leche de heno de cabra”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/487 (2). Šis grozījums ir par nosaukuma “Ziegen-Heumilch”/“Goat’s Haymilk”/“Latte fieno di capra”/“Lait de foin de chèvre”/“Leche de heno de cabra” maiņu uz “Ziegen-Heumilch”/“Goat’s Haymilk”/“Latte fieno di capra”/“Lait de foin de chèvre”/“Leche de heno de cabra”/“Kozje seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Austrijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz garantēto tradicionālo īpatnību “Ziegen-Heumilch”/“Goat’s Haymilk”/“Latte fieno di capra”/“Lait de foin de chèvre”/“Leche de heno de cabra”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/487 (2). Šis grozījums ir par nosaukuma “Ziegen-Heumilch”/“Goat’s Haymilk”/“Latte fieno di capra”/“Lait de foin de chèvre”/“Leche de heno de cabra” maiņu uz “Ziegen-Heumilch”/“Goat’s Haymilk”/“Latte fieno di capra”/“Lait de foin de chèvre”/“Leche de heno de cabra”/“Kozje seneno mleko”.

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Ziegen-Heumilch”/“Goat’s Haymilk”/“Latte fieno di capra”/“Lait de foin de chèvre”/“Leche de heno de cabra” (GTĪ).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 12. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/487 (2019. gada 19. marts) par nosaukuma “Ziegen-Heumilch”/“Goat’s Haymilk”/“Latte fieno di capra”/“Lait de foin de chèvre”/“Leche de heno de cabra” (GTĪ) ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (OV L 84, 26.3.2019., 3. lpp.).

2

(3)  
  OV C 396, 30.9.2021., 22. lpp.

3

---

| 19.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/72

(2022. gada 18. janvāris),

ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas optiskas šķiedras kabeļu importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. pantu un 24. panta 1. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz pamatregulas 10. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2020. gada 21. decembrī sāka antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz pamatregulas 10. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2020. gada 21. decembrī sāka antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (2).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc sūdzības, ko Savienības ražotāju vārdā iesniedza Europacable (“sūdzības iesniedzējs”). Sūdzības iesniedzējs pārstāv vairāk nekā 25 % no optiskās šķiedras kabeļu (“OŠK”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc sūdzības, ko Savienības ražotāju vārdā iesniedza Europacable (“sūdzības iesniedzējs”). Sūdzības iesniedzējs pārstāv vairāk nekā 25 % no optiskās šķiedras kabeļu (“OŠK”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Europacable

| (3) | Pirms antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas Komisija informēja Ķīnas valdību (“ĶV”) (3), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, un aicināja ĶV uz apspriešanos saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu. Apspriešanās ar ĶV notika 2020. gada 16. decembrī. Tomēr nebija iespējams panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu. |
| --- | --- |

(3)

Pirms antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas Komisija informēja Ķīnas valdību (“ĶV”) (3), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, un aicināja ĶV uz apspriešanos saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu. Apspriešanās ar ĶV notika 2020. gada 16. decembrī. Tomēr nebija iespējams panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.

3

| (4) | Eiropas Komisija 2020. gada 24. septembrī sāka atsevišķu antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz to pašu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu (4) (“atsevišķā antidempinga izmeklēšana”). Šajā antisubsidēšanas izmeklēšanā un atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā veiktā kaitējuma, cēloņsakarības un Savienības interešu analīze mutatis mutandis ir identiska, jo abās izmeklēšanās tika izmantota viena un tā pati Savienības ražošanas nozares, izlasē iekļauto Savienības ražotāju, attiecīgā perioda un izmeklēšanas perioda definīcija. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Komisija 2020. gada 24. septembrī sāka atsevišķu antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz to pašu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu (4) (“atsevišķā antidempinga izmeklēšana”). Šajā antisubsidēšanas izmeklēšanā un atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā veiktā kaitējuma, cēloņsakarības un Savienības interešu analīze mutatis mutandis ir identiska, jo abās izmeklēšanās tika izmantota viena un tā pati Savienības ražošanas nozares, izlasē iekļauto Savienības ražotāju, attiecīgā perioda un izmeklēšanas perioda definīcija.

4

mutatis mutandis

1.2.   Piezīmes par procedūras sākšanu

Piezīmes par procedūras sākšanu

| (5) | Komisija saņēma piezīmes par procedūras sākšanu no ĶV, Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kameras (“CCCME”), viena importētāja (Connect Com) un sūdzības iesniedzēja. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma piezīmes par procedūras sākšanu no ĶV, Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kameras (“CCCME”), viena importētāja (Connect Com) un sūdzības iesniedzēja.

CCCME

Connect Com

| (6) | ĶV apgalvoja, ka izmeklēšanu nevajadzētu sākt, jo sūdzība neatbilst PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“SKP nolīgums”) 11.2. un 11.3. pantā un pamatregulas 10. panta 2. punktā noteiktajām prasībām par pierādījumiem. Pēc ĶV domām, nav pietiekamu pierādījumu par kompensējamām subsīdijām, kaitējumu un cēloņsakarību starp subsidēto importu un kaitējumu. Atbildot uz šo ĶV apgalvojumu, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sūdzībā bija ietverta informācija, kas bija pamatoti pieejama, un ka sūdzībā bija sniegti vairāk nekā pietiekami pierādījumi, kas apliecina subsidēšanas un kaitējuma pastāvēšanu un cēloņsakarību starp tiem. ĶV atkārtoja, ka sūdzībā nav pietiekamu pierādījumu, kas ļautu panākt atbilstību pierādījumu standartam, un neatkarīgi no tā, kāda informācija sūdzības iesniedzējam varētu būt pamatoti pieejama, vienmēr ir nepieciešami pietiekami pierādījumi par subsīdijas pastāvēšanu un raksturu, būtisku kaitējumu un cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(6)

ĶV apgalvoja, ka izmeklēšanu nevajadzētu sākt, jo sūdzība neatbilst PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“SKP nolīgums”) 11.2. un 11.3. pantā un pamatregulas 10. panta 2. punktā noteiktajām prasībām par pierādījumiem. Pēc ĶV domām, nav pietiekamu pierādījumu par kompensējamām subsīdijām, kaitējumu un cēloņsakarību starp subsidēto importu un kaitējumu. Atbildot uz šo ĶV apgalvojumu, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sūdzībā bija ietverta informācija, kas bija pamatoti pieejama, un ka sūdzībā bija sniegti vairāk nekā pietiekami pierādījumi, kas apliecina subsidēšanas un kaitējuma pastāvēšanu un cēloņsakarību starp tiem. ĶV atkārtoja, ka sūdzībā nav pietiekamu pierādījumu, kas ļautu panākt atbilstību pierādījumu standartam, un neatkarīgi no tā, kāda informācija sūdzības iesniedzējam varētu būt pamatoti pieejama, vienmēr ir nepieciešami pietiekami pierādījumi par subsīdijas pastāvēšanu un raksturu, būtisku kaitējumu un cēloņsakarību.

| (7) | Komisija noraidīja ĶV apgalvojumu. Sūdzībā sniegtie pierādījumi patiešām bija sūdzības iesniedzējam tolaik pamatoti pieejamā informācija. Kā norādīts ziņojumā par pierādījumu pietiekamību, kurā ietverts visu to ar ĶTR saistīto pierādījumu novērtējums, ko veikusi Komisija un kas ir Komisijas rīcībā, un uz kā pamata Komisija sāka izmeklēšanu, izmeklēšanas sākumposmā bija pietiekami pierādījumi, ka apgalvotās subsīdijas bijušas kompensējamas, ņemot vērā to pastāvēšanu, apjomu un raksturu. Sūdzībā bija arī pietiekami pierādījumi par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts kaitējums, ko izraisījis subsidētais imports. |
| --- | --- |

(7)

Komisija noraidīja ĶV apgalvojumu. Sūdzībā sniegtie pierādījumi patiešām bija sūdzības iesniedzējam tolaik pamatoti pieejamā informācija. Kā norādīts ziņojumā par pierādījumu pietiekamību, kurā ietverts visu to ar ĶTR saistīto pierādījumu novērtējums, ko veikusi Komisija un kas ir Komisijas rīcībā, un uz kā pamata Komisija sāka izmeklēšanu, izmeklēšanas sākumposmā bija pietiekami pierādījumi, ka apgalvotās subsīdijas bijušas kompensējamas, ņemot vērā to pastāvēšanu, apjomu un raksturu. Sūdzībā bija arī pietiekami pierādījumi par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts kaitējums, ko izraisījis subsidētais imports.

| (8) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija nevarēja izmantot pieejamos faktus, lai labotu sūdzībā sniegto pierādījumu trūkumu. Komisija norādīja, ka ĶV ir pārpratusi Komisijas rīcību izmeklēšanas sākumposmā. Kā izklāstīts 7. apsvērumā, sūdzībā saskaņā ar pamatregulas 10. panta 2. punktu bija pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. Loģiski, ka sūdzībā nebūtu bijis iespējams iekļaut visu nepieciešamo informāciju, kas tika pieprasīta no ĶV, jo tā bija daļa no detalizētā novērtējuma, ko izmeklēšanā veica Komisija. Turklāt Komisija izskatīja sūdzību, ņemot vērā visu Komisijai pieejamo informāciju par apgalvoto subsidēšanu, arī tās iepriekšējo praksi. Tas nenozīmē, ka Komisija izmanto pieejamos faktus, bet gan to, ka Komisija izmanto visu pieejamo informāciju, lai apstiprinātu sūdzībā izteiktos apgalvojumus. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(8)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija nevarēja izmantot pieejamos faktus, lai labotu sūdzībā sniegto pierādījumu trūkumu. Komisija norādīja, ka ĶV ir pārpratusi Komisijas rīcību izmeklēšanas sākumposmā. Kā izklāstīts 7. apsvērumā, sūdzībā saskaņā ar pamatregulas 10. panta 2. punktu bija pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. Loģiski, ka sūdzībā nebūtu bijis iespējams iekļaut visu nepieciešamo informāciju, kas tika pieprasīta no ĶV, jo tā bija daļa no detalizētā novērtējuma, ko izmeklēšanā veica Komisija. Turklāt Komisija izskatīja sūdzību, ņemot vērā visu Komisijai pieejamo informāciju par apgalvoto subsidēšanu, arī tās iepriekšējo praksi. Tas nenozīmē, ka Komisija izmanto pieejamos faktus, bet gan to, ka Komisija izmanto visu pieejamo informāciju, lai apstiprinātu sūdzībā izteiktos apgalvojumus. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (9) | Pirms procedūras sākšanas rīkotajās apspriešanās un pēc procedūras sākšanas iesniegtajā informācijā ĶV konkrētāk apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir selektīvi izmantojis Ķīnas tiesību aktus un nepareizi interpretējis to saistību ar OŠK ražošanas nozari, un norādīja, ka politikas dokumenti, piemēram, Ķīnas augsto tehnoloģiju ražojumu katalogs, stratēģija “Platjoslas Ķīna”, 13. piecgades plāns vai stratēģija Made in China 2025, ir tikai vadlīniju dokumenti, kas nav saistoši. Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kamera (“CCCME”) atkārtoja šo apgalvojumu. ĶV arī norādīja, ka dokumentā Made in China 2025 nav konkrētas atsauces uz OŠK. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija jau iepriekšējās izmeklēšanās ir konstatējusi, ka Ķīnas piecgades plāniem ir saistošs spēks. |
| --- | --- |

(9)

Pirms procedūras sākšanas rīkotajās apspriešanās un pēc procedūras sākšanas iesniegtajā informācijā ĶV konkrētāk apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir selektīvi izmantojis Ķīnas tiesību aktus un nepareizi interpretējis to saistību ar OŠK ražošanas nozari, un norādīja, ka politikas dokumenti, piemēram, Ķīnas augsto tehnoloģiju ražojumu katalogs, stratēģija “Platjoslas Ķīna”, 13. piecgades plāns vai stratēģija Made in China 2025, ir tikai vadlīniju dokumenti, kas nav saistoši. Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kamera (“CCCME”) atkārtoja šo apgalvojumu. ĶV arī norādīja, ka dokumentā Made in China 2025 nav konkrētas atsauces uz OŠK. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija jau iepriekšējās izmeklēšanās ir konstatējusi, ka Ķīnas piecgades plāniem ir saistošs spēks.

Made in China 2025

CCCME

Made in China 2025

| (10) | Komisija norādīja, ka ĶV neapstrīd šādu plānu, programmu vai ieteikumu esību, bet tikai to, cik lielā mērā tie ir saistoši OŠK ražošanas nozarei. Komisija arī konstatēja, ka sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, kas liecina, ka “optiskā šķiedra” ir minēta vairākos valdības dokumentos, savukārt “optiskās šķiedras tīkls” ir minēts stratēģijā Made in China 2025. ĶV nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka minētie apgalvojumi neattiektos uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija norādīja, ka ĶV neapstrīd šādu plānu, programmu vai ieteikumu esību, bet tikai to, cik lielā mērā tie ir saistoši OŠK ražošanas nozarei. Komisija arī konstatēja, ka sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, kas liecina, ka “optiskā šķiedra” ir minēta vairākos valdības dokumentos, savukārt “optiskās šķiedras tīkls” ir minēts stratēģijā Made in China 2025. ĶV nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka minētie apgalvojumi neattiektos uz attiecīgo ražojumu.

Made in China 2025

| (11) | ĶV arī norādīja, ka valsts īpašumā esošus uzņēmumus (“VU”), valsts īpašumā esošas bankas vai Ķīnas Eksporta un kredītu apdrošināšanas korporāciju (“Sinosure”) nevar kvalificēt kā valsts iestādes un ka sūdzības iesniedzējs ir nepamatoti paļāvies uz iepriekšējiem Komisijas konstatējumiem, kas attiecas uz pilnīgi nesaistītām nozarēm. CCCME atkārtoja apgalvojumu, ka valsts īpašumā esošas bankas nevar uzskatīt par valsts iestādēm. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka iepriekšējās izmeklēšanās Komisija ir atzinusi valsts īpašumā esošas bankas un Sinosure par valsts iestādēm. ĶV apgalvoja, ka Komisijas agrākie konstatējumi par nesaistītām nozarēm nevarēja sūdzībā būt pietiekami pierādījumi tam, ka šīs izmeklēšanas kontekstā valsts īpašumā esošas bankas un Sinosure rīkojušās kā valsts iestādes. |
| --- | --- |

(11)

ĶV arī norādīja, ka valsts īpašumā esošus uzņēmumus (“VU”), valsts īpašumā esošas bankas vai Ķīnas Eksporta un kredītu apdrošināšanas korporāciju (“Sinosure”) nevar kvalificēt kā valsts iestādes un ka sūdzības iesniedzējs ir nepamatoti paļāvies uz iepriekšējiem Komisijas konstatējumiem, kas attiecas uz pilnīgi nesaistītām nozarēm. CCCME atkārtoja apgalvojumu, ka valsts īpašumā esošas bankas nevar uzskatīt par valsts iestādēm. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka iepriekšējās izmeklēšanās Komisija ir atzinusi valsts īpašumā esošas bankas un Sinosure par valsts iestādēm. ĶV apgalvoja, ka Komisijas agrākie konstatējumi par nesaistītām nozarēm nevarēja sūdzībā būt pietiekami pierādījumi tam, ka šīs izmeklēšanas kontekstā valsts īpašumā esošas bankas un Sinosure rīkojušās kā valsts iestādes.

Sinosure

CCCME

Sinosure

Sinosure

| (12) | Komisija konstatēja, ka šis ĶV apgalvojums ir saistīts ar jau iepriekš minēto apgalvojumu un ka sūdzībā citustarp ir minēts Ķīnas Banku likums, kura piederību pie Ķīnas tiesību aktiem ĶV neapstrīd. Komisija uzsvēra arī, ka nesenajās ES antisubsidēšanas izmeklēšanās par šo jautājumu ir izdarīti citādi secinājumi (5). Tas, ka šīs izmeklēšanas attiecās uz nozarēm, kuras nav saistītas ar OŠK ražošanas nozari, nenozīmē, ka iepriekš minētās iestādes nebūtu kvalificējamas kā valsts iestādes. Turklāt pierādījumus par atrašanos valdības īpašumā var uzskatīt par pierādījumiem, kas “sliecas pierādīt vai norāda”, ka subjekts ir valsts iestāde, kura var piešķirt finansiālu ieguldījumu (6). |
| --- | --- |

(12)

Komisija konstatēja, ka šis ĶV apgalvojums ir saistīts ar jau iepriekš minēto apgalvojumu un ka sūdzībā citustarp ir minēts Ķīnas Banku likums, kura piederību pie Ķīnas tiesību aktiem ĶV neapstrīd. Komisija uzsvēra arī, ka nesenajās ES antisubsidēšanas izmeklēšanās par šo jautājumu ir izdarīti citādi secinājumi (5). Tas, ka šīs izmeklēšanas attiecās uz nozarēm, kuras nav saistītas ar OŠK ražošanas nozari, nenozīmē, ka iepriekš minētās iestādes nebūtu kvalificējamas kā valsts iestādes. Turklāt pierādījumus par atrašanos valdības īpašumā var uzskatīt par pierādījumiem, kas “sliecas pierādīt vai norāda”, ka subjekts ir valsts iestāde, kura var piešķirt finansiālu ieguldījumu (6).

5

6

| (13) | Pēc procedūras sākšanas ĶV apgalvoja arī, ka sūdzības iesniedzējs nav noteicis nosacījumus ārpusvalsts atsauces vērtības piemērošanai aizdevumiem un zemes izmantošanas tiesībām. Tomēr Komisija konstatēja, ka sūdzībā ietvertos apgalvojumus pamato nesenās ES antisubsidēšanas izmeklēšanas, kurās secināts, ka šajos jautājumos ir vajadzīgas ārējas atsauces vērtības, kas koriģētas atbilstoši ĶTR dominējošajiem apstākļiem (7). |
| --- | --- |

(13)

Pēc procedūras sākšanas ĶV apgalvoja arī, ka sūdzības iesniedzējs nav noteicis nosacījumus ārpusvalsts atsauces vērtības piemērošanai aizdevumiem un zemes izmantošanas tiesībām. Tomēr Komisija konstatēja, ka sūdzībā ietvertos apgalvojumus pamato nesenās ES antisubsidēšanas izmeklēšanas, kurās secināts, ka šajos jautājumos ir vajadzīgas ārējas atsauces vērtības, kas koriģētas atbilstoši ĶTR dominējošajiem apstākļiem (7).

7

| (14) | Turklāt ĶV apgalvoja, ka dažādas subsīdiju shēmas, uz kurām attiecas sūdzības iesniedzēja apgalvojumi, nevar uzskatīt par subsīdijām, jo sūdzībā nav sniegti detalizēti pierādījumi par šo subsīdiju pastāvēšanu, apjomu un raksturu vai par tiešu saikni starp subsīdiju un attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt ĶV apgalvoja, ka dažādas subsīdiju shēmas, uz kurām attiecas sūdzības iesniedzēja apgalvojumi, nevar uzskatīt par subsīdijām, jo sūdzībā nav sniegti detalizēti pierādījumi par šo subsīdiju pastāvēšanu, apjomu un raksturu vai par tiešu saikni starp subsīdiju un attiecīgo ražojumu.

| (15) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sūdzībā ir sniegti konkrētu tiešu līdzekļu pārskaitījumu piemēri, un īpaši atsaucās uz daudzu Ķīnas OŠK ražotāju eksportētāju gada pārskatiem, kuros skaidri norādīts uz tiešiem līdzekļu pārskaitījumiem, kas saņemti dotāciju veidā. Turklāt sūdzības iesniedzējs iesniedza viena ražotāja eksportētāja publicētu dokumentu, kurā bija norādīts finansiālais atbalsts, ko tas saņēmis no ĶV. |
| --- | --- |

(15)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sūdzībā ir sniegti konkrētu tiešu līdzekļu pārskaitījumu piemēri, un īpaši atsaucās uz daudzu Ķīnas OŠK ražotāju eksportētāju gada pārskatiem, kuros skaidri norādīts uz tiešiem līdzekļu pārskaitījumiem, kas saņemti dotāciju veidā. Turklāt sūdzības iesniedzējs iesniedza viena ražotāja eksportētāja publicētu dokumentu, kurā bija norādīts finansiālais atbalsts, ko tas saņēmis no ĶV.

| (16) | Attiecībā uz dažādām subsīdijām ĶV apgalvoja arī, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis pierādījumus par ieguvumu un īpašajām iezīmēm. Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzējs par ieguvumu un īpašajām iezīmēm ir sniedzis pietiekamus pierādījumus, kas tam bija pamatoti pieejami. Katrā ziņā Komisija pārbaudīja sūdzībā ietvertos pierādījumus un sniedza savu novērtējumu par visiem būtiskajiem elementiem, kas minēti ziņojumā par pierādījumu pietiekamību, kurš, sākot procedūru, tika iekļauts lietas materiālu atklātajā daļā. ĶV atkārtoja piezīmes, ko tā jau bija paudusi pēc procedūras sākšanas, bet nesniedza papildu pierādījumus. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz dažādām subsīdijām ĶV apgalvoja arī, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis pierādījumus par ieguvumu un īpašajām iezīmēm. Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzējs par ieguvumu un īpašajām iezīmēm ir sniedzis pietiekamus pierādījumus, kas tam bija pamatoti pieejami. Katrā ziņā Komisija pārbaudīja sūdzībā ietvertos pierādījumus un sniedza savu novērtējumu par visiem būtiskajiem elementiem, kas minēti ziņojumā par pierādījumu pietiekamību, kurš, sākot procedūru, tika iekļauts lietas materiālu atklātajā daļā. ĶV atkārtoja piezīmes, ko tā jau bija paudusi pēc procedūras sākšanas, bet nesniedza papildu pierādījumus.

| (17) | Tāpēc Komisija secināja, ka sūdzībā ir sniegti pietiekami pierādījumi, kas varētu liecināt, ka ĶV, kā tiek apgalvots, īsteno subsidēšanu. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc Komisija secināja, ka sūdzībā ir sniegti pietiekami pierādījumi, kas varētu liecināt, ka ĶV, kā tiek apgalvots, īsteno subsidēšanu.

| (18) | Pēc procedūras sākšanas ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir kļūdījies, neņemdams vērā faktu, ka OŠK ražošanas nozarei Savienībā tika piešķirtas subsīdijas, kas ir ļoti līdzīgas ĶTR subsīdijām, un ka Komisijai nebūtu jāpiemēro dubultstandarti. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šiem apgalvojumiem šajā izmeklēšanā nav nozīmes. ĶV nepiekrita un apgalvoja, ka Komisija, izmeklējot apgalvojumu par subsīdijām Ķīnā, kropļo tirgu, kaitējot konkurentiem ārpus Savienības. Šāda pieeja novestu pie protekcionisma pasākumiem, kas galu galā radītu šķēršļus starptautiskajai tirdzniecībai un attīstībai. |
| --- | --- |

(18)

Pēc procedūras sākšanas ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir kļūdījies, neņemdams vērā faktu, ka OŠK ražošanas nozarei Savienībā tika piešķirtas subsīdijas, kas ir ļoti līdzīgas ĶTR subsīdijām, un ka Komisijai nebūtu jāpiemēro dubultstandarti. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šiem apgalvojumiem šajā izmeklēšanā nav nozīmes. ĶV nepiekrita un apgalvoja, ka Komisija, izmeklējot apgalvojumu par subsīdijām Ķīnā, kropļo tirgu, kaitējot konkurentiem ārpus Savienības. Šāda pieeja novestu pie protekcionisma pasākumiem, kas galu galā radītu šķēršļus starptautiskajai tirdzniecībai un attīstībai.

CCCME

| (19) | Komisijas novērtējumā, kas bija pamatā šīs lietas sākšanai, šim apgalvojumam, ka Eiropas Savienībā tiek piešķirtas subsīdijas, nebija nozīmes, jo uz tām neattiecas faktori, kas šajā sakarā tikuši izvērtēti. |
| --- | --- |

(19)

Komisijas novērtējumā, kas bija pamatā šīs lietas sākšanai, šim apgalvojumam, ka Eiropas Savienībā tiek piešķirtas subsīdijas, nebija nozīmes, jo uz tām neattiecas faktori, kas šajā sakarā tikuši izvērtēti.

| (20) | Visbeidzot, piezīmēs pēc procedūras sākšanas ĶV apgalvoja, ka cenu samazinājuma / mērķa cenas samazinājuma aprēķinā netika sniegta faktiskā pārdošanas informācija un ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza jēgpilnu sensitīvas informācijas kopsavilkumu. ĶV apgalvoja, ka tas neļāva tai pienācīgi atspēkot sūdzības iesniedzēja apgalvojumus par kaitējumu un ka šīs atbildes uz anketas jautājumiem šķietami bija pretrunā sūdzībai attiecībā uz apgalvojumu par kaitējumu. |
| --- | --- |

(20)

Visbeidzot, piezīmēs pēc procedūras sākšanas ĶV apgalvoja, ka cenu samazinājuma / mērķa cenas samazinājuma aprēķinā netika sniegta faktiskā pārdošanas informācija un ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza jēgpilnu sensitīvas informācijas kopsavilkumu. ĶV apgalvoja, ka tas neļāva tai pienācīgi atspēkot sūdzības iesniedzēja apgalvojumus par kaitējumu un ka šīs atbildes uz anketas jautājumiem šķietami bija pretrunā sūdzībai attiecībā uz apgalvojumu par kaitējumu.

| (21) | Komisija uzskatīja, ka sūdzības nekonfidenciālajā versijā, ar ko varēja iepazīties ieinteresētās personas, un atbildēs uz anketas jautājumiem ir visi būtiskie pierādījumi un to datu nekonfidenciālie kopsavilkumi, kuri atzīti par konfidenciāliem, lai ieinteresētas personas varētu izmantot savas aizstāvības tiesības visā procedūras gaitā. Tiek atgādināts, ka pamatregulas 29. pants ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās nodošana atklātībā radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona ir informāciju ieguvusi. Tāpēc ĶV apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti. |
| --- | --- |

(21)

Komisija uzskatīja, ka sūdzības nekonfidenciālajā versijā, ar ko varēja iepazīties ieinteresētās personas, un atbildēs uz anketas jautājumiem ir visi būtiskie pierādījumi un to datu nekonfidenciālie kopsavilkumi, kuri atzīti par konfidenciāliem, lai ieinteresētas personas varētu izmantot savas aizstāvības tiesības visā procedūras gaitā. Tiek atgādināts, ka pamatregulas 29. pants ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās nodošana atklātībā radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona ir informāciju ieguvusi. Tāpēc ĶV apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti.

| (22) | Attiecībā uz priekšnoteikumiem izmeklēšanas sākšanai ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav iesniedzis salīdzināmus datus par pārdošanas cenām un rentabilitāti. ĶV un CCCME arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēju norādītā mērķa peļņa nav pamatota un ka sūdzības iesniedzējiem nodarīto kaitējumu varētu būt izraisījuši citi elementi, piemēram, viena Savienības ražotāja pārmērīgi lieli krājumi. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz priekšnoteikumiem izmeklēšanas sākšanai ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav iesniedzis salīdzināmus datus par pārdošanas cenām un rentabilitāti. ĶV un CCCME arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēju norādītā mērķa peļņa nav pamatota un ka sūdzības iesniedzējiem nodarīto kaitējumu varētu būt izraisījuši citi elementi, piemēram, viena Savienības ražotāja pārmērīgi lieli krājumi.

CCCME

CCCME

| (23) | Connect Com atbalstīja ĶV argumentus par procedūras sākšanu. Konkrēti, Connect Com apgalvoja, ka antidempinga un paralēla antisubsidēšanas izmeklēšana, iespējams, sniegtu ES ražošanas nozarei divkāršu tiesiskās aizsardzības līdzekli un varētu novest pie kompensācijas pasākumu ļaunprātīgas izmantošanas. Connect Com apgalvoja, ka sūdzībā ietvertie apgalvojumi par subsīdijas esību un kaitējumu, kā arī par cēloņsakarību starp subsīdiju un kaitējumu nav pietiekami pamatoti ar pierādījumiem. Attiecībā uz pierādījumu trūkumu par cēloņsakarību Connect Com apgalvoja, ka ES ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumam ir vairāki alternatīvi iemesli, piemēram, importa pieaugums no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā un jaudas pārpalikums ES. Turklāt Connect Com apgalvoja, ka sūdzība bija tikai antidempinga izmeklēšanā iesniegtās sūdzības kopija un ka sūdzības iesniedzējam būtu vajadzējis nošķirt kaitējumu, ko, kā apgalvots, radījis dempings, no kaitējuma, ko, kā apgalvots, radījusi subsidēšana. |
| --- | --- |

(23)

Connect Com atbalstīja ĶV argumentus par procedūras sākšanu. Konkrēti, Connect Com apgalvoja, ka antidempinga un paralēla antisubsidēšanas izmeklēšana, iespējams, sniegtu ES ražošanas nozarei divkāršu tiesiskās aizsardzības līdzekli un varētu novest pie kompensācijas pasākumu ļaunprātīgas izmantošanas. Connect Com apgalvoja, ka sūdzībā ietvertie apgalvojumi par subsīdijas esību un kaitējumu, kā arī par cēloņsakarību starp subsīdiju un kaitējumu nav pietiekami pamatoti ar pierādījumiem. Attiecībā uz pierādījumu trūkumu par cēloņsakarību Connect Com apgalvoja, ka ES ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumam ir vairāki alternatīvi iemesli, piemēram, importa pieaugums no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā un jaudas pārpalikums ES. Turklāt Connect Com apgalvoja, ka sūdzība bija tikai antidempinga izmeklēšanā iesniegtās sūdzības kopija un ka sūdzības iesniedzējam būtu vajadzējis nošķirt kaitējumu, ko, kā apgalvots, radījis dempings, no kaitējuma, ko, kā apgalvots, radījusi subsidēšana.

Connect Com

Connect Com

Connect Com

Connect Com

Connect Com

| (24) | Turklāt ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzībā nav norādīts kaitējums, jo tas, ka Savienības ražošanas nozare palielināja ražošanas apjomu un ražošanas jauda nedaudz samazinājās, jo Savienības ražošanas nozare nespēja apmierināt visu jauno patēriņu Eiropā, pats par sevi nav būtiska kaitējuma rādītājs. Pieauga arī pārdošanas apjomi, un Savienības ražošanas nozare saglabāja gandrīz 80 % lielu tirgus daļu, savukārt rentabilitātes tendence bija neskaidra un neliecināja par kaitējumu. Šajā saistībā sūdzības iesniedzējs norādīja, ka patēriņa pieaugums Savienībā labvēlīgi ietekmēja importu no Ķīnas, ka atlikušajai tirgus daļai nav nozīmes kaitējuma novērtējumā un ka to konkursu sekas, kuros uzvarējuši Ķīnas ražotāji, būs manāmas ar noteiktu laika nobīdi. CCCME atbildēja, ka dati par patēriņu, ražošanas apjomu un ražošanas jaudu liecina, ka Savienības ražošanas nozare, paplašinot savu darījumdarbību, spēja apmierināt lielāko daļu ES patēriņa pieauguma. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzībā nav norādīts kaitējums, jo tas, ka Savienības ražošanas nozare palielināja ražošanas apjomu un ražošanas jauda nedaudz samazinājās, jo Savienības ražošanas nozare nespēja apmierināt visu jauno patēriņu Eiropā, pats par sevi nav būtiska kaitējuma rādītājs. Pieauga arī pārdošanas apjomi, un Savienības ražošanas nozare saglabāja gandrīz 80 % lielu tirgus daļu, savukārt rentabilitātes tendence bija neskaidra un neliecināja par kaitējumu. Šajā saistībā sūdzības iesniedzējs norādīja, ka patēriņa pieaugums Savienībā labvēlīgi ietekmēja importu no Ķīnas, ka atlikušajai tirgus daļai nav nozīmes kaitējuma novērtējumā un ka to konkursu sekas, kuros uzvarējuši Ķīnas ražotāji, būs manāmas ar noteiktu laika nobīdi. CCCME atbildēja, ka dati par patēriņu, ražošanas apjomu un ražošanas jaudu liecina, ka Savienības ražošanas nozare, paplašinot savu darījumdarbību, spēja apmierināt lielāko daļu ES patēriņa pieauguma.

CCCME

CCCME

| (25) | Papildus tam ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzībā nav pierādījumu par cēloņsakarību starp subsidēto importu un kaitējumu. Pirmkārt, ĶV un CCCME apgalvoja, ka nav korelācijas starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares attīstību. Par piemēru tās norādīja to, ka 2017. un 2018. gadā, kad importa apjoms no Ķīnas pieauga visvairāk, Savienības ražošanas nozare piedzīvoja būtiskāko rentabilitātes pieaugumu. Otrkārt, no 2018. līdz 2019. gadam imports no trešām valstīm pieauga, pretēji importam no Ķīnas, un tāpēc tā ietekmi nevarēja attiecināt uz Ķīnu, un, ja kaitējums bija, tad tas bija pašu nodarīts kaitējums, kura cēlonis bija Savienības ražošanas nozares lēnā reakcija uz norisēm tirgū. |
| --- | --- |

(25)

Papildus tam ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzībā nav pierādījumu par cēloņsakarību starp subsidēto importu un kaitējumu. Pirmkārt, ĶV un CCCME apgalvoja, ka nav korelācijas starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares attīstību. Par piemēru tās norādīja to, ka 2017. un 2018. gadā, kad importa apjoms no Ķīnas pieauga visvairāk, Savienības ražošanas nozare piedzīvoja būtiskāko rentabilitātes pieaugumu. Otrkārt, no 2018. līdz 2019. gadam imports no trešām valstīm pieauga, pretēji importam no Ķīnas, un tāpēc tā ietekmi nevarēja attiecināt uz Ķīnu, un, ja kaitējums bija, tad tas bija pašu nodarīts kaitējums, kura cēlonis bija Savienības ražošanas nozares lēnā reakcija uz norisēm tirgū.

CCCME

CCCME

| (26) | Sūdzības iesniedzējs atbildēja uz šo apgalvojumu, norādot, ka cēloņsakarību var noteikt tāpēc, ka kaitējums radās vienlaikus ar importa no Ķīnas pieaugumu, bet importu no trešām valstīm nevar uzskatīt par kaitējuma cēloni, jo vai nu tas ir de minimis, vai arī nav pierādījumu par kaitējumu radošām cenām. |
| --- | --- |

(26)

Sūdzības iesniedzējs atbildēja uz šo apgalvojumu, norādot, ka cēloņsakarību var noteikt tāpēc, ka kaitējums radās vienlaikus ar importa no Ķīnas pieaugumu, bet importu no trešām valstīm nevar uzskatīt par kaitējuma cēloni, jo vai nu tas ir de minimis, vai arī nav pierādījumu par kaitējumu radošām cenām.

de minimis

| (27) | CCCME atbildēja, atgādinot, ka 2017. un 2018. gadā, kad importa apjoms no Ķīnas pieauga visvairāk, Savienības ražošanas nozare piedzīvoja būtiskāko rentabilitātes pieaugumu un ka nav korelācijas starp importa no Ķīnas pieaugumu un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazināšanos. Savukārt attiecībā uz importu no trešām valstīm CCCME norādīja, ka laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam kopumā imports no trešām valstīm pieauga, savukārt imports no Ķīnas samazinājās. Visbeidzot, CCCME konstatēja, ka sūdzības iesniedzējs nav apstrīdējis argumentus, ka faktiski visi kaitējuma rādītāji sūdzībā ir ar pozitīvām tendencēm un ka apgalvotais kaitējums vismaz zināmā mērā bijis pašu nodarīts. Turklāt CCCME apgalvoja, ka, izvērtējot subsidētā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, būtu jāņem vērā arī Covid-19 pandēmijas ietekme un apgalvojumi par karteļa pastāvēšanu elektropārvades kabeļu nozarē. Turklāt ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtie importa dati nav uzticami, jo tie ir novecojuši un balstīti uz pieņēmumiem par attiecīgā ražojuma svaru un tā īpatsvaru KN kodā 8544 70 00. Turklāt ĶV un CCCME norāda, ka sūdzībā norādītie cenu samazinājuma aprēķini ir kļūdaini, jo attiecas tikai uz vienu eksportētāju vienā konkrētā konkursā. |
| --- | --- |

(27)

CCCME atbildēja, atgādinot, ka 2017. un 2018. gadā, kad importa apjoms no Ķīnas pieauga visvairāk, Savienības ražošanas nozare piedzīvoja būtiskāko rentabilitātes pieaugumu un ka nav korelācijas starp importa no Ķīnas pieaugumu un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazināšanos. Savukārt attiecībā uz importu no trešām valstīm CCCME norādīja, ka laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam kopumā imports no trešām valstīm pieauga, savukārt imports no Ķīnas samazinājās. Visbeidzot, CCCME konstatēja, ka sūdzības iesniedzējs nav apstrīdējis argumentus, ka faktiski visi kaitējuma rādītāji sūdzībā ir ar pozitīvām tendencēm un ka apgalvotais kaitējums vismaz zināmā mērā bijis pašu nodarīts. Turklāt CCCME apgalvoja, ka, izvērtējot subsidētā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, būtu jāņem vērā arī Covid-19 pandēmijas ietekme un apgalvojumi par karteļa pastāvēšanu elektropārvades kabeļu nozarē. Turklāt ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtie importa dati nav uzticami, jo tie ir novecojuši un balstīti uz pieņēmumiem par attiecīgā ražojuma svaru un tā īpatsvaru KN kodā 8544 70 00. Turklāt ĶV un CCCME norāda, ka sūdzībā norādītie cenu samazinājuma aprēķini ir kļūdaini, jo attiecas tikai uz vienu eksportētāju vienā konkrētā konkursā.

CCCME

CCCME

CCCME

CCCME

CCCME

CCCME

| (28) | Sūdzības iesniedzējs atsaucās uz atbildi, ko tas bija sniedzis paralēlajā antidempinga izmeklēšanā: lai novērotu importa apjoma pieaugumu, jāaplūko ilgāks periods, ko CCCME nenoliedz un ko apstiprina trešās personas (CRU) tirgus informācija, un aprēķini nav kļūdaini, jo sūdzības iesniedzējam bija pienākums sniegt tikai pamatoti pieejamu informāciju, kas ietvēra vairāku Savienības un Ķīnas ražotāju informāciju. |
| --- | --- |

(28)

Sūdzības iesniedzējs atsaucās uz atbildi, ko tas bija sniedzis paralēlajā antidempinga izmeklēšanā: lai novērotu importa apjoma pieaugumu, jāaplūko ilgāks periods, ko CCCME nenoliedz un ko apstiprina trešās personas (CRU) tirgus informācija, un aprēķini nav kļūdaini, jo sūdzības iesniedzējam bija pienākums sniegt tikai pamatoti pieejamu informāciju, kas ietvēra vairāku Savienības un Ķīnas ražotāju informāciju.

CCCME

CRU

| (29) | CCCME atbildēja, ka sūdzības iesniedzēja pienākums ir pamatot savus apgalvojumus un sniegt pierādījumus par importa datiem un ka tirgus informācijas (CRU) dati attiecas uz optiskajām šķiedrām, nevis optiskās šķiedras kabeļiem. Attiecībā uz cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem CCCME atkārtoti uzsvēra, ka tie neatbilst standartam, lai tos varētu uzskatīt par pietiekamu pierādījumu, un, veicot nozīmīgus aprēķinus, sūdzības iesniedzējs ir atsaucies tikai uz viena Ķīnas ražotāja cenām (proti, brīvā apgrozībā laistu ražojumu eksporta cenu, kas izmantota kaitējuma starpības aprēķinos par 2019. gada 1. pusi, un eksporta cenu, kas izmantota ražošanas izmaksās mērķa cenas samazinājuma starpības aprēķinos par 2019. gada 2. pusi). |
| --- | --- |

(29)

CCCME atbildēja, ka sūdzības iesniedzēja pienākums ir pamatot savus apgalvojumus un sniegt pierādījumus par importa datiem un ka tirgus informācijas (CRU) dati attiecas uz optiskajām šķiedrām, nevis optiskās šķiedras kabeļiem. Attiecībā uz cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem CCCME atkārtoti uzsvēra, ka tie neatbilst standartam, lai tos varētu uzskatīt par pietiekamu pierādījumu, un, veicot nozīmīgus aprēķinus, sūdzības iesniedzējs ir atsaucies tikai uz viena Ķīnas ražotāja cenām (proti, brīvā apgrozībā laistu ražojumu eksporta cenu, kas izmantota kaitējuma starpības aprēķinos par 2019. gada 1. pusi, un eksporta cenu, kas izmantota ražošanas izmaksās mērķa cenas samazinājuma starpības aprēķinos par 2019. gada 2. pusi).

CCCME

CRU

CCCME

| (30) | Komisija uzskatīja, ka neviens no apgalvojumiem par procedūras sākšanu neliek apstrīdēt secinājumu, ka antisubsidēšanas procedūras sākšanai ir pietiekami daudz pierādījumu. Faktiski sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu tam, ka subsidētais imports bija būtiski kaitējis Savienības ražošanas nozarei. Sūdzībā veiktā konkrētā kaitējuma analīze liecināja, ka ES tirgū ir palielinājies imports no Ķīnas (gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē) par cenām, kas ir būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tas liecināja, ka apgalvotais subsidētais imports bija būtiski kaitējis Savienības ražošanas nozarei, par ko liecina, piemēram, pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās vai finanšu rezultātu pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(30)

Komisija uzskatīja, ka neviens no apgalvojumiem par procedūras sākšanu neliek apstrīdēt secinājumu, ka antisubsidēšanas procedūras sākšanai ir pietiekami daudz pierādījumu. Faktiski sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu tam, ka subsidētais imports bija būtiski kaitējis Savienības ražošanas nozarei. Sūdzībā veiktā konkrētā kaitējuma analīze liecināja, ka ES tirgū ir palielinājies imports no Ķīnas (gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē) par cenām, kas ir būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tas liecināja, ka apgalvotais subsidētais imports bija būtiski kaitējis Savienības ražošanas nozarei, par ko liecina, piemēram, pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās vai finanšu rezultātu pasliktināšanās.

| (31) | Sūdzībā iesniegtajos pierādījumos bija ietverti atsevišķi cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķini katram reprezentatīvajam ražojuma veidam. Komisija bija apmierināta ar sūdzības iesniedzēja iesniegto cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma pierādījumu līmeni un uzskatīja, ka sūdzība atbilst pietiekamu pierādījumu standartam, kas nepieciešams, lai sāktu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(31)

Sūdzībā iesniegtajos pierādījumos bija ietverti atsevišķi cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķini katram reprezentatīvajam ražojuma veidam. Komisija bija apmierināta ar sūdzības iesniedzēja iesniegto cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma pierādījumu līmeni un uzskatīja, ka sūdzība atbilst pietiekamu pierādījumu standartam, kas nepieciešams, lai sāktu izmeklēšanu.

| (32) | Atbildot uz apgalvojumu, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis uzticamus/salīdzināmus datus par pārdošanas cenām, Komisija uzskatīja, ka sūdzības nekonfidenciālajā versijā, ar ko varēja iepazīties ieinteresētās personas, bija ietverti visi būtiskie pierādījumi un konfidenciāli sniegtu datu nekonfidenciāli kopsavilkumi, lai ieinteresētās personas procedūras laikā varētu izmantot savas aizstāvības tiesības. |
| --- | --- |

(32)

Atbildot uz apgalvojumu, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis uzticamus/salīdzināmus datus par pārdošanas cenām, Komisija uzskatīja, ka sūdzības nekonfidenciālajā versijā, ar ko varēja iepazīties ieinteresētās personas, bija ietverti visi būtiskie pierādījumi un konfidenciāli sniegtu datu nekonfidenciāli kopsavilkumi, lai ieinteresētās personas procedūras laikā varētu izmantot savas aizstāvības tiesības.

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 29. pantu (arī SKP nolīguma 12.4. pantu) ir atļauts aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās nodošana atklātībā radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona informāciju ieguvusi. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 29. pantu (arī SKP nolīguma 12.4. pantu) ir atļauts aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās nodošana atklātībā radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona informāciju ieguvusi.

| (34) | Attiecībā uz pietiekamiem pierādījumiem par cēloņsakarību būtu jānorāda turpmāk minētais. Pirmkārt, sūdzība parādīja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās tajā pašā laikā, kad pieauga subsidētais imports par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tas jau drīzāk liecināja par cēloņsakarības pastāvēšanu. Otrkārt, attiecībā uz citiem faktoriem, piemēram, importu no trešām valstīm un citiem ĶV un CCCME minētajiem elementiem, to ietekme nebija tāda, kas varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, savukārt analīzē netika konstatēts pašu nodarīts kaitējums. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka antisubsidēšanas izmeklēšana izraisītu divkārša maksājuma noteikšanu, Komisija, kā minēts 765. apsvērumā, nodrošināja, ka, nosakot kumulatīvu maksājumu, kas atspoguļo subsidēšanas līmeni un pilnu dempinga līmeni, netiks divreiz kompensēta subsidēšanas ietekme. Visbeidzot, attiecībā uz importa apjomiem sūdzības iesniedzējs sniedza datus, balstoties uz pamatotiem pieņēmumiem, piemēram, par Savienības ražošanas nozares saražotā un pārdotā attiecīgā ražojuma svaru, un, ja nebija pieejama publiska informācija, analīzes pabeigšanai izmantoja tirgus informāciju. Attiecībā uz sūdzībā norādīto importa mērīšanas laikposmu apgalvoto kaitējumu ir radījusi gan dempinga, gan subsidēšanas prakse, tāpēc cits izmeklēšanas periods būtu nesamērīgi apgrūtinājis sūdzību iesniegušo ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz pietiekamiem pierādījumiem par cēloņsakarību būtu jānorāda turpmāk minētais. Pirmkārt, sūdzība parādīja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās tajā pašā laikā, kad pieauga subsidētais imports par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tas jau drīzāk liecināja par cēloņsakarības pastāvēšanu. Otrkārt, attiecībā uz citiem faktoriem, piemēram, importu no trešām valstīm un citiem ĶV un CCCME minētajiem elementiem, to ietekme nebija tāda, kas varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, savukārt analīzē netika konstatēts pašu nodarīts kaitējums. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka antisubsidēšanas izmeklēšana izraisītu divkārša maksājuma noteikšanu, Komisija, kā minēts 765. apsvērumā, nodrošināja, ka, nosakot kumulatīvu maksājumu, kas atspoguļo subsidēšanas līmeni un pilnu dempinga līmeni, netiks divreiz kompensēta subsidēšanas ietekme. Visbeidzot, attiecībā uz importa apjomiem sūdzības iesniedzējs sniedza datus, balstoties uz pamatotiem pieņēmumiem, piemēram, par Savienības ražošanas nozares saražotā un pārdotā attiecīgā ražojuma svaru, un, ja nebija pieejama publiska informācija, analīzes pabeigšanai izmantoja tirgus informāciju. Attiecībā uz sūdzībā norādīto importa mērīšanas laikposmu apgalvoto kaitējumu ir radījusi gan dempinga, gan subsidēšanas prakse, tāpēc cits izmeklēšanas periods būtu nesamērīgi apgrūtinājis sūdzību iesniegušo ražošanas nozari.

CCCME

1.3.   Importa reģistrācija

Importa reģistrācija

| (35) | Komisija 2021. gada 24. augustā saskaņā ar pamatregulas 29.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas par nodomu nenoteikt pagaidu kompensācijas pasākumus un turpināt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(35)

Komisija 2021. gada 24. augustā saskaņā ar pamatregulas 29.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas par nodomu nenoteikt pagaidu kompensācijas pasākumus un turpināt izmeklēšanu.

| (36) | Tā kā netika noteikti pagaidu kompensācijas pasākumi, importa reģistrācija netika veikta. |
| --- | --- |

(36)

Tā kā netika noteikti pagaidu kompensācijas pasākumi, importa reģistrācija netika veikta.

1.4.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (37) | Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(37)

Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (38) | Gan šai antisubsidēšanas izmeklēšanai, gan 4. apsvērumā minētajai atsevišķajai antidempinga izmeklēšanai ir viens un tas pats izmeklēšanas periods un viens un tas pats attiecīgais periods. |
| --- | --- |

(38)

Gan šai antisubsidēšanas izmeklēšanai, gan 4. apsvērumā minētajai atsevišķajai antidempinga izmeklēšanai ir viens un tas pats izmeklēšanas periods un viens un tas pats attiecīgais periods.

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (39) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, ĶV, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(39)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, ĶV, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

| (40) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Neviena persona nepieprasīja iejaukšanos. |
| --- | --- |

(40)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Neviena persona nepieprasīja iejaukšanos.

1.6.   Atlase

Atlase

1.6.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (41) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija to izveidoja, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā izmeklēšanas periodā. Šajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā nodrošināja 52 % no ražošanas apjoma Savienībā, un tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes netika saņemtas, un tāpēc izlase tika apstiprināta. |
| --- | --- |

(41)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija to izveidoja, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā izmeklēšanas periodā. Šajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā nodrošināja 52 % no ražošanas apjoma Savienībā, un tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes netika saņemtas, un tāpēc izlase tika apstiprināta.

1.6.2   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (42) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(42)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (43) | Pieci nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Izanalizējusi importētāju sniegto informāciju par izlasi, Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama, un aicināja visus importētājus, kas sadarbojās, iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(43)

Pieci nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Izanalizējusi importētāju sniegto informāciju par izlasi, Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama, un aicināja visus importētājus, kas sadarbojās, iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem.

1.6.3.   Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase

Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase

| (44) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību apzināt citus ražotājus eksportētājus, ja tādi ir, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(44)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību apzināt citus ražotājus eksportētājus, ja tādi ir, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (45) | 25 ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, izveidoja izlasi no divām tādu ražotāju eksportēju grupām, kurus atvēlētajā laikā bija saprātīgi iespējams izmeklēt. Izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja vairāk nekā 40 % no tā eksporta apjoma no Ķīnas uz Savienību izmeklēšanas periodā, par ko ziņoja optiskās šķiedras kabeļu ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(45)

25 ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, izveidoja izlasi no divām tādu ražotāju eksportēju grupām, kurus atvēlētajā laikā bija saprātīgi iespējams izmeklēt. Izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja vairāk nekā 40 % no tā eksporta apjoma no Ķīnas uz Savienību izmeklēšanas periodā, par ko ziņoja optiskās šķiedras kabeļu ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.

| (46) | Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm.

| (47) | Piezīmes par izlases veidošanu tika saņemtas no viena izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (“YOFC”), kas vēlējās, lai to iekļauj izlasē. |
| --- | --- |

(47)

Piezīmes par izlases veidošanu tika saņemtas no viena izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (“YOFC”), kas vēlējās, lai to iekļauj izlasē.

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

YOFC

| (48) | YOFC apgalvoja, ka, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, skaitu, abi izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv samērā nelielu un attiecībā uz Ķīnas eksportētājiem nereprezentatīvu daļu no eksporta apjoma uz Savienību un ka Komisijas prakse iepriekšējās antidempinga izmeklēšanās bija izlasē iekļaut vismaz trīs uzņēmumus. Turklāt YOFC apgalvoja, ka, iekļaujot izlasē trīs uzņēmumus, varētu labāk izvairīties no situācijas, kad, notiekot izmaiņām izlasē iekļautajos uzņēmumos, izlase saruktu līdz vienam uzņēmumam. Visbeidzot, YOFC apgalvoja, ka dažas subsīdiju programmas ir reģionālas, tāpēc, lai iegūtu vispusīgāku pārskatu par subsīdiju shēmām Ķīnā, veidojot izlasi, būtu jāņem vērā ģeogrāfiskā izkliede. |
| --- | --- |

(48)

YOFC apgalvoja, ka, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, skaitu, abi izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv samērā nelielu un attiecībā uz Ķīnas eksportētājiem nereprezentatīvu daļu no eksporta apjoma uz Savienību un ka Komisijas prakse iepriekšējās antidempinga izmeklēšanās bija izlasē iekļaut vismaz trīs uzņēmumus. Turklāt YOFC apgalvoja, ka, iekļaujot izlasē trīs uzņēmumus, varētu labāk izvairīties no situācijas, kad, notiekot izmaiņām izlasē iekļautajos uzņēmumos, izlase saruktu līdz vienam uzņēmumam. Visbeidzot, YOFC apgalvoja, ka dažas subsīdiju programmas ir reģionālas, tāpēc, lai iegūtu vispusīgāku pārskatu par subsīdiju shēmām Ķīnā, veidojot izlasi, būtu jāņem vērā ģeogrāfiskā izkliede.

YOFC

YOFC

YOFC

| (49) | Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu izlasi veido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, ko var saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Kā norādīts 45. apsvērumā, izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas veidoja vairāk nekā 40 % no paziņotā eksporta no Ķīnas uz Savienību izmeklēšanas periodā, un šī izlase ir reprezentatīva. Komisija uzskatīja, ka izveidotajā izlasē iekļauts lielākais importa apjoms, ko varēja saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Jāpiebilst, ka abās izlasē iekļautajās ražotāju eksportētāju grupās ir liels skaits subjektu (četri ražotāji eksportētāji, septiņi tirdzniecības uzņēmumi un vairāk nekā 20 saistītie uzņēmumi, kas nodrošina izejresursus vai finansējumu). Turklāt tas, vai izlasē iekļautais uzņēmums pēc atlases patiešām sadarbosies vai ne, ir nepieciešams, bet nepietiekams nosacījums, lai apsvērtu, vai ražotāju eksportētāju iekļaut izlasē saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu. Komisija ņēma vērā arī izlasē iekļauto uzņēmumu ģeogrāfisko izkliedi, aptverot divas Ķīnas provinces ar divām ražotāju eksportētāju grupām un daudz vairāk provinču – ar visiem saistītajiem uzņēmumiem, kas nodrošina izejresursus vai finansējumu. Tā kā visas prasības, kas noteiktas pamatregulas 27. panta 1. punktā, tādējādi bija izpildītas, nebija pienākuma atlasīt vēl trešo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu izlasi veido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, ko var saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Kā norādīts 45. apsvērumā, izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas veidoja vairāk nekā 40 % no paziņotā eksporta no Ķīnas uz Savienību izmeklēšanas periodā, un šī izlase ir reprezentatīva. Komisija uzskatīja, ka izveidotajā izlasē iekļauts lielākais importa apjoms, ko varēja saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Jāpiebilst, ka abās izlasē iekļautajās ražotāju eksportētāju grupās ir liels skaits subjektu (četri ražotāji eksportētāji, septiņi tirdzniecības uzņēmumi un vairāk nekā 20 saistītie uzņēmumi, kas nodrošina izejresursus vai finansējumu). Turklāt tas, vai izlasē iekļautais uzņēmums pēc atlases patiešām sadarbosies vai ne, ir nepieciešams, bet nepietiekams nosacījums, lai apsvērtu, vai ražotāju eksportētāju iekļaut izlasē saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu. Komisija ņēma vērā arī izlasē iekļauto uzņēmumu ģeogrāfisko izkliedi, aptverot divas Ķīnas provinces ar divām ražotāju eksportētāju grupām un daudz vairāk provinču – ar visiem saistītajiem uzņēmumiem, kas nodrošina izejresursus vai finansējumu. Tā kā visas prasības, kas noteiktas pamatregulas 27. panta 1. punktā, tādējādi bija izpildītas, nebija pienākuma atlasīt vēl trešo uzņēmumu.

| (50) | YOFC arī apgalvoja, ka būtu iekļaujams izlasē, jo ir pieredzējis ražotājs, kas eksportē augstas kvalitātes optiskās šķiedras kabeļus uz Savienību, un tā ražošanas process ir citāds nekā pārējiem Ķīnas ražotājiem (tas ir vertikāli integrēts, optiskās šķiedras kabeļu ražošanai izmanto Eiropas tehnoloģiju, tam ir progresīvas tehnoloģijas, tā ir vienīgā nacionālā viedās ražošanas demonstrēšanas struktūra Ķīnā, un optisko šķiedru ražošanā uzņēmums ir panācis augstu automatizāciju). Turklāt tas apgalvoja, ka tā eksporta apjoms uz Savienību izmeklēšanas periodā bija samērā liels. YOFC arī paziņoja, ka vienam no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem netieši pieder YOFC akcijas un divu YOFC saistīto attiecīgo uzņēmumu akcijas un ka tāpēc YOFC iekļaušana izlasē ļautu Komisijai iegūt plašākas zināšanas par nozares struktūru. Turklāt YOFC apgalvoja, ka grupā ir pieci ražotāji eksportētāji, kas atrodas Hubei provincē, Guandunas provincē, Sičuaņas provincē, Dzjansu provincē un Šanhajas pilsētā, tāpēc, iekļaujot izlasē YOFC, Komisija iegūtu informāciju par subsīdiju programmām lielākā skaitā provinču. |
| --- | --- |

(50)

YOFC arī apgalvoja, ka būtu iekļaujams izlasē, jo ir pieredzējis ražotājs, kas eksportē augstas kvalitātes optiskās šķiedras kabeļus uz Savienību, un tā ražošanas process ir citāds nekā pārējiem Ķīnas ražotājiem (tas ir vertikāli integrēts, optiskās šķiedras kabeļu ražošanai izmanto Eiropas tehnoloģiju, tam ir progresīvas tehnoloģijas, tā ir vienīgā nacionālā viedās ražošanas demonstrēšanas struktūra Ķīnā, un optisko šķiedru ražošanā uzņēmums ir panācis augstu automatizāciju). Turklāt tas apgalvoja, ka tā eksporta apjoms uz Savienību izmeklēšanas periodā bija samērā liels. YOFC arī paziņoja, ka vienam no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem netieši pieder YOFC akcijas un divu YOFC saistīto attiecīgo uzņēmumu akcijas un ka tāpēc YOFC iekļaušana izlasē ļautu Komisijai iegūt plašākas zināšanas par nozares struktūru. Turklāt YOFC apgalvoja, ka grupā ir pieci ražotāji eksportētāji, kas atrodas Hubei provincē, Guandunas provincē, Sičuaņas provincē, Dzjansu provincē un Šanhajas pilsētā, tāpēc, iekļaujot izlasē YOFC, Komisija iegūtu informāciju par subsīdiju programmām lielākā skaitā provinču.

YOFC

YOFC

YOFC

YOFC

YOFC

YOFC

YOFC

| (51) | Kā paskaidrots iepriekš, ražotāju eksportētāju izlase tika izveidota, pamatojoties uz lielāko konkrētās valsts eksporta apjoma procentuālo daļu, ko varēja saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā un kam bija laba ģeogrāfiskā izkliede Ķīnā. YOFC nebija starp lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, tāpēc netika iekļauts izlasē. Katrā ziņā arī abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ir lielas, pieredzējušas uzņēmumu grupas, kas ražo un pārdod kvalitatīvus optiskās šķiedras kabeļus Savienībā un kas ietver arī vertikāli integrētus subjektus. Turklāt lietas materiālos nav informācijas, kas liecinātu, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju izmantotā tehnoloģija būtu mazāk progresīva nekā citu Ķīnas ražotāju eksportētāju tehnoloģija. YOFC nav iesniedzis pierādījumus, kas būtu pretrunā šim faktam. Turklāt tas, ka vienam izlasē iekļautajam Savienības ražotājam pieder ražotāja eksportētāja akcijas, nav būtisks faktors ražotāju eksportētāju izlases izveidē. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(51)

Kā paskaidrots iepriekš, ražotāju eksportētāju izlase tika izveidota, pamatojoties uz lielāko konkrētās valsts eksporta apjoma procentuālo daļu, ko varēja saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā un kam bija laba ģeogrāfiskā izkliede Ķīnā. YOFC nebija starp lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, tāpēc netika iekļauts izlasē. Katrā ziņā arī abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ir lielas, pieredzējušas uzņēmumu grupas, kas ražo un pārdod kvalitatīvus optiskās šķiedras kabeļus Savienībā un kas ietver arī vertikāli integrētus subjektus. Turklāt lietas materiālos nav informācijas, kas liecinātu, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju izmantotā tehnoloģija būtu mazāk progresīva nekā citu Ķīnas ražotāju eksportētāju tehnoloģija. YOFC nav iesniedzis pierādījumus, kas būtu pretrunā šim faktam. Turklāt tas, ka vienam izlasē iekļautajam Savienības ražotājam pieder ražotāja eksportētāja akcijas, nav būtisks faktors ražotāju eksportētāju izlases izveidē. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

YOFC

YOFC

1.7.   Individuāla pārbaude

Individuāla pārbaude

| (52) | Seši izlasē neiekļauti Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas iesniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem, informēja Komisiju par nodomu pieprasīt, lai tiktu veikta individuāla pārbaude saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. Procedūras sākšanas dienā Komisija anketu darīja pieejamu tiešsaistē. Turklāt Komisija informēja izlasē neiekļautos ražotājus eksportētājus par to, ka tie ir aicināti sniegt atbildes uz anketas jautājumiem, ja vēlas, lai tos pārbaudītu individuāli. Divi uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(52)

Seši izlasē neiekļauti Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas iesniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem, informēja Komisiju par nodomu pieprasīt, lai tiktu veikta individuāla pārbaude saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. Procedūras sākšanas dienā Komisija anketu darīja pieejamu tiešsaistē. Turklāt Komisija informēja izlasē neiekļautos ražotājus eksportētājus par to, ka tie ir aicināti sniegt atbildes uz anketas jautājumiem, ja vēlas, lai tos pārbaudītu individuāli. Divi uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (53) | Viens no uzņēmumiem, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, lūdza veikt individuālu pārbaudi to pašu iemeslu dēļ, uz kuru pamata tas bija lūdzis to iekļaut izlasē un kuri minēti iepriekš 48. un 50. apsvērumā. |
| --- | --- |

(53)

Viens no uzņēmumiem, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, lūdza veikt individuālu pārbaudi to pašu iemeslu dēļ, uz kuru pamata tas bija lūdzis to iekļaut izlasē un kuri minēti iepriekš 48. un 50. apsvērumā.

| (54) | Otrs uzņēmums, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, lūdza veikt individuālu pārbaudi tāpēc, ka tas bija saistīts ar kādu Savienības importētāju, un norādīja, ka nav saņēmis nevienu no apgalvotajām subsīdijām. |
| --- | --- |

(54)

Otrs uzņēmums, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, lūdza veikt individuālu pārbaudi tāpēc, ka tas bija saistīts ar kādu Savienības importētāju, un norādīja, ka nav saņēmis nevienu no apgalvotajām subsīdijām.

| (55) | Ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sarežģīto struktūru, Komisija nolēma neapmierināt lūgumu veikt individuālu pārbaudi, jo tā būtu pārmērīgi apgrūtinoša un varētu traucēt Komisijai pabeigt izmeklēšanu tiesību aktos noteiktajos termiņos. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sarežģīto struktūru, Komisija nolēma neapmierināt lūgumu veikt individuālu pārbaudi, jo tā būtu pārmērīgi apgrūtinoša un varētu traucēt Komisijai pabeigt izmeklēšanu tiesību aktos noteiktajos termiņos.

1.8.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (56) | Komisija nosūtīja anketu sūdzības iesniedzējam, un procedūras sākšanas dienā Savienības ražotājiem, importētājiem, lietotājiem un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tiešsaistē tika darītas pieejamas anketas (8). |
| --- | --- |

(56)

Komisija nosūtīja anketu sūdzības iesniedzējam, un procedūras sākšanas dienā Savienības ražotājiem, importētājiem, lietotājiem un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tiešsaistē tika darītas pieejamas anketas (8).

8

| (57) | Komisija arī nosūtīja anketu Ķīnas valdībai, un tajā bija iekļautas īpašas anketas Sinosure, bankām un citām finanšu iestādēm, kas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija piešķīrušas finansējumu vai eksporta kredītus, un 10 lielākajiem izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju izmantoto izejmateriālu ražotājiem un izplatītājiem. Administratīvas ērtības labad tika lūgts, lai ĶV savāktu atbildes, ko sniedz minētās finanšu iestādes, un nosūtītu tās tieši Komisijai. |
| --- | --- |

(57)

Komisija arī nosūtīja anketu Ķīnas valdībai, un tajā bija iekļautas īpašas anketas Sinosure, bankām un citām finanšu iestādēm, kas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija piešķīrušas finansējumu vai eksporta kredītus, un 10 lielākajiem izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju izmantoto izejmateriālu ražotājiem un izplatītājiem. Administratīvas ērtības labad tika lūgts, lai ĶV savāktu atbildes, ko sniedz minētās finanšu iestādes, un nosūtītu tās tieši Komisijai.

Sinosure

| (58) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no ĶV, un tajās bija iekļautas atbildes uz anketas jautājumiem no Ķīnas Eksporta un importa bankas (“EXIM banka”). Tomēr ne no Sinosure, ne no citām bankām vai finanšu iestādēm, ne arī no galvenajiem izejmateriālu ražotājiem un izplatītājiem atbildes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(58)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no ĶV, un tajās bija iekļautas atbildes uz anketas jautājumiem no Ķīnas Eksporta un importa bankas (“EXIM banka”). Tomēr ne no Sinosure, ne no citām bankām vai finanšu iestādēm, ne arī no galvenajiem izejmateriālu ražotājiem un izplatītājiem atbildes netika saņemtas.

EXIM

Sinosure

| (59) | Neskarot pamatregulas 28. panta piemērošanu, Komisija ievāca visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsīdijas, radīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica tās kontrolpārbaudi. Saistībā ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu un ar tā pārvarēšanai veiktajiem pasākumiem (“Covid-19 paziņojums”) (9) Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus pie ĶV, izlasē iekļautajos uzņēmumos un pie importētājiem un lietotājiem, kas sadarbojās. Komisija toties veica ĶV sniegtās informācijas attālinātu kontrolpārbaudi (“AKP”), kurā piedalījās attiecīgo ministriju un citu valdības iestāžu amatpersonas. Turklāt Komisija videokonferencē veica šādu uzņēmumu AKP: | ražotāji Savienībā:






  — | Acome S. A. (Francija), |
| --- | --- | --- | --- |

(59)

Neskarot pamatregulas 28. panta piemērošanu, Komisija ievāca visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsīdijas, radīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica tās kontrolpārbaudi. Saistībā ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu un ar tā pārvarēšanai veiktajiem pasākumiem (“Covid-19 paziņojums”) (9) Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus pie ĶV, izlasē iekļautajos uzņēmumos un pie importētājiem un lietotājiem, kas sadarbojās. Komisija toties veica ĶV sniegtās informācijas attālinātu kontrolpārbaudi (“AKP”), kurā piedalījās attiecīgo ministriju un citu valdības iestāžu amatpersonas. Turklāt Komisija videokonferencē veica šādu uzņēmumu AKP:

9

ražotāji Savienībā:

—

Acome S. A. (Francija),

Acome S. A.

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o. un tā saistītie uzņēmumi (Polija, Dānija, Francija, Vācija, Itālija, Spānija), |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o. un tā saistītie uzņēmumi (Polija, Dānija, Francija, Vācija, Itālija, Spānija),

Corning Optical Communications Sp. z o.o.

| — | Prysmian S.p.A. un tā saistītie uzņēmumi (Dānija, Somija, Francija, Vācija, Itālija, Nīderlande, Rumānija, Slovākija, Spānija, Zviedrija); |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A. un tā saistītie uzņēmumi (Dānija, Somija, Francija, Vācija, Itālija, Nīderlande, Rumānija, Slovākija, Spānija, Zviedrija);

Prysmian S.p.A.

| | importētāji:






  — | Cable 77 Danmark ApS (Dānija), |
| --- | --- | --- |

importētāji:

—

Cable 77 Danmark ApS (Dānija),

Cable 77 Danmark ApS

| — | Connect Com GmbH (Vācija), |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Vācija),

Connect Com GmbH

| — | Eku Kabel GmbH (Vācija), |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Vācija),

Eku Kabel GmbH

| — | Har&Ca S.r.l. (Itālija), |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Itālija),

Har&Ca S.r.l.

| — | Infraconcepts B.V. (Nīderlande); |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Nīderlande);

Infraconcepts B.V.

| | lietotāji:






  — | Deutsche Telekom GmbH (Vācija); |
| --- | --- | --- |

lietotāji:

—

Deutsche Telekom GmbH (Vācija);

Deutsche Telekom GmbH

| | ražotāji eksportētāji Ķīnā: | FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan, |
| --- | --- | --- | --- |

ražotāji eksportētāji Ķīnā:

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan,

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

Wuhan

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing, |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing,

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

Nanjing

| — | FiberHome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan, |
| --- | --- |

—

FiberHome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan,

FiberHome Technologies Group Co., Ltd.

Wuhan

| — | China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan, |
| --- | --- |

—

China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan,

China Information Communication Technologies Group Corporation

Wuhan

| — | Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing; |
| --- | --- |

—

Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing;

Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd.

Nanjing

| | ZTT grupa:






  — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong, |
| --- | --- | --- |

ZTT grupa:

ZTT

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong,

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

Nantong

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong.

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

Nantong

1.9.   Pagaidu pasākumu nenoteikšana un turpmākā procedūra

Pagaidu pasākumu nenoteikšana un turpmākā procedūra

| (60) | Komisija 2021. gada 10. maijā nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, kā arī izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieprasot cita starpā to pārdošanas datus, pamatojoties uz ražojuma kontroles numuru grupām (“RKN”), ieguldījumiem un konkursiem. Komisija pārbaudīja atbildes, veicot AKP. |
| --- | --- |

(60)

Komisija 2021. gada 10. maijā nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, kā arī izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieprasot cita starpā to pārdošanas datus, pamatojoties uz ražojuma kontroles numuru grupām (“RKN”), ieguldījumiem un konkursiem. Komisija pārbaudīja atbildes, veicot AKP.

| (61) | Komisija 2021. gada 24. augustā saskaņā ar pamatregulas 29.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas, ka tai ir nodoms nenoteikt pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(61)

Komisija 2021. gada 24. augustā saskaņā ar pamatregulas 29.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas, ka tai ir nodoms nenoteikt pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu.

| (62) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. |
| --- | --- |

(62)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai.

1.10.   Galīgās informācijas izpaušana

Galīgās informācijas izpaušana

| (63) | Komisija 2021. gada 14. septembrī visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antisubsidēšanas maksājumu attiecīgā ražojuma importam (“izpaustā galīgā informācija”). |
| --- | --- |

(63)

Komisija 2021. gada 14. septembrī visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antisubsidēšanas maksājumu attiecīgā ražojuma importam (“izpaustā galīgā informācija”).

| (64) | Visām personām tika dots 20 dienu termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto noslēguma informāciju. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(64)

Visām personām tika dots 20 dienu termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto noslēguma informāciju. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

| (65) | Piezīmes tika saņemtas no sūdzības iesniedzēja, ĶV, CCCME, diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un viena nesaistīta importētāja, proti, Connect Com GmbH (“Connect Com”). Abi izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, sniedza skaidrojumus par Komisijas pieļautajām pārrakstīšanās kļūdām attiecībā uz to sadarbošanās statusu un precīzu nosaukumu – kļūdas tika attiecīgi labotas. |
| --- | --- |

(65)

Piezīmes tika saņemtas no sūdzības iesniedzēja, ĶV, CCCME, diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un viena nesaistīta importētāja, proti, Connect Com GmbH (“Connect Com”). Abi izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, sniedza skaidrojumus par Komisijas pieļautajām pārrakstīšanās kļūdām attiecībā uz to sadarbošanās statusu un precīzu nosaukumu – kļūdas tika attiecīgi labotas.

CCCME

Connect Com GmbH

Connect Com

| (66) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.7. punkta noteikumiem. Notika CCCME uzklausīšana. |
| --- | --- |

(66)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.7. punkta noteikumiem. Notika CCCME uzklausīšana.

CCCME

| (67) | Šajā regulā Komisija ir aplūkojusi piezīmes, kas iesniegtas antisubsidēšanas procedūrā. Piezīmes, kas iesniegtas saistībā ar atsevišķo antidempinga izmeklēšanu, šajā regulā nav aplūkotas, ja vien personas nav skaidri norādījušas, ka iesniegtās piezīmes attiecas uz abām procedūrām. |
| --- | --- |

(67)

Šajā regulā Komisija ir aplūkojusi piezīmes, kas iesniegtas antisubsidēšanas procedūrā. Piezīmes, kas iesniegtas saistībā ar atsevišķo antidempinga izmeklēšanu, šajā regulā nav aplūkotas, ja vien personas nav skaidri norādījušas, ka iesniegtās piezīmes attiecas uz abām procedūrām.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (68) | Attiecīgais ražojums ir Ķīnas izcelsmes monomodālās optiskās šķiedras kabeļi, kas izgatavoti no vienas vai vairākām atsevišķām šķiedrām aizsargapvalkos, ar elektrības vadītājiem vai bez tiem, un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8544 70 00 (Taric kods 8544700010) (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(68)

Attiecīgais ražojums ir Ķīnas izcelsmes monomodālās optiskās šķiedras kabeļi, kas izgatavoti no vienas vai vairākām atsevišķām šķiedrām aizsargapvalkos, ar elektrības vadītājiem vai bez tiem, un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8544 70 00 (Taric kods 8544700010) (“attiecīgais ražojums”).

Taric

| (69) | Nav iekļauti šādi ražojumi:






  i) | kabeļi, kuros katra optiskā šķiedra vienā vai abos galos ir individuāli aprīkota ar ekspluatācijai gataviem savienotājiem; un |
| --- | --- | --- |

(69)

Nav iekļauti šādi ražojumi:

i)

kabeļi, kuros katra optiskā šķiedra vienā vai abos galos ir individuāli aprīkota ar ekspluatācijai gataviem savienotājiem; un

| ii) | zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi. Zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi ir tādi optiskās šķiedras kabeļi ar vara vai alumīnija vadītāju, kuriem ir plastmasas izolācija un kuros esošās šķiedras ir ietvertas vienā vai vairākos metāla moduļos. |
| --- | --- |

ii)

zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi. Zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi ir tādi optiskās šķiedras kabeļi ar vara vai alumīnija vadītāju, kuriem ir plastmasas izolācija un kuros esošās šķiedras ir ietvertas vienā vai vairākos metāla moduļos.

| (70) | Optiskās šķiedras kabeļus (“OŠK”) izmanto kā optisku pārraides vidi telesakaru tīklos – garvilces tīklos, pilsēttīklos un piekļuves tīklos. |
| --- | --- |

(70)

Optiskās šķiedras kabeļus (“OŠK”) izmanto kā optisku pārraides vidi telesakaru tīklos – garvilces tīklos, pilsēttīklos un piekļuves tīklos.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (71) | Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(71)

Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un

| — | ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (72) | Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(72)

Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (73) | ZTT grupa lūdza neiekļaut izmeklēšanā optisko zemējuma vadu (“OZV”) un optisko fāzes vadu (“OFV”) kabeļus. Tā apgalvoja, ka, lai gan uz šiem kabeļiem attiecas ražojuma definīcija, tiem ir atšķirīgas fizikālās īpašības un lietojums (t. i., strāvas pārvade), uz tiem attiecas atšķirīgi tehniskie standarti, tos ražo, izmantojot atšķirīgas izejvielas un ražošanas procesus, un tos pārdod atsevišķos tirgos. Turklāt tika apgalvots, ka OZV un OFV kabeļi veido tikai nelielu daļu no pārdošanas apjoma Savienībā. ZTT grupa arī pieprasīja, lai gadījumā, ja Komisija uzskatītu, ka OZV un OFV kabeļi ietilpst izmeklēšanas ražojuma tvērumā, izmeklēšanā tiktu ņemtas vērā šo ražojumu īpatnības, galapatēriņa vai tirgus segmenta faktori. |
| --- | --- |

(73)

ZTT grupa lūdza neiekļaut izmeklēšanā optisko zemējuma vadu (“OZV”) un optisko fāzes vadu (“OFV”) kabeļus. Tā apgalvoja, ka, lai gan uz šiem kabeļiem attiecas ražojuma definīcija, tiem ir atšķirīgas fizikālās īpašības un lietojums (t. i., strāvas pārvade), uz tiem attiecas atšķirīgi tehniskie standarti, tos ražo, izmantojot atšķirīgas izejvielas un ražošanas procesus, un tos pārdod atsevišķos tirgos. Turklāt tika apgalvots, ka OZV un OFV kabeļi veido tikai nelielu daļu no pārdošanas apjoma Savienībā. ZTT grupa arī pieprasīja, lai gadījumā, ja Komisija uzskatītu, ka OZV un OFV kabeļi ietilpst izmeklēšanas ražojuma tvērumā, izmeklēšanā tiktu ņemtas vērā šo ražojumu īpatnības, galapatēriņa vai tirgus segmenta faktori.

ZTT

ZTT

| (74) | OZV un OFV kabeļus izmanto datu pārraidei, un tiem piemīt citu OŠK pamatīpašības, proti: i) tie satur optiskās šķiedras; ii) pārklātās optiskās šķiedras diametrs ir tādā pašā diapazonā; iii) arī šķiedru skaits ir tādā pašā diapazonā; iv) šķiedru skaits vienā modulī tāpat ir tāds pats un v) kabeļa dzīslas uzbūve ir tāda pati. Tas, ka OZV un OFV kabeļiem ir papildu lietojums (strāvas pārvade) un konkrētas īpatnības (piemēram, ar elektrību saistītas, nav ugunsizturības prasības, augstas stiepes izturības prasības utt.), nemaina minēto faktu. |
| --- | --- |

(74)

OZV un OFV kabeļus izmanto datu pārraidei, un tiem piemīt citu OŠK pamatīpašības, proti: i) tie satur optiskās šķiedras; ii) pārklātās optiskās šķiedras diametrs ir tādā pašā diapazonā; iii) arī šķiedru skaits ir tādā pašā diapazonā; iv) šķiedru skaits vienā modulī tāpat ir tāds pats un v) kabeļa dzīslas uzbūve ir tāda pati. Tas, ka OZV un OFV kabeļiem ir papildu lietojums (strāvas pārvade) un konkrētas īpatnības (piemēram, ar elektrību saistītas, nav ugunsizturības prasības, augstas stiepes izturības prasības utt.), nemaina minēto faktu.

| (75) | Turklāt uz katru kabeļu tipu zināmā mērā attiecas citādas tehniskās specifikācijas un standarti. Attiecībā uz izejvielām – tam, ka viens materiāls, ko izmanto vienam OŠK komponentam, var atšķirties dažādu veidu kabeļos, nav nozīmes: visu veidu OŠK ražo, izmantojot optiskās šķiedras. Attiecībā uz ražošanas procesiem izmeklēšanā tika atklāts, ka dažās īpaši aizsargātu standarta optisko kabeļu konstrukcijās apvalku klāj tērauda stieples slānis un ka šie kabeļi tiek izgatavoti ar tām pašām iekārtām, kas tiek izmantotas OZV ražošanai. Bez tam OZV un OFV kabeļu aizsargapvalku izgatavošana attiecās tikai uz vienu šo kabeļu izgatavošanas posmu, un tas nepamatoja to neiekļaušanu izmeklēšanas ražojuma tvērumā. Turklāt, vērtējot apgalvojumu, tam, ka izmeklēšanas periodā OZV un OFV kabeļu pārdošanas apjomi veidoja mazāku pārdošanas daļu Savienībā, nav nozīmes. Visbeidzot, arī Savienības ražošanas nozare ražo OZV un OFV kabeļus, un tāpēc arī šo kabeļu gadījumā tā tieši konkurē ar Ķīnas eksportētājiem. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt uz katru kabeļu tipu zināmā mērā attiecas citādas tehniskās specifikācijas un standarti. Attiecībā uz izejvielām – tam, ka viens materiāls, ko izmanto vienam OŠK komponentam, var atšķirties dažādu veidu kabeļos, nav nozīmes: visu veidu OŠK ražo, izmantojot optiskās šķiedras. Attiecībā uz ražošanas procesiem izmeklēšanā tika atklāts, ka dažās īpaši aizsargātu standarta optisko kabeļu konstrukcijās apvalku klāj tērauda stieples slānis un ka šie kabeļi tiek izgatavoti ar tām pašām iekārtām, kas tiek izmantotas OZV ražošanai. Bez tam OZV un OFV kabeļu aizsargapvalku izgatavošana attiecās tikai uz vienu šo kabeļu izgatavošanas posmu, un tas nepamatoja to neiekļaušanu izmeklēšanas ražojuma tvērumā. Turklāt, vērtējot apgalvojumu, tam, ka izmeklēšanas periodā OZV un OFV kabeļu pārdošanas apjomi veidoja mazāku pārdošanas daļu Savienībā, nav nozīmes. Visbeidzot, arī Savienības ražošanas nozare ražo OZV un OFV kabeļus, un tāpēc arī šo kabeļu gadījumā tā tieši konkurē ar Ķīnas eksportētājiem.

| (76) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka OZV un OFV kabeļi ir OŠK, kuriem ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā citiem OŠK, uz ko attiecas attiecīgā ražojuma definīcija, un tāpēc nav nepieciešama atsevišķa šo ražojumu analīze. Faktiski ražojumu kontroles numuri, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu dempinga starpību un kaitējuma starpību, pienācīgi identificē OZV un OFV kabeļus un adekvāti ļauj Komisijai veikt Savienības un Ķīnas ražotāju cenu taisnīgu salīdzinājumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(76)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka OZV un OFV kabeļi ir OŠK, kuriem ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā citiem OŠK, uz ko attiecas attiecīgā ražojuma definīcija, un tāpēc nav nepieciešama atsevišķa šo ražojumu analīze. Faktiski ražojumu kontroles numuri, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu dempinga starpību un kaitējuma starpību, pienācīgi identificē OZV un OFV kabeļus un adekvāti ļauj Komisijai veikt Savienības un Ķīnas ražotāju cenu taisnīgu salīdzinājumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (77) | ZTT grupa arī ieteica četras metodes, kā novērst un izvairīties no iespējamām problēmām saistībā ar apiešanu gadījumā, ja OZV un OFV kabeļi tiktu izslēgti no izmeklēšanas ražojuma tvēruma, proti, i) vizuāla pārbaude un dokumentu pārbaude, ko veic muitas ierēdņi, ii) sertificēšanas sistēma, iii) galapatēriņa kontroles muitas procedūra un iv) uzraudzības sistēma. Tā kā tika secināts, ka OZV un OFV kabeļi ietilpst izmeklēšanas tvērumā, nebija nepieciešams pievērsties ieteiktajām apiešanas novēršanas metodēm. |
| --- | --- |

(77)

ZTT grupa arī ieteica četras metodes, kā novērst un izvairīties no iespējamām problēmām saistībā ar apiešanu gadījumā, ja OZV un OFV kabeļi tiktu izslēgti no izmeklēšanas ražojuma tvēruma, proti, i) vizuāla pārbaude un dokumentu pārbaude, ko veic muitas ierēdņi, ii) sertificēšanas sistēma, iii) galapatēriņa kontroles muitas procedūra un iv) uzraudzības sistēma. Tā kā tika secināts, ka OZV un OFV kabeļi ietilpst izmeklēšanas tvērumā, nebija nepieciešams pievērsties ieteiktajām apiešanas novēršanas metodēm.

ZTT

3.   SUBSIDĒŠANA

SUBSIDĒŠANA

3.1.   Ievads: valdības plāni, projekti un citi dokumenti

Ievads: valdības plāni, projekti un citi dokumenti

| (78) | Pirms Komisija analizēja apgalvojumu par subsidēšanu, kas varētu būt notikusi subsīdiju vai subsīdiju programmu veidā, tā novērtēja valdības plānus, projektus un citus dokumentus, kas attiecās uz attiecīgā ražojuma un/vai tā izejresursu nozari un tādējādi veidoja neatņemamu kontekstu, kas ņemams vērā, lai izdarītu konstatējumus pēc būtības. Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija konstatēja, ka visas novērtējamās subsīdijas vai subsīdiju programmas ir vērstas uz ĶV centrālo plānošanas dokumentu īstenošanu ar mērķi veicināt OŠK ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(78)

Pirms Komisija analizēja apgalvojumu par subsidēšanu, kas varētu būt notikusi subsīdiju vai subsīdiju programmu veidā, tā novērtēja valdības plānus, projektus un citus dokumentus, kas attiecās uz attiecīgā ražojuma un/vai tā izejresursu nozari un tādējādi veidoja neatņemamu kontekstu, kas ņemams vērā, lai izdarītu konstatējumus pēc būtības. Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija konstatēja, ka visas novērtējamās subsīdijas vai subsīdiju programmas ir vērstas uz ĶV centrālo plānošanas dokumentu īstenošanu ar mērķi veicināt OŠK ražošanas nozari.

| (79) | Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās valdības un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestādes uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek piešķirti tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (10). |
| --- | --- |

(79)

Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās valdības un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestādes uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek piešķirti tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (10).

10

| (80) | Kā norādīts sabiedriskās politikas dokumentos un sarakstos (11), ĶV uzskata, ka OŠK aprīkojums ir nozīmīgs ražojums. Šādai klasifikācijai ir būtiska nozīme, jo tā konkrētas nozares kvalificē dažādiem konkrētiem politikas virzieniem un atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir stimulēt attīstību katrā nozarē (12). OŠK ir viena no svarīgākajām interneta tīklu infrastruktūras sastāvdaļām, un tiem ir ārkārtīgi liela nozīme optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta izvēršanā. Optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta attīstība ĶTR tiek virzīta un vadīta saskaņā ar daudziem plāniem, direktīvām un citiem dokumentiem, kas izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī un ir savstarpēji saistīti. Šādu svarīgu politikas dokumentu piemēri ir turpmāk minētie plāni, projekti un citi dokumenti. |
| --- | --- |

(80)

Kā norādīts sabiedriskās politikas dokumentos un sarakstos (11), ĶV uzskata, ka OŠK aprīkojums ir nozīmīgs ražojums. Šādai klasifikācijai ir būtiska nozīme, jo tā konkrētas nozares kvalificē dažādiem konkrētiem politikas virzieniem un atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir stimulēt attīstību katrā nozarē (12). OŠK ir viena no svarīgākajām interneta tīklu infrastruktūras sastāvdaļām, un tiem ir ārkārtīgi liela nozīme optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta izvēršanā. Optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta attīstība ĶTR tiek virzīta un vadīta saskaņā ar daudziem plāniem, direktīvām un citiem dokumentiem, kas izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī un ir savstarpēji saistīti. Šādu svarīgu politikas dokumentu piemēri ir turpmāk minētie plāni, projekti un citi dokumenti.

11

12

| (81) | ĶTR valsts ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (“13. piecgades plāns”), kas attiecas uz 2016.–2020. gadu, uzsvērts ĶV stratēģiskais redzējums attiecībā uz galveno nozaru pilnveidi un veicināšanu. 13. piecgades plānā ir uzsvērts ĶV nodoms stiprināt stratēģisko augsto tehnoloģiju attīstību, un to vidū 6. nodaļā ir iekļautas arī informācijas tehnoloģijas. Turklāt 23. nodaļā ir noteikts, ka informācijas tīklus (šajā kategorijā ietilpst arī OŠK) uzskata par “stratēģisku jaunu nozari”. Šajā sakarā 13. piecgades plānā ir noteikts, ka ĶV “palīdzēs strauji attīstīt jauno nozaru ražošanas un inovācijas ķēdes, lai paātrinātu nozaru kopu veidošanu atbilstoši to īpatnībām” un “mudinās Ķīnas uzņēmumus vispārēji piešķirt inovācijas resursus”. |
| --- | --- |

(81)

ĶTR valsts ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (“13. piecgades plāns”), kas attiecas uz 2016.–2020. gadu, uzsvērts ĶV stratēģiskais redzējums attiecībā uz galveno nozaru pilnveidi un veicināšanu. 13. piecgades plānā ir uzsvērts ĶV nodoms stiprināt stratēģisko augsto tehnoloģiju attīstību, un to vidū 6. nodaļā ir iekļautas arī informācijas tehnoloģijas. Turklāt 23. nodaļā ir noteikts, ka informācijas tīklus (šajā kategorijā ietilpst arī OŠK) uzskata par “stratēģisku jaunu nozari”. Šajā sakarā 13. piecgades plānā ir noteikts, ka ĶV “palīdzēs strauji attīstīt jauno nozaru ražošanas un inovācijas ķēdes, lai paātrinātu nozaru kopu veidošanu atbilstoši to īpatnībām” un “mudinās Ķīnas uzņēmumus vispārēji piešķirt inovācijas resursus”.

stratēģisku jaunu nozari

palīdzēs strauji attīstīt jauno nozaru ražošanas un inovācijas ķēdes, lai paātrinātu nozaru kopu veidošanu atbilstoši to īpatnībām

mudinās Ķīnas uzņēmumus vispārēji piešķirt inovācijas resursus

| (82) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka 13. piecgades plānā nav atsauces uz OŠK un ka Komisija vienkārši pieņēma, ka OŠK ietilpst “informācijas tīklu” kategorijā. Kā norādīja ĶV, 13. piecgades plāna 6. nodaļā ir skaidri minēts, ka galvenā uzmanība tiks pievērsta “vispārējas nozīmes” tehnoloģijām, 23. nodaļā nav minēta OŠK ražošanas nozare un termins “informācijas tīkls” 23. nodaļā skaidri norāda, ka tas neattiecas uz OŠK vai konkrētiem ražojumiem, bet gan uz vispārējo infrastruktūru. Līdzīgi 25. nodaļā ir runa par “optiskiem tīkliem”, nevis par konkrētiem ražojumiem, piemēram, OŠK. |
| --- | --- |

(82)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka 13. piecgades plānā nav atsauces uz OŠK un ka Komisija vienkārši pieņēma, ka OŠK ietilpst “informācijas tīklu” kategorijā. Kā norādīja ĶV, 13. piecgades plāna 6. nodaļā ir skaidri minēts, ka galvenā uzmanība tiks pievērsta “vispārējas nozīmes” tehnoloģijām, 23. nodaļā nav minēta OŠK ražošanas nozare un termins “informācijas tīkls” 23. nodaļā skaidri norāda, ka tas neattiecas uz OŠK vai konkrētiem ražojumiem, bet gan uz vispārējo infrastruktūru. Līdzīgi 25. nodaļā ir runa par “optiskiem tīkliem”, nevis par konkrētiem ražojumiem, piemēram, OŠK.

informācijas tīklu

vispārējas nozīmes

informācijas tīkls

optiskiem tīkliem

| (83) | Viena no 13. piecgades plāna 4. nodaļā “Attīstības filozofija” minētajām attīstības prioritātēm ir “informācijas tehnoloģiju ieviešana”. Minētajā nodaļā ir noteikti galvenie virzieni un prioritātes 13. piecgades plāna mērķu sasniegšanai, un tajā uzskaitītie jautājumi ir stratēģiski svarīgi. Tāpēc “informācijas tehnoloģijas” tiek uzskatītas par būtisku valsts attīstības komponentu 13. piecgades plāna aptvertajā laikposmā. Turklāt “informācijas tehnoloģijas” ir minētas daudzās 13. piecgades plāna nodaļās, kas attiecas uz dažādām ekonomikas un sabiedrības jomām. |
| --- | --- |

(83)

Viena no 13. piecgades plāna 4. nodaļā “Attīstības filozofija” minētajām attīstības prioritātēm ir “informācijas tehnoloģiju ieviešana”. Minētajā nodaļā ir noteikti galvenie virzieni un prioritātes 13. piecgades plāna mērķu sasniegšanai, un tajā uzskaitītie jautājumi ir stratēģiski svarīgi. Tāpēc “informācijas tehnoloģijas” tiek uzskatītas par būtisku valsts attīstības komponentu 13. piecgades plāna aptvertajā laikposmā. Turklāt “informācijas tehnoloģijas” ir minētas daudzās 13. piecgades plāna nodaļās, kas attiecas uz dažādām ekonomikas un sabiedrības jomām.

informācijas tehnoloģiju ieviešana

informācijas tehnoloģijas

informācijas tehnoloģijas

| (84) | 13. piecgades plāna 23. nodaļas “Attīstīt stratēģiskās jaunās nozares” 2. iedaļā “Stratēģiskās nozares” ir noteikts, ka “mēs veicināsim stratēģiskās nozares gaisa telpas un kosmosa, okeanogrāfijas, informācijas tīklu, dzīvības zinātņu un kodoltehnoloģiju jomā”. Turklāt 25. nodaļā “Veidot plašu un efektīvu informācijas tīklu” noteikts, ka “mēs paātrināsim ātrgaitas, mobilas, drošas un visaptverošas nākamās paaudzes informācijas infrastruktūras izveidi un paplašināsim informācijas tīklu tehnoloģiju izmantošanu”, ieskaitot “jaunas paaudzes ātrgaitas optiskās šķiedras tīklus”, “modernu un visaptverošu bezvadu platjoslas tīklu” un “jaunas informācijas tīklu tehnoloģijas”. Turklāt 9. izcēlumā ir dots informācijas tehnoloģiju projektu saraksts, kurā minēta arī Nacionālā platjoslas programma, kuras mērķis ir “izveidot ātrgaitas augstas veiktspējas optisko telesakaru sistēmu”. |
| --- | --- |

(84)

13. piecgades plāna 23. nodaļas “Attīstīt stratēģiskās jaunās nozares” 2. iedaļā “Stratēģiskās nozares” ir noteikts, ka “mēs veicināsim stratēģiskās nozares gaisa telpas un kosmosa, okeanogrāfijas, informācijas tīklu, dzīvības zinātņu un kodoltehnoloģiju jomā”. Turklāt 25. nodaļā “Veidot plašu un efektīvu informācijas tīklu” noteikts, ka “mēs paātrināsim ātrgaitas, mobilas, drošas un visaptverošas nākamās paaudzes informācijas infrastruktūras izveidi un paplašināsim informācijas tīklu tehnoloģiju izmantošanu”, ieskaitot “jaunas paaudzes ātrgaitas optiskās šķiedras tīklus”, “modernu un visaptverošu bezvadu platjoslas tīklu” un “jaunas informācijas tīklu tehnoloģijas”. Turklāt 9. izcēlumā ir dots informācijas tehnoloģiju projektu saraksts, kurā minēta arī Nacionālā platjoslas programma, kuras mērķis ir “izveidot ātrgaitas augstas veiktspējas optisko telesakaru sistēmu”.

mēs veicināsim stratēģiskās nozares gaisa telpas un kosmosa, okeanogrāfijas, informācijas tīklu, dzīvības zinātņu un kodoltehnoloģiju jomā

mēs paātrināsim ātrgaitas, mobilas, drošas un visaptverošas nākamās paaudzes informācijas infrastruktūras izveidi un paplašināsim informācijas tīklu tehnoloģiju izmantošanu

jaunas paaudzes ātrgaitas optiskās šķiedras tīklus

modernu un visaptverošu bezvadu platjoslas tīklu

jaunas informācijas tīklu tehnoloģijas

izveidot ātrgaitas augstas veiktspējas optisko telesakaru sistēmu

| (85) | 13. piecgades plāns ir galvenais politikas dokuments, kas nosaka ĶTR valsts ekonomiskās un sociālās attīstības prioritātes, un tādējādi tajā ir uzsvērtas prioritārās jomas, bet ne vienmēr ir sniegta sīkāka informācija par konkrētu prioritāšu sasniegšanu. Tāpēc tas, ka 13. piecgades plānā paši OŠK nav minēti, nenozīmē, ka tie nav uzskatāmi par svarīgu un neaizstājamu sastāvdaļu, kas ļautu sasniegt vispārīgāku stratēģisko mērķi – informācijas tehnoloģiju un informācijas tīklu infrastruktūras attīstību. |
| --- | --- |

(85)

13. piecgades plāns ir galvenais politikas dokuments, kas nosaka ĶTR valsts ekonomiskās un sociālās attīstības prioritātes, un tādējādi tajā ir uzsvērtas prioritārās jomas, bet ne vienmēr ir sniegta sīkāka informācija par konkrētu prioritāšu sasniegšanu. Tāpēc tas, ka 13. piecgades plānā paši OŠK nav minēti, nenozīmē, ka tie nav uzskatāmi par svarīgu un neaizstājamu sastāvdaļu, kas ļautu sasniegt vispārīgāku stratēģisko mērķi – informācijas tehnoloģiju un informācijas tīklu infrastruktūras attīstību.

| (86) | Saskaņā ar iniciatīvu Made in China 2025 (13) atbalstāma nozare ir arī “jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozare”, kurā ietilpst OŠK kā informācijas un sakaru ierīce. Minētajā iniciatīvā veicinātās “informācijas sakaru iekārtas” ir definētas arī kā “īpaši ātras gaitas un lieljaudas intelektiskas optiskās pārraides tehnoloģijas”, un sadaļā “Stratēģiskie uzdevumi un prioritātes” prioritāte turklāt tiek piešķirta “optiskās šķiedras tīkla” izvēršanas un izbūves paātrināšanai. |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar iniciatīvu Made in China 2025 (13) atbalstāma nozare ir arī “jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozare”, kurā ietilpst OŠK kā informācijas un sakaru ierīce. Minētajā iniciatīvā veicinātās “informācijas sakaru iekārtas” ir definētas arī kā “īpaši ātras gaitas un lieljaudas intelektiskas optiskās pārraides tehnoloģijas”, un sadaļā “Stratēģiskie uzdevumi un prioritātes” prioritāte turklāt tiek piešķirta “optiskās šķiedras tīkla” izvēršanas un izbūves paātrināšanai.

Made in China 2025

13

īpaši ātras gaitas un lieljaudas intelektiskas optiskās pārraides tehnoloģijas

optiskās šķiedras tīkla

| (87) | Tā kā stratēģijā Made in China 2025 OŠK ražošanas nozare ir atbalstāma nozare, tā ir tiesīga saņemt ievērojamu valsts finansējumu. Lai atbalstītu iniciatīvu Made in China 2025 (14) un tādējādi netieši atbalstītu OŠK ražošanas nozari, ir izveidoti vairāki fondi, piemēram, Valsts integrālo shēmu fonds (15), Progresīvās ražošanas fonds (16) un Investīciju fonds jaunajām nozarēm (17). |
| --- | --- |

(87)

Tā kā stratēģijā Made in China 2025 OŠK ražošanas nozare ir atbalstāma nozare, tā ir tiesīga saņemt ievērojamu valsts finansējumu. Lai atbalstītu iniciatīvu Made in China 2025 (14) un tādējādi netieši atbalstītu OŠK ražošanas nozari, ir izveidoti vairāki fondi, piemēram, Valsts integrālo shēmu fonds (15), Progresīvās ražošanas fonds (16) un Investīciju fonds jaunajām nozarēm (17).

Made in China 2025

Made in China 2025

14

15

16

17

| (88) | Iekļaujot optiskās šķiedras tīklu būvniecību kā vienu no mērķiem stratēģijā Made in China 2025 vai jebkurā citā stratēģiskās plānošanas dokumentā, ražojumi, kas ir būtiski, lai panāktu šo tīklu būvniecības augstvērtīgāku un uzlabotu paplašināšanu, piemēram, pārraidei izmantotie optiskās šķiedras kabeļi, ietilpst šo stratēģisko plānu darbības jomā, un tādējādi uz tiem attiecas attiecīgie preferenciālie pasākumi. |
| --- | --- |

(88)

Iekļaujot optiskās šķiedras tīklu būvniecību kā vienu no mērķiem stratēģijā Made in China 2025 vai jebkurā citā stratēģiskās plānošanas dokumentā, ražojumi, kas ir būtiski, lai panāktu šo tīklu būvniecības augstvērtīgāku un uzlabotu paplašināšanu, piemēram, pārraidei izmantotie optiskās šķiedras kabeļi, ietilpst šo stratēģisko plānu darbības jomā, un tādējādi uz tiem attiecas attiecīgie preferenciālie pasākumi.

Made in China 2025

| (89) | Turklāt OŠK bieži tiek iekļauti “jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozarē”, un it īpaši kā “informācijas un sakaru iekārtas”. Ceļvedī Made in China 2025 (18) ir minētas 10 stratēģiskās nozares, ko ĶV uzskata par galvenajām nozarēm. Tā 1. sektora “Jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozare” 1.2. sadaļā “Informācijas un sakaru iekārtas” ražojumu kategorijas “ātrgaitas un lieljaudas optiskās pārraides iekārtas (400 G/1 Tb sekundē)” un “ātrgaitas optiskās piekļuves iekārtas (10 G/100 Gb sekundē)” ir aprakstītas kā ražojumi, kas ietilpst šīs nozares attīstības prioritātēs. Jaunās paaudzes informācijas tehnoloģijas tādējādi saņem ieguvumu no priekšrocībām, ko sniedz dokumentā minētie atbalsta mehānismi, kuri cita starpā ietver finansiālā atbalsta politiku, fiskālo un nodokļu politiku, kā arī Valsts padomes pārraudzību un atbalstu (19). |
| --- | --- |

(89)

Turklāt OŠK bieži tiek iekļauti “jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozarē”, un it īpaši kā “informācijas un sakaru iekārtas”. Ceļvedī Made in China 2025 (18) ir minētas 10 stratēģiskās nozares, ko ĶV uzskata par galvenajām nozarēm. Tā 1. sektora “Jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozare” 1.2. sadaļā “Informācijas un sakaru iekārtas” ražojumu kategorijas “ātrgaitas un lieljaudas optiskās pārraides iekārtas (400 G/1 Tb sekundē)” un “ātrgaitas optiskās piekļuves iekārtas (10 G/100 Gb sekundē)” ir aprakstītas kā ražojumi, kas ietilpst šīs nozares attīstības prioritātēs. Jaunās paaudzes informācijas tehnoloģijas tādējādi saņem ieguvumu no priekšrocībām, ko sniedz dokumentā minētie atbalsta mehānismi, kuri cita starpā ietver finansiālā atbalsta politiku, fiskālo un nodokļu politiku, kā arī Valsts padomes pārraudzību un atbalstu (19).

Made in China 2025

18

ātrgaitas un lieljaudas optiskās pārraides iekārtas (400 G/1 Tb sekundē)

ātrgaitas optiskās piekļuves iekārtas (10 G/100 Gb sekundē)

19

| (90) | Turklāt OŠK ir saistīti ar “jauno materiālu” kategoriju. Ceļveža Made in China 2025 9. iedaļā “Jaunie materiāli” un tās apakškategorijās, arī galveno stratēģisko materiālu kategorijā (9.2. punkts), ir uzskaitītas augstas veiktspējas šķiedras un kompozītmateriāli. Kā redzams Augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu kataloga (2006) sadaļās Nr. 6020004 un Nr. 6020005, optiskās šķiedras izstrādājumi, jo īpaši tie, kas saistīti ar optisko šķiedru sagatavēm, kuras ir svarīgs izejmateriāls OŠK ražošanā, tiek uzskatīti par “jaunajiem materiāliem”. |
| --- | --- |

(90)

Turklāt OŠK ir saistīti ar “jauno materiālu” kategoriju. Ceļveža Made in China 2025 9. iedaļā “Jaunie materiāli” un tās apakškategorijās, arī galveno stratēģisko materiālu kategorijā (9.2. punkts), ir uzskaitītas augstas veiktspējas šķiedras un kompozītmateriāli. Kā redzams Augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu kataloga (2006) sadaļās Nr. 6020004 un Nr. 6020005, optiskās šķiedras izstrādājumi, jo īpaši tie, kas saistīti ar optisko šķiedru sagatavēm, kuras ir svarīgs izejmateriāls OŠK ražošanā, tiek uzskatīti par “jaunajiem materiāliem”.

Made in China 2025

| (91) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija nav paskaidrojusi, uz kāda pamata tā uzskata OŠK par “jaunajiem materiāliem”. Tā uzsvēra, ka ceļveža dokumenta 9.2.3. iedaļā ir minētas tikai “augstas veiktspējas šķiedras un kompozītmateriāli” un ka par “jauno materiālu” tiek uzskatīts tikai galvenais izejmateriāls OŠK ražošanai, nevis paši OŠK. |
| --- | --- |

(91)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija nav paskaidrojusi, uz kāda pamata tā uzskata OŠK par “jaunajiem materiāliem”. Tā uzsvēra, ka ceļveža dokumenta 9.2.3. iedaļā ir minētas tikai “augstas veiktspējas šķiedras un kompozītmateriāli” un ka par “jauno materiālu” tiek uzskatīts tikai galvenais izejmateriāls OŠK ražošanai, nevis paši OŠK.

augstas veiktspējas šķiedras un kompozītmateriāli

| (92) | Šajā sakarā Komisija atkārtoja, ka 2006. gada Augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu katalogā optiskās šķiedras izstrādājumi, to vidū arī optisko šķiedru sagataves, tiek uzskatīti par “jaunajiem materiāliem”. Optisko šķiedru sagataves ir svarīgs izejmateriāls ar augstu pievienoto vērtību OŠK ražošanai, un tas veido būtisku daļu no ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija secināja, ka, tā kā optisko šķiedru sagataves, kas ir OŠK pusfabrikāts, ir norādītas pie “jaunajiem materiāliem”, pastāv tieša saikne starp OŠK un kategoriju “jaunie materiāli”. |
| --- | --- |

(92)

Šajā sakarā Komisija atkārtoja, ka 2006. gada Augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu katalogā optiskās šķiedras izstrādājumi, to vidū arī optisko šķiedru sagataves, tiek uzskatīti par “jaunajiem materiāliem”. Optisko šķiedru sagataves ir svarīgs izejmateriāls ar augstu pievienoto vērtību OŠK ražošanai, un tas veido būtisku daļu no ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija secināja, ka, tā kā optisko šķiedru sagataves, kas ir OŠK pusfabrikāts, ir norādītas pie “jaunajiem materiāliem”, pastāv tieša saikne starp OŠK un kategoriju “jaunie materiāli”.

| (93) | Turklāt papildus ceļvedim Made in China 2025 2016. gada novembrī 10 stratēģisko nozaru saraksts tika pārveidots par katalogu “Četri būtiskie elementi” (20), ko publicējusi Valsts ražošanas stratēģiskā padomdevēja komiteja – konsultatīvā grupa Valsts vadošajai mazajai grupai valsts ražošanas spēju veidošanā. Šo grupu izveidoja ĶV, lai izstrādātu plānus, politiku, projektus un darba kārtību, kā veicināt ražošanas nozares attīstību un koordinēt jautājumus starp reģioniem un departamentiem (21). Minētajā katalogā katra no 10 stratēģiskajām nozarēm ir iedalīta četrās nodaļās: i) svarīgākās būtiskās rezerves daļas; ii) galvenie būtiskie materiāli; iii) progresīvie būtiskie procesi/tehnoloģijas; iv) nozares tehnoloģiskās platformas. Optiskās šķiedras kabeļi ir iekļauti 1. nozares “Jaunās paaudzes informācijas tehnoloģijas” i) punkta “Svarīgākās būtiskās rezerves daļas” 38. apakšpunktā “Optiskā šķiedra ar sevišķi maziem zudumiem, kuras pamatā ir 400 G joslas platums (līniju tīmeklis)”, kā arī ii) punkta “galvenie būtiskie materiāli” 22. apakšpunktā “Jaunās paaudzes optiskās šķiedras materiāli”. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt papildus ceļvedim Made in China 2025 2016. gada novembrī 10 stratēģisko nozaru saraksts tika pārveidots par katalogu “Četri būtiskie elementi” (20), ko publicējusi Valsts ražošanas stratēģiskā padomdevēja komiteja – konsultatīvā grupa Valsts vadošajai mazajai grupai valsts ražošanas spēju veidošanā. Šo grupu izveidoja ĶV, lai izstrādātu plānus, politiku, projektus un darba kārtību, kā veicināt ražošanas nozares attīstību un koordinēt jautājumus starp reģioniem un departamentiem (21). Minētajā katalogā katra no 10 stratēģiskajām nozarēm ir iedalīta četrās nodaļās: i) svarīgākās būtiskās rezerves daļas; ii) galvenie būtiskie materiāli; iii) progresīvie būtiskie procesi/tehnoloģijas; iv) nozares tehnoloģiskās platformas. Optiskās šķiedras kabeļi ir iekļauti 1. nozares “Jaunās paaudzes informācijas tehnoloģijas” i) punkta “Svarīgākās būtiskās rezerves daļas” 38. apakšpunktā “Optiskā šķiedra ar sevišķi maziem zudumiem, kuras pamatā ir 400 G joslas platums (līniju tīmeklis)”, kā arī ii) punkta “galvenie būtiskie materiāli” 22. apakšpunktā “Jaunās paaudzes optiskās šķiedras materiāli”.

Made in China 2025

20

21

| (94) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV atkārtoti pauda savu nostāju, ka 13. piecgades plāns un iniciatīva Made in China 2025 nav obligāti vai juridiski saistoši dokumenti. |
| --- | --- |

(94)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV atkārtoti pauda savu nostāju, ka 13. piecgades plāns un iniciatīva Made in China 2025 nav obligāti vai juridiski saistoši dokumenti.

Made in China 2025

| (95) | Šajā sakarā Komisija norādīja, ka 13. piecgades plānā ir lietoti nevis tikai vispārīgi atbalstoši paziņojumi, bet gan formulējumi, kas norāda uz tā saistošo raksturu. Katrā ziņā, kā norādīts 85. apsvērumā, 13. piecgades plāns ir galvenais politikas dokuments, kas nosaka valsts ekonomiskās un sociālās attīstības prioritātes un ir dažādu saistošu tiesību aktu pamats, kurš iestādēm jāņem vērā un jāīsteno, pieņemot jaunus noteikumus vai sadalot valsts resursus. |
| --- | --- |

(95)

Šajā sakarā Komisija norādīja, ka 13. piecgades plānā ir lietoti nevis tikai vispārīgi atbalstoši paziņojumi, bet gan formulējumi, kas norāda uz tā saistošo raksturu. Katrā ziņā, kā norādīts 85. apsvērumā, 13. piecgades plāns ir galvenais politikas dokuments, kas nosaka valsts ekonomiskās un sociālās attīstības prioritātes un ir dažādu saistošu tiesību aktu pamats, kurš iestādēm jāņem vērā un jāīsteno, pieņemot jaunus noteikumus vai sadalot valsts resursus.

| (96) | Iniciatīva Made in China 2025 ir jāskata kopā ar ceļvedi Made in China 2025 un ņemot vērā fondus, kas izveidoti iniciatīvas Made in China 2025 atbalstam. Lai gan iniciatīvā Made in China 2025 galvenokārt ir noteikti vispārīgi principi, kas jāievēro, tās īstenošana, kas notiek, izmaksājot valsts finansējumu konkrētām atbalstāmajām nozarēm, ir saistoša un padara to īpaši vērstu uz šādām atbalstāmajām nozarēm, nevis vispārēji piemērojamu. Turklāt stratēģijā Made in China 2025, atsaucoties uz “jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozari” un “informācijas un sakaru ierīcēm”, ir izmantoti formulējumi, kas norāda uz sasniedzamajiem mērķiem un uzdevumiem, piemēram, “paātrināsim optisko šķiedru tīklu izvēršanu un izbūvi” un “enerģiski veicināsim revolucionāru attīstību galvenajās jomās”. |
| --- | --- |

(96)

Iniciatīva Made in China 2025 ir jāskata kopā ar ceļvedi Made in China 2025 un ņemot vērā fondus, kas izveidoti iniciatīvas Made in China 2025 atbalstam. Lai gan iniciatīvā Made in China 2025 galvenokārt ir noteikti vispārīgi principi, kas jāievēro, tās īstenošana, kas notiek, izmaksājot valsts finansējumu konkrētām atbalstāmajām nozarēm, ir saistoša un padara to īpaši vērstu uz šādām atbalstāmajām nozarēm, nevis vispārēji piemērojamu. Turklāt stratēģijā Made in China 2025, atsaucoties uz “jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozari” un “informācijas un sakaru ierīcēm”, ir izmantoti formulējumi, kas norāda uz sasniedzamajiem mērķiem un uzdevumiem, piemēram, “paātrināsim optisko šķiedru tīklu izvēršanu un izbūvi” un “enerģiski veicināsim revolucionāru attīstību galvenajās jomās”.

Made in China 2025

Made in China 2025

Made in China 2025

Made in China 2025

Made in China 2025

jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozari

informācijas un sakaru ierīcēm

paātrināsim optisko šķiedru tīklu izvēršanu un izbūvi

enerģiski veicināsim revolucionāru attīstību galvenajās jomās

| (97) | Tāpēc Komisija noraidīja ĶV apgalvojumus. |
| --- | --- |

(97)

Tāpēc Komisija noraidīja ĶV apgalvojumus.

| (98) | Uz OŠK ražošanas nozari attiecas arī Ķīnas Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (“MIIT”) publicētais Intelektiskās ražošanas attīstības plāns 2016.–2020. gadam (22), kura mērķis ir īstenot 13. piecgades plānu un kurā ir noteikti 10 galvenie uzdevumi, kam mērķis ir saīsināt ražojumu izstrādes ciklu, uzlabot ražošanas efektivitāti, ražojumu kvalitāti, mazināt darbības izmaksu, resursu un enerģijas patēriņu un paātrināt intelektiskās ražošanas attīstību. 2018. gadā Valsts padome paziņoja par Ķīnas plāniem paplašināt viedās ražošanas programmu, tajā pašā gadā tai pievienojot aptuveni 100 izmēģinājuma projektus, un saskaņā ar publiski pieejamo informāciju divi uzņēmumi, kas saistīti ar izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, proti, Zhongtian technology precision materials Ltd. un FiberHome Communication Technology, tika iekļauti MIIT viedo ražošanas izmēģinājuma demonstrējumu projektu sarakstā – pirmais no tiem 2017. gadā (23), bet otrais – 2018. gadā (24). Turklāt viens no ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, proti, Yangtze Optical Fibre and Cable, tika iekļauts sarakstā kā “nacionālais pirmā laidiena viedās ražošanas izmēģinājuma uzņēmums” (25). |
| --- | --- |

(98)

Uz OŠK ražošanas nozari attiecas arī Ķīnas Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (“MIIT”) publicētais Intelektiskās ražošanas attīstības plāns 2016.–2020. gadam (22), kura mērķis ir īstenot 13. piecgades plānu un kurā ir noteikti 10 galvenie uzdevumi, kam mērķis ir saīsināt ražojumu izstrādes ciklu, uzlabot ražošanas efektivitāti, ražojumu kvalitāti, mazināt darbības izmaksu, resursu un enerģijas patēriņu un paātrināt intelektiskās ražošanas attīstību. 2018. gadā Valsts padome paziņoja par Ķīnas plāniem paplašināt viedās ražošanas programmu, tajā pašā gadā tai pievienojot aptuveni 100 izmēģinājuma projektus, un saskaņā ar publiski pieejamo informāciju divi uzņēmumi, kas saistīti ar izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, proti, Zhongtian technology precision materials Ltd. un FiberHome Communication Technology, tika iekļauti MIIT viedo ražošanas izmēģinājuma demonstrējumu projektu sarakstā – pirmais no tiem 2017. gadā (23), bet otrais – 2018. gadā (24). Turklāt viens no ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, proti, Yangtze Optical Fibre and Cable, tika iekļauts sarakstā kā “nacionālais pirmā laidiena viedās ražošanas izmēģinājuma uzņēmums” (25).

MIIT

22

Zhongtian technology precision materials Ltd.

FiberHome Communication Technology

MIIT

23

24

Yangtze Optical Fibre and Cable

25

| (99) | Ir skaidras norādes, ka iekļaušana kādā no šiem sarakstiem, kas saistīti ar stratēģiju Made in China 2025, ne tikai ir uzslava, bet ar to ir saistīti arī finansiāli ieguvumi. Dokumenta “Finanšu ministrijas paziņojums par pārskaitītajām summām 2017. gada vietējās rūpniecības pārveides un modernizācijas programmās” 151. rindas attiecīgajā ierakstā ir norādīts, ka uzņēmums FiberHome Communication Technology programmā “Jauns 5G sakaru tīkla pamatiekārtu ražošanas režīms” ir saņēmis subsīdiju 12 miljonu RMB apmērā. |
| --- | --- |

(99)

Ir skaidras norādes, ka iekļaušana kādā no šiem sarakstiem, kas saistīti ar stratēģiju Made in China 2025, ne tikai ir uzslava, bet ar to ir saistīti arī finansiāli ieguvumi. Dokumenta “Finanšu ministrijas paziņojums par pārskaitītajām summām 2017. gada vietējās rūpniecības pārveides un modernizācijas programmās” 151. rindas attiecīgajā ierakstā ir norādīts, ka uzņēmums FiberHome Communication Technology programmā “Jauns 5G sakaru tīkla pamatiekārtu ražošanas režīms” ir saņēmis subsīdiju 12 miljonu RMB apmērā.

Made in China 2025

FiberHome Communication Technology

| (100) | Vairāki papildu dokumenti apstiprina konstatējumu, ka ĶV ir izveidojusi plašu sistēmu, lai atbalstītu interneta tehnoloģiju infrastruktūru un platjoslas tīklus, kas cita starpā aptver OŠK ražošanas nozari. ĶV jau 2009. gada elektroniskās informācijas nozares pielāgošanas un revitalizācijas plānā (26) skaidri pauda mērķi “ievirzīt un veicināt (..) platjoslas optiskās šķiedras piekļuves tīkla izveidi”. |
| --- | --- |

(100)

Vairāki papildu dokumenti apstiprina konstatējumu, ka ĶV ir izveidojusi plašu sistēmu, lai atbalstītu interneta tehnoloģiju infrastruktūru un platjoslas tīklus, kas cita starpā aptver OŠK ražošanas nozari. ĶV jau 2009. gada elektroniskās informācijas nozares pielāgošanas un revitalizācijas plānā (26) skaidri pauda mērķi “ievirzīt un veicināt (..) platjoslas optiskās šķiedras piekļuves tīkla izveidi”.

26

ievirzīt un veicināt (..) platjoslas optiskās šķiedras piekļuves tīkla izveidi

| (101) | ĶV 2013. gada stratēģijā “Platjoslas Ķīna” (27) formulēja mērķi veicināt “piekļuves tīklus (..) saskaņā ar ātrgaitas piekļuves idejām” un to, ka “pilsētu teritorijās piekļuves tīkla izbūve un renovācija tiks veikta, izmantojot tādas tehniskas metodes kā optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz galalietotājam un optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz ēkai”. Tāpat saskaņā ar minēto stratēģiju jāveicina “optiskās šķiedras tīklu paplašināšana līdz lietotājam” un pakāpeniski jāizveido “fiksēts platjoslas piekļuves tīkls ar optisko šķiedru kā galveno avotu”. |
| --- | --- |

(101)

ĶV 2013. gada stratēģijā “Platjoslas Ķīna” (27) formulēja mērķi veicināt “piekļuves tīklus (..) saskaņā ar ātrgaitas piekļuves idejām” un to, ka “pilsētu teritorijās piekļuves tīkla izbūve un renovācija tiks veikta, izmantojot tādas tehniskas metodes kā optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz galalietotājam un optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz ēkai”. Tāpat saskaņā ar minēto stratēģiju jāveicina “optiskās šķiedras tīklu paplašināšana līdz lietotājam” un pakāpeniski jāizveido “fiksēts platjoslas piekļuves tīkls ar optisko šķiedru kā galveno avotu”.

27

piekļuves tīklus (..) saskaņā ar ātrgaitas piekļuves idejām

pilsētu teritorijās piekļuves tīkla izbūve un renovācija tiks veikta, izmantojot tādas tehniskas metodes kā optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz galalietotājam un optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz ēkai

optiskās šķiedras tīklu paplašināšana līdz lietotājam

fiksēts platjoslas piekļuves tīkls ar optisko šķiedru kā galveno avotu

| (102) | Stratēģijas “Platjoslas Ķīna” nodaļā, kas veltīta politikas instrumentiem, ĶV apraksta instrumentus, kas tiek izmantoti, lai sasniegtu stratēģijas mērķus, proti, “pilnībā izmantojot dažādus īpašus centrālās valdības fondus, lai vadītu attiecīgo vietējo fondu ieguldījumus platjoslas tīklu pētniecībā, izstrādē un industrializācijā”, un sniedzot “subsidētu procentu atbalstu aizdevumiem atbalsttiesīgiem platjoslas būvniecības projektiem valsts attīstības zonās rietumu reģionā”, kā arī stiprinot “nodokļu koncesiju atbalstu” un “atbalstu platjoslas tīklu būvniecībai”. Kā izklāstīts 80. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka OŠK ir viena no svarīgākajām interneta tīklu infrastruktūras sastāvdaļām un ka tie ir nepieciešami platjoslas sistēmu izveidei. |
| --- | --- |

(102)

Stratēģijas “Platjoslas Ķīna” nodaļā, kas veltīta politikas instrumentiem, ĶV apraksta instrumentus, kas tiek izmantoti, lai sasniegtu stratēģijas mērķus, proti, “pilnībā izmantojot dažādus īpašus centrālās valdības fondus, lai vadītu attiecīgo vietējo fondu ieguldījumus platjoslas tīklu pētniecībā, izstrādē un industrializācijā”, un sniedzot “subsidētu procentu atbalstu aizdevumiem atbalsttiesīgiem platjoslas būvniecības projektiem valsts attīstības zonās rietumu reģionā”, kā arī stiprinot “nodokļu koncesiju atbalstu” un “atbalstu platjoslas tīklu būvniecībai”. Kā izklāstīts 80. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka OŠK ir viena no svarīgākajām interneta tīklu infrastruktūras sastāvdaļām un ka tie ir nepieciešami platjoslas sistēmu izveidei.

pilnībā izmantojot dažādus īpašus centrālās valdības fondus, lai vadītu attiecīgo vietējo fondu ieguldījumus platjoslas tīklu pētniecībā, izstrādē un industrializācijā

subsidētu procentu atbalstu aizdevumiem atbalsttiesīgiem platjoslas būvniecības projektiem valsts attīstības zonās rietumu reģionā

nodokļu koncesiju atbalstu

atbalstu platjoslas tīklu būvniecībai

| (103) | Attiecībā uz interneta infrastruktūras attīstību stratēģija “Platjoslas Ķīna” nenosaka tikai nesaistošus mērķus vien. Aplūkojot to kopā ar citiem dokumentiem, ir skaidrs, ka ĶV finansiālais ieguldījums ir būtisks elements, kas tiek izmantots šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai. Atzinumos par optiskās šķiedras platjoslas tīklu būvniecības veicināšanu (28) ir norādīts, ka “visu līmeņu vietējās valdības tiek mudinātas sniegt finansiālas subsīdijas optiskās šķiedras platjoslas izmantošanai valsts pārvaldes iestādēs” un ka jāpalielina “ieguldījumi un politiskais atbalsts optiskās šķiedras platjoslas sakaru galveno mikroshēmu, ierīču, sistēmas iekārtu un pielietojumu pētniecībai un izstrādei”, kā arī jāveicina “optiskās šķiedras komunikāciju tehnoloģiskā inovācija”. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz interneta infrastruktūras attīstību stratēģija “Platjoslas Ķīna” nenosaka tikai nesaistošus mērķus vien. Aplūkojot to kopā ar citiem dokumentiem, ir skaidrs, ka ĶV finansiālais ieguldījums ir būtisks elements, kas tiek izmantots šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai. Atzinumos par optiskās šķiedras platjoslas tīklu būvniecības veicināšanu (28) ir norādīts, ka “visu līmeņu vietējās valdības tiek mudinātas sniegt finansiālas subsīdijas optiskās šķiedras platjoslas izmantošanai valsts pārvaldes iestādēs” un ka jāpalielina “ieguldījumi un politiskais atbalsts optiskās šķiedras platjoslas sakaru galveno mikroshēmu, ierīču, sistēmas iekārtu un pielietojumu pētniecībai un izstrādei”, kā arī jāveicina “optiskās šķiedras komunikāciju tehnoloģiskā inovācija”.

28

visu līmeņu vietējās valdības tiek mudinātas sniegt finansiālas subsīdijas optiskās šķiedras platjoslas izmantošanai valsts pārvaldes iestādēs

ieguldījumi un politiskais atbalsts optiskās šķiedras platjoslas sakaru galveno mikroshēmu, ierīču, sistēmas iekārtu un pielietojumu pētniecībai un izstrādei

optiskās šķiedras komunikāciju tehnoloģiskā inovācija

| (104) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka stratēģija “Platjoslas Ķīna” ir tikai vadlīniju dokuments par platjoslas infrastruktūru. Šajā sakarā ĶV norādīja, ka Ekspertu grupa lietā China – GOES konstatēja, ka “vispārīga informācija par valdības politiku, kurai nav tiešas saistības ar attiecīgo programmu, nav “pietiekami pierādījumi” par īpašām iezīmēm”. |
| --- | --- |

(104)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka stratēģija “Platjoslas Ķīna” ir tikai vadlīniju dokuments par platjoslas infrastruktūru. Šajā sakarā ĶV norādīja, ka Ekspertu grupa lietā China – GOES konstatēja, ka “vispārīga informācija par valdības politiku, kurai nav tiešas saistības ar attiecīgo programmu, nav “pietiekami pierādījumi” par īpašām iezīmēm”.

China – GOES

vispārīga informācija par valdības politiku, kurai nav tiešas saistības ar attiecīgo programmu, nav “pietiekami pierādījumi” par īpašām iezīmēm

| (105) | Šajā sakarā Komisija atgādināja – kā norādīts 102. apsvērumā, stratēģijas “Platjoslas Ķīna” nodaļā par politikas instrumentiem ĶV apraksta instrumentus, kas tiek izmantoti šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai, piemēram, dažādu īpašu fondu izmantošanu, subsidētu procentu likmju atbalstu, nodokļu atvieglojumu atbalstu utt. Tādēļ 103. apsvērumā Komisija uzskatīja, ka, aplūkojot to kopā ar citiem dokumentiem, ir skaidrs, ka ĶV finansiālais ieguldījums ir būtisks elements, kas tiek izmantots šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai. Tāpēc, lai gan tiek apgalvots, ka stratēģija “Platjoslas Ķīna” ir orientējoša, tās īstenošana, kas tiek veikta, izmaksājot valsts finansējumu dažām atbalstāmām nozarēm, padara to saistošu un īpaši vērstu uz šādām atbalstāmām nozarēm, nevis vispārēji piemērojamu. Katrā ziņā atsauce uz Ekspertu grupas ziņojumu lietā China – GOES attiecībā uz īpašajām iezīmēm nav izšķiroša, jo šajā gadījumā daudzajos ĶV izdotajos plānos un politikas dokumentos, kas iztirzāti šajā iedaļā, ir doti konkrēti norādījumi un sniegts atbalsts attiecībā uz attiecīgajam ražojumam. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(105)

Šajā sakarā Komisija atgādināja – kā norādīts 102. apsvērumā, stratēģijas “Platjoslas Ķīna” nodaļā par politikas instrumentiem ĶV apraksta instrumentus, kas tiek izmantoti šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai, piemēram, dažādu īpašu fondu izmantošanu, subsidētu procentu likmju atbalstu, nodokļu atvieglojumu atbalstu utt. Tādēļ 103. apsvērumā Komisija uzskatīja, ka, aplūkojot to kopā ar citiem dokumentiem, ir skaidrs, ka ĶV finansiālais ieguldījums ir būtisks elements, kas tiek izmantots šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai. Tāpēc, lai gan tiek apgalvots, ka stratēģija “Platjoslas Ķīna” ir orientējoša, tās īstenošana, kas tiek veikta, izmaksājot valsts finansējumu dažām atbalstāmām nozarēm, padara to saistošu un īpaši vērstu uz šādām atbalstāmām nozarēm, nevis vispārēji piemērojamu. Katrā ziņā atsauce uz Ekspertu grupas ziņojumu lietā China – GOES attiecībā uz īpašajām iezīmēm nav izšķiroša, jo šajā gadījumā daudzajos ĶV izdotajos plānos un politikas dokumentos, kas iztirzāti šajā iedaļā, ir doti konkrēti norādījumi un sniegts atbalsts attiecībā uz attiecīgajam ražojumam. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

China – GOES

| (106) | Valsts padomes 2015. gada vadlīnijās par stratēģijas “Internet+” (29) aktīvu veicināšanu ir formulēts skaidrs mērķis, norādot, ka šis dokuments palīdzēs “paātrināt stratēģijas “Platjoslas Ķīna” īstenošanu, organizēt un īstenot valsts jaunās paaudzes informācijas infrastruktūras būvniecības projektu [un] veicināt optiskās šķiedras platjoslas tīkla pārveidi”. Savukārt veids, kā sasniegt šo mērķi, ir aprakstīts sadaļā “6. Stiprināt vadību un atbalstu”, kur ir precizēts, ka jāpalielina fiskālais un nodokļu atbalsts, un ir noteikti tādi uzdevumi kā “aktīvi ieguldīt kvalificētu “
  Internet +
  ” integrēto inovācijas galveno tehnoloģiju pētniecībā, izstrādē un pielietojuma demonstrēšanā. Koordinēt esošo īpašo finanšu fondu izmantošanu, lai atbalstītu ar “
  Internet+
  ” saistītu platformu izveidi un pielietojumu demonstrēšanu.” |
| --- | --- |

(106)

Valsts padomes 2015. gada vadlīnijās par stratēģijas “Internet+” (29) aktīvu veicināšanu ir formulēts skaidrs mērķis, norādot, ka šis dokuments palīdzēs “paātrināt stratēģijas “Platjoslas Ķīna” īstenošanu, organizēt un īstenot valsts jaunās paaudzes informācijas infrastruktūras būvniecības projektu [un] veicināt optiskās šķiedras platjoslas tīkla pārveidi”. Savukārt veids, kā sasniegt šo mērķi, ir aprakstīts sadaļā “6. Stiprināt vadību un atbalstu”, kur ir precizēts, ka jāpalielina fiskālais un nodokļu atbalsts, un ir noteikti tādi uzdevumi kā “aktīvi ieguldīt kvalificētu “
  Internet +
  ” integrēto inovācijas galveno tehnoloģiju pētniecībā, izstrādē un pielietojuma demonstrēšanā. Koordinēt esošo īpašo finanšu fondu izmantošanu, lai atbalstītu ar “
  Internet+
  ” saistītu platformu izveidi un pielietojumu demonstrēšanu.”

Internet+

29

paātrināt stratēģijas “Platjoslas Ķīna” īstenošanu, organizēt un īstenot valsts jaunās paaudzes informācijas infrastruktūras būvniecības projektu [un] veicināt optiskās šķiedras platjoslas tīkla pārveidi

aktīvi ieguldīt kvalificētu “

” integrēto inovācijas galveno tehnoloģiju pētniecībā, izstrādē un pielietojuma demonstrēšanā

Koordinēt esošo īpašo finanšu fondu izmantošanu, lai atbalstītu ar “

” saistītu platformu izveidi un pielietojumu demonstrēšanu.

| (107) | Turklāt ĶV 2015. gadā “Valsts padomes Galvenā biroja vadlīnijās par to, kā paātrināt ātrgaitas platjoslas tīklu būvniecību, veicināt tīkla ātruma palielināšanu un samazināt maksu” (30) izklāstīja finanšu ieguldījumu plānu, kas paredzēts, lai “paātrinātu infrastruktūras būvniecību”. Minētajā dokumentā ir teikts, ka, lai sasniegtu šo mērķi, ĶV “paātrinās optiskās šķiedras tīkla pilsētu un ceturtās paaudzes mobilo sakaru (4G) tīklu būvniecību, 2015. gadā tīkla būvniecībā ieguldot vairāk nekā 430 miljardus juaņu, bet 2016.–2017. gadā – ne mazāk kā 700 miljardus juaņu”, kā arī “veicinās optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšanu līdz galalietotājiem, 2015. gadā pabeigs 45 000 vara kabeļu piekļuves zonu pārveidi uz optiskās šķiedras risinājumiem, kā arī izveidos vairāk nekā 80 miljonus jaunu mājsaimniecību ar optiskās šķiedras pieslēgumu galalietotājiem”. |
| --- | --- |

(107)

Turklāt ĶV 2015. gadā “Valsts padomes Galvenā biroja vadlīnijās par to, kā paātrināt ātrgaitas platjoslas tīklu būvniecību, veicināt tīkla ātruma palielināšanu un samazināt maksu” (30) izklāstīja finanšu ieguldījumu plānu, kas paredzēts, lai “paātrinātu infrastruktūras būvniecību”. Minētajā dokumentā ir teikts, ka, lai sasniegtu šo mērķi, ĶV “paātrinās optiskās šķiedras tīkla pilsētu un ceturtās paaudzes mobilo sakaru (4G) tīklu būvniecību, 2015. gadā tīkla būvniecībā ieguldot vairāk nekā 430 miljardus juaņu, bet 2016.–2017. gadā – ne mazāk kā 700 miljardus juaņu”, kā arī “veicinās optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšanu līdz galalietotājiem, 2015. gadā pabeigs 45 000 vara kabeļu piekļuves zonu pārveidi uz optiskās šķiedras risinājumiem, kā arī izveidos vairāk nekā 80 miljonus jaunu mājsaimniecību ar optiskās šķiedras pieslēgumu galalietotājiem”.

30

paātrinātu infrastruktūras būvniecību

paātrinās optiskās šķiedras tīkla pilsētu un ceturtās paaudzes mobilo sakaru (4G) tīklu būvniecību, 2015. gadā tīkla būvniecībā ieguldot vairāk nekā 430 miljardus juaņu, bet 2016.–2017. gadā – ne mazāk kā 700 miljardus juaņu

veicinās optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšanu līdz galalietotājiem, 2015. gadā pabeigs 45 000 vara kabeļu piekļuves zonu pārveidi uz optiskās šķiedras risinājumiem, kā arī izveidos vairāk nekā 80 miljonus jaunu mājsaimniecību ar optiskās šķiedras pieslēgumu galalietotājiem

| (108) | ĶV pieeja – noteikt atbalstāmās nozares un ražojumus katalogos, lai attiecīgi piešķirtu resursus, pamatojoties uz to stratēģisko vai politisko nozīmi, ko tiem piešķir ĶV, kā arī īstenot un pārraudzīt plānus ikvienā pārvaldes līmenī – ir redzama arī, iepazīstoties ar Valsts attīstības un reformu komisijas (NDRC) 2016. gada Stratēģisko un jauno ražojumu un pakalpojumu katalogu (31). Arī šajā gadījumā ir paredzēta jaunas paaudzes IT nozares izveide, kas ietver arī jaunas paaudzes informācijas tīklu nozares izveidi. Lai sasniegtu šo mērķi, daži ražojumi ir iekļauti stratēģisko un jauno ražojumu katalogā. OŠK nepārprotami ir viens no šiem ražojumiem, jo norāde “Optisko sakaru iekārtas. Tajā skaitā šķiedra” ir nepārprotama. Attiecīgo iekārtu tehnoloģisko parametru uzskaitījums, piemēram, “G.657 optiskā šķiedra FTTx tīkliem, liela efektīva laukuma G.655 optiskā šķiedra; G.656 optiskā šķiedra, zema zuduma un īpaši zema zuduma gaisma, kas atbilst G.652 standarta optiskajai šķiedrai; (..) optiskās pārraides iekārtas ar viena kanāla līnijas ātrumu 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s”, liecina ne tikai par to, ka ĶV uzskata OŠK par stratēģisku un jaunu ražojumu, bet arī par ĶV detalizēto plānošanu, kas sniedzas līdz konkrētu tehnoloģisko produktu līmenim. |
| --- | --- |

(108)

ĶV pieeja – noteikt atbalstāmās nozares un ražojumus katalogos, lai attiecīgi piešķirtu resursus, pamatojoties uz to stratēģisko vai politisko nozīmi, ko tiem piešķir ĶV, kā arī īstenot un pārraudzīt plānus ikvienā pārvaldes līmenī – ir redzama arī, iepazīstoties ar Valsts attīstības un reformu komisijas (NDRC) 2016. gada Stratēģisko un jauno ražojumu un pakalpojumu katalogu (31). Arī šajā gadījumā ir paredzēta jaunas paaudzes IT nozares izveide, kas ietver arī jaunas paaudzes informācijas tīklu nozares izveidi. Lai sasniegtu šo mērķi, daži ražojumi ir iekļauti stratēģisko un jauno ražojumu katalogā. OŠK nepārprotami ir viens no šiem ražojumiem, jo norāde “Optisko sakaru iekārtas. Tajā skaitā šķiedra” ir nepārprotama. Attiecīgo iekārtu tehnoloģisko parametru uzskaitījums, piemēram, “G.657 optiskā šķiedra FTTx tīkliem, liela efektīva laukuma G.655 optiskā šķiedra; G.656 optiskā šķiedra, zema zuduma un īpaši zema zuduma gaisma, kas atbilst G.652 standarta optiskajai šķiedrai; (..) optiskās pārraides iekārtas ar viena kanāla līnijas ātrumu 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s”, liecina ne tikai par to, ka ĶV uzskata OŠK par stratēģisku un jaunu ražojumu, bet arī par ĶV detalizēto plānošanu, kas sniedzas līdz konkrētu tehnoloģisko produktu līmenim.

NDRC

31

Optisko sakaru iekārtas. Tajā skaitā šķiedra

G.657 optiskā šķiedra

tīkliem, liela efektīva laukuma G.655 optiskā šķiedra; G.656 optiskā šķiedra, zema zuduma un īpaši zema zuduma gaisma, kas atbilst G.652 standarta optiskajai šķiedrai; (..) optiskās pārraides iekārtas ar viena kanāla līnijas ātrumu 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s

| (109) | Tāda pati pieeja – noteikt mērķus plānos un tālāk tos īstenot, nosakot tehniskās nianses katalogos, – ir izmantota Augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu katalogā (32), kur OŠK ir iekļauti kā sakaru ražojums Nr. 1020011, kurā ir ietverta “sinhronās ciparhierarhijas optisko šķiedru pārraides sistēma ar monomodālu šķiedru pārraides vidi, ātrgaitas datu pārraides kanāls, pārraides ātrums 10 Gbit/s un 40 Gbit/s sakaru līnijām un pilsētpamattīkliem”. OŠK jau 2003. gadā tika iekļauti ārvalstu investīcijām paredzēto augsto tehnoloģiju ražojumu katalogā kategorijā “Sakaru iekārtas un ražojumi” (33) ar 42. numuru kā “sinhronās ciparhierarhijas šķiedru sakaru iekārtas ar ātrumu, kas ir vismaz 10 Gb/s”. |
| --- | --- |

(109)

Tāda pati pieeja – noteikt mērķus plānos un tālāk tos īstenot, nosakot tehniskās nianses katalogos, – ir izmantota Augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu katalogā (32), kur OŠK ir iekļauti kā sakaru ražojums Nr. 1020011, kurā ir ietverta “sinhronās ciparhierarhijas optisko šķiedru pārraides sistēma ar monomodālu šķiedru pārraides vidi, ātrgaitas datu pārraides kanāls, pārraides ātrums 10 Gbit/s un 40 Gbit/s sakaru līnijām un pilsētpamattīkliem”. OŠK jau 2003. gadā tika iekļauti ārvalstu investīcijām paredzēto augsto tehnoloģiju ražojumu katalogā kategorijā “Sakaru iekārtas un ražojumi” (33) ar 42. numuru kā “sinhronās ciparhierarhijas šķiedru sakaru iekārtas ar ātrumu, kas ir vismaz 10 Gb/s”.

32

sinhronās ciparhierarhijas optisko šķiedru pārraides sistēma ar monomodālu šķiedru pārraides vidi, ātrgaitas datu pārraides kanāls, pārraides ātrums 10 Gbit/s un 40 Gbit/s sakaru līnijām un pilsētpamattīkliem

Sakaru iekārtas un ražojumi

33

sinhronās ciparhierarhijas šķiedru sakaru iekārtas ar ātrumu, kas ir vismaz 10 Gb/s

| (110) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV un Connect Com apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka dažādie 3.1. iedaļā minētie dokumenti “īpaši” atbalsta vai stimulē OŠK ražošanas nozari, lai gan pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka Komisijai jāpierāda, ka ĶV dokuments “izteikti ierobežo piekļuvi”, piešķirot to tikai konkrētiem uzņēmumiem, un – ka šāda prasība saskaņā ar SKP nolīguma 2.1. panta a) punktu ietver “konkrēti formulēta, nepārprotama un skaidra” ierobežojuma pierādīšanu (34). Turklāt Connect Com atsaucās uz pamatregulas 4. panta 5. punktu, kurā noteikts, ka īpašās iezīmes ir skaidri jāpamato ar tiešiem pierādījumiem, un apgalvoja, ka Komisija šo prasību nav izpildījusi. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija pamatojas uz nepareizu pieņēmumu, ka tad, ja pieņem, ka tiek veicināta tīkla infrastruktūra, tad tiek veicināts viss, kas veido šo tīklu. ĶV norādīja, ka daudzi Komisijas minētie dokumenti, piemēram, 13. piecgades plāns, iniciatīva Made in China 2025, Intelektiskās ražošanas attīstības plāns 2016.–2020. gadam, 2009. gada elektroniskās informācijas nozares pielāgošanas un revitalizācijas plāns un 2013. gada stratēģija “Platjoslas Ķīna”, attiecas nevis uz OŠK kā ražojumu vai uz OŠK ražošanas nozari, bet gan uz lejupējiem tīkliem vai platjoslas izvēršanu, proti, vispārējo infrastruktūru. Pēc ĶV domām, ņemot vērā, ka tīklu izbūvei ir vajadzīgi daudzi izejresursi un ražojumi, Komisijai būtu skaidri jāpaskaidro, kurus tieši ražojumus un pakalpojumus, kas veido infrastruktūru, tā uzskata atbalstītiem. Turklāt ĶV apgalvoja, ka tīkla vai platjoslas “izvēršana” nav saistīta ar precēm, bet gan ar infrastruktūras attīstību un pakalpojumiem, jo šāda izvēršana attiecas uz vispārējo telesakaru pakalpojumu uzlabošanu. |
| --- | --- |

(110)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV un Connect Com apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka dažādie 3.1. iedaļā minētie dokumenti “īpaši” atbalsta vai stimulē OŠK ražošanas nozari, lai gan pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka Komisijai jāpierāda, ka ĶV dokuments “izteikti ierobežo piekļuvi”, piešķirot to tikai konkrētiem uzņēmumiem, un – ka šāda prasība saskaņā ar SKP nolīguma 2.1. panta a) punktu ietver “konkrēti formulēta, nepārprotama un skaidra” ierobežojuma pierādīšanu (34). Turklāt Connect Com atsaucās uz pamatregulas 4. panta 5. punktu, kurā noteikts, ka īpašās iezīmes ir skaidri jāpamato ar tiešiem pierādījumiem, un apgalvoja, ka Komisija šo prasību nav izpildījusi. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija pamatojas uz nepareizu pieņēmumu, ka tad, ja pieņem, ka tiek veicināta tīkla infrastruktūra, tad tiek veicināts viss, kas veido šo tīklu. ĶV norādīja, ka daudzi Komisijas minētie dokumenti, piemēram, 13. piecgades plāns, iniciatīva Made in China 2025, Intelektiskās ražošanas attīstības plāns 2016.–2020. gadam, 2009. gada elektroniskās informācijas nozares pielāgošanas un revitalizācijas plāns un 2013. gada stratēģija “Platjoslas Ķīna”, attiecas nevis uz OŠK kā ražojumu vai uz OŠK ražošanas nozari, bet gan uz lejupējiem tīkliem vai platjoslas izvēršanu, proti, vispārējo infrastruktūru. Pēc ĶV domām, ņemot vērā, ka tīklu izbūvei ir vajadzīgi daudzi izejresursi un ražojumi, Komisijai būtu skaidri jāpaskaidro, kurus tieši ražojumus un pakalpojumus, kas veido infrastruktūru, tā uzskata atbalstītiem. Turklāt ĶV apgalvoja, ka tīkla vai platjoslas “izvēršana” nav saistīta ar precēm, bet gan ar infrastruktūras attīstību un pakalpojumiem, jo šāda izvēršana attiecas uz vispārējo telesakaru pakalpojumu uzlabošanu.

Connect Com

īpaši

izteikti ierobežo piekļuvi

konkrēti formulēta, nepārprotama un skaidra

34

Connect Com

Made in China 2025

izvēršana

| (111) | Komisija tam nepiekrita. Kā skaidrots 80. apsvērumā, OŠK ir viena no svarīgākajām interneta tīklu infrastruktūras sastāvdaļām, kam ir ārkārtīgi liela nozīme optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta izvēršanā. Platjoslas infrastruktūra ir izvietoto telesakaru iekārtu un tehnoloģiju tīkli, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piekļuvi ātrgaitas internetam un citus progresīvus telesakaru pakalpojumus (35), un OŠK ir svarīga pārraides iekārtu daļa. Tāpēc platjoslas infrastruktūras un tīklu izbūvei ir jāizmanto ražojumi, kas vajadzīgi datu pārraidei, un tā nav saistīta galvenokārt ar pakalpojumu sniegšanu, kā to, šķiet, interpretē ĶV. Patiesībā pakalpojumu sniegšana būtu rezultāts tam, ka šāda infrastruktūra jau ir izbūvēta. Tāpēc, ja ĶV atbalsta platjoslas infrastruktūras izbūvi, tad ĶV atbalsta arī nozīmīgos ražojumus, kas ir nepieciešami šādas infrastruktūras izbūvei un ir tās neatņemama sastāvdaļa. Komisija uzskata, ka normatīvais regulējums, kas izriet no dažādo 3.1. iedaļā minēto dokumentu īstenošanas, “izteikti ierobežo piekļuvi” preferenciālam režīmam, to sniedzot tikai dažiem uzņēmumiem, kuri darbojas atbalstāmajās nozarēs, piemēram, OŠK ražošanas nozarē, kas ir informācijas tehnoloģiju un platjoslas tīklu daļa. Tādējādi 3.1. iedaļā minētie dažādie dokumenti bija pietiekami tieši pierādījumi, lai secinātu, ka ĶV ir īpaši atbalstījusi un veicinājusi OŠK ražošanas nozari. Tāpēc ĶV un Connect Com apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(111)

Komisija tam nepiekrita. Kā skaidrots 80. apsvērumā, OŠK ir viena no svarīgākajām interneta tīklu infrastruktūras sastāvdaļām, kam ir ārkārtīgi liela nozīme optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta izvēršanā. Platjoslas infrastruktūra ir izvietoto telesakaru iekārtu un tehnoloģiju tīkli, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piekļuvi ātrgaitas internetam un citus progresīvus telesakaru pakalpojumus (35), un OŠK ir svarīga pārraides iekārtu daļa. Tāpēc platjoslas infrastruktūras un tīklu izbūvei ir jāizmanto ražojumi, kas vajadzīgi datu pārraidei, un tā nav saistīta galvenokārt ar pakalpojumu sniegšanu, kā to, šķiet, interpretē ĶV. Patiesībā pakalpojumu sniegšana būtu rezultāts tam, ka šāda infrastruktūra jau ir izbūvēta. Tāpēc, ja ĶV atbalsta platjoslas infrastruktūras izbūvi, tad ĶV atbalsta arī nozīmīgos ražojumus, kas ir nepieciešami šādas infrastruktūras izbūvei un ir tās neatņemama sastāvdaļa. Komisija uzskata, ka normatīvais regulējums, kas izriet no dažādo 3.1. iedaļā minēto dokumentu īstenošanas, “izteikti ierobežo piekļuvi” preferenciālam režīmam, to sniedzot tikai dažiem uzņēmumiem, kuri darbojas atbalstāmajās nozarēs, piemēram, OŠK ražošanas nozarē, kas ir informācijas tehnoloģiju un platjoslas tīklu daļa. Tādējādi 3.1. iedaļā minētie dažādie dokumenti bija pietiekami tieši pierādījumi, lai secinātu, ka ĶV ir īpaši atbalstījusi un veicinājusi OŠK ražošanas nozari. Tāpēc ĶV un Connect Com apgalvojumi tika noraidīti.

35

izteikti ierobežo piekļuvi

Connect Com

| (112) | Turklāt, kā norāda ĶV, interneta piekļuves tīkli un platjoslas infrastruktūra ir vispārēja infrastruktūra. ĶV atsaucās uz Ekspertu grupas sniegto jēdziena “vispārējā infrastruktūra” interpretāciju lietā EC and certain Member States – Large Civil Aircraft, saskaņā ar kuru tā ir “infrastruktūra, ko nenodrošina tikai vienam subjektam vai ierobežotai subjektu grupai vai tās labā, bet kas ir pieejama visiem vai gandrīz visiem subjektiem”. ĶV arī apgalvoja, ka Apelācijas institūcija lietā US – Softwood Lumber IV ir apstiprinājusi, ka “vienīgais tiešais izņēmums no vispārējā principa, ka valdības nodrošinātas “preces” rada finansiālu ieguldījumu, ir tad, ja šīs preces tiek piegādātas “vispārējas infrastruktūras” veidā”. |
| --- | --- |

(112)

Turklāt, kā norāda ĶV, interneta piekļuves tīkli un platjoslas infrastruktūra ir vispārēja infrastruktūra. ĶV atsaucās uz Ekspertu grupas sniegto jēdziena “vispārējā infrastruktūra” interpretāciju lietā EC and certain Member States – Large Civil Aircraft, saskaņā ar kuru tā ir “infrastruktūra, ko nenodrošina tikai vienam subjektam vai ierobežotai subjektu grupai vai tās labā, bet kas ir pieejama visiem vai gandrīz visiem subjektiem”. ĶV arī apgalvoja, ka Apelācijas institūcija lietā US – Softwood Lumber IV ir apstiprinājusi, ka “vienīgais tiešais izņēmums no vispārējā principa, ka valdības nodrošinātas “preces” rada finansiālu ieguldījumu, ir tad, ja šīs preces tiek piegādātas “vispārējas infrastruktūras” veidā”.

vispārējā infrastruktūra

EC and certain Member States – Large Civil Aircraft

infrastruktūra, ko nenodrošina tikai vienam subjektam vai ierobežotai subjektu grupai vai tās labā, bet kas ir pieejama visiem vai gandrīz visiem subjektiem

US – Softwood Lumber IV

vienīgais tiešais izņēmums no vispārējā principa, ka valdības nodrošinātas “preces” rada finansiālu ieguldījumu, ir tad, ja šīs preces tiek piegādātas “vispārējas infrastruktūras” veidā

| (113) | Šajā sakarā Komisija norādīja, ka jēdziena “vispārējā infrastruktūra” interpretācija, uz kuru atsaucās ĶV, attiecas uz to, kā tiek definēta valdības veikta preču nodrošināšana vispārējās infrastruktūras veidā. Šī interpretācija neattiecas uz subsīdiju programmas īpašo iezīmju analīzi. Turklāt šīs izmeklēšanas priekšmets nav valdības veiktā optisko šķiedru kabeļu nodrošināšana, par kuru ĶV apgalvoja, ka tā ir “vispārēja infrastruktūra”, bet gan visas kompensācijas subsīdijas, kas piešķirtas OŠK ražotājiem eksportētājiem, kuri savukārt eksportē šos OŠK Savienības telesakaru operatoriem. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu uzskatīja par nepamatotu un nebūtisku novērtējumam par to, kā ĶV atbalsta OŠK ražošanas nozari, un to noraidīja. |
| --- | --- |

(113)

Šajā sakarā Komisija norādīja, ka jēdziena “vispārējā infrastruktūra” interpretācija, uz kuru atsaucās ĶV, attiecas uz to, kā tiek definēta valdības veikta preču nodrošināšana vispārējās infrastruktūras veidā. Šī interpretācija neattiecas uz subsīdiju programmas īpašo iezīmju analīzi. Turklāt šīs izmeklēšanas priekšmets nav valdības veiktā optisko šķiedru kabeļu nodrošināšana, par kuru ĶV apgalvoja, ka tā ir “vispārēja infrastruktūra”, bet gan visas kompensācijas subsīdijas, kas piešķirtas OŠK ražotājiem eksportētājiem, kuri savukārt eksportē šos OŠK Savienības telesakaru operatoriem. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu uzskatīja par nepamatotu un nebūtisku novērtējumam par to, kā ĶV atbalsta OŠK ražošanas nozari, un to noraidīja.

vispārējā infrastruktūra

vispārēja infrastruktūra

| (114) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Connect Com apgalvoja, ka vispārējais finansējums optisko šķiedru tīkla paplašināšanai nav īpaša OŠK subsīdija, un atsaucās uz 749. apsvērumu, kurā norādīts, ka OŠK veido ne vairāk kā 5 % no kopējā optisko šķiedru tīkla apjoma. |
| --- | --- |

(114)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Connect Com apgalvoja, ka vispārējais finansējums optisko šķiedru tīkla paplašināšanai nav īpaša OŠK subsīdija, un atsaucās uz 749. apsvērumu, kurā norādīts, ka OŠK veido ne vairāk kā 5 % no kopējā optisko šķiedru tīkla apjoma.

Connect Com

| (115) | Šajā sakarā Komisija uzsvēra, ka 749. apsvērums formulēts šādi: “izmeklēšanā tika konstatēts, ka OŠK veido tikai nelielu daļu no kopējām digitālu tīklu projektu īstenošanas izmaksām: 5G gadījumā šī izmaksu daļa bija ievērojami mazāka par 5 %.” Pirmkārt, apgalvojums attiecas uz ražošanas izmaksām, nevis apjomu. Otrkārt, tas, ka OŠK var veidot nelielu daļu no kopējā tīkla izvēršanas apjoma, neapgāž faktu, ka OŠK ir nozīmīgs un neaizstājams ražojums šāda tīkla izvēršanai. Kā paskaidrots 80. un 111. apsvērumā, OŠK ir neatņemama sastāvdaļa jaunākās paaudzes ātrgaitas platjoslas tīklos, kas balstīti uz šo tehnoloģiju, un tādēļ šie tīkli bez tiem nevarētu darboties. Tādējādi subsīdijas šai nozīmīgajai sastāvdaļai pēc definīcijas ir īpašas un noderīgas visa optiskās šķiedras tīkla veiksmīgai darbībai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(115)

Šajā sakarā Komisija uzsvēra, ka 749. apsvērums formulēts šādi: “izmeklēšanā tika konstatēts, ka OŠK veido tikai nelielu daļu no kopējām digitālu tīklu projektu īstenošanas izmaksām: 5G gadījumā šī izmaksu daļa bija ievērojami mazāka par 5 %.” Pirmkārt, apgalvojums attiecas uz ražošanas izmaksām, nevis apjomu. Otrkārt, tas, ka OŠK var veidot nelielu daļu no kopējā tīkla izvēršanas apjoma, neapgāž faktu, ka OŠK ir nozīmīgs un neaizstājams ražojums šāda tīkla izvēršanai. Kā paskaidrots 80. un 111. apsvērumā, OŠK ir neatņemama sastāvdaļa jaunākās paaudzes ātrgaitas platjoslas tīklos, kas balstīti uz šo tehnoloģiju, un tādēļ šie tīkli bez tiem nevarētu darboties. Tādējādi subsīdijas šai nozīmīgajai sastāvdaļai pēc definīcijas ir īpašas un noderīgas visa optiskās šķiedras tīkla veiksmīgai darbībai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

izmeklēšanā tika konstatēts, ka OŠK veido tikai nelielu daļu no kopējām digitālu tīklu projektu īstenošanas izmaksām: 5G gadījumā šī izmaksu daļa bija ievērojami mazāka par 5 %.

| (116) | Turklāt Pagaidu noteikumu par rūpniecības struktūras pielāgošanas veicināšanu (Valsts padomes 2005. gada Lēmums Nr. 40) (“Lēmums Nr. 40”) III nodaļā ir atsauce uz Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, kurā ir triju veidu saturs, proti, atbalstāmo projektu saturs, ierobežoto projektu saturs un izslēgto projektu saturs. Lēmuma XVII pantā noteikts: “Ja ieguldījumu projekts pieder pie atbalstāmā satura, to pārbauda, apstiprina un reģistrē saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem par ieguldījumiem; visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem; automātiskas iekārtas, kas tiek importētas par kopējo ieguldījumu summu, izņemot preces, kuras ietilpst Finanšu ministrijas izdotajā iekšzemes ieguldījumu projektu importēto preču sarakstā un nav atbrīvotas no nodokļiem (grozījumi 2000. gadā), var atbrīvot no ievedmuitas nodokļa un importam piesaistītā pievienotās vērtības nodokļa, ja vien nav jaunu noteikumu par ieguldījumu projektu saturu, kas nav atbrīvots no nodokļiem. Citi iecienītākie politikas virzieni, kas attiecas uz atbalstāmajiem rūpniecības projektiem, tiek īstenoti atbilstoši attiecīgiem valsts tiesību aktiem.” |
| --- | --- |

(116)

Turklāt Pagaidu noteikumu par rūpniecības struktūras pielāgošanas veicināšanu (Valsts padomes 2005. gada Lēmums Nr. 40) (“Lēmums Nr. 40”) III nodaļā ir atsauce uz Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, kurā ir triju veidu saturs, proti, atbalstāmo projektu saturs, ierobežoto projektu saturs un izslēgto projektu saturs. Lēmuma XVII pantā noteikts: “Ja ieguldījumu projekts pieder pie atbalstāmā satura, to pārbauda, apstiprina un reģistrē saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem par ieguldījumiem; visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem; automātiskas iekārtas, kas tiek importētas par kopējo ieguldījumu summu, izņemot preces, kuras ietilpst Finanšu ministrijas izdotajā iekšzemes ieguldījumu projektu importēto preču sarakstā un nav atbrīvotas no nodokļiem (grozījumi 2000. gadā), var atbrīvot no ievedmuitas nodokļa un importam piesaistītā pievienotās vērtības nodokļa, ja vien nav jaunu noteikumu par ieguldījumu projektu saturu, kas nav atbrīvots no nodokļiem. Citi iecienītākie politikas virzieni, kas attiecas uz atbalstāmajiem rūpniecības projektiem, tiek īstenoti atbilstoši attiecīgiem valsts tiesību aktiem.”

Ja ieguldījumu projekts pieder pie atbalstāmā satura, to pārbauda, apstiprina un reģistrē saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem par ieguldījumiem; visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem; automātiskas iekārtas, kas tiek importētas par kopējo ieguldījumu summu, izņemot preces, kuras ietilpst Finanšu ministrijas izdotajā iekšzemes ieguldījumu projektu importēto preču sarakstā un nav atbrīvotas no nodokļiem (grozījumi 2000. gadā), var atbrīvot no ievedmuitas nodokļa un importam piesaistītā pievienotās vērtības nodokļa, ja vien nav jaunu noteikumu par ieguldījumu projektu saturu, kas nav atbrīvots no nodokļiem. Citi iecienītākie politikas virzieni, kas attiecas uz atbalstāmajiem rūpniecības projektiem, tiek īstenoti atbilstoši attiecīgiem valsts tiesību aktiem.

| (117) | Tādējādi Lēmumā Nr. 40, kuru lasa kopā ar Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, ir paredzēta īpaša attieksme pret konkrētiem projektiem konkrētās atbalstāmās nozarēs. |
| --- | --- |

(117)

Tādējādi Lēmumā Nr. 40, kuru lasa kopā ar Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, ir paredzēta īpaša attieksme pret konkrētiem projektiem konkrētās atbalstāmās nozarēs.

| (118) | Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (36) un Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā (2019. gada redakcija) (37), kas apstiprināts ar Ķīnas Tautas Republikas Valsts attīstības un reformu komisijas 2019. gada 27. augusta Dekrētu Nr. 29, kurš stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī, sadaļā “I kategorijas atbalsts” ir norādīts:
  “XXVIII.   Informācijas nozare


  (..)









  13. | Tādu multipleksās viļņu garuma dalīšanas (WDM) optisko šķiedru pārraides sistēmu iekārtu ražošana, kuru ātrums ir 32 viļņi vai lielāks |
| --- | --- | --- |

(118)

Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (36) un Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā (2019. gada redakcija) (37), kas apstiprināts ar Ķīnas Tautas Republikas Valsts attīstības un reformu komisijas 2019. gada 27. augusta Dekrētu Nr. 29, kurš stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī, sadaļā “I kategorijas atbalsts” ir norādīts:

36

37

“XXVIII.   Informācijas nozare

Informācijas nozare

(..)

(..)

13.

Tādu multipleksās viļņu garuma dalīšanas (WDM) optisko šķiedru pārraides sistēmu iekārtu ražošana, kuru ātrums ir 32 viļņi vai lielāks

| 14. | Tādu digitālās sinhronizācijas sērijas optisko šķiedru sakaru sistēmu iekārtu ražošana, kuru ātrums ir 10 Gb/s vai lielāks |
| --- | --- |

14.

Tādu digitālās sinhronizācijas sērijas optisko šķiedru sakaru sistēmu iekārtu ražošana, kuru ātrums ir 10 Gb/s vai lielāks

(..)

(..)

| 28. | Jaunu (nedispersīvu) monomodālo šķiedru un optisko šķiedru sagatavju ražošana.” |
| --- | --- |

28.

Jaunu (nedispersīvu) monomodālo šķiedru un optisko šķiedru sagatavju ražošana.”

| (119) | Tātad Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes kataloga sadaļā “Informācijas nozare” ir ietverti konkrēti projekti, kas saistīti ar OŠK ražošanas nozari kā atbalstāmu nozari. |
| --- | --- |

(119)

Tātad Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes kataloga sadaļā “Informācijas nozare” ir ietverti konkrēti projekti, kas saistīti ar OŠK ražošanas nozari kā atbalstāmu nozari.

| (120) | ĶV apgalvoja, ka Lēmums Nr. 40 nav obligāts vai juridiski saistošs, bet ir tikai vadlīniju dokuments. Turklāt ĶV norādīja, ka Lēmuma Nr. 40 V pants, kas attiecas uz “informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju, izbūves stiprināšanu”, skaidri attiecas tikai uz infrastruktūras uzlabošanu un tajā nav minēti OŠK. Tādējādi ĶV apgalvoja, ka minētais dokuments nevarēja nodrošināt atbalstu vai veicināšanu OŠK ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(120)

ĶV apgalvoja, ka Lēmums Nr. 40 nav obligāts vai juridiski saistošs, bet ir tikai vadlīniju dokuments. Turklāt ĶV norādīja, ka Lēmuma Nr. 40 V pants, kas attiecas uz “informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju, izbūves stiprināšanu”, skaidri attiecas tikai uz infrastruktūras uzlabošanu un tajā nav minēti OŠK. Tādējādi ĶV apgalvoja, ka minētais dokuments nevarēja nodrošināt atbalstu vai veicināšanu OŠK ražošanas nozarei.

informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju, izbūves stiprināšanu

| (121) | Pirmkārt, Komisija nepiekrita, ka Lēmumam Nr. 40 nav obligāts. Lēmumā Nr. 40 faktiski ir paredzēti pagaidu noteikumi, kas veicina rūpniecības pārstrukturēšanu, un tajā ir atsauce uz Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, kurā ir noteikti trīs satura veidi: atbalstāmo projektu saturs, ierobežoto projektu saturs un izslēgto projektu saturs. Lēmuma Nr. 40 XVII pantā ir noteikta attieksme pret ieguldījumu projektiem, kuri pieder pie obligātā veidā atbalstāmā satura, piemēram, “visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem” un “citus atbalstošus politikas virzienus, kas vērsti uz atbalstāmajiem rūpniecības projektiem, īsteno saskaņā ar attiecīgiem valsts tiesību aktiem”. Turklāt XXI pantā noteikts, ka “attiecīgie preferenciālas politikas virzieni, kas tiek īstenoti saskaņā ar dokumentu “To nozaru, ražojumu un tehnoloģiju saturs, ko patlaban īpaši atbalsta valsts” (grozīts 2000. gadā), tiek pielāgoti, lai tos varētu īstenot atbilstoši atbalstāmajam saturam, kas norādīts Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā”. Tādēļ Lēmums Nr. 40 šajā ziņā ir obligāts. |
| --- | --- |

(121)

Pirmkārt, Komisija nepiekrita, ka Lēmumam Nr. 40 nav obligāts. Lēmumā Nr. 40 faktiski ir paredzēti pagaidu noteikumi, kas veicina rūpniecības pārstrukturēšanu, un tajā ir atsauce uz Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, kurā ir noteikti trīs satura veidi: atbalstāmo projektu saturs, ierobežoto projektu saturs un izslēgto projektu saturs. Lēmuma Nr. 40 XVII pantā ir noteikta attieksme pret ieguldījumu projektiem, kuri pieder pie obligātā veidā atbalstāmā satura, piemēram, “visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem” un “citus atbalstošus politikas virzienus, kas vērsti uz atbalstāmajiem rūpniecības projektiem, īsteno saskaņā ar attiecīgiem valsts tiesību aktiem”. Turklāt XXI pantā noteikts, ka “attiecīgie preferenciālas politikas virzieni, kas tiek īstenoti saskaņā ar dokumentu “To nozaru, ražojumu un tehnoloģiju saturs, ko patlaban īpaši atbalsta valsts” (grozīts 2000. gadā), tiek pielāgoti, lai tos varētu īstenot atbilstoši atbalstāmajam saturam, kas norādīts Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā”. Tādēļ Lēmums Nr. 40 šajā ziņā ir obligāts.

visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem

citus atbalstošus politikas virzienus, kas vērsti uz atbalstāmajiem rūpniecības projektiem, īsteno saskaņā ar attiecīgiem valsts tiesību aktiem

attiecīgie preferenciālas politikas virzieni, kas tiek īstenoti saskaņā ar dokumentu “To nozaru, ražojumu un tehnoloģiju saturs, ko patlaban īpaši atbalsta valsts” (grozīts 2000. gadā), tiek pielāgoti, lai tos varētu īstenot atbilstoši atbalstāmajam saturam, kas norādīts Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā

| (122) | Otrkārt, Lēmuma Nr. 40 V pantā, kas ietilpst II nodaļā “Rūpniecības pārstrukturēšanas virzieni un prioritātes”, par prioritāti ir noteikta “informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju, izbūves” stiprināšana, un, kā norādīts 80. apsvērumā un sīkāk paskaidrots 111. apsvērumā, OŠK ir svarīga un neaizstājama šādas infrastruktūras sastāvdaļa. Kā Komisija secināja 111. apsvērumā, ja ĶV atbalsta platjoslas infrastruktūras izbūvi, tad ĶV atbalsta arī nozīmīgos ražojumus, kas ir nepieciešami šādas infrastruktūras izbūvei un ir tās neatņemama sastāvdaļa. Turklāt Lēmuma Nr. 40 XIV pantā, kas ietilpst III nodaļā “Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogs”, ir noteikts: “Atbalstāmais saturs galvenokārt ietver galvenās tehnoloģijas, iekārtas un ražojumus, kas var veicināt sociālo un ekonomisko attīstību, kas ir lietderīgi resursu taupīšanai, vides aizsardzībai un rūpniecības struktūras optimizācijai un modernizācijai un kas ir jāveicina un jāatbalsta ar attiecīgu politiku un pasākumiem.” Kā jau norādīts 118. apsvērumā, informācijas nozare, un jo īpaši galvenie OŠK ražošanas izejmateriāli, piemēram, monomodālo šķiedru un optisko šķiedru sagataves, kā arī augšupējie ražojumi, piemēram, optisko šķiedru pārraides sistēmas un optisko šķiedru sakaru sistēmas, ir uzskaitīti pie atbalstāmā satura. Turklāt OŠK ir ĶV atbalstītajai “informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju” izvēršanai nozīmīgs aprīkojums. Tāpēc, lasot to kopā iepriekš minētos noteikumus, redzams, ka OŠK ir atbalstāms ražojums, no vienas puses, tāpēc, ka tas ir atbalstāmas infrastruktūras neatņemama sastāvdaļa, un, no otras puses, tāpēc, ka ĶV atbalsta arī tā galvenos izejmateriālus, kas nosaka OŠK pievienoto vērtību. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(122)

Otrkārt, Lēmuma Nr. 40 V pantā, kas ietilpst II nodaļā “Rūpniecības pārstrukturēšanas virzieni un prioritātes”, par prioritāti ir noteikta “informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju, izbūves” stiprināšana, un, kā norādīts 80. apsvērumā un sīkāk paskaidrots 111. apsvērumā, OŠK ir svarīga un neaizstājama šādas infrastruktūras sastāvdaļa. Kā Komisija secināja 111. apsvērumā, ja ĶV atbalsta platjoslas infrastruktūras izbūvi, tad ĶV atbalsta arī nozīmīgos ražojumus, kas ir nepieciešami šādas infrastruktūras izbūvei un ir tās neatņemama sastāvdaļa. Turklāt Lēmuma Nr. 40 XIV pantā, kas ietilpst III nodaļā “Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogs”, ir noteikts: “Atbalstāmais saturs galvenokārt ietver galvenās tehnoloģijas, iekārtas un ražojumus, kas var veicināt sociālo un ekonomisko attīstību, kas ir lietderīgi resursu taupīšanai, vides aizsardzībai un rūpniecības struktūras optimizācijai un modernizācijai un kas ir jāveicina un jāatbalsta ar attiecīgu politiku un pasākumiem.” Kā jau norādīts 118. apsvērumā, informācijas nozare, un jo īpaši galvenie OŠK ražošanas izejmateriāli, piemēram, monomodālo šķiedru un optisko šķiedru sagataves, kā arī augšupējie ražojumi, piemēram, optisko šķiedru pārraides sistēmas un optisko šķiedru sakaru sistēmas, ir uzskaitīti pie atbalstāmā satura. Turklāt OŠK ir ĶV atbalstītajai “informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju” izvēršanai nozīmīgs aprīkojums. Tāpēc, lasot to kopā iepriekš minētos noteikumus, redzams, ka OŠK ir atbalstāms ražojums, no vienas puses, tāpēc, ka tas ir atbalstāmas infrastruktūras neatņemama sastāvdaļa, un, no otras puses, tāpēc, ka ĶV atbalsta arī tā galvenos izejmateriālus, kas nosaka OŠK pievienoto vērtību. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju, izbūves

Atbalstāmais saturs galvenokārt ietver galvenās tehnoloģijas, iekārtas un ražojumus, kas var veicināt sociālo un ekonomisko attīstību, kas ir lietderīgi resursu taupīšanai, vides aizsardzībai un rūpniecības struktūras optimizācijai un modernizācijai un kas ir jāveicina un jāatbalsta ar attiecīgu politiku un pasākumiem

informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju

| (123) | Pastāv ne tikai valsts līmeņa plāni un stratēģijas attiecībā uz mērķi atbalstīt OŠK ražošanas nozari. Provinču līmenī ir izveidotas tā dēvētās valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonas. Viena no tām ir Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zona. Kā noteikts valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu 13. piecgades plāna I.2. iedaļā, minēto zonu mērķis ir nodrošināt reģionālu platformu, lai īstenotu padziļinātas valsts stratēģijas, piemēram, “Internet+” un Made in China 2025 (38). Uzņēmumiem, kas atrodas kādā no šīm zonām un ir atzīstami par subjektiem, kuri veic darījumdarbību, kas ietilpst attiecīgo stratēģiju darbības jomā, piemēro labvēlīgu režīmu. Kā redzams dokumentā “Valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonas preferenciālās politikas virzieni” (39), uz diviem gadiem no dibināšanas dienas tiek piešķirts vispārējs atbrīvojums no ienākuma nodokļa un arī pēc tam turpinās preferenciāls režīms ar samazinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, atbrīvojumu no eksporta tarifiem un citiem nodokļu atvieglojumiem. |
| --- | --- |

(123)

Pastāv ne tikai valsts līmeņa plāni un stratēģijas attiecībā uz mērķi atbalstīt OŠK ražošanas nozari. Provinču līmenī ir izveidotas tā dēvētās valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonas. Viena no tām ir Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zona. Kā noteikts valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu 13. piecgades plāna I.2. iedaļā, minēto zonu mērķis ir nodrošināt reģionālu platformu, lai īstenotu padziļinātas valsts stratēģijas, piemēram, “Internet+” un Made in China 2025 (38). Uzņēmumiem, kas atrodas kādā no šīm zonām un ir atzīstami par subjektiem, kuri veic darījumdarbību, kas ietilpst attiecīgo stratēģiju darbības jomā, piemēro labvēlīgu režīmu. Kā redzams dokumentā “Valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonas preferenciālās politikas virzieni” (39), uz diviem gadiem no dibināšanas dienas tiek piešķirts vispārējs atbrīvojums no ienākuma nodokļa un arī pēc tam turpinās preferenciāls režīms ar samazinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, atbrīvojumu no eksporta tarifiem un citiem nodokļu atvieglojumiem.

Internet+

Made in China 2025

38

39

| (124) | Uzņēmumiem, kas darbojas augsto tehnoloģiju nozarē un atrodas valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonā, piešķirtie ieguvumi neaprobežojas tikai ar nodokļu atvieglojumiem, bet ietver arī tiešu finansiālu atbalstu. Kā redzams minētajā dokumentā, kurā izklāstīti valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu preferenciālās politikas virzieni, valsts ir atbildīga par to, lai “katru gadu organizētu (..) noteiktu kapitāla veidošanas aizdevumu apjomu un ieguldījumu mērogu, un tā var emitēt noteiktu ilgtermiņa obligāciju apjomu, lai piesaistītu sabiedrības līdzekļus” (40). Precīzāks apraksts minētajā dokumentā ir sniegts sadaļā, kurā teikts: “Ķīnas valdības finansiālais atbalsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonai galvenokārt ir paredzēts, lai valsts līmeņa attīstības zonām piešķirtu noteiktus līdzekļus darbības uzsākšanai un īstenotu dažus valsts līmenī plānotus projektus attīstības zonās esošiem uzņēmumiem. Lielākajā daļā Ķīnas attīstības zonu vietējā valdība galvenokārt atbalsta attīstības zonu, iznomājot zemi par zemām cenām.” |
| --- | --- |

(124)

Uzņēmumiem, kas darbojas augsto tehnoloģiju nozarē un atrodas valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonā, piešķirtie ieguvumi neaprobežojas tikai ar nodokļu atvieglojumiem, bet ietver arī tiešu finansiālu atbalstu. Kā redzams minētajā dokumentā, kurā izklāstīti valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu preferenciālās politikas virzieni, valsts ir atbildīga par to, lai “katru gadu organizētu (..) noteiktu kapitāla veidošanas aizdevumu apjomu un ieguldījumu mērogu, un tā var emitēt noteiktu ilgtermiņa obligāciju apjomu, lai piesaistītu sabiedrības līdzekļus” (40). Precīzāks apraksts minētajā dokumentā ir sniegts sadaļā, kurā teikts: “Ķīnas valdības finansiālais atbalsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonai galvenokārt ir paredzēts, lai valsts līmeņa attīstības zonām piešķirtu noteiktus līdzekļus darbības uzsākšanai un īstenotu dažus valsts līmenī plānotus projektus attīstības zonās esošiem uzņēmumiem. Lielākajā daļā Ķīnas attīstības zonu vietējā valdība galvenokārt atbalsta attīstības zonu, iznomājot zemi par zemām cenām.”

katru gadu organizētu (..) noteiktu kapitāla veidošanas aizdevumu apjomu un ieguldījumu mērogu, un tā var emitēt noteiktu ilgtermiņa obligāciju apjomu, lai piesaistītu sabiedrības līdzekļus

40

Ķīnas valdības finansiālais atbalsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonai galvenokārt ir paredzēts, lai valsts līmeņa attīstības zonām piešķirtu noteiktus līdzekļus darbības uzsākšanai un īstenotu dažus valsts līmenī plānotus projektus attīstības zonās esošiem uzņēmumiem. Lielākajā daļā Ķīnas attīstības zonu vietējā valdība galvenokārt atbalsta attīstības zonu, iznomājot zemi par zemām cenām.

| (125) | Turklāt “Valsts attīstības zonu preferenciālā politikas virzieni” atsaucas uz 2016. gada valsts atbalstīto galveno augsto tehnoloģiju jomu katalogu, kurā uzskaitītas atbalstītās galvenās augsto tehnoloģiju jomas. Minētā kataloga I nodaļas “Elektroniskā informācija” 4. punktā “Sakaru tehnoloģija” pie augsto tehnoloģiju jomām, ko atbalsta valsts, ir tieši minēts “optisks pārraides tīkls” un “optiskā pārraides sistēmu tehnoloģija”, kas ietver optiskās šķiedras kabeļus. Viens no izlasē iekļautajiem OŠK ražotājiem eksportētājiem atrodas Uhaņas provincē, un lielākā daļa grupas uzņēmumu atrodas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonā. Tāpēc šie uzņēmumi var pretendēt uz labvēlīgu režīmu, kas piešķirts saskaņā ar valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu shēmu. |
| --- | --- |

(125)

Turklāt “Valsts attīstības zonu preferenciālā politikas virzieni” atsaucas uz 2016. gada valsts atbalstīto galveno augsto tehnoloģiju jomu katalogu, kurā uzskaitītas atbalstītās galvenās augsto tehnoloģiju jomas. Minētā kataloga I nodaļas “Elektroniskā informācija” 4. punktā “Sakaru tehnoloģija” pie augsto tehnoloģiju jomām, ko atbalsta valsts, ir tieši minēts “optisks pārraides tīkls” un “optiskā pārraides sistēmu tehnoloģija”, kas ietver optiskās šķiedras kabeļus. Viens no izlasē iekļautajiem OŠK ražotājiem eksportētājiem atrodas Uhaņas provincē, un lielākā daļa grupas uzņēmumu atrodas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonā. Tāpēc šie uzņēmumi var pretendēt uz labvēlīgu režīmu, kas piešķirts saskaņā ar valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu shēmu.

optisks pārraides tīkls

optiskā pārraides sistēmu tehnoloģija

| (126) | ĶV atbalstītā īpašā rūpniecības attīstības zona Uhaņā – Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zona – ir liela OŠK ražošanas bāze. Būdama viena no Valsts padomes apstiprinātajām “valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonām” un “valsts vietējo inovāciju demonstrācijas zonām”, tā kļuva par ĶTR pirmo optoelektronikas nozares bāzi (sauktu arī par “Ķīnas Optikas ieleju”). OŠK ražotāji, kas darbojas minētajā zonā, ir saņēmuši ieguvumu no dažādu veidu stimuliem un valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(126)

ĶV atbalstītā īpašā rūpniecības attīstības zona Uhaņā – Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zona – ir liela OŠK ražošanas bāze. Būdama viena no Valsts padomes apstiprinātajām “valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonām” un “valsts vietējo inovāciju demonstrācijas zonām”, tā kļuva par ĶTR pirmo optoelektronikas nozares bāzi (sauktu arī par “Ķīnas Optikas ieleju”). OŠK ražotāji, kas darbojas minētajā zonā, ir saņēmuši ieguvumu no dažādu veidu stimuliem un valsts atbalsta.

| (127) | Attiecībā uz OŠK ražošanā izmantotajiem izejresursiem Komisija konstatēja, ka aramīdu, kas ir ķīmiski iegūta sintētiskā šķiedra un izejresurss OŠK ražošanā, ĶV Stratēģisko jauno nozaru nozīmīgo ražojumu un pakalpojumu ievirzes katalogā (41) iekļāvusi nozīmīgu ražojumu kategorijā. Saskaņā ar šo kvalifikāciju minētajai izejvielai ir pievērsta uzmanība dažādos ĶV politikas virzienos. |
| --- | --- |

(127)

Attiecībā uz OŠK ražošanā izmantotajiem izejresursiem Komisija konstatēja, ka aramīdu, kas ir ķīmiski iegūta sintētiskā šķiedra un izejresurss OŠK ražošanā, ĶV Stratēģisko jauno nozaru nozīmīgo ražojumu un pakalpojumu ievirzes katalogā (41) iekļāvusi nozīmīgu ražojumu kategorijā. Saskaņā ar šo kvalifikāciju minētajai izejvielai ir pievērsta uzmanība dažādos ĶV politikas virzienos.

Stratēģisko jauno nozaru nozīmīgo ražojumu un pakalpojumu ievirzes katalogā

41

| (128) | Plašākā nozīmē uz ķīmiskām šķiedrām attiecas valsts regulējums un tirgus vadības politika ne tikai centrālajā līmenī, bet arī saskaņā ar centrālajam līmenim pakārtoto līmeņu plānošanas dokumentiem, piemēram, Džedzjanas provinces rīcības plānu visaptverošai tradicionālo rūpniecības nozaru (kur ķīmiskās šķiedras ir viena no desmit galvenajām nozarēm, uz kurām attiecas īpaša politikas vadība) (42) pārveidei un modernizācijai vai 13. piecgades plānu ķīmijas rūpniecības attīstībai Dzjansu provincē (2016–2020). Minētā piecgades plāna noteikumos par jauniem ķīmiskajiem materiāliem galvenā uzmanība ir pievērsta atbalstam augstas pievienotās vērtības lejupējo pielietojumu, piemēram, “augstas veiktspējas šķiedru”, kas ietver OŠK ražošanā izmantotās šķiedras, izstrādei un industrializācijai. |
| --- | --- |

(128)

Plašākā nozīmē uz ķīmiskām šķiedrām attiecas valsts regulējums un tirgus vadības politika ne tikai centrālajā līmenī, bet arī saskaņā ar centrālajam līmenim pakārtoto līmeņu plānošanas dokumentiem, piemēram, Džedzjanas provinces rīcības plānu visaptverošai tradicionālo rūpniecības nozaru (kur ķīmiskās šķiedras ir viena no desmit galvenajām nozarēm, uz kurām attiecas īpaša politikas vadība) (42) pārveidei un modernizācijai vai 13. piecgades plānu ķīmijas rūpniecības attīstībai Dzjansu provincē (2016–2020). Minētā piecgades plāna noteikumos par jauniem ķīmiskajiem materiāliem galvenā uzmanība ir pievērsta atbalstam augstas pievienotās vērtības lejupējo pielietojumu, piemēram, “augstas veiktspējas šķiedru”, kas ietver OŠK ražošanā izmantotās šķiedras, izstrādei un industrializācijai.

42

| (129) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka vairākos dokumentos, ko citējusi Komisija, piemēram, katalogā “Četri būtiskie elementi”, Valsts attīstības un reformu komisijas 2016. gada Stratēģisko un jauno ražojumu un pakalpojumu katalogā un Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā, paši OŠK nav minēti, bet gan ir minēti izejmateriāli. Turklāt ĶV norādīja, ka Komisija nav veikusi nodošanas vai pārneses analīzi, lai pierādītu, ka apgalvotās subsīdijas, ko saņēmušas augšupējās vai lejupējās nozares, ir nodotas OŠK ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(129)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka vairākos dokumentos, ko citējusi Komisija, piemēram, katalogā “Četri būtiskie elementi”, Valsts attīstības un reformu komisijas 2016. gada Stratēģisko un jauno ražojumu un pakalpojumu katalogā un Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā, paši OŠK nav minēti, bet gan ir minēti izejmateriāli. Turklāt ĶV norādīja, ka Komisija nav veikusi nodošanas vai pārneses analīzi, lai pierādītu, ka apgalvotās subsīdijas, ko saņēmušas augšupējās vai lejupējās nozares, ir nodotas OŠK ražošanas nozarei.

| (130) | Attiecībā uz augšupējām nozarēm Komisija norādīja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija vertikāli integrēti, tāpēc tika uzskatīts, ka to saistīto piegādātāju saņemtās subsīdijas ir nodotas tālāk OŠK ražotājiem eksportētājiem. Turklāt ĶV minētie dokumenti, kas attiecoties uz OŠK izejmateriāliem, pat pieņemot, ka tie vismaz netieši vai pastarpināti neattiecas arī uz OŠK, kas tā nav, katrā ziņā ir būtiski kopā ar visiem pārējiem šajā iedaļā aplūkotajiem preferenciālajiem politikas virzieniem un ĶV dokumentiem. Visi šajā iedaļā minētie dokumenti attiecas vai nu uz optiskās šķiedras tīkliem, kuru svarīga sastāvdaļa ir OŠK, vai arī uz to galvenajiem izejresursiem, un tādējādi parāda, kā tiek atbalstīta OŠK ražošanas nozare kopumā – no augšupējās ražošanas līdz attiecīgā ražojuma lejupējai ražošanai. Šie dokumenti ir būtiski arī, lai parādītu dažādu subsīdiju programmu īpašās iezīmes. Nodošanas analīze ir vajadzīga tikai attiecībā uz subsīdijām, kas faktiski piešķirtas izejvielām, kuras piegādātas par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, un kuras ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, un tikai tad, ja šo izejmateriālu pārdevējs un pircējs nav saistīti. Kā paskaidrots turpmāk 3.8.2. iedaļā, šī izmeklēšana neattiecas uz kompensēšanu saistībā ar izejvielām, ko nesaistīti piegādātāji saņēmuši par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Turklāt, kā jau minēts šajā apsvērumā, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, galvenokārt ir integrēti. |
| --- | --- |

(130)

Attiecībā uz augšupējām nozarēm Komisija norādīja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija vertikāli integrēti, tāpēc tika uzskatīts, ka to saistīto piegādātāju saņemtās subsīdijas ir nodotas tālāk OŠK ražotājiem eksportētājiem. Turklāt ĶV minētie dokumenti, kas attiecoties uz OŠK izejmateriāliem, pat pieņemot, ka tie vismaz netieši vai pastarpināti neattiecas arī uz OŠK, kas tā nav, katrā ziņā ir būtiski kopā ar visiem pārējiem šajā iedaļā aplūkotajiem preferenciālajiem politikas virzieniem un ĶV dokumentiem. Visi šajā iedaļā minētie dokumenti attiecas vai nu uz optiskās šķiedras tīkliem, kuru svarīga sastāvdaļa ir OŠK, vai arī uz to galvenajiem izejresursiem, un tādējādi parāda, kā tiek atbalstīta OŠK ražošanas nozare kopumā – no augšupējās ražošanas līdz attiecīgā ražojuma lejupējai ražošanai. Šie dokumenti ir būtiski arī, lai parādītu dažādu subsīdiju programmu īpašās iezīmes. Nodošanas analīze ir vajadzīga tikai attiecībā uz subsīdijām, kas faktiski piešķirtas izejvielām, kuras piegādātas par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, un kuras ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, un tikai tad, ja šo izejmateriālu pārdevējs un pircējs nav saistīti. Kā paskaidrots turpmāk 3.8.2. iedaļā, šī izmeklēšana neattiecas uz kompensēšanu saistībā ar izejvielām, ko nesaistīti piegādātāji saņēmuši par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Turklāt, kā jau minēts šajā apsvērumā, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, galvenokārt ir integrēti.

| (131) | Ņemot vērā iepriekš minētos plānus un programmas, OŠK ražošanas nozare tiek uzskatīta par vienu no galvenajām/stratēģiskajām nozarēm, kuras attīstību ĶV aktīvi veicina, jo atzinusi to par politikas mērķi. OŠK izceļas ar to, ka ĶV to uzskata par ārkārtīgi svarīgu ražojumu tādu tīklu un infrastruktūras izbūvē, kas paredzēti visiem valsts izstrādāto un pārraudzīto galveno savienojamības un digitālās politikas jomu slāņiem. Pamatojoties uz šajā iedaļā minētajiem politikas dokumentiem, Komisija secināja, ka ĶV iejaucas OŠK ražošanas nozarē, lai īstenotu saistīto politiku, un ietekmē tirgus spēku brīvu darbību OŠK ražošanas nozarē, īpaši veicinot un atbalstot šo nozari ar dažādiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(131)

Ņemot vērā iepriekš minētos plānus un programmas, OŠK ražošanas nozare tiek uzskatīta par vienu no galvenajām/stratēģiskajām nozarēm, kuras attīstību ĶV aktīvi veicina, jo atzinusi to par politikas mērķi. OŠK izceļas ar to, ka ĶV to uzskata par ārkārtīgi svarīgu ražojumu tādu tīklu un infrastruktūras izbūvē, kas paredzēti visiem valsts izstrādāto un pārraudzīto galveno savienojamības un digitālās politikas jomu slāņiem. Pamatojoties uz šajā iedaļā minētajiem politikas dokumentiem, Komisija secināja, ka ĶV iejaucas OŠK ražošanas nozarē, lai īstenotu saistīto politiku, un ietekmē tirgus spēku brīvu darbību OŠK ražošanas nozarē, īpaši veicinot un atbalstot šo nozari ar dažādiem līdzekļiem.

3.2.   Daļēja nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana

Daļēja nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana

| (132) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV izteica dažas vispārīgas piezīmes par Komisijas lēmumu piemērot pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumus attiecībā uz preferenciāliem aizdevumiem, eksporta kredītu apdrošināšanu un izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(132)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV izteica dažas vispārīgas piezīmes par Komisijas lēmumu piemērot pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumus attiecībā uz preferenciāliem aizdevumiem, eksporta kredītu apdrošināšanu un izejmateriāliem.

| (133) | ĶV apgalvoja, ka visi Komisijas informācijas pieprasījumi, uz kuriem ĶV nevarēja sniegt atbildes, bija nepamatoti, jo šajos pieprasījumos tika pieņemts, ka pastāv juridiskas pilnvaras, kuru ĶV nav. |
| --- | --- |

(133)

ĶV apgalvoja, ka visi Komisijas informācijas pieprasījumi, uz kuriem ĶV nevarēja sniegt atbildes, bija nepamatoti, jo šajos pieprasījumos tika pieņemts, ka pastāv juridiskas pilnvaras, kuru ĶV nav.

| (134) | Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pienācīgi izvērtējusi tai iesniegtos faktus un nav pienācīgi paskaidrojusi, kāpēc uzskatāms, ka pieejamie fakti pamatoti aizstāj trūkstošo nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

(134)

Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pienācīgi izvērtējusi tai iesniegtos faktus un nav pienācīgi paskaidrojusi, kāpēc uzskatāms, ka pieejamie fakti pamatoti aizstāj trūkstošo nepieciešamo informāciju.

| (135) | Kā izklāstīts turpmāk 146., 160. un 168. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka ĶV kā to subjektu akcionārei vai atbildīgajai iestādei, par kuriem Komisija pieprasīja informāciju, bija juridiskas pilnvaras iegūt pieprasīto informāciju. Komisija savā paziņojumā Ķīnas valdībai norādīja, kāpēc tai bija jābalstās uz pieejamajiem faktiem, un tas atkārtots turpmāk 3.2.1.–3.2.3. iedaļā. Komisija uzskatīja, ka publiski pieejamā informācija pamatoti aizstāj Ķīnas valdības nesniegto informāciju. Tādēļ Komisija noraidīja ĶV apgalvojumus. |
| --- | --- |

(135)

Kā izklāstīts turpmāk 146., 160. un 168. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka ĶV kā to subjektu akcionārei vai atbildīgajai iestādei, par kuriem Komisija pieprasīja informāciju, bija juridiskas pilnvaras iegūt pieprasīto informāciju. Komisija savā paziņojumā Ķīnas valdībai norādīja, kāpēc tai bija jābalstās uz pieejamajiem faktiem, un tas atkārtots turpmāk 3.2.1.–3.2.3. iedaļā. Komisija uzskatīja, ka publiski pieejamā informācija pamatoti aizstāj Ķīnas valdības nesniegto informāciju. Tādēļ Komisija noraidīja ĶV apgalvojumus.

3.2.1.   Pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumu piemērošana attiecībā uz preferenciālajiem aizdevumiem

Pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumu piemērošana attiecībā uz preferenciālajiem aizdevumiem

| (136) | Administratīvas ērtības labad Komisija lūdza, lai ĶV pārsūta īpašas anketas visām finanšu iestādēm, kas piešķīrušas aizdevumus vai eksporta kredītus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(136)

Administratīvas ērtības labad Komisija lūdza, lai ĶV pārsūta īpašas anketas visām finanšu iestādēm, kas piešķīrušas aizdevumus vai eksporta kredītus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

| (137) | Sākotnēji tika saņemta tikai EXIM bankas atbilde. ĶV neatbildēja uz Komisijas lūgumu sniegt atbildes uz anketas jautājumiem par visām finanšu iestādēm, kas izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija izsniegušas aizdevumus vai eksporta kredītus. Tāpēc vēstulē par trūkumiem Komisija atkārtoja savu prasību attiecībā uz finanšu iestādēm nolūkā maksimāli izmantot iespējas iesaistīt tās izmeklēšanā, lai tās sniegtu Komisijai vajadzīgo informāciju, kas ļautu izdarīt konstatējumus par apgalvotās subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu. |
| --- | --- |

(137)

Sākotnēji tika saņemta tikai EXIM bankas atbilde. ĶV neatbildēja uz Komisijas lūgumu sniegt atbildes uz anketas jautājumiem par visām finanšu iestādēm, kas izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija izsniegušas aizdevumus vai eksporta kredītus. Tāpēc vēstulē par trūkumiem Komisija atkārtoja savu prasību attiecībā uz finanšu iestādēm nolūkā maksimāli izmantot iespējas iesaistīt tās izmeklēšanā, lai tās sniegtu Komisijai vajadzīgo informāciju, kas ļautu izdarīt konstatējumus par apgalvotās subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu.

EXIM

| (138) | Pēc vēstules par trūkumiem ĶV norādīja, ka to finanšu iestāžu atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras bija sniegušas aizdevumus, izmeklēšanā nav nozīmes, jo neviens no aizdevumiem un eksporta kredītiem netika piešķirts saskaņā ar valdības plāniem un projektiem, kā apgalvots sūdzībā un izklāstīts anketā. |
| --- | --- |

(138)

Pēc vēstules par trūkumiem ĶV norādīja, ka to finanšu iestāžu atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras bija sniegušas aizdevumus, izmeklēšanā nav nozīmes, jo neviens no aizdevumiem un eksporta kredītiem netika piešķirts saskaņā ar valdības plāniem un projektiem, kā apgalvots sūdzībā un izklāstīts anketā.

| (139) | Komisija nepiekrita šādam viedoklim. Pirmkārt, Komisija uzskata, ka Ķīnas valdībai ir pieejama no valsts īpašumā esošajiem subjektiem pieprasītā informācija par visiem subjektiem, kuros ĶV ir galvenā akcionāre vai liela akcionāre. Turklāt Ķīnas valdībai ir arī nepieciešamās pilnvaras mijiedarboties ar finanšu iestādēm, pat ja tās nav valsts īpašumā, jo tās atrodas Ķīnas banku regulatora kompetencē. |
| --- | --- |

(139)

Komisija nepiekrita šādam viedoklim. Pirmkārt, Komisija uzskata, ka Ķīnas valdībai ir pieejama no valsts īpašumā esošajiem subjektiem pieprasītā informācija par visiem subjektiem, kuros ĶV ir galvenā akcionāre vai liela akcionāre. Turklāt Ķīnas valdībai ir arī nepieciešamās pilnvaras mijiedarboties ar finanšu iestādēm, pat ja tās nav valsts īpašumā, jo tās atrodas Ķīnas banku regulatora kompetencē.

| (140) | Galu galā Komisija saņēma informāciju par korporatīvo struktūru, pārvaldību un īpašumtiesībām tikai no vienas valsts īpašumā esošas bankas, bet ne no citām finanšu iestādēm, kas bija devušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Turklāt Komisija no bankām, izņemot EXIM banku, nesaņēma nekādu pārbaudāmu informāciju par konkrētiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(140)

Galu galā Komisija saņēma informāciju par korporatīvo struktūru, pārvaldību un īpašumtiesībām tikai no vienas valsts īpašumā esošas bankas, bet ne no citām finanšu iestādēm, kas bija devušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Turklāt Komisija no bankām, izņemot EXIM banku, nesaņēma nekādu pārbaudāmu informāciju par konkrētiem uzņēmumiem.

EXIM

| (141) | Turklāt, lai gan EXIM banka sniedza dažus vispārīgus paskaidrojumus par savu aizdevumu apstiprināšanas un riska pārvaldības sistēmu darbību, tā nesniedza konkrētu informāciju par to, kā vērtēti izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izsniegtie aizdevumi. Tā apgalvoja, ka nevar izpaust šos dokumentus, jo tie tiek uzskatīti par iekšējiem dokumentiem un tādiem, kas satur konfidenciālu komerciālo informāciju. |
| --- | --- |

(141)

Turklāt, lai gan EXIM banka sniedza dažus vispārīgus paskaidrojumus par savu aizdevumu apstiprināšanas un riska pārvaldības sistēmu darbību, tā nesniedza konkrētu informāciju par to, kā vērtēti izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izsniegtie aizdevumi. Tā apgalvoja, ka nevar izpaust šos dokumentus, jo tie tiek uzskatīti par iekšējiem dokumentiem un tādiem, kas satur konfidenciālu komerciālo informāciju.

EXIM

| (142) | Tāpēc Komisija lūdza izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas piešķirt piekļuvi tai konkrētajai informācijai par uzņēmumiem, kura bija visu to valsts un privātā īpašumā esošo banku rīcībā, no kurām tie bija saņēmuši aizdevumus. Lai gan izlasē iekļautie uzņēmumi piekrita nodrošināt piekļuvi ar tiem saistītajiem bankas datiem, banka, kas daļēji sadarbojās, atteicās sniegt nepieciešamo detalizēto informāciju. |
| --- | --- |

(142)

Tāpēc Komisija lūdza izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas piešķirt piekļuvi tai konkrētajai informācijai par uzņēmumiem, kura bija visu to valsts un privātā īpašumā esošo banku rīcībā, no kurām tie bija saņēmuši aizdevumus. Lai gan izlasē iekļautie uzņēmumi piekrita nodrošināt piekļuvi ar tiem saistītajiem bankas datiem, banka, kas daļēji sadarbojās, atteicās sniegt nepieciešamo detalizēto informāciju.

| (143) | Tā kā Komisija nebija saņēmusi informāciju par lielāko daļu valsts īpašumā esošo banku, kas bija sniegušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, tā uzskatīja, ka nav saņēmusi būtisku informāciju par šo izmeklēšanas aspektu. |
| --- | --- |

(143)

Tā kā Komisija nebija saņēmusi informāciju par lielāko daļu valsts īpašumā esošo banku, kas bija sniegušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, tā uzskatīja, ka nav saņēmusi būtisku informāciju par šo izmeklēšanas aspektu.

| (144) | Tāpēc Komisija informēja ĶV, ka, pārbaudot apgalvojumu par preferenciālu aizdevumu veidā īstenotas subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu, tai varētu būt vajadzīgs izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(144)

Tāpēc Komisija informēja ĶV, ka, pārbaudot apgalvojumu par preferenciālu aizdevumu veidā īstenotas subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu, tai varētu būt vajadzīgs izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu.

| (145) | Atbildē uz Komisijas vēstuli ĶV iebilda pret pamatregulas 28. panta 1. punkta piemērošanu. Tā apgalvoja, ka ĶV nav pienākuma sniegt pieprasīto informāciju un ka pieprasītā informācija nav nepieciešamā informācija. |
| --- | --- |

(145)

Atbildē uz Komisijas vēstuli ĶV iebilda pret pamatregulas 28. panta 1. punkta piemērošanu. Tā apgalvoja, ka ĶV nav pienākuma sniegt pieprasīto informāciju un ka pieprasītā informācija nav nepieciešamā informācija.

| (146) | Komisija nemainīja savu nostāju, ka ĶV kā regulators ir iestāde, kurai sniedz atbildes uz konkrētiem jautājumiem, kas uzdoti finanšu iestādēm, kuras izsniegušas finansējumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Kā norādīts Komisijas vēstulē, no valsts īpašumā esošiem subjektiem pieprasītā informācija Ķīnas valdībai ir pieejama par visiem subjektiem, kuros ĶV ir galvenā akcionāre vai liela akcionāre, un ĶV ir nepieciešamās pilnvaras sadarboties ar finanšu iestādēm pat tad, ja tās nav valsts īpašumā, jo tās visas ir Ķīnas banku regulatora kompetencē. |
| --- | --- |

(146)

Komisija nemainīja savu nostāju, ka ĶV kā regulators ir iestāde, kurai sniedz atbildes uz konkrētiem jautājumiem, kas uzdoti finanšu iestādēm, kuras izsniegušas finansējumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Kā norādīts Komisijas vēstulē, no valsts īpašumā esošiem subjektiem pieprasītā informācija Ķīnas valdībai ir pieejama par visiem subjektiem, kuros ĶV ir galvenā akcionāre vai liela akcionāre, un ĶV ir nepieciešamās pilnvaras sadarboties ar finanšu iestādēm pat tad, ja tās nav valsts īpašumā, jo tās visas ir Ķīnas banku regulatora kompetencē.

| (147) | Turklāt Komisija uzskatīja, ka pieprasītā informācija ir būtiska, lai novērtētu, kā ĶV kontrolē finanšu iestāžu rīcību attiecībā uz to aizdevumu politiku un riska novērtējumu, ja tās izsniedza aizdevumus OŠK ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(147)

Turklāt Komisija uzskatīja, ka pieprasītā informācija ir būtiska, lai novērtētu, kā ĶV kontrolē finanšu iestāžu rīcību attiecībā uz to aizdevumu politiku un riska novērtējumu, ja tās izsniedza aizdevumus OŠK ražošanas nozarei.

| (148) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisijas pieprasītā informācija par finanšu iestādēm, kas izsniegušas aizdevumus vai eksporta kredītus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, nebija nepieciešama vai pat nebija būtiska, lai Komisija varētu pabeigt savu analīzi, jo neviens no attiecīgajiem aizdevumiem netika piešķirts saskaņā ar valdības plāniem vai citiem ĶV dokumentiem. |
| --- | --- |

(148)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisijas pieprasītā informācija par finanšu iestādēm, kas izsniegušas aizdevumus vai eksporta kredītus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, nebija nepieciešama vai pat nebija būtiska, lai Komisija varētu pabeigt savu analīzi, jo neviens no attiecīgajiem aizdevumiem netika piešķirts saskaņā ar valdības plāniem vai citiem ĶV dokumentiem.

| (149) | Trūkstošā informācija attiecās uz diviem aspektiem. Pirmkārt, informācija par to, kāda ir banku, kuras nesadarbojās, īpašumtiesību un pārvaldības struktūra, Komisijai bija nepieciešama, lai noteiktu, vai bankas ir valsts iestādes. Otrkārt, lai noteiktu, vai aizdevumi izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tika piešķirti ar preferenciālām likmēm, bija vajadzīga informācija par konkrētiem uzņēmumiem no EXIM bankas, kas daļēji sadarbojās, piemēram, informācija par aizdevumu apstiprināšanas procesu un kredītspējas novērtējumu, ko banka veikusi, lai piešķirtu aizdevumus izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Šādus iekšējos dokumentus varēja sniegt tikai bankas un ĶV, jo izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tie nebūtu pieejami. |
| --- | --- |

(149)

Trūkstošā informācija attiecās uz diviem aspektiem. Pirmkārt, informācija par to, kāda ir banku, kuras nesadarbojās, īpašumtiesību un pārvaldības struktūra, Komisijai bija nepieciešama, lai noteiktu, vai bankas ir valsts iestādes. Otrkārt, lai noteiktu, vai aizdevumi izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tika piešķirti ar preferenciālām likmēm, bija vajadzīga informācija par konkrētiem uzņēmumiem no EXIM bankas, kas daļēji sadarbojās, piemēram, informācija par aizdevumu apstiprināšanas procesu un kredītspējas novērtējumu, ko banka veikusi, lai piešķirtu aizdevumus izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Šādus iekšējos dokumentus varēja sniegt tikai bankas un ĶV, jo izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tie nebūtu pieejami.

EXIM

| (150) | ĶV arī apgalvoja, ka pieprasītā informācija tai nebija pieejama. ĶV apgalvoja, ka juridiski nebija iespējams iegūt pieprasīto informāciju, jo Ķīnas tiesību aktos nav noteikts pamats, kas Ķīnas valdībai ļautu piespiest finanšu iestādes izpaust šādu konfidenciālu informāciju. Pieprasot šo informāciju, Komisija uzlikusi Ķīnas valdībai nesamērīgu slogu. |
| --- | --- |

(150)

ĶV arī apgalvoja, ka pieprasītā informācija tai nebija pieejama. ĶV apgalvoja, ka juridiski nebija iespējams iegūt pieprasīto informāciju, jo Ķīnas tiesību aktos nav noteikts pamats, kas Ķīnas valdībai ļautu piespiest finanšu iestādes izpaust šādu konfidenciālu informāciju. Pieprasot šo informāciju, Komisija uzlikusi Ķīnas valdībai nesamērīgu slogu.

| (151) | Komisija norādīja, ka attiecībā uz katras konkrētās bankas aizdevumu darījumiem piekrišana tika lūgta no katra uzņēmuma atsevišķi. Komisija uzskatīja, ka šādai konkrētai piekrišanai vajadzētu būt pietiekamai, lai piešķirtu piekļuvi reģistriem, kas saistīti ar izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Turklāt banka, kas daļēji sadarbojās, faktiski sniedza pārskatu par saviem vēl neatmaksātajiem aizdevumiem, kas sniegti uzņēmumiem, tādējādi parādot, ka tai nav ierobežojumu par konkrētiem darījumiem sniegt pašu informāciju. Tomēr neviena no bankām nesniedza informāciju, kas saistīta ar banku iekšējo novērtējumu par darījumiem, par kuriem informācija jau bija izpausta. |
| --- | --- |

(151)

Komisija norādīja, ka attiecībā uz katras konkrētās bankas aizdevumu darījumiem piekrišana tika lūgta no katra uzņēmuma atsevišķi. Komisija uzskatīja, ka šādai konkrētai piekrišanai vajadzētu būt pietiekamai, lai piešķirtu piekļuvi reģistriem, kas saistīti ar izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Turklāt banka, kas daļēji sadarbojās, faktiski sniedza pārskatu par saviem vēl neatmaksātajiem aizdevumiem, kas sniegti uzņēmumiem, tādējādi parādot, ka tai nav ierobežojumu par konkrētiem darījumiem sniegt pašu informāciju. Tomēr neviena no bankām nesniedza informāciju, kas saistīta ar banku iekšējo novērtējumu par darījumiem, par kuriem informācija jau bija izpausta.

| (152) | Visbeidzot, Komisija neuzskatīja, ka tā, pieprasot informāciju par preferenciāliem aizdevumiem, būtu uzlikusi nesamērīgu slogu Ķīnas valdībai. No paša sākuma Komisija bija noteikusi, ka tās veiktā izmeklēšana attiecas tikai uz tām finanšu iestādēm, kas bija sniegušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Komisija patiešām identificēja šīs finanšu iestādes, un lūgums nosūtīt anketas Ķīnas valdībai tika iesniegts kopā ar anketu, kas Ķīnas valdībai bija jāaizpilda izmeklēšanas sākumposmā. Tādējādi ĶV bija pietiekami daudz laika, lai izpildītu Komisijas lūgumu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka ir darījusi visu iespējamo, lai atvieglotu Ķīnas valdībai adresētā lūguma izpildi. |
| --- | --- |

(152)

Visbeidzot, Komisija neuzskatīja, ka tā, pieprasot informāciju par preferenciāliem aizdevumiem, būtu uzlikusi nesamērīgu slogu Ķīnas valdībai. No paša sākuma Komisija bija noteikusi, ka tās veiktā izmeklēšana attiecas tikai uz tām finanšu iestādēm, kas bija sniegušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Komisija patiešām identificēja šīs finanšu iestādes, un lūgums nosūtīt anketas Ķīnas valdībai tika iesniegts kopā ar anketu, kas Ķīnas valdībai bija jāaizpilda izmeklēšanas sākumposmā. Tādējādi ĶV bija pietiekami daudz laika, lai izpildītu Komisijas lūgumu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka ir darījusi visu iespējamo, lai atvieglotu Ķīnas valdībai adresētā lūguma izpildi.

| (153) | Tādējādi Komisija uzskatīja, ka, pārbaudot apgalvojumu par preferenciālu aizdevumu veidā īstenotas subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu, tai daļēji bija vajadzīgs izmantot pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(153)

Tādējādi Komisija uzskatīja, ka, pārbaudot apgalvojumu par preferenciālu aizdevumu veidā īstenotas subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu, tai daļēji bija vajadzīgs izmantot pieejamos faktus.

| (154) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija no ĶV nav saņēmusi būtisku informāciju par preferenciāliem aizdevumiem, kā rezultātā subsīdijas starpības, iespējams, neatspoguļo patieso ieguvumu no ražotājiem eksportētājiem piešķirtajiem preferenciālajiem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(154)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija no ĶV nav saņēmusi būtisku informāciju par preferenciāliem aizdevumiem, kā rezultātā subsīdijas starpības, iespējams, neatspoguļo patieso ieguvumu no ražotājiem eksportētājiem piešķirtajiem preferenciālajiem aizdevumiem.

| (155) | Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji sadarbojās izmeklēšanā un sniedza sīku informāciju par aizdevumiem, ko tie bija saņēmuši no bankām. Tā kā ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz šajā informācijā sniegto un atsauces procentu likmes starpību, tika uzskatīts, ka subsīdijas starpība atspoguļo izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju patieso ieguvumu. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(155)

Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji sadarbojās izmeklēšanā un sniedza sīku informāciju par aizdevumiem, ko tie bija saņēmuši no bankām. Tā kā ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz šajā informācijā sniegto un atsauces procentu likmes starpību, tika uzskatīts, ka subsīdijas starpība atspoguļo izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju patieso ieguvumu. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

3.2.2.   Pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumu piemērošana attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu

Pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumu piemērošana attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu

| (156) | Administratīvās ērtības labad Komisija lūdza, lai ĶV nosūta Sinosure īpašu anketu. |
| --- | --- |

(156)

Administratīvās ērtības labad Komisija lūdza, lai ĶV nosūta Sinosure īpašu anketu.

Sinosure

| (157) | Sākotnējā atbildē uz anketas jautājumiem ĶV apgalvoja, ka Sinosure nav piešķīrusi subsīdijas OŠK ražošanas nozarei, un uzskatīja, ka Sinosure adresētajai īpašajai anketai nav nozīmes. ĶV iesniedza tikai Sinosure gada pārskatu. |
| --- | --- |

(157)

Sākotnējā atbildē uz anketas jautājumiem ĶV apgalvoja, ka Sinosure nav piešķīrusi subsīdijas OŠK ražošanas nozarei, un uzskatīja, ka Sinosure adresētajai īpašajai anketai nav nozīmes. ĶV iesniedza tikai Sinosure gada pārskatu.

Sinosure

Sinosure

Sinosure

| (158) | Pēc vēstules par trūkumiem ĶV atkārtoja savu viedokli, ka Sinosure nav piešķīrusi subsīdijas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem vai OŠK ražošanas nozarei, lai gan tā sniedza daļēju atbildi uz īpašo anketu. Tomēr ne ĶV, ne Sinosure neiesniedza pieprasītos apliecinošos dokumentus par Sinosure korporatīvo pārvaldību, piemēram, statūtus, un iesniedza pilnīgu un pareizu sarakstu ar izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem sniegtajiem eksporta kredītiem. Turklāt ne no ĶV, ne no Sinosure netika saņemta konkrēta informācija par OŠK ražošanas nozarei sniegto eksporta kredītu apdrošināšanu un prēmiju līmeni vai detalizēti skaitliski rādītāji par tās eksporta kredīta apdrošināšanas darījumdarbības rentabilitāti. |
| --- | --- |

(158)

Pēc vēstules par trūkumiem ĶV atkārtoja savu viedokli, ka Sinosure nav piešķīrusi subsīdijas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem vai OŠK ražošanas nozarei, lai gan tā sniedza daļēju atbildi uz īpašo anketu. Tomēr ne ĶV, ne Sinosure neiesniedza pieprasītos apliecinošos dokumentus par Sinosure korporatīvo pārvaldību, piemēram, statūtus, un iesniedza pilnīgu un pareizu sarakstu ar izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem sniegtajiem eksporta kredītiem. Turklāt ne no ĶV, ne no Sinosure netika saņemta konkrēta informācija par OŠK ražošanas nozarei sniegto eksporta kredītu apdrošināšanu un prēmiju līmeni vai detalizēti skaitliski rādītāji par tās eksporta kredīta apdrošināšanas darījumdarbības rentabilitāti.

Sinosure

Sinosure

Sinosure

Sinosure

| (159) | Tā kā šādas informācijas nebija, Komisija uzskatīja, ka nav saņēmusi būtisku informāciju, kas attiecas uz šo izmeklēšanas aspektu. |
| --- | --- |

(159)

Tā kā šādas informācijas nebija, Komisija uzskatīja, ka nav saņēmusi būtisku informāciju, kas attiecas uz šo izmeklēšanas aspektu.

| (160) | Komisija uzskata, ka Ķīnas valdībai ir pieejama informācija, kas tika lūgta no valsts īpašumā esošajiem subjektiem (uzņēmumiem vai valsts/finanšu iestādēm), par visiem subjektiem, kuros ĶV ir galvenā akcionāre vai liela akcionāre. Tas attiecas arī uz Sinosure, kas ir subjekts, kurš pilnībā ir valsts īpašumā. Tāpēc Komisija informēja ĶV, ka, pārbaudot apgalvojumu par eksporta kredītu apdrošināšanas veidā īstenotas subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu, tai varētu būt vajadzīgs izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(160)

Komisija uzskata, ka Ķīnas valdībai ir pieejama informācija, kas tika lūgta no valsts īpašumā esošajiem subjektiem (uzņēmumiem vai valsts/finanšu iestādēm), par visiem subjektiem, kuros ĶV ir galvenā akcionāre vai liela akcionāre. Tas attiecas arī uz Sinosure, kas ir subjekts, kurš pilnībā ir valsts īpašumā. Tāpēc Komisija informēja ĶV, ka, pārbaudot apgalvojumu par eksporta kredītu apdrošināšanas veidā īstenotas subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu, tai varētu būt vajadzīgs izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu.

Sinosure

| (161) | Atbildē uz Komisijas vēstuli ĶV palika pie nostājas, ka Sinosure nav piešķīrusi subsīdijas, kas būtu īpaši paredzētas OŠK ražošanas nozarei, un ka tā, veicot attiecīgos apdrošināšanas darījumus, ievēro uz tirgu orientētu principu, un tai pret OŠK ražošanas nozari nav īpašas preferenciālas attieksmes, kas būtu noteikta ar jebkādiem politikas dokumentiem. |
| --- | --- |

(161)

Atbildē uz Komisijas vēstuli ĶV palika pie nostājas, ka Sinosure nav piešķīrusi subsīdijas, kas būtu īpaši paredzētas OŠK ražošanas nozarei, un ka tā, veicot attiecīgos apdrošināšanas darījumus, ievēro uz tirgu orientētu principu, un tai pret OŠK ražošanas nozari nav īpašas preferenciālas attieksmes, kas būtu noteikta ar jebkādiem politikas dokumentiem.

Sinosure

| (162) | Ķīnas valdības sniegtā informācija par Sinosure bija nepilnīga un neļāva Komisijai izdarīt secinājumus par būtiskām izmeklēšanas daļām attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu, konkrētāk, par to, vai Sinosure ir valsts iestāde un vai prēmijas, kas tika iekasētas no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, atbilst tirgus prasībām. |
| --- | --- |

(162)

Ķīnas valdības sniegtā informācija par Sinosure bija nepilnīga un neļāva Komisijai izdarīt secinājumus par būtiskām izmeklēšanas daļām attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu, konkrētāk, par to, vai Sinosure ir valsts iestāde un vai prēmijas, kas tika iekasētas no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, atbilst tirgus prasībām.

Sinosure

Sinosure

| (163) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka visa nepieciešamā informācija tika iesniegta Komisijai un, tā kā Sinosure nav izsniegusi subsīdijas, kas būtu īpašas OŠK ražošanas nozarei, pieprasītā informācija šajā izmeklēšanā nebija būtiska. |
| --- | --- |

(163)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka visa nepieciešamā informācija tika iesniegta Komisijai un, tā kā Sinosure nav izsniegusi subsīdijas, kas būtu īpašas OŠK ražošanas nozarei, pieprasītā informācija šajā izmeklēšanā nebija būtiska.

Sinosure

| (164) | Kā izklāstīts 162. apsvērumā, Komisija no Sinosure nesaņēma informāciju, lai novērtētu, cik pareizs ir ĶV apgalvojums, ka Sinosure nav valsts iestāde, un vai Sinosure iekasētās prēmijas atbilst tirgus prasībām. Šī informācija tika uzskatīta par vajadzīgu, lai Komisija varētu izdarīt secinājumus par to, vai Sinosure sniegtā eksporta kredīta apdrošināšana ir kompensējama subsīdija, kas piešķīra ieguvumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(164)

Kā izklāstīts 162. apsvērumā, Komisija no Sinosure nesaņēma informāciju, lai novērtētu, cik pareizs ir ĶV apgalvojums, ka Sinosure nav valsts iestāde, un vai Sinosure iekasētās prēmijas atbilst tirgus prasībām. Šī informācija tika uzskatīta par vajadzīgu, lai Komisija varētu izdarīt secinājumus par to, vai Sinosure sniegtā eksporta kredīta apdrošināšana ir kompensējama subsīdija, kas piešķīra ieguvumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

Sinosure

Sinosure

Sinosure

Sinosure

| (165) | Tāpēc Komisija secināja, ka tai, lai izdarītu konstatējumus par eksporta kredītu apdrošināšanu, daļēji bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(165)

Tāpēc Komisija secināja, ka tai, lai izdarītu konstatējumus par eksporta kredītu apdrošināšanu, daļēji bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem.

| (166) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija no ĶV par Sinosure saņēmusi nepilnīgu informāciju, kas neļāva izdarīt secinājumus par būtiskām izmeklēšanas daļām attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu. Tāpēc katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam aprēķinātā subsīdijas likme, visticamāk, varētu nepietiekami atspoguļot patieso ieguvumu, ko ražotāji eksportētāji saņēma no eksporta kredītu apdrošināšanas. Sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka augstākā likme, kas konstatēta vienam ražotājam eksportētājam, Komisijai būtu automātiski jāpiemēro otram ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(166)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija no ĶV par Sinosure saņēmusi nepilnīgu informāciju, kas neļāva izdarīt secinājumus par būtiskām izmeklēšanas daļām attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu. Tāpēc katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam aprēķinātā subsīdijas likme, visticamāk, varētu nepietiekami atspoguļot patieso ieguvumu, ko ražotāji eksportētāji saņēma no eksporta kredītu apdrošināšanas. Sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka augstākā likme, kas konstatēta vienam ražotājam eksportētājam, Komisijai būtu automātiski jāpiemēro otram ražotājam eksportētājam.

Sinosure

| (167) | Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji sadarbojās izmeklēšanā un sniedza sīku informāciju par eksporta kredītu apdrošināšanu, ko tie bija saņēmuši no Sinosure. Tā kā ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz šīs informācijas un attiecīgas ārējās atsauces vērtības starpību, tika uzskatīts, ka subsīdijas starpība atspoguļo izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju patieso ieguvumu. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(167)

Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji sadarbojās izmeklēšanā un sniedza sīku informāciju par eksporta kredītu apdrošināšanu, ko tie bija saņēmuši no Sinosure. Tā kā ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz šīs informācijas un attiecīgas ārējās atsauces vērtības starpību, tika uzskatīts, ka subsīdijas starpība atspoguļo izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju patieso ieguvumu. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

Sinosure

3.2.3.   Pieejamo faktu izmantošana attiecībā uz izejmateriāliem

Pieejamo faktu izmantošana attiecībā uz izejmateriāliem

| (168) | Komisija lūdza Ķīnas valdību pārsūtīt īpašu anketu 10 lielākajiem OŠK ražošanā izmantoto izejmateriālu ražotājiem un izplatītājiem, kā arī citiem attiecīgo materiālu piegādātājiem, kuri ir nodrošinājuši izejresursus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Atbildēs uz anketas jautājumiem ĶV apgalvoja, ka tā nekontrolē izejmateriālu piegādātājus, lai tiem pieprasītu sniegt anketā prasīto konfidenciālo informāciju, un ka ļoti ievērojama skaita izlasē iekļauto uzņēmumu izejmateriālu piegādātāju koordinācija Ķīnas valdībai radītu nesamērīgu slogu. Tomēr Komisija, pamatojoties uz publiski pieejamiem datiem, konstatēja, ka galvenie germānija ražotāji (daļēji) pieder valstij, kā norādīts 3.8.2. iedaļā. Tādējādi Ķīnas valdībai bija iespējams sniegt pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(168)

Komisija lūdza Ķīnas valdību pārsūtīt īpašu anketu 10 lielākajiem OŠK ražošanā izmantoto izejmateriālu ražotājiem un izplatītājiem, kā arī citiem attiecīgo materiālu piegādātājiem, kuri ir nodrošinājuši izejresursus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Atbildēs uz anketas jautājumiem ĶV apgalvoja, ka tā nekontrolē izejmateriālu piegādātājus, lai tiem pieprasītu sniegt anketā prasīto konfidenciālo informāciju, un ka ļoti ievērojama skaita izlasē iekļauto uzņēmumu izejmateriālu piegādātāju koordinācija Ķīnas valdībai radītu nesamērīgu slogu. Tomēr Komisija, pamatojoties uz publiski pieejamiem datiem, konstatēja, ka galvenie germānija ražotāji (daļēji) pieder valstij, kā norādīts 3.8.2. iedaļā. Tādējādi Ķīnas valdībai bija iespējams sniegt pieprasīto informāciju.

| (169) | Pēc Komisijas pieprasījuma ĶV iesniedza valdības plānus un paziņojumus, ko izdevusi Juņnaņas provinces valdība un kas skar germānija nozari. Tomēr ĶV atteicās izpildīt Komisijas prasību pārsūtīt anketu izejresursu piegādātājiem, lai iegūtu sīkāku informāciju par īpašumtiesību struktūru uzņēmumos, kas ražo un piegādā attiecīgos izejmateriālus. Tāpēc, tā kā ĶV tikai daļēji sadarbojās attiecībā uz izejmateriāliem, ko izmanto OŠK ražošanā, Komisija neieguva vajadzīgo informāciju par izejresursu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(169)

Pēc Komisijas pieprasījuma ĶV iesniedza valdības plānus un paziņojumus, ko izdevusi Juņnaņas provinces valdība un kas skar germānija nozari. Tomēr ĶV atteicās izpildīt Komisijas prasību pārsūtīt anketu izejresursu piegādātājiem, lai iegūtu sīkāku informāciju par īpašumtiesību struktūru uzņēmumos, kas ražo un piegādā attiecīgos izejmateriālus. Tāpēc, tā kā ĶV tikai daļēji sadarbojās attiecībā uz izejmateriāliem, ko izmanto OŠK ražošanā, Komisija neieguva vajadzīgo informāciju par izejresursu piegādātājiem.

| (170) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija ir nelikumīgi izmantojusi pieejamos faktus attiecībā uz informāciju, ko snieguši izejmateriālu ražotāji un izplatītāji, un norādīja, ka nav pamatoti sagaidīt, ka ĶV koordinēs neskaitāmus izejresursu ražotājus. |
| --- | --- |

(170)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija ir nelikumīgi izmantojusi pieejamos faktus attiecībā uz informāciju, ko snieguši izejmateriālu ražotāji un izplatītāji, un norādīja, ka nav pamatoti sagaidīt, ka ĶV koordinēs neskaitāmus izejresursu ražotājus.

| (171) | Turpmāk 3.8.2. iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija savā vēstulē par trūkumiem Ķīnas valdībai uzdeva papildu jautājumus tikai un vienīgi par vienu no galvenajiem izejmateriāliem – germāniju. Tomēr ĶV nesniedza visu nepieciešamo informāciju, kas saistīta ar šo izejmateriālu. |
| --- | --- |

(171)

Turpmāk 3.8.2. iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija savā vēstulē par trūkumiem Ķīnas valdībai uzdeva papildu jautājumus tikai un vienīgi par vienu no galvenajiem izejmateriāliem – germāniju. Tomēr ĶV nesniedza visu nepieciešamo informāciju, kas saistīta ar šo izejmateriālu.

| (172) | Trūka informācijas galvenokārt par diviem aspektiem. Pirmkārt, trūka informācijas par izejmateriālu ražotāju, kas nesadarbojās, īpašumtiesību un pārvaldības struktūru. Bez šādas informācijas Komisija nevarēja noteikt, vai šie ražotāji ir valsts iestādes. Otrkārt, no izejmateriālu ražotājiem, kas nesadarbojās, trūka informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, piemēram, informācijas par izlasē iekļauto uzņēmumu apgādi ar izejresursiem un to cenu noteikšanu. Šāda informācija ir vajadzīga pamatregulas 28. panta nozīmē, lai noteiktu, vai izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika piegādāti izejresursi par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Turklāt šādu informāciju varēja nodrošināt tikai ražotāji, un tāpēc to nevarēja iegūt, izmantojot izlasē iekļauto uzņēmumu atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(172)

Trūka informācijas galvenokārt par diviem aspektiem. Pirmkārt, trūka informācijas par izejmateriālu ražotāju, kas nesadarbojās, īpašumtiesību un pārvaldības struktūru. Bez šādas informācijas Komisija nevarēja noteikt, vai šie ražotāji ir valsts iestādes. Otrkārt, no izejmateriālu ražotājiem, kas nesadarbojās, trūka informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, piemēram, informācijas par izlasē iekļauto uzņēmumu apgādi ar izejresursiem un to cenu noteikšanu. Šāda informācija ir vajadzīga pamatregulas 28. panta nozīmē, lai noteiktu, vai izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika piegādāti izejresursi par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Turklāt šādu informāciju varēja nodrošināt tikai ražotāji, un tāpēc to nevarēja iegūt, izmantojot izlasē iekļauto uzņēmumu atbildes uz anketas jautājumiem.

| (173) | Tāpēc Komisija secināja – lai izdarītu konstatējumus par izejmateriālu nodrošināšanu par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, tai saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu ir daļēji jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(173)

Tāpēc Komisija secināja – lai izdarītu konstatējumus par izejmateriālu nodrošināšanu par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, tai saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu ir daļēji jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem.

3.3.   Subsīdijas un subsīdiju programmas, kas ietilpst šīs izmeklēšanas tvērumā

Subsīdijas un subsīdiju programmas, kas ietilpst šīs izmeklēšanas tvērumā

| (174) | Pamatojoties uz sūdzībā, paziņojumā par procedūras sākšanu un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklēti apgalvojums par subsidēšanu un aplūkotas šādas ĶV subsīdijas:






  i) | dotāciju programmas:






  — | tehnoloģiju, inovācijas un izstrādes dotācijas un fondi, |
| --- | --- | --- | --- |

(174)

Pamatojoties uz sūdzībā, paziņojumā par procedūras sākšanu un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklēti apgalvojums par subsidēšanu un aplūkotas šādas ĶV subsīdijas:

i)

dotāciju programmas:

—

tehnoloģiju, inovācijas un izstrādes dotācijas un fondi,

| — | rūpniecības pārveides un modernizācijas fondi, |
| --- | --- |

—

rūpniecības pārveides un modernizācijas fondi,

| — | ar projektiem saistītas dotācijas, |
| --- | --- |

—

ar projektiem saistītas dotācijas,

| — | ar aktīviem saistītas dotācijas, |
| --- | --- |

—

ar aktīviem saistītas dotācijas,

| — | dotācijas iekārtām un būvniecības pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

dotācijas iekārtām un būvniecības pakalpojumiem,

| — | finansējums pētniecībai un izstrādei, |
| --- | --- |

—

finansējums pētniecībai un izstrādei,

| — | ar izejvielām saistītas subsīdijas, |
| --- | --- |

—

ar izejvielām saistītas subsīdijas,

| — | citas dotācijas; |
| --- | --- |

—

citas dotācijas;

| ii) | preferenciāla finansējuma, specializētu kredītu un finansējuma nodrošināšana ar pašu kapitālu, kvazikapitālu un citiem kapitāla instrumentiem (piemēram, politikas aizdevumiem, kredītlīnijām, bankas akceptētām tratām, eksporta finansējumu); |
| --- | --- |

ii)

preferenciāla finansējuma, specializētu kredītu un finansējuma nodrošināšana ar pašu kapitālu, kvazikapitālu un citiem kapitāla instrumentiem (piemēram, politikas aizdevumiem, kredītlīnijām, bankas akceptētām tratām, eksporta finansējumu);

| iii) | preferenciāls eksporta kredīts un eksporta kredīta apdrošināšana un garantija; |
| --- | --- |

iii)

preferenciāls eksporta kredīts un eksporta kredīta apdrošināšana un garantija;

| iv) | atbrīvojumu no nodokļa un nodokļa samazinājumu programmu rezultātā negūtie ieņēmumi:






  — | uzņēmumu ienākuma nodokļa (“UIN”) samazināšana augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, |
| --- | --- | --- |

iv)

atbrīvojumu no nodokļa un nodokļa samazinājumu programmu rezultātā negūtie ieņēmumi:

—

uzņēmumu ienākuma nodokļa (“UIN”) samazināšana augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem,

| — | preferenciāla pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšana pirms nodokļiem, |
| --- | --- |

—

preferenciāla pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšana pirms nodokļiem,

| — | paātrināta to instrumentu un iekārtu amortizācija, ko augsto tehnoloģiju uzņēmumi izmanto augsto tehnoloģiju izstrādei un ražošanai, |
| --- | --- |

—

paātrināta to instrumentu un iekārtu amortizācija, ko augsto tehnoloģiju uzņēmumi izmanto augsto tehnoloģiju izstrādei un ražošanai,

| — | dividenžu atbrīvojums no nodokļa kvalificētiem rezidentuzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

dividenžu atbrīvojums no nodokļa kvalificētiem rezidentuzņēmumiem,

| — | atbrīvojums no nekustamā īpašuma un zemes izmantošanas nodokļa vai to atcelšana, |
| --- | --- |

—

atbrīvojums no nekustamā īpašuma un zemes izmantošanas nodokļa vai to atcelšana,

| — | elektroenerģijas nodrošināšana par samazinātiem tarifiem; |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas nodrošināšana par samazinātiem tarifiem;

| v) | valdības nodrošinātas preces un pakalpojumi par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo:






  — | valdības nodrošinātas zemes izmantošanas tiesības par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, |
| --- | --- | --- |

v)

valdības nodrošinātas preces un pakalpojumi par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo:

—

valdības nodrošinātas zemes izmantošanas tiesības par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo,

| — | valdības nodrošināti izejmateriāli par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. |
| --- | --- |

—

valdības nodrošināti izejmateriāli par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo.

3.4.   Dotāciju programmas

Dotāciju programmas

| (175) | Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saņēma ieguvumu no dažādām dotāciju programmām, piemēram, dotācijām, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi, ar aktīviem saistītām dotācijām, aizdevumu procentu atlaidēm, eksporta atbalsta dotācijām, dotācijām, kas paredzētas mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai, un īpašām dotācijām saistībā ar Covid-19 pandēmijas ekonomisko ietekmi. Dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi, veidoja ievērojamu daļu no dotācijām, par kurām ziņoja izlasē iekļautās uzņēmumu grupas. Tāpēc Komisija sagrupēja dotācijas divās kategorijās: i) dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi; ii) citas dotācijas. |
| --- | --- |

(175)

Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saņēma ieguvumu no dažādām dotāciju programmām, piemēram, dotācijām, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi, ar aktīviem saistītām dotācijām, aizdevumu procentu atlaidēm, eksporta atbalsta dotācijām, dotācijām, kas paredzētas mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai, un īpašām dotācijām saistībā ar Covid-19 pandēmijas ekonomisko ietekmi. Dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi, veidoja ievērojamu daļu no dotācijām, par kurām ziņoja izlasē iekļautās uzņēmumu grupas. Tāpēc Komisija sagrupēja dotācijas divās kategorijās: i) dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi; ii) citas dotācijas.

3.4.1.   Dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi

Dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi

| (176) | Abas izlasē iekļautās grupas izmeklēšanas periodā saņēma dotācijas, kas saistītas ar pētniecību un izstrādi (“R&D”), industrializāciju, tehnoloģisko modernizāciju un inovāciju. |
| --- | --- |

(176)

Abas izlasē iekļautās grupas izmeklēšanas periodā saņēma dotācijas, kas saistītas ar pētniecību un izstrādi (“R&D”), industrializāciju, tehnoloģisko modernizāciju un inovāciju.

R&D

a)   Juridiskais pamats

| — | Tehnoloģiskās inovācijas 13. piecgades plāns |
| --- | --- |

—

Tehnoloģiskās inovācijas 13. piecgades plāns

| — | Paziņojums par optoelektronikas un mikroelektronikas ierīču un integrācijas galveno īpašo projektu izveidi 2018. gadā, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) Nr. 49 |
| --- | --- |

—

Paziņojums par optoelektronikas un mikroelektronikas ierīču un integrācijas galveno īpašo projektu izveidi 2018. gadā, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) Nr. 49

Guo Ke Gao Fa Ji Zi

| — | Paziņojums par platjoslas komunikāciju un jaunu tīklu galveno īpašo projektu izveidi valsts pētniecības un izstrādes pamatprogrammā 2019. gadā, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) Nr. 6 |
| --- | --- |

—

Paziņojums par platjoslas komunikāciju un jaunu tīklu galveno īpašo projektu izveidi valsts pētniecības un izstrādes pamatprogrammā 2019. gadā, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) Nr. 6

Guo Ke Gao Fa Ji Zi

| — | Rūpniecības atbalsta fondi un īpašie fondi pētniecībai, izstrādei un industrializācijai, Dong Ban Fa (2018) Nr. 62 |
| --- | --- |

—

Rūpniecības atbalsta fondi un īpašie fondi pētniecībai, izstrādei un industrializācijai, Dong Ban Fa (2018) Nr. 62

Dong Ban Fa

| — | Valsts augsto tehnoloģiju pētniecības un izstrādes programmas (863) pārvaldības pasākumi |
| --- | --- |

—

Valsts augsto tehnoloģiju pētniecības un izstrādes programmas (863) pārvaldības pasākumi

| — | Konverģento optiskās pārraides iekārtu izstrāde un industrializācija-13 Hubei Zinātnes un tehnoloģiju attīstība (2014) Nr. 10; Provinces Zinātnes un tehnoloģiju departamenta paziņojums par 2014. gada Hubei provinces zinātnes un tehnoloģiju plāna projektu (pirmais laidiens) publicēšanu |
| --- | --- |

—

Konverģento optiskās pārraides iekārtu izstrāde un industrializācija-13 Hubei Zinātnes un tehnoloģiju attīstība (2014) Nr. 10; Provinces Zinātnes un tehnoloģiju departamenta paziņojums par 2014. gada Hubei provinces zinātnes un tehnoloģiju plāna projektu (pirmais laidiens) publicēšanu

| — | Projekta finansējums divkāršu inovāciju pakalpojumu platformai |
| --- | --- |

—

Projekta finansējums divkāršu inovāciju pakalpojumu platformai

| — | Paziņojums par provinces rūpniecības un informācijas nozares pārveides un modernizācijas speciālā fonda rādītāju pirmā laidiena izdošanu 2019. gadā |
| --- | --- |

—

Paziņojums par provinces rūpniecības un informācijas nozares pārveides un modernizācijas speciālā fonda rādītāju pirmā laidiena izdošanu 2019. gadā

| — | Sabiedriskās drošības ministrijas Trešā pētniecības institūta izpētes projektu pētniecības tiešais finansējums |
| --- | --- |

—

Sabiedriskās drošības ministrijas Trešā pētniecības institūta izpētes projektu pētniecības tiešais finansējums

| — | Paziņojumi par īpašu fondu piešķiršanu tehniskajai renovācijai, īpašu fondu piešķiršanu rūpniecības revitalizācijai, īpašu fondu piešķiršanu tehniskajai pārveidei, īpašu fondu piešķiršanu rūpniecības attīstībai |
| --- | --- |

—

Paziņojumi par īpašu fondu piešķiršanu tehniskajai renovācijai, īpašu fondu piešķiršanu rūpniecības revitalizācijai, īpašu fondu piešķiršanu tehniskajai pārveidei, īpašu fondu piešķiršanu rūpniecības attīstībai

| — | Vietējās programmas, ko Uhaņas pašvaldības Tirgus uzraudzības pārvalde attiecinājusi uz audzēšanas projektiem ar augstu vērtību |
| --- | --- |

—

Vietējās programmas, ko Uhaņas pašvaldības Tirgus uzraudzības pārvalde attiecinājusi uz audzēšanas projektiem ar augstu vērtību

| — | Naņdzjinas Ekonomiskās un tehnoloģiskās attīstības zonas pārvaldības komitejas dokuments, 2018. gads, Nr. 149 |
| --- | --- |

—

Naņdzjinas Ekonomiskās un tehnoloģiskās attīstības zonas pārvaldības komitejas dokuments, 2018. gads, Nr. 149

b)   Konstatējumi

| (177) | Komisija konstatēja, ka lielākā daļa ar tehnoloģisko modernizāciju, renovāciju vai pārveidi saistīto dotāciju, ko saņēma izlasē iekļautie uzņēmumi, skaidri attiecās uz pētniecību un izstrādi. Dažas dotācijas ir saistītas ar uzņēmumu vai to ražošanas procesu pārveidi un inovāciju, tādējādi tās netieši attiecas uz pētniecību un izstrādi. |
| --- | --- |

(177)

Komisija konstatēja, ka lielākā daļa ar tehnoloģisko modernizāciju, renovāciju vai pārveidi saistīto dotāciju, ko saņēma izlasē iekļautie uzņēmumi, skaidri attiecās uz pētniecību un izstrādi. Dažas dotācijas ir saistītas ar uzņēmumu vai to ražošanas procesu pārveidi un inovāciju, tādējādi tās netieši attiecas uz pētniecību un izstrādi.

| (178) | Viens ražotājs eksportētājs vienā no izlasē iekļautajām grupām ziņoja par 113 dotācijām izmeklēšanas periodā, no kurām vairāk nekā 80 % bija saistītas ar pētniecības un izstrādes projektiem. Tās pašas grupas otrā ražotāja eksportētāja pētniecības un izstrādes dotāciju vērtība bija vairāk nekā 70 % no kopējām dotācijām, par kurām tas ziņoja izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(178)

Viens ražotājs eksportētājs vienā no izlasē iekļautajām grupām ziņoja par 113 dotācijām izmeklēšanas periodā, no kurām vairāk nekā 80 % bija saistītas ar pētniecības un izstrādes projektiem. Tās pašas grupas otrā ražotāja eksportētāja pētniecības un izstrādes dotāciju vērtība bija vairāk nekā 70 % no kopējām dotācijām, par kurām tas ziņoja izmeklēšanas periodā.

| (179) | Attiecībā uz šo uzņēmumu grupu Komisija arī konstatēja, ka ĶV piešķir dotācijas pētniecības un izstrādes industrializācijai dažādos grupas līmeņos. Konkrētāk, ĶV piešķīra īpašam nolūkam paredzētus līdzekļus mātesuzņēmumiem, no kuriem vienu tieši pārvalda valsts īpašumā esošā Aktīvu uzraudzības un administrēšanas komisija (“SASAC”), un tālāk šie līdzekļi tika piešķirti meitasuzņēmumiem, to skaitā vienam no ražotājiem eksportētājiem, pētniecības un izstrādes projektu īstenošanai. |
| --- | --- |

(179)

Attiecībā uz šo uzņēmumu grupu Komisija arī konstatēja, ka ĶV piešķir dotācijas pētniecības un izstrādes industrializācijai dažādos grupas līmeņos. Konkrētāk, ĶV piešķīra īpašam nolūkam paredzētus līdzekļus mātesuzņēmumiem, no kuriem vienu tieši pārvalda valsts īpašumā esošā Aktīvu uzraudzības un administrēšanas komisija (“SASAC”), un tālāk šie līdzekļi tika piešķirti meitasuzņēmumiem, to skaitā vienam no ražotājiem eksportētājiem, pētniecības un izstrādes projektu īstenošanai.

SASAC

| (180) | Viens no grupas ražotājiem eksportētājiem saņēma noteiktu naudas summu no saviem mātesuzņēmumiem saskaņā ar līgumiem par uzticētajiem pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, kas sniegti mātesuzņēmumiem. ĶV piešķīra dotācijas mātesuzņēmumiem. Tomēr AKP laikā Komisija konstatēja, ka Ķīnas valdības piešķirtās dotācijas galu galā tika izmaksātas kā maksa par pētniecības un izstrādes pakalpojumiem ražotājam eksportētājam. Turklāt līgumu noteikumos bija norādīts, ka pētniecības un izstrādes rezultāti, ieskaitot visas intelektuālā īpašuma tiesības, kas izriet no šiem pakalpojumiem, pieder abām personām un ka tiesības pieteikties paliek uzņēmumam, kurš īsteno pētniecības un izstrādes projektu, proti, ražotājam eksportētājam. Komisija konstatēja, ka konkrētie pētniecības un izstrādes pakalpojumi attiecas arī uz attiecīgo ražojumu. Tāpēc, pamatojoties uz to, Komisija uzskatīja, ka pētniecības un izstrādes maksu veidā piešķirtie līdzekļi ir dotācija, ko ĶV pilnībā piešķīrusi ražotājam eksportētājam. Arī saistītie piegādātāji grupā saņēma ievērojamas dotācijas pētniecības un izstrādes projektiem. |
| --- | --- |

(180)

Viens no grupas ražotājiem eksportētājiem saņēma noteiktu naudas summu no saviem mātesuzņēmumiem saskaņā ar līgumiem par uzticētajiem pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, kas sniegti mātesuzņēmumiem. ĶV piešķīra dotācijas mātesuzņēmumiem. Tomēr AKP laikā Komisija konstatēja, ka Ķīnas valdības piešķirtās dotācijas galu galā tika izmaksātas kā maksa par pētniecības un izstrādes pakalpojumiem ražotājam eksportētājam. Turklāt līgumu noteikumos bija norādīts, ka pētniecības un izstrādes rezultāti, ieskaitot visas intelektuālā īpašuma tiesības, kas izriet no šiem pakalpojumiem, pieder abām personām un ka tiesības pieteikties paliek uzņēmumam, kurš īsteno pētniecības un izstrādes projektu, proti, ražotājam eksportētājam. Komisija konstatēja, ka konkrētie pētniecības un izstrādes pakalpojumi attiecas arī uz attiecīgo ražojumu. Tāpēc, pamatojoties uz to, Komisija uzskatīja, ka pētniecības un izstrādes maksu veidā piešķirtie līdzekļi ir dotācija, ko ĶV pilnībā piešķīrusi ražotājam eksportētājam. Arī saistītie piegādātāji grupā saņēma ievērojamas dotācijas pētniecības un izstrādes projektiem.

| (181) | Liela daļa šīs izlasē iekļautās grupas uzņēmumu atrodas Uhaņas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju attīstības zonā un ir saņēmuši līdzekļus pētniecībai un izstrādei tādēļ, ka tie atrodas šajā zonā. Šo augsto tehnoloģiju zonu bieži dēvē par “Optikas ieleju” (43), jo tajā liela uzmanība ir pievērsta optoelektronikas, ieskaitot OŠK, ražošanai. Kā aprakstīts iepriekš 123.–125. apsvērumā, Uhaņas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zona ir kalpojusi par galveno OŠK ražošanas bāzi un OŠK ražotāji, kas darbojas šajā zonā, ir saņēmuši ieguvumu no dažādu veidu stimuliem un valsts atbalsta, arī dotācijām (44). |
| --- | --- |

(181)

Liela daļa šīs izlasē iekļautās grupas uzņēmumu atrodas Uhaņas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju attīstības zonā un ir saņēmuši līdzekļus pētniecībai un izstrādei tādēļ, ka tie atrodas šajā zonā. Šo augsto tehnoloģiju zonu bieži dēvē par “Optikas ieleju” (43), jo tajā liela uzmanība ir pievērsta optoelektronikas, ieskaitot OŠK, ražošanai. Kā aprakstīts iepriekš 123.–125. apsvērumā, Uhaņas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zona ir kalpojusi par galveno OŠK ražošanas bāzi un OŠK ražotāji, kas darbojas šajā zonā, ir saņēmuši ieguvumu no dažādu veidu stimuliem un valsts atbalsta, arī dotācijām (44).

43

44

| (182) | Attiecībā uz otro izlasē iekļauto grupu Komisija konstatēja, ka to dotāciju vērtība, kas atbalsta pētniecību un izstrādi vai kalpo pārveides vai inovācijas mērķiem, vienam no uzņēmumiem eksportētājiem veidoja aptuveni 90 % no izmeklēšanas periodā saņemtajām dotācijām, bet otram uzņēmumam eksportētājam – vairāk nekā 40 %. |
| --- | --- |

(182)

Attiecībā uz otro izlasē iekļauto grupu Komisija konstatēja, ka to dotāciju vērtība, kas atbalsta pētniecību un izstrādi vai kalpo pārveides vai inovācijas mērķiem, vienam no uzņēmumiem eksportētājiem veidoja aptuveni 90 % no izmeklēšanas periodā saņemtajām dotācijām, bet otram uzņēmumam eksportētājam – vairāk nekā 40 %.

| (183) | Iepriekš 81.–126. apsvērumā aprakstīto plānu un programmu īstenošana izpaudās kā konkrēti naudas līdzekļu maksājumi. Tātad viens no instrumentiem, ar ko ĶV virza OŠK nozares attīstību, ir tiešas valsts subsīdijas. Ražotāja eksportētāja FTT publiski pieejamais 2019. gada pārskats apstiprina, ka 2019. gada beigās uzņēmuma nākamo periodu ieņēmumus 393,8 miljonu RMB apmērā un “citus ieņēmumus” 45,8 miljonu RMB apmērā veidoja valdības subsīdijas (45). Ražotāja eksportētāja ZTT publiski pieejamais 2019. gada pārskats apstiprina, ka 2019. gada beigās uzņēmuma nākamo periodu ieņēmumus 150,3 miljonu RMB apmērā veidoja vadības subsīdijas un tas arī bija saņēmis valdības subsīdijas 361,1 miljona RMB apmērā saistībā ar uzņēmuma ikdienas darbībām (46). |
| --- | --- |

(183)

Iepriekš 81.–126. apsvērumā aprakstīto plānu un programmu īstenošana izpaudās kā konkrēti naudas līdzekļu maksājumi. Tātad viens no instrumentiem, ar ko ĶV virza OŠK nozares attīstību, ir tiešas valsts subsīdijas. Ražotāja eksportētāja FTT publiski pieejamais 2019. gada pārskats apstiprina, ka 2019. gada beigās uzņēmuma nākamo periodu ieņēmumus 393,8 miljonu RMB apmērā un “citus ieņēmumus” 45,8 miljonu RMB apmērā veidoja valdības subsīdijas (45). Ražotāja eksportētāja ZTT publiski pieejamais 2019. gada pārskats apstiprina, ka 2019. gada beigās uzņēmuma nākamo periodu ieņēmumus 150,3 miljonu RMB apmērā veidoja vadības subsīdijas un tas arī bija saņēmis valdības subsīdijas 361,1 miljona RMB apmērā saistībā ar uzņēmuma ikdienas darbībām (46).

FTT

45

ZTT

46

| (184) | Dotāciju programmas, no kurām izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saņēma ieguvumu, struktūras ziņā ir lielā mērā ir līdzīgas. Atkarībā no mērķa tiek noteikti kritēriji, pēc kuriem uzņēmumi var pieteikties, un, ja kritēriji ir izpildīti, tiek piešķirts finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

(184)

Dotāciju programmas, no kurām izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saņēma ieguvumu, struktūras ziņā ir lielā mērā ir līdzīgas. Atkarībā no mērķa tiek noteikti kritēriji, pēc kuriem uzņēmumi var pieteikties, un, ja kritēriji ir izpildīti, tiek piešķirts finansiālais atbalsts.

| (185) | Dažu izlasē iekļautajiem uzņēmumiem piešķirto dotāciju juridiskais pamats ir “Valsts augsto tehnoloģiju pētniecības un izstrādes programma” jeb tā sauktie “863 pārvaldības pasākumi”. Šie pārvaldības pasākumi vēlreiz ilustrē valsts plānošanas darbību ĶTR, kā tā aprakstīta iepriekš 79. apsvērumā. 2. pantā noteikts: “Valsts augsto tehnoloģiju pētniecības un izstrādes plāns (863) ir zinātnes un tehnoloģiju programma ar skaidriem valsts mērķiem, ko atbalsta ar centralizētiem finanšu piešķīrumiem”. Tā paša dokumenta 29. pantā ir noteikta atbalsttiesīgo projektu apstiprināšanas procedūra. Tas atspoguļo iepriekš aprakstīto mehānismu: pēc pieteikuma iesniegšanas, tā pieņemšanas un izvērtēšanas ekspertu grupa iesniegs projekta priekšlikumus un projekta finansējuma aplēses, un visbeidzot apvienotais birojs apstiprinās un parakstīs dotāciju. |
| --- | --- |

(185)

Dažu izlasē iekļautajiem uzņēmumiem piešķirto dotāciju juridiskais pamats ir “Valsts augsto tehnoloģiju pētniecības un izstrādes programma” jeb tā sauktie “863 pārvaldības pasākumi”. Šie pārvaldības pasākumi vēlreiz ilustrē valsts plānošanas darbību ĶTR, kā tā aprakstīta iepriekš 79. apsvērumā. 2. pantā noteikts: “Valsts augsto tehnoloģiju pētniecības un izstrādes plāns (863) ir zinātnes un tehnoloģiju programma ar skaidriem valsts mērķiem, ko atbalsta ar centralizētiem finanšu piešķīrumiem”. Tā paša dokumenta 29. pantā ir noteikta atbalsttiesīgo projektu apstiprināšanas procedūra. Tas atspoguļo iepriekš aprakstīto mehānismu: pēc pieteikuma iesniegšanas, tā pieņemšanas un izvērtēšanas ekspertu grupa iesniegs projekta priekšlikumus un projekta finansējuma aplēses, un visbeidzot apvienotais birojs apstiprinās un parakstīs dotāciju.

Valsts augsto tehnoloģiju pētniecības un izstrādes plāns (863) ir zinātnes un tehnoloģiju programma ar skaidriem valsts mērķiem, ko atbalsta ar centralizētiem finanšu piešķīrumiem

| (186) | Pastāv vēl citas tiesību normas, kas ir pamatā subsīdiju programmām, kurās piedalās OŠK ražotāji. |
| --- | --- |

(186)

Pastāv vēl citas tiesību normas, kas ir pamatā subsīdiju programmām, kurās piedalās OŠK ražotāji.

| (187) | Viens no šiem juridiskajiem dokumentiem ir “Paziņojums par optoelektronikas un mikroelektronikas ierīču un integrācijas galveno īpašo projektu izveidi 2018. gadā”. Minētajā paziņojumā ir noteikts, ka par projektu īstenošanas koordināciju un uzraudzību ir atbildīgas tā dēvētās projektu vadošās vienības, kas ir atlasīti uzņēmumi, kuri saņem ieguvumu no attiecīgās programmas un pārrauga pārējos saņēmējus. |
| --- | --- |

(187)

Viens no šiem juridiskajiem dokumentiem ir “Paziņojums par optoelektronikas un mikroelektronikas ierīču un integrācijas galveno īpašo projektu izveidi 2018. gadā”. Minētajā paziņojumā ir noteikts, ka par projektu īstenošanas koordināciju un uzraudzību ir atbildīgas tā dēvētās projektu vadošās vienības, kas ir atlasīti uzņēmumi, kuri saņem ieguvumu no attiecīgās programmas un pārrauga pārējos saņēmējus.

| (188) | To dotāciju konkrētais saturs, kas tiek piešķirtas, pamatojoties uz šo shēmu, ir norādīts paziņojuma pielikumos. Piemēram, viena no IP laikā piemērojamām programmām ir aprakstīta kā “25 G / 100 G hibrīda fotoniskā integrētā mikroshēma un modulis pasīvajā optiskajā tīklā (POT)”, un tās vērtība ir 50,54 miljoni RMB. Vienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tika piešķirta dotācija saskaņā ar šo programmu. ĶV mērķis veicināt pētniecību un izstrādi, izmantojot šo dotāciju, ir redzams no tās “Projekta mērķiem”, kas cita starpā ir aprakstīti kā “pētījumi par lieljaudas 25 G lāzera mikroshēmu tehnoloģiju pasīvajam optiskajam tīklam (POT)”. Pasīvais optiskais tīkls ir optiskās šķiedras telesakaru tehnoloģija, kas paredzēta platjoslas tīkla piekļuves nodrošināšanai galalietotājiem. |
| --- | --- |

(188)

To dotāciju konkrētais saturs, kas tiek piešķirtas, pamatojoties uz šo shēmu, ir norādīts paziņojuma pielikumos. Piemēram, viena no IP laikā piemērojamām programmām ir aprakstīta kā “25 G / 100 G hibrīda fotoniskā integrētā mikroshēma un modulis pasīvajā optiskajā tīklā (POT)”, un tās vērtība ir 50,54 miljoni RMB. Vienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tika piešķirta dotācija saskaņā ar šo programmu. ĶV mērķis veicināt pētniecību un izstrādi, izmantojot šo dotāciju, ir redzams no tās “Projekta mērķiem”, kas cita starpā ir aprakstīti kā “pētījumi par lieljaudas 25 G lāzera mikroshēmu tehnoloģiju pasīvajam optiskajam tīklam (POT)”. Pasīvais optiskais tīkls ir optiskās šķiedras telesakaru tehnoloģija, kas paredzēta platjoslas tīkla piekļuves nodrošināšanai galalietotājiem.

pētījumi par lieljaudas 25 G lāzera mikroshēmu tehnoloģiju pasīvajam optiskajam tīklam (POT)

| (189) | Pamatojoties uz to pašu juridisko dokumentu, tiek apstiprināts projekts “25 G / 50 G / 100 G POT optoelektroniskā mikroshēma un apakšsistēmas projekts optiskajai piekļuvei uz silīcija bāzes”, kura kopējais projekta finansējums ir 64,17 miljoni RMB. Dotācijas mērķis nerada šaubas, ka dotācijas paredzēts izmantot optisko modulatoru, optisko detektoru, fotodetektoru un uz silīcija bāzes izstrādātas daudzkanālu 100 Gb/s POT tehnoloģijas pētniecībai – visi minētie elementi tiek izmantoti optiskās šķiedras tīklos. |
| --- | --- |

(189)

Pamatojoties uz to pašu juridisko dokumentu, tiek apstiprināts projekts “25 G / 50 G / 100 G POT optoelektroniskā mikroshēma un apakšsistēmas projekts optiskajai piekļuvei uz silīcija bāzes”, kura kopējais projekta finansējums ir 64,17 miljoni RMB. Dotācijas mērķis nerada šaubas, ka dotācijas paredzēts izmantot optisko modulatoru, optisko detektoru, fotodetektoru un uz silīcija bāzes izstrādātas daudzkanālu 100 Gb/s POT tehnoloģijas pētniecībai – visi minētie elementi tiek izmantoti optiskās šķiedras tīklos.

| (190) | Vēl viens ar šo paziņojumu noteiktais projekts ir “Optiskās emisijas un kontroles integrēto mikroshēmu tehnoloģiju projekts koherentā optisko sakaru sistēmā”, tā finansējums ir 41,77 miljoni RMB, un to paredzēts īstenot laikposmā no 2019. gada augusta līdz 2022. gada jūlijam. Nosakot pētniecības mērķus attiecībā uz lāzeriem, lāzera mikroshēmām un modulatoriem, ar šo dotāciju tiek atbalstīti optisko tīklu nozares ražotāji kopumā un konkrētāk – OŠK ražotāji. Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem saņem ieguvumu no šīs programmas. |
| --- | --- |

(190)

Vēl viens ar šo paziņojumu noteiktais projekts ir “Optiskās emisijas un kontroles integrēto mikroshēmu tehnoloģiju projekts koherentā optisko sakaru sistēmā”, tā finansējums ir 41,77 miljoni RMB, un to paredzēts īstenot laikposmā no 2019. gada augusta līdz 2022. gada jūlijam. Nosakot pētniecības mērķus attiecībā uz lāzeriem, lāzera mikroshēmām un modulatoriem, ar šo dotāciju tiek atbalstīti optisko tīklu nozares ražotāji kopumā un konkrētāk – OŠK ražotāji. Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem saņem ieguvumu no šīs programmas.

| (191) | Papildu shēma, kas atbalsta interneta nozari un jo īpaši OŠK ražotājus, izriet no “Paziņojuma par platjoslas komunikāciju un jaunu tīklu galveno īpašo projektu izveidi valsts pētniecības un izstrādes pamatprogrammā 2019. gadā”. Pamatojoties uz minēto paziņojumu, tika apstiprināts projekts “Maza enerģijas patēriņa, augstas integrācijas un augstas veiktspējas 100 G optiskās pārraides sistēmas izpēte un lietojumu demonstrēšana” un tam tika piešķirts finansējums 95,47 miljonu RMB apmērā. Projekta mērķu aprakstā ir minēts, ka šī dotācija palīdzēs panākt neatkarību no tādu ārzemju iekārtu piegādes, kas nepieciešamas 100 G ātrgaitas optiskās pārraides tehnoloģijai, un, lai to panāktu, tiek pieprasīts pētīt un realizēt ātrgaitas optoelektroniskās ierīces un moduļus, kā arī 100 G optiskās pārraides platformas iekārtas, kas balstītas uz neatkarīgām mikroshēmu ierīcēm. Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz šo programmu, saņēma pētniecības un izstrādes dotāciju 8 360 000 juaņu vērtībā. |
| --- | --- |

(191)

Papildu shēma, kas atbalsta interneta nozari un jo īpaši OŠK ražotājus, izriet no “Paziņojuma par platjoslas komunikāciju un jaunu tīklu galveno īpašo projektu izveidi valsts pētniecības un izstrādes pamatprogrammā 2019. gadā”. Pamatojoties uz minēto paziņojumu, tika apstiprināts projekts “Maza enerģijas patēriņa, augstas integrācijas un augstas veiktspējas 100 G optiskās pārraides sistēmas izpēte un lietojumu demonstrēšana” un tam tika piešķirts finansējums 95,47 miljonu RMB apmērā. Projekta mērķu aprakstā ir minēts, ka šī dotācija palīdzēs panākt neatkarību no tādu ārzemju iekārtu piegādes, kas nepieciešamas 100 G ātrgaitas optiskās pārraides tehnoloģijai, un, lai to panāktu, tiek pieprasīts pētīt un realizēt ātrgaitas optoelektroniskās ierīces un moduļus, kā arī 100 G optiskās pārraides platformas iekārtas, kas balstītas uz neatkarīgām mikroshēmu ierīcēm. Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz šo programmu, saņēma pētniecības un izstrādes dotāciju 8 360 000 juaņu vērtībā.

c)   Secinājums

| (192) | Ar tehnoloģiju, inovāciju un izstrādes dotācijām, tajā skaitā dotācijām pētniecības un izstrādes projektiem, kas aprakstīti 184.–191. apsvērumā, tiek piešķirtas subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, ĶV nodod līdzekļus attiecīgā ražojuma ražotājiem dotāciju veidā. Kā minēts iepriekš 183. apsvērumā, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju kontos lielākā daļa šo līdzekļu ir iegrāmatoti kā valdības subsīdijas. |
| --- | --- |

(192)

Ar tehnoloģiju, inovāciju un izstrādes dotācijām, tajā skaitā dotācijām pētniecības un izstrādes projektiem, kas aprakstīti 184.–191. apsvērumā, tiek piešķirtas subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, ĶV nodod līdzekļus attiecīgā ražojuma ražotājiem dotāciju veidā. Kā minēts iepriekš 183. apsvērumā, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju kontos lielākā daļa šo līdzekļu ir iegrāmatoti kā valdības subsīdijas.

| (193) | Šīs subsīdijas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tās ir tiesīgi saņemt tikai tie uzņēmumi, kuri darbojas galvenajās jomās vai ar galvenajām tehnoloģijām, kas uzskaitītas regulāri publicētās pamatnostādnēs, administratīvajos pasākumos un katalogos, un OŠK ražošanas nozare ir viena no tām. |
| --- | --- |

(193)

Šīs subsīdijas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tās ir tiesīgi saņemt tikai tie uzņēmumi, kuri darbojas galvenajās jomās vai ar galvenajām tehnoloģijām, kas uzskaitītas regulāri publicētās pamatnostādnēs, administratīvajos pasākumos un katalogos, un OŠK ražošanas nozare ir viena no tām.

| (194) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV un Connect Com apgalvoja, ka neviena no dotācijām pētniecībai un izstrādei nav paredzēta OŠK ražošanas nozarei un ka Uhaņas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju attīstības zona nesniedz atbalstu uzņēmumiem, kas ražo OŠK, jo jebkurš atbalsts, kuru, iespējams, sniedz šī zona, attiecas uz OŠK augšupējām vai lejupējām nozarēm. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka konkrētās dotācijas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un nav izpildījusi prasību, ko Ekspertu grupa noteica lietā EC – Aircraft, saskaņā ar kuru, lai konstatētu īpašās iezīmes, ir nepieciešams skaidri noteikt apgalvotās subsīdijas ierobežojumu un ka ierobežojumam ir “skaidri jāizsaka viss, kas ir domāts, neatstājot neko tikai netieši izteiktu vai ieteiktu”. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisijas secinājums, ka šīs dotācijas ir izteikti ierobežotas, jo tās pieejamas tikai OŠK ražošanas nozarei, ir acīmredzami nepareizs, atsaucoties uz Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā US – Large Civil Aircraft, saskaņā ar kuru izmeklēšanā par to, vai subsīdija ir izteikti ierobežota, galvenā uzmanība tiek pievērsta “ne tikai tam, vai subsīdija tika piešķirta konkrētiem sūdzībā norādītajiem saņēmējiem, bet tiek vērtēti arī visi uzņēmumi vai nozares, kas ir tiesīgi saņemt šo pašu subsīdiju”. |
| --- | --- |

(194)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV un Connect Com apgalvoja, ka neviena no dotācijām pētniecībai un izstrādei nav paredzēta OŠK ražošanas nozarei un ka Uhaņas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju attīstības zona nesniedz atbalstu uzņēmumiem, kas ražo OŠK, jo jebkurš atbalsts, kuru, iespējams, sniedz šī zona, attiecas uz OŠK augšupējām vai lejupējām nozarēm. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka konkrētās dotācijas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un nav izpildījusi prasību, ko Ekspertu grupa noteica lietā EC – Aircraft, saskaņā ar kuru, lai konstatētu īpašās iezīmes, ir nepieciešams skaidri noteikt apgalvotās subsīdijas ierobežojumu un ka ierobežojumam ir “skaidri jāizsaka viss, kas ir domāts, neatstājot neko tikai netieši izteiktu vai ieteiktu”. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisijas secinājums, ka šīs dotācijas ir izteikti ierobežotas, jo tās pieejamas tikai OŠK ražošanas nozarei, ir acīmredzami nepareizs, atsaucoties uz Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā US – Large Civil Aircraft, saskaņā ar kuru izmeklēšanā par to, vai subsīdija ir izteikti ierobežota, galvenā uzmanība tiek pievērsta “ne tikai tam, vai subsīdija tika piešķirta konkrētiem sūdzībā norādītajiem saņēmējiem, bet tiek vērtēti arī visi uzņēmumi vai nozares, kas ir tiesīgi saņemt šo pašu subsīdiju”.

Connect Com

EC – Aircraft

skaidri jāizsaka viss, kas ir domāts, neatstājot neko tikai netieši izteiktu vai ieteiktu

US – Large Civil Aircraft

ne tikai tam, vai subsīdija tika piešķirta konkrētiem sūdzībā norādītajiem saņēmējiem, bet tiek vērtēti arī visi uzņēmumi vai nozares, kas ir tiesīgi saņemt šo pašu subsīdiju

| (195) | Iepriekš 193. apsvērumā Komisija jau ir parādījusi, ka dotācijas ir īpašas. Faktiski tās saņemt ir tiesīgi tikai tie uzņēmumi, kas darbojas galvenajās jomās vai ar galvenajām tehnoloģijām, kuras uzskaitītas pamatnostādnēs, administratīvajos pasākumos un katalogos. Turklāt ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza ar dotācijām saistītus dokumentus, piemēram, juridiskus dokumentus un paziņojumus par piešķiršanu, kuri apliecināja, ka dotācijas ir piešķirtas uzņēmumiem, kas pieder pie konkrētām nozarēm vai apakšnozarēm un/vai ir iesaistīti konkrētos valsts atbalstītos rūpniecības projektos. Tāpēc Komisija atkārtoti secināja, ka šīs dotācijas ir pieejamas tikai skaidri noteiktai konkrētu uzņēmumu un/vai tautsaimniecības nozaru apakšgrupai, kas nepārprotami ir daudz šaurāka un precīzāk definēta nekā uzņēmumi un nozares, par ko ir runa strīdā EC – Aircraft. Turklāt Komisija konstatēja, ka nosacījumi, ar kādiem piešķir tiesības uz šo dotāciju, nebija skaidri un objektīvi un netika piemēroti automātiski; tādējādi tie neatbilda pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajām īpašu iezīmju neesības prasībām. |
| --- | --- |

(195)

Iepriekš 193. apsvērumā Komisija jau ir parādījusi, ka dotācijas ir īpašas. Faktiski tās saņemt ir tiesīgi tikai tie uzņēmumi, kas darbojas galvenajās jomās vai ar galvenajām tehnoloģijām, kuras uzskaitītas pamatnostādnēs, administratīvajos pasākumos un katalogos. Turklāt ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza ar dotācijām saistītus dokumentus, piemēram, juridiskus dokumentus un paziņojumus par piešķiršanu, kuri apliecināja, ka dotācijas ir piešķirtas uzņēmumiem, kas pieder pie konkrētām nozarēm vai apakšnozarēm un/vai ir iesaistīti konkrētos valsts atbalstītos rūpniecības projektos. Tāpēc Komisija atkārtoti secināja, ka šīs dotācijas ir pieejamas tikai skaidri noteiktai konkrētu uzņēmumu un/vai tautsaimniecības nozaru apakšgrupai, kas nepārprotami ir daudz šaurāka un precīzāk definēta nekā uzņēmumi un nozares, par ko ir runa strīdā EC – Aircraft. Turklāt Komisija konstatēja, ka nosacījumi, ar kādiem piešķir tiesības uz šo dotāciju, nebija skaidri un objektīvi un netika piemēroti automātiski; tādējādi tie neatbilda pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajām īpašu iezīmju neesības prasībām.

EC – Aircraft

| (196) | Komisija nepiekrita ĶV apgalvojumam, ka Uhaņas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju attīstības zona nesniedza atbalstu uzņēmumiem, kas ražo OŠK, un ka jebkurš iespējamais atbalsts, kas nāk no šīs zonas, attiecas uz OŠK augšupējām vai lejupējām nozarēm. Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka viens no ražotājiem eksportētājiem saņēma ieguvumu no pētniecības un izstrādes līdzekļiem, ko Uhaņas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju attīstības zonas iestādes piešķīra tā mātesuzņēmumam. Otrkārt, pat ja būtu patiess ĶV apgalvojums, ka iespējamais atbalsts, kas izriet no šīs zonas, attiecas tikai uz OŠK augšupējām vai lejupējām nozarēm, tas nepierāda, ka saistītie OŠK ražotāji nav saņēmuši ieguvumu no šādām dotācijām. Faktiski Komisija izmeklēja visus saistītos uzņēmumus, kas piegādāja izejmateriālus ražotājiem eksportētājiem un novirzīja daļu subsīdiju, ieskaitot dotācijas, attiecīgajam ražojumam. Tāpēc šis apgalvojums tika uzskatīts par nepamatotu. |
| --- | --- |

(196)

Komisija nepiekrita ĶV apgalvojumam, ka Uhaņas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju attīstības zona nesniedza atbalstu uzņēmumiem, kas ražo OŠK, un ka jebkurš iespējamais atbalsts, kas nāk no šīs zonas, attiecas uz OŠK augšupējām vai lejupējām nozarēm. Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka viens no ražotājiem eksportētājiem saņēma ieguvumu no pētniecības un izstrādes līdzekļiem, ko Uhaņas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju attīstības zonas iestādes piešķīra tā mātesuzņēmumam. Otrkārt, pat ja būtu patiess ĶV apgalvojums, ka iespējamais atbalsts, kas izriet no šīs zonas, attiecas tikai uz OŠK augšupējām vai lejupējām nozarēm, tas nepierāda, ka saistītie OŠK ražotāji nav saņēmuši ieguvumu no šādām dotācijām. Faktiski Komisija izmeklēja visus saistītos uzņēmumus, kas piegādāja izejmateriālus ražotājiem eksportētājiem un novirzīja daļu subsīdiju, ieskaitot dotācijas, attiecīgajam ražojumam. Tāpēc šis apgalvojums tika uzskatīts par nepamatotu.

d)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (197) | Lai noteiktu izmeklēšanas periodā piešķirto ieguvumu, Komisija ņēma vērā dotācijas, kas saņemtas izmeklēšanas periodā, kā arī dotācijas, kuras saņemtas pirms izmeklēšanas perioda, bet kuru amortizācijas periods turpinājās izmeklēšanas periodā. Attiecībā uz dotācijām, kas nav amortizētas, par ieguvumu uzskatīja izmeklēšanas periodā saņemto summu. Attiecībā uz dotācijām, kas saistītas ar projektiem, un dotācijām, kas saistītas ar aktīviem, par ieguvumu uzskatīja to dotācijas kopsummas daļu, kas tika amortizēta izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(197)

Lai noteiktu izmeklēšanas periodā piešķirto ieguvumu, Komisija ņēma vērā dotācijas, kas saņemtas izmeklēšanas periodā, kā arī dotācijas, kuras saņemtas pirms izmeklēšanas perioda, bet kuru amortizācijas periods turpinājās izmeklēšanas periodā. Attiecībā uz dotācijām, kas nav amortizētas, par ieguvumu uzskatīja izmeklēšanas periodā saņemto summu. Attiecībā uz dotācijām, kas saistītas ar projektiem, un dotācijām, kas saistītas ar aktīviem, par ieguvumu uzskatīja to dotācijas kopsummas daļu, kas tika amortizēta izmeklēšanas periodā.

| (198) | Attiecībā uz 180. apsvērumā aprakstītajām dotācijām, kas saņemtas kā atlīdzība par pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, Komisija uzskatīja, ka izmeklēšanas periodā saņemtās summas ir maksa par pētniecību un izstrādi, un attiecināja tās uz attiecīgo ražojumu, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma apgrozījuma īpatsvaru ražotāja eksportētāja kopējā apgrozījumā. |
| --- | --- |

(198)

Attiecībā uz 180. apsvērumā aprakstītajām dotācijām, kas saņemtas kā atlīdzība par pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, Komisija uzskatīja, ka izmeklēšanas periodā saņemtās summas ir maksa par pētniecību un izstrādi, un attiecināja tās uz attiecīgo ražojumu, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma apgrozījuma īpatsvaru ražotāja eksportētāja kopējā apgrozījumā.

| (199) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Connect Com, apgalvojot, ka uzņēmums nevar efektīvi īstenot savas aizstāvības tiesības, pieprasīja, lai Komisija izpauž to dotāciju daļu, kas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, īpaši piešķirtas OŠK ražošanai un attiecinātas uz attiecīgā ražojuma ražošanu. |
| --- | --- |

(199)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Connect Com, apgalvojot, ka uzņēmums nevar efektīvi īstenot savas aizstāvības tiesības, pieprasīja, lai Komisija izpauž to dotāciju daļu, kas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, īpaši piešķirtas OŠK ražošanai un attiecinātas uz attiecīgā ražojuma ražošanu.

Connect Com

| (200) | Komisija nevarēja sniegt šādu informāciju, jo tā tiek uzskatīta par sensitīvu komercinformāciju. Uzņēmums arī nespēja paskaidrot, kādā veidā šādas summas zināšana būtu svarīga tā tiesību aizstāvībai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(200)

Komisija nevarēja sniegt šādu informāciju, jo tā tiek uzskatīta par sensitīvu komercinformāciju. Uzņēmums arī nespēja paskaidrot, kādā veidā šādas summas zināšana būtu svarīga tā tiesību aizstāvībai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (201) | Komisija izvērtēja, vai piemērot papildu gada komerciālo procentu likmi saskaņā ar Komisijas Pamatnostādņu par subsīdijas apjoma aprēķināšanu F sadaļas a) punktu (47). Tomēr šāda pieeja būtu saistīta ar dažādiem sarežģītiem hipotētiskiem faktoriem, par kuriem nebija pieejama precīza informācija. Tāpēc Komisija atzina par piemērotāku iedalīt apjomu izmeklēšanas periodam atbilstoši pētniecības un izstrādes projektu un aktīvu amortizācijas likmēm, ievērojot aprēķinu metodiku, kas izmantota iepriekšējās lietās (48). |
| --- | --- |

(201)

Komisija izvērtēja, vai piemērot papildu gada komerciālo procentu likmi saskaņā ar Komisijas Pamatnostādņu par subsīdijas apjoma aprēķināšanu F sadaļas a) punktu (47). Tomēr šāda pieeja būtu saistīta ar dažādiem sarežģītiem hipotētiskiem faktoriem, par kuriem nebija pieejama precīza informācija. Tāpēc Komisija atzina par piemērotāku iedalīt apjomu izmeklēšanas periodam atbilstoši pētniecības un izstrādes projektu un aktīvu amortizācijas likmēm, ievērojot aprēķinu metodiku, kas izmantota iepriekšējās lietās (48).

47

48

3.4.2.   Citas dotācijas

Citas dotācijas

| (202) | Kā minēts 175. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka abas izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saņēma arī citas dotācijas, piemēram, ar aktīviem saistītas dotācijas, aizdevumu procentu atlaides, eksporta atbalsta dotācijas un mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai paredzētas dotācijas. |
| --- | --- |

(202)

Kā minēts 175. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka abas izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saņēma arī citas dotācijas, piemēram, ar aktīviem saistītas dotācijas, aizdevumu procentu atlaides, eksporta atbalsta dotācijas un mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai paredzētas dotācijas.

a)   Juridiskais pamats

| (203) | Minētās dotācijas uzņēmumiem piešķīra valsts, provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestādes, un tās acīmredzot bija īpašas izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai īpašas nozares ģeogrāfiskās atrašanās vietas vai veida ziņā. Neviens izlasē iekļautais uzņēmums neatklāja informāciju par juridisko pamatu, saskaņā ar kuru šīs dotācijas tika piešķirtas. Tomēr Komisija no dažiem uzņēmumiem saņēma valdības iestādes izdotu dokumentu kopijas par līdzekļu piešķiršanu jeb tā dēvēto “paziņojumu”. |
| --- | --- |

(203)

Minētās dotācijas uzņēmumiem piešķīra valsts, provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestādes, un tās acīmredzot bija īpašas izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai īpašas nozares ģeogrāfiskās atrašanās vietas vai veida ziņā. Neviens izlasē iekļautais uzņēmums neatklāja informāciju par juridisko pamatu, saskaņā ar kuru šīs dotācijas tika piešķirtas. Tomēr Komisija no dažiem uzņēmumiem saņēma valdības iestādes izdotu dokumentu kopijas par līdzekļu piešķiršanu jeb tā dēvēto “paziņojumu”.

b)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (204) | Šādu citu dotāciju piemēri ir ar aktīviem saistītas dotācijas, patentu fondi, zinātnes un tehnoloģiju fondi un balvas, uzņēmējdarbības attīstības fondi, eksporta veicināšanas fondi, dotācijas rūpniecības kvalitātes paaugstināšanai un efektivitātes uzlabošanai, pašvaldību tirdzniecības atbalsta fondi, ārējās ekonomikas un tirdzniecības attīstības fondi un ražošanas drošuma balvas. |
| --- | --- |

(204)

Šādu citu dotāciju piemēri ir ar aktīviem saistītas dotācijas, patentu fondi, zinātnes un tehnoloģiju fondi un balvas, uzņēmējdarbības attīstības fondi, eksporta veicināšanas fondi, dotācijas rūpniecības kvalitātes paaugstināšanai un efektivitātes uzlabošanai, pašvaldību tirdzniecības atbalsta fondi, ārējās ekonomikas un tirdzniecības attīstības fondi un ražošanas drošuma balvas.

| (205) | Ņemot vērā dotāciju lielo skaitu, ko izlasē iekļauto uzņēmumu grupu uzskaitē atradusi Komisija, šajā regulā sniegts tikai galveno konstatējumu kopsavilkums. Sākotnēji pierādījumus par to, ka ir liels skaits dotāciju un ka tās piešķirtas dažādos ĶV līmeņos, ir sniegušas divas izlasē iekļautās grupas. Detalizēti konstatējumi par šīm dotācijām ir sniegti atsevišķiem uzņēmumiem to īpašajos informācijas izpaušanas dokumentos. |
| --- | --- |

(205)

Ņemot vērā dotāciju lielo skaitu, ko izlasē iekļauto uzņēmumu grupu uzskaitē atradusi Komisija, šajā regulā sniegts tikai galveno konstatējumu kopsavilkums. Sākotnēji pierādījumus par to, ka ir liels skaits dotāciju un ka tās piešķirtas dažādos ĶV līmeņos, ir sniegušas divas izlasē iekļautās grupas. Detalizēti konstatējumi par šīm dotācijām ir sniegti atsevišķiem uzņēmumiem to īpašajos informācijas izpaušanas dokumentos.

c)   Secinājums

| (206) | Šīs citas dotācijas ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 2. punkta nozīmē, jo naudas līdzekļi dotāciju veidā no ĶV tika nodoti izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām, tādējādi piešķirot ieguvumu. |
| --- | --- |

(206)

Šīs citas dotācijas ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 2. punkta nozīmē, jo naudas līdzekļi dotāciju veidā no ĶV tika nodoti izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām, tādējādi piešķirot ieguvumu.

| (207) | Izlasē iekļautās uzņēmumu grupas sniedza informāciju par dotāciju apjomu un iestādi, kas piešķīra un izmaksāja katru dotāciju. Konkrētie uzņēmumi šos ienākumus uzskaitē grāmatoja galvenokārt pozīcijā “subsīdiju ienākumi”, un šī uzskaite tika neatkarīgi revidēta. Komisija ņēma vērā informāciju par šīm dotācijām kā tiešu pierādījumu par subsīdiju, ar ko piešķirts ieguvums. |
| --- | --- |

(207)

Izlasē iekļautās uzņēmumu grupas sniedza informāciju par dotāciju apjomu un iestādi, kas piešķīra un izmaksāja katru dotāciju. Konkrētie uzņēmumi šos ienākumus uzskaitē grāmatoja galvenokārt pozīcijā “subsīdiju ienākumi”, un šī uzskaite tika neatkarīgi revidēta. Komisija ņēma vērā informāciju par šīm dotācijām kā tiešu pierādījumu par subsīdiju, ar ko piešķirts ieguvums.

| (208) | Šīs dotācijas ir arī īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, jo, spriežot pēc attiecīgajiem dokumentiem, kurus snieguši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tās, šķiet, tiek piešķirtas ierobežoti tikai konkrētiem uzņēmumiem, konkrētām nozarēm, piemēram, OŠK ražošanas nozarei, vai konkrētiem projektiem konkrētos reģionos. Turklāt dažu dotāciju nosacījums 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē ir eksports. |
| --- | --- |

(208)

Šīs dotācijas ir arī īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, jo, spriežot pēc attiecīgajiem dokumentiem, kurus snieguši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tās, šķiet, tiek piešķirtas ierobežoti tikai konkrētiem uzņēmumiem, konkrētām nozarēm, piemēram, OŠK ražošanas nozarei, vai konkrētiem projektiem konkrētos reģionos. Turklāt dažu dotāciju nosacījums 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē ir eksports.

| (209) | Turklāt šīs dotācijas neatbilst 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta īpašu iezīmju neesības prasībai, jo nosacījumi, ar kādiem piešķir tiesības uz dotāciju, un faktiskās atlases kritēriji, kas jāizpilda uzņēmumiem, lai tie būtu tiesīgi saņemt dotāciju, nav pārredzami, objektīvi un netiek piemēroti automātiski. |
| --- | --- |

(209)

Turklāt šīs dotācijas neatbilst 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta īpašu iezīmju neesības prasībai, jo nosacījumi, ar kādiem piešķir tiesības uz dotāciju, un faktiskās atlases kritēriji, kas jāizpilda uzņēmumiem, lai tie būtu tiesīgi saņemt dotāciju, nav pārredzami, objektīvi un netiek piemēroti automātiski.

| (210) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka, ciktāl jebkādas no apgalvotajām dotācijām ir piešķīrušas vietējās un/vai reģionālās pašvaldības, tās nevar uzskatīt par reģionāli īpašām subsīdijām. ĶV norādīja, ka reģionālo subsīdiju saskaņā ar SKP nolīguma 2.2. pantu nevar uzskatīt par īpašu, ja to piešķir pats reģions (proti, reģionālā vai vietējā valdība) (49), un ka Komisijai bija jāpierāda, ka pastāv ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi dotācijām, pamatojoties tikai uz ģeogrāfisko atrašanās vietu (50). |
| --- | --- |

(210)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka, ciktāl jebkādas no apgalvotajām dotācijām ir piešķīrušas vietējās un/vai reģionālās pašvaldības, tās nevar uzskatīt par reģionāli īpašām subsīdijām. ĶV norādīja, ka reģionālo subsīdiju saskaņā ar SKP nolīguma 2.2. pantu nevar uzskatīt par īpašu, ja to piešķir pats reģions (proti, reģionālā vai vietējā valdība) (49), un ka Komisijai bija jāpierāda, ka pastāv ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi dotācijām, pamatojoties tikai uz ģeogrāfisko atrašanās vietu (50).

49

50

| (211) | Šajā sakarā Komisija norādīja, ka 208. apsvērumā tā secināja, ka dotācijas, izņemot dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģiju, inovāciju un izstrādi, ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta, 4. panta 3. punkta un 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šķiet, ka lielākā daļa no šīm dotācijām tika piešķirtas tikai dažiem uzņēmumiem, kas darbojas noteiktās nozarēs, piemēram, OŠK ražošanas nozarē. Tikai dažas dotācijas, šķiet, attiecās uz konkrētiem projektiem konkrētos reģionos. Tas, ka uzņēmumiem šīs dotācijas piešķīra valsts, provinču, pilsētu, apgabalu vai rajonu valdības iestādes, nenozīmē, ka šīm dotācijām nav juridiska pamata valsts līmenī un ka tās neattiecas uz konkrētiem projektiem konkrētos reģionos. ĶV nesniedza konkrētus pierādījumus, ka šīs dotācijas nav īpašas (piemēram, ka dotācijas tika piešķirtas visiem uzņēmumiem tā vietējā subjekta kompetencē, kurš darbojas piešķīrējas iestādes statusā). Tāpēc Komisija atkārtoja, ka, pamatojoties uz tās rīcībā esošajiem pierādījumiem, tā secināja, ka šīs dotācijas neatbilst pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajām īpašu iezīmju neesības prasībām un ir īpašas saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 4. panta 3. punktu un 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu, un tāpēc tā noraidīja ĶV prasību. |
| --- | --- |

(211)

Šajā sakarā Komisija norādīja, ka 208. apsvērumā tā secināja, ka dotācijas, izņemot dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģiju, inovāciju un izstrādi, ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta, 4. panta 3. punkta un 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šķiet, ka lielākā daļa no šīm dotācijām tika piešķirtas tikai dažiem uzņēmumiem, kas darbojas noteiktās nozarēs, piemēram, OŠK ražošanas nozarē. Tikai dažas dotācijas, šķiet, attiecās uz konkrētiem projektiem konkrētos reģionos. Tas, ka uzņēmumiem šīs dotācijas piešķīra valsts, provinču, pilsētu, apgabalu vai rajonu valdības iestādes, nenozīmē, ka šīm dotācijām nav juridiska pamata valsts līmenī un ka tās neattiecas uz konkrētiem projektiem konkrētos reģionos. ĶV nesniedza konkrētus pierādījumus, ka šīs dotācijas nav īpašas (piemēram, ka dotācijas tika piešķirtas visiem uzņēmumiem tā vietējā subjekta kompetencē, kurš darbojas piešķīrējas iestādes statusā). Tāpēc Komisija atkārtoja, ka, pamatojoties uz tās rīcībā esošajiem pierādījumiem, tā secināja, ka šīs dotācijas neatbilst pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajām īpašu iezīmju neesības prasībām un ir īpašas saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 4. panta 3. punktu un 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu, un tāpēc tā noraidīja ĶV prasību.

| (212) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Connect Com apgalvoja, ka subsīdija ir īpaša tikai tad, ja tā ir tieši saistīta ar OŠK ražošanas nozari, nevis attiecas uz vairākām nozarēm, piemēram, OŠK ražošanu, kā Komisija norādījusi 208. apsvērumā. |
| --- | --- |

(212)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Connect Com apgalvoja, ka subsīdija ir īpaša tikai tad, ja tā ir tieši saistīta ar OŠK ražošanas nozari, nevis attiecas uz vairākām nozarēm, piemēram, OŠK ražošanu, kā Komisija norādījusi 208. apsvērumā.

Connect Com

piemēram

| (213) | Šajā sakarā Komisija precizēja, ka pamatregulas 4. panta 2. punktā noteikts: “Lai noteiktu, vai kāda subsīdija ir īpaša uzņēmumam vai uzņēmumu vai ražošanas nozaru grupai (“zināmi uzņēmumi”), kas ir piešķīrējas iestādes kompetencē, piemēro šādus principus: (..).” No minētā noteikuma formulējuma izriet, ka īpašās iezīmes var attiekties arī uz “uzņēmumu vai ražošanas nozaru grupu”. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(213)

Šajā sakarā Komisija precizēja, ka pamatregulas 4. panta 2. punktā noteikts: “Lai noteiktu, vai kāda subsīdija ir īpaša uzņēmumam vai uzņēmumu vai ražošanas nozaru grupai (“zināmi uzņēmumi”), kas ir piešķīrējas iestādes kompetencē, piemēro šādus principus: (..).” No minētā noteikuma formulējuma izriet, ka īpašās iezīmes var attiekties arī uz “uzņēmumu vai ražošanas nozaru grupu”. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

Lai noteiktu, vai kāda subsīdija ir īpaša uzņēmumam vai uzņēmumu vai ražošanas nozaru grupai (“zināmi uzņēmumi”), kas ir piešķīrējas iestādes kompetencē, piemēro šādus principus: (..).

uzņēmumu vai ražošanas nozaru grupu

| (214) | Connect Com arī apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuru īpašas iezīmes nepastāv, ja piešķīrēja iestāde paredz objektīvus kritērijus, kas reglamentē tiesības uz subsīdiju un tās apjomu. |
| --- | --- |

(214)

Connect Com arī apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuru īpašas iezīmes nepastāv, ja piešķīrēja iestāde paredz objektīvus kritērijus, kas reglamentē tiesības uz subsīdiju un tās apjomu.

Connect Com

| (215) | Šajā sakarā Komisija paskaidroja, ka, kā uzsvērts 195. un 209. apsvērumā, šīs dotācijas neatbilst 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajai īpašu iezīmju neesības prasībai, jo nosacījumi tiesībām uz dotāciju un faktiskās atlases kritēriji, kas jāizpilda uzņēmumiem, lai tie būtu tiesīgi saņemt dotāciju, nav pārredzami, objektīvi un netiek piemēroti automātiski. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(215)

Šajā sakarā Komisija paskaidroja, ka, kā uzsvērts 195. un 209. apsvērumā, šīs dotācijas neatbilst 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajai īpašu iezīmju neesības prasībai, jo nosacījumi tiesībām uz dotāciju un faktiskās atlases kritēriji, kas jāizpilda uzņēmumiem, lai tie būtu tiesīgi saņemt dotāciju, nav pārredzami, objektīvi un netiek piemēroti automātiski. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

d)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (216) | Komisija aprēķināja ieguvumu saskaņā ar iepriekš 197. apsvērumā aprakstīto metodiku. |
| --- | --- |

(216)

Komisija aprēķināja ieguvumu saskaņā ar iepriekš 197. apsvērumā aprakstīto metodiku.

3.4.3.   Secinājums par dotāciju programmām

Secinājums par dotāciju programmām

| (217) | Visām dotācijām konstatētās subsīdijas likmes izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā bija šādas:

  Dotācijas







  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas likme |
| --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(217)

Visām dotācijām konstatētās subsīdijas likmes izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā bija šādas:

Dotācijas

Dotācijas

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas likme

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

1,79  %

ZTT grupa:

ZTT

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,33  %

3.5.   Preferenciāls finansējums

Preferenciāls finansējums

3.5.1.   Finanšu iestādes, kas sniedz preferenciālu finansējumu

Finanšu iestādes, kas sniedz preferenciālu finansējumu

| (218) | Spriežot pēc divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu sniegtās informācijas, 32 finanšu iestādes, kas atrodas ĶTR, tām bija sniegušas finansējumu. No šīm 32 finanšu iestādēm 25 bija valsts īpašumā. Pārējās finanšu iestādes vai nu bija privātas, vai arī Komisija nevarēja noteikt, vai tās ir valsts vai privātā īpašumā. Tomēr tikai viena valsts īpašumā esoša banka atbildēja uz īpašās anketas jautājumiem, kaut arī Ķīnas valdībai iesniegtais pieprasījums attiecās uz visām finanšu iestādēm, kuras sniegušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(218)

Spriežot pēc divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu sniegtās informācijas, 32 finanšu iestādes, kas atrodas ĶTR, tām bija sniegušas finansējumu. No šīm 32 finanšu iestādēm 25 bija valsts īpašumā. Pārējās finanšu iestādes vai nu bija privātas, vai arī Komisija nevarēja noteikt, vai tās ir valsts vai privātā īpašumā. Tomēr tikai viena valsts īpašumā esoša banka atbildēja uz īpašās anketas jautājumiem, kaut arī Ķīnas valdībai iesniegtais pieprasījums attiecās uz visām finanšu iestādēm, kuras sniegušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

3.5.1.1.   Valsts īpašumā esošās finanšu iestādes, kas rīkojas kā valsts iestādes

| (219) | Komisija pārbaudīja, vai valsts īpašumā esošas bankas darbojās kā valsts iestādes pamatregulas 3. panta un 2. panta b) punkta nozīmē. Interpretējot pamatregulu saskaņā ar ES PTO saistībām, kritērijs, ko piemēro, lai noteiktu, vai valsts īpašumā esošs uzņēmums ir valsts iestāde, ir šāds (51): “Svarīgi ir, vai subjektam ir piešķirtas pilnvaras veikt valdības funkcijas, nevis tas, kā to panāk. Ir daudz veidu, kā valdība šaurā izpratnē var piešķirt subjektiem pilnvaras. Attiecīgi, lai pierādītu, ka konkrētam subjektam ir piešķirtas šādas pilnvaras, nozīme var būt dažādiem pierādījumiem. Pierādījums, ka subjekts faktiski pilda valdības funkcijas, var kalpot par pierādījumu, ka tam ir vai ir bijušas piešķirtas valdības pilnvaras, jo īpaši, ja minētie pierādījumi liecina par ilgstošu un sistemātisku praksi. Tādējādi mēs uzskatām, ka pierādījums, ka valdība īsteno būtisku kontroli pār kādu subjektu un tā darbību, konkrētos apstākļos ir uzskatāms par pierādījumu, ka attiecīgajam subjektam ir valdības pilnvaras un tas izmanto šīs pilnvaras valdības funkciju veikšanai. Tomēr uzsveram, ka, izņemot pilnvaru tiešu deleģēšanu ar tiesību aktu, ar to vien, ka starp subjektu un valdību šaurā izpratnē pastāv formāla saikne, visticamāk, nepietiek, lai konstatētu, ka tam ir valdības pilnvaras. Tādēļ, piemēram, tikai fakts, ka valdība ir kāda subjekta dominējošā akcionāre, neapliecina, ka valdība īsteno būtisku kontroli pār šo subjektu, nemaz nerunājot par to, ka valdība tam būtu piešķīrusi valdības pilnvaras. Tomēr dažos gadījumos, ja pierādījumi liecina, ka uz valdības kontroli norāda daudzveidīgas formālas norādes, un ir arī pierādījumi, ka šī kontrole tiek izmantota būtiski, tad šie pierādījumi ļauj secināt, ka attiecīgais subjekts īsteno valdības pilnvaras.” |
| --- | --- |

(219)

Komisija pārbaudīja, vai valsts īpašumā esošas bankas darbojās kā valsts iestādes pamatregulas 3. panta un 2. panta b) punkta nozīmē. Interpretējot pamatregulu saskaņā ar ES PTO saistībām, kritērijs, ko piemēro, lai noteiktu, vai valsts īpašumā esošs uzņēmums ir valsts iestāde, ir šāds (51): “Svarīgi ir, vai subjektam ir piešķirtas pilnvaras veikt valdības funkcijas, nevis tas, kā to panāk. Ir daudz veidu, kā valdība šaurā izpratnē var piešķirt subjektiem pilnvaras. Attiecīgi, lai pierādītu, ka konkrētam subjektam ir piešķirtas šādas pilnvaras, nozīme var būt dažādiem pierādījumiem. Pierādījums, ka subjekts faktiski pilda valdības funkcijas, var kalpot par pierādījumu, ka tam ir vai ir bijušas piešķirtas valdības pilnvaras, jo īpaši, ja minētie pierādījumi liecina par ilgstošu un sistemātisku praksi. Tādējādi mēs uzskatām, ka pierādījums, ka valdība īsteno būtisku kontroli pār kādu subjektu un tā darbību, konkrētos apstākļos ir uzskatāms par pierādījumu, ka attiecīgajam subjektam ir valdības pilnvaras un tas izmanto šīs pilnvaras valdības funkciju veikšanai. Tomēr uzsveram, ka, izņemot pilnvaru tiešu deleģēšanu ar tiesību aktu, ar to vien, ka starp subjektu un valdību šaurā izpratnē pastāv formāla saikne, visticamāk, nepietiek, lai konstatētu, ka tam ir valdības pilnvaras. Tādēļ, piemēram, tikai fakts, ka valdība ir kāda subjekta dominējošā akcionāre, neapliecina, ka valdība īsteno būtisku kontroli pār šo subjektu, nemaz nerunājot par to, ka valdība tam būtu piešķīrusi valdības pilnvaras. Tomēr dažos gadījumos, ja pierādījumi liecina, ka uz valdības kontroli norāda daudzveidīgas formālas norādes, un ir arī pierādījumi, ka šī kontrole tiek izmantota būtiski, tad šie pierādījumi ļauj secināt, ka attiecīgais subjekts īsteno valdības pilnvaras.”

51

Svarīgi ir, vai subjektam ir piešķirtas pilnvaras veikt valdības funkcijas, nevis tas, kā to panāk. Ir daudz veidu, kā valdība šaurā izpratnē var piešķirt subjektiem pilnvaras. Attiecīgi, lai pierādītu, ka konkrētam subjektam ir piešķirtas šādas pilnvaras, nozīme var būt dažādiem pierādījumiem. Pierādījums, ka subjekts faktiski pilda valdības funkcijas, var kalpot par pierādījumu, ka tam ir vai ir bijušas piešķirtas valdības pilnvaras, jo īpaši, ja minētie pierādījumi liecina par ilgstošu un sistemātisku praksi. Tādējādi mēs uzskatām, ka pierādījums, ka valdība īsteno būtisku kontroli pār kādu subjektu un tā darbību, konkrētos apstākļos ir uzskatāms par pierādījumu, ka attiecīgajam subjektam ir valdības pilnvaras un tas izmanto šīs pilnvaras valdības funkciju veikšanai. Tomēr uzsveram, ka, izņemot pilnvaru tiešu deleģēšanu ar tiesību aktu, ar to vien, ka starp subjektu un valdību šaurā izpratnē pastāv formāla saikne, visticamāk, nepietiek, lai konstatētu, ka tam ir valdības pilnvaras. Tādēļ, piemēram, tikai fakts, ka valdība ir kāda subjekta dominējošā akcionāre, neapliecina, ka valdība īsteno būtisku kontroli pār šo subjektu, nemaz nerunājot par to, ka valdība tam būtu piešķīrusi valdības pilnvaras. Tomēr dažos gadījumos, ja pierādījumi liecina, ka uz valdības kontroli norāda daudzveidīgas formālas norādes, un ir arī pierādījumi, ka šī kontrole tiek izmantota būtiski, tad šie pierādījumi ļauj secināt, ka attiecīgais subjekts īsteno valdības pilnvaras.

| (220) | Komisija ievāca informāciju par valsts īpašumtiesībām, kā arī formālas norādes par valdības kontroli pār valsts īpašumā esošajām bankām. Komisija analizēja arī, vai tiek īstenota būtiska kontrole. Šim nolūkam Komisijai bija daļēji jāpaļaujas uz pieejamiem faktiem, jo ĶV un valsts īpašumā esošās bankas atteicās sniegt pierādījumus par lēmumu pieņemšanas procesu, uz kura pamata tika piešķirti preferenciāli aizdevumi, kā iepriekš minēts iepriekš 136.–153. apsvērumā. |
| --- | --- |

(220)

Komisija ievāca informāciju par valsts īpašumtiesībām, kā arī formālas norādes par valdības kontroli pār valsts īpašumā esošajām bankām. Komisija analizēja arī, vai tiek īstenota būtiska kontrole. Šim nolūkam Komisijai bija daļēji jāpaļaujas uz pieejamiem faktiem, jo ĶV un valsts īpašumā esošās bankas atteicās sniegt pierādījumus par lēmumu pieņemšanas procesu, uz kura pamata tika piešķirti preferenciāli aizdevumi, kā iepriekš minēts iepriekš 136.–153. apsvērumā.

| (221) | Lai veiktu šo analīzi, Komisija vispirms pārbaudīja informāciju no valsts īpašumā esošās bankas, kas bija atbildējusi uz īpašās anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(221)

Lai veiktu šo analīzi, Komisija vispirms pārbaudīja informāciju no valsts īpašumā esošās bankas, kas bija atbildējusi uz īpašās anketas jautājumiem.

1.   
  Valsts īpašumā esošās finanšu iestādes, kas daļēji sadarbojās

Valsts īpašumā esošās finanšu iestādes, kas daļēji sadarbojās

| (222) | Tikai viena valsts īpašumā esoša banka, proti, EXIM banka, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(222)

Tikai viena valsts īpašumā esoša banka, proti, EXIM banka, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

EXIM

a)   Ķīnas valdības īpašumtiesības un formālas norādes par Ķīnas valdības īstenotu kontroli

| (223) | Pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta no atbildēm uz anketas jautājumiem, Komisija konstatēja, ka Ķīnas valdībai tieši vai netieši piederēja vairāk nekā 50 % kapitāla daļu šajā finanšu iestādē. |
| --- | --- |

(223)

Pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta no atbildēm uz anketas jautājumiem, Komisija konstatēja, ka Ķīnas valdībai tieši vai netieši piederēja vairāk nekā 50 % kapitāla daļu šajā finanšu iestādē.

| (224) | Attiecībā uz formālām norādēm par valdības kontroli pār valsts īpašumā esošo banku, kas sadarbojās, Komisija to kvalificēja pie “galvenajām valsts īpašumā esošajām finanšu iestādēm”. Konkrēti, paziņojumā “Pagaidu noteikumi par galveno valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu uzraudzības padomēm” (52) ir noteikts: “Šajos noteikumos minētās valsts īpašumā esošās finanšu iestādes ir valsts īpašumā esošas politikas bankas, komercbankas, finanšu aktīvu pārvaldības sabiedrības, vērtspapīru sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības u. c. (turpmāk “valsts īpašumā esošas finanšu iestādes”), kurām Valsts padome ieceļ uzraudzības padomes.” |
| --- | --- |

(224)

Attiecībā uz formālām norādēm par valdības kontroli pār valsts īpašumā esošo banku, kas sadarbojās, Komisija to kvalificēja pie “galvenajām valsts īpašumā esošajām finanšu iestādēm”. Konkrēti, paziņojumā “Pagaidu noteikumi par galveno valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu uzraudzības padomēm” (52) ir noteikts: “Šajos noteikumos minētās valsts īpašumā esošās finanšu iestādes ir valsts īpašumā esošas politikas bankas, komercbankas, finanšu aktīvu pārvaldības sabiedrības, vērtspapīru sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības u. c. (turpmāk “valsts īpašumā esošas finanšu iestādes”), kurām Valsts padome ieceļ uzraudzības padomes.”

52

Šajos noteikumos minētās valsts īpašumā esošās finanšu iestādes ir valsts īpašumā esošas politikas bankas, komercbankas, finanšu aktīvu pārvaldības sabiedrības, vērtspapīru sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības u. c. (turpmāk “valsts īpašumā esošas finanšu iestādes”), kurām Valsts padome ieceļ uzraudzības padomes.

| (225) | Lielāko valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu uzraudzības padomes ieceļ saskaņā ar Pagaidu noteikumiem par galveno valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu uzraudzības padomēm. Pamatojoties uz minēto pagaidu noteikumu 3. un 5. pantu, Komisija konstatēja, ka uzraudzības padomes locekļus ieceļ Valsts padome un uzraudzības padome tai atskaitās – tas liecina par valsts institucionālu kontroli pār darījumdarbību, ko veic valsts īpašumā esošā banka, kura sadarbojās. |
| --- | --- |

(225)

Lielāko valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu uzraudzības padomes ieceļ saskaņā ar Pagaidu noteikumiem par galveno valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu uzraudzības padomēm. Pamatojoties uz minēto pagaidu noteikumu 3. un 5. pantu, Komisija konstatēja, ka uzraudzības padomes locekļus ieceļ Valsts padome un uzraudzības padome tai atskaitās – tas liecina par valsts institucionālu kontroli pār darījumdarbību, ko veic valsts īpašumā esošā banka, kura sadarbojās.

| (226) | Papildus šīm vispārīgajām norādēm Komisija izdarīja turpmāk izklāstītos konstatējumus attiecībā uz EXIM banku. EXIM banka tika izveidota un darbojas saskaņā ar Valsts padomes pieņemto Paziņojumu par Ķīnas Eksporta un importa bankas izveidošanu, kā arī EXIM bankas statūtiem. Saskaņā ar tās statūtiem valsts tieši izvirza EXIM bankas vadību. Uzraudzības padomi ieceļ Valsts padome saskaņā ar Pagaidu noteikumiem par galveno valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu uzraudzības padomēm un citiem normatīvajiem aktiem, un tā ir pakļauta Valsts padomei. |
| --- | --- |

(226)

Papildus šīm vispārīgajām norādēm Komisija izdarīja turpmāk izklāstītos konstatējumus attiecībā uz EXIM banku. EXIM banka tika izveidota un darbojas saskaņā ar Valsts padomes pieņemto Paziņojumu par Ķīnas Eksporta un importa bankas izveidošanu, kā arī EXIM bankas statūtiem. Saskaņā ar tās statūtiem valsts tieši izvirza EXIM bankas vadību. Uzraudzības padomi ieceļ Valsts padome saskaņā ar Pagaidu noteikumiem par galveno valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu uzraudzības padomēm un citiem normatīvajiem aktiem, un tā ir pakļauta Valsts padomei.

EXIM

EXIM

EXIM

EXIM

| (227) | Statūtos ir arī minēts, ka EXIM bankas partijas komitejai ir vadoša un politiska pamatvirziena loma, lai nodrošinātu, ka EXIM banka īsteno liela apmēra politiskus partijas un valsts uzdevumus. Partijas administratīvā funkcija ir integrēta visos korporatīvās pārvaldības aspektos. |
| --- | --- |

(227)

Statūtos ir arī minēts, ka EXIM bankas partijas komitejai ir vadoša un politiska pamatvirziena loma, lai nodrošinātu, ka EXIM banka īsteno liela apmēra politiskus partijas un valsts uzdevumus. Partijas administratīvā funkcija ir integrēta visos korporatīvās pārvaldības aspektos.

EXIM

EXIM

| (228) | Statūtos ir norādīts arī, ka EXIM bankas uzdevums ir atbalstīt ārējās tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības attīstību, pārrobežu ieguldījumus, iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, sadarbību starptautiskās jaudas jomā un iekārtu ražošanā. Tās darbības jomā ietilpst īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumi, kuri apstiprināti un ir saskaņā ar valsts ārējās tirdzniecības politiku un politiku Go out, piemēram, eksporta kredīti, importa kredīti, aizdevumi ar ārvalstu subjektiem noslēgtiem inženierpakalpojumu līgumiem, aizdevumi ieguldījumiem ārvalstīs, Ķīnas valdības aizdevumi ārvalstu atbalstam un eksporta pircēju aizdevumi. |
| --- | --- |

(228)

Statūtos ir norādīts arī, ka EXIM bankas uzdevums ir atbalstīt ārējās tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības attīstību, pārrobežu ieguldījumus, iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, sadarbību starptautiskās jaudas jomā un iekārtu ražošanā. Tās darbības jomā ietilpst īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumi, kuri apstiprināti un ir saskaņā ar valsts ārējās tirdzniecības politiku un politiku Go out, piemēram, eksporta kredīti, importa kredīti, aizdevumi ar ārvalstu subjektiem noslēgtiem inženierpakalpojumu līgumiem, aizdevumi ieguldījumiem ārvalstīs, Ķīnas valdības aizdevumi ārvalstu atbalstam un eksporta pircēju aizdevumi.

EXIM

Go out

| (229) | Turklāt EXIM banka savā 2019. gada pārskatā norādīja, ka tā ir pilnībā īstenojusi visas galvenās politikas jomas un lēmumus, ko pieņēmusi Ķīnas Komunistiskās partijas Centrālā komiteja un Valsts padome. |
| --- | --- |

(229)

Turklāt EXIM banka savā 2019. gada pārskatā norādīja, ka tā ir pilnībā īstenojusi visas galvenās politikas jomas un lēmumus, ko pieņēmusi Ķīnas Komunistiskās partijas Centrālā komiteja un Valsts padome.

EXIM

| (230) | Komisija konstatēja arī, ka valsts īpašumā esošās finanšu iestādes 2017. gadā ir mainījušas statūtus, lai palielinātu ĶKP lomu banku lēmumu pieņemšanā augstākajā līmenī (53). |
| --- | --- |

(230)

Komisija konstatēja arī, ka valsts īpašumā esošās finanšu iestādes 2017. gadā ir mainījušas statūtus, lai palielinātu ĶKP lomu banku lēmumu pieņemšanā augstākajā līmenī (53).

53

| (231) | Minētie jaunie statūti paredz, ka:






  — | direktoru padomes priekšsēdētājs ir tā pati persona, kas partijas komitejas sekretārs, |
| --- | --- | --- |

(231)

Minētie jaunie statūti paredz, ka:

—

direktoru padomes priekšsēdētājs ir tā pati persona, kas partijas komitejas sekretārs,

| — | ĶKP loma ir nodrošināt un pārraudzīt ĶKP un valsts politikas un pamatnostādņu īstenošanu bankās, kā arī uzņemties vadītāja un “vārtu sarga” lomu darbinieku (arī augstākā līmeņa vadītāju) iecelšanā, un |
| --- | --- |

—

ĶKP loma ir nodrošināt un pārraudzīt ĶKP un valsts politikas un pamatnostādņu īstenošanu bankās, kā arī uzņemties vadītāja un “vārtu sarga” lomu darbinieku (arī augstākā līmeņa vadītāju) iecelšanā, un

| — | direktoru padome uzklausa partijas komitejas atzinumus par visiem svarīgajiem lēmumiem, kas jāpieņem. |
| --- | --- |

—

direktoru padome uzklausa partijas komitejas atzinumus par visiem svarīgajiem lēmumiem, kas jāpieņem.

b)   Ķīnas valdības īstenota būtiska kontrole

| (232) | Komisija arī ievāca informāciju par to, vai ĶV īsteno būtisku kontroli pār EXIM bankas darbību attiecībā uz tās aizdošanas politiku un riska novērtējumu gadījumos, kad tā sniegusi aizdevumus OŠK ražošanas nozarei. Šajā sakarā tika ņemti vērā šādi normatīvie dokumenti:






  — | ĶTR Likuma par komercbankām (“Banku likums”) 34. pants, |
| --- | --- | --- |

(232)

Komisija arī ievāca informāciju par to, vai ĶV īsteno būtisku kontroli pār EXIM bankas darbību attiecībā uz tās aizdošanas politiku un riska novērtējumu gadījumos, kad tā sniegusi aizdevumus OŠK ražošanas nozarei. Šajā sakarā tika ņemti vērā šādi normatīvie dokumenti:

EXIM

—

ĶTR Likuma par komercbankām (“Banku likums”) 34. pants,

| — | Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants (īsteno Ķīnas Tautas banka), |
| --- | --- |

—

Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants (īsteno Ķīnas Tautas banka),

| — | Lēmums Nr. 40, |
| --- | --- |

—

Lēmums Nr. 40,

| — | Ķīnas Banku un apdrošināšanas regulēšanas komisijas (“
  CBIRC
  ”) īstenošanas pasākumi attiecībā uz licencēšanas administratīvajiem jautājumiem Ķīnas finansētajām komercbankām (CBIRC Rīkojums (2017) Nr. 1), |
| --- | --- |

—

Ķīnas Banku un apdrošināšanas regulēšanas komisijas (“
  CBIRC
  ”) īstenošanas pasākumi attiecībā uz licencēšanas administratīvajiem jautājumiem Ķīnas finansētajām komercbankām (CBIRC Rīkojums (2017) Nr. 1),

CBIRC

CBIRC

| — | CBIRC īstenošanas pasākumi attiecībā uz licencēšanas administratīvajiem jautājumiem ārvalstu finansētajām komercbankām (CBIRC rīkojums (2015) Nr. 4), |
| --- | --- |

—

CBIRC īstenošanas pasākumi attiecībā uz licencēšanas administratīvajiem jautājumiem ārvalstu finansētajām komercbankām (CBIRC rīkojums (2015) Nr. 4),

CBIRC

CBIRC

| — | Administratīvie pasākumi direktoru un vadošo darbinieku kvalifikācijai banku sektora finanšu iestādēs (CBIRC Rīkojums (2013) Nr. 3). |
| --- | --- |

—

Administratīvie pasākumi direktoru un vadošo darbinieku kvalifikācijai banku sektora finanšu iestādēs (CBIRC Rīkojums (2013) Nr. 3).

CBIRC

| (233) | Iepazīstoties ar minētajiem normatīvajiem dokumentiem, Komisija turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ konstatēja, ka ĶTR finanšu iestādes darbojas tādā vispārējā tiesiskajā vidē, kas liek tām, pieņemot finanšu lēmumus, tos pielāgot Ķīnas valdības rūpniecības politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(233)

Iepazīstoties ar minētajiem normatīvajiem dokumentiem, Komisija turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ konstatēja, ka ĶTR finanšu iestādes darbojas tādā vispārējā tiesiskajā vidē, kas liek tām, pieņemot finanšu lēmumus, tos pielāgot Ķīnas valdības rūpniecības politikas mērķiem.

| (234) | Attiecībā uz EXIM banku – tās sabiedriskās politikas pilnvaras ir noteiktas ar Paziņojumu par Ķīnas Eksporta un importa bankas izveidošanu, kā arī EXIM bankas statūtos. |
| --- | --- |

(234)

Attiecībā uz EXIM banku – tās sabiedriskās politikas pilnvaras ir noteiktas ar Paziņojumu par Ķīnas Eksporta un importa bankas izveidošanu, kā arī EXIM bankas statūtos.

EXIM

EXIM

| (235) | Vispārīgi 34. pantā Banku likumā, kas attiecas uz visām finanšu iestādēm, kuras darbojas Ķīnā, ir paredzēts, ka “komercbankas aizdošanas darījumus veic atbilstoši valsts ekonomikas attīstības un sociālās attīstības vajadzībām, ievērojot valsts rūpniecības politikas pamatnostādnes”. Lai gan Banku likuma 4. pantā ir noteikts, ka “komercbankas likumā noteiktajā kārtībā veic darījumdarbību, kurā neiejaucas neviena struktūra un privātpersona. Komercbankas neatkarīgi uzņemas civiltiesisko atbildību ar visu savu juridiskās personas mantu”, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Banku likuma 4. pants tiek piemērots, ievērojot Banku likuma 34. pantu, t. i., ja valsts noteikusi sabiedrisko politiku, tad bankas to īsteno un ievēro valsts norādījumus. |
| --- | --- |

(235)

Vispārīgi 34. pantā Banku likumā, kas attiecas uz visām finanšu iestādēm, kuras darbojas Ķīnā, ir paredzēts, ka “komercbankas aizdošanas darījumus veic atbilstoši valsts ekonomikas attīstības un sociālās attīstības vajadzībām, ievērojot valsts rūpniecības politikas pamatnostādnes”. Lai gan Banku likuma 4. pantā ir noteikts, ka “komercbankas likumā noteiktajā kārtībā veic darījumdarbību, kurā neiejaucas neviena struktūra un privātpersona. Komercbankas neatkarīgi uzņemas civiltiesisko atbildību ar visu savu juridiskās personas mantu”, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Banku likuma 4. pants tiek piemērots, ievērojot Banku likuma 34. pantu, t. i., ja valsts noteikusi sabiedrisko politiku, tad bankas to īsteno un ievēro valsts norādījumus.

komercbankas aizdošanas darījumus veic atbilstoši valsts ekonomikas attīstības un sociālās attīstības vajadzībām, ievērojot valsts rūpniecības politikas pamatnostādnes

komercbankas likumā noteiktajā kārtībā veic darījumdarbību, kurā neiejaucas neviena struktūra un privātpersona. Komercbankas neatkarīgi uzņemas civiltiesisko atbildību ar visu savu juridiskās personas mantu

| (236) | Turklāt Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants paredz: “Saskaņā ar valsts politiku attiecīgie departamenti var subsidēt aizdevumu procentus ar mērķi veicināt konkrētu nozaru izaugsmi un dažu teritoriju ekonomisko attīstību.” |
| --- | --- |

(236)

Turklāt Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants paredz: “Saskaņā ar valsts politiku attiecīgie departamenti var subsidēt aizdevumu procentus ar mērķi veicināt konkrētu nozaru izaugsmi un dažu teritoriju ekonomisko attīstību.”

Saskaņā ar valsts politiku attiecīgie departamenti var subsidēt aizdevumu procentus ar mērķi veicināt konkrētu nozaru izaugsmi un dažu teritoriju ekonomisko attīstību.

| (237) | Līdzīgi Lēmums Nr. 40 visām finanšu iestādēm uzdod sniegt kreditēšanas atbalstu konkrēti “atbalstāmajiem” projektiem. Kā jau skaidrots 3.1. iedaļā un detalizētāk – 81. un 86. apsvērumā, OŠK ražošanas nozares projekti ietilpst “atbalstāmo” projektu kategorijā. Tādējādi Lēmums Nr. 40 apliecina iepriekš konstatēto par Banku likumu, ka bankas īsteno valdības pilnvaras preferenciālas kreditēšanas veidā. Komisija konstatēja arī, ka CBIRC ir plašas apstiprināšanas pilnvaras attiecībā uz visiem ĶTR dibināto finanšu iestāžu (arī privātā un ārvalstu īpašumā esošu finanšu iestāžu) vadības aspektiem, piemēram (54):






  — | visu finanšu iestāžu vadītāju iecelšanas apstiprināšana gan centrālo biroju līmenī, gan vietējo filiāļu līmenī. CBIRC apstiprinājums ir nepieciešams, lai pieņemtu darbā visus vadības līmeņa darbiniekus no augstākā līmeņa amata vietām līdz filiāļu vadītājiem; tas aptver pat ārvalstu filiālēs ieceltos vadītājus, kā arī vadītājus, kas atbild par atbalsta funkcijām (piem., IT vadītājus), un |
| --- | --- | --- |

(237)

Līdzīgi Lēmums Nr. 40 visām finanšu iestādēm uzdod sniegt kreditēšanas atbalstu konkrēti “atbalstāmajiem” projektiem. Kā jau skaidrots 3.1. iedaļā un detalizētāk – 81. un 86. apsvērumā, OŠK ražošanas nozares projekti ietilpst “atbalstāmo” projektu kategorijā. Tādējādi Lēmums Nr. 40 apliecina iepriekš konstatēto par Banku likumu, ka bankas īsteno valdības pilnvaras preferenciālas kreditēšanas veidā. Komisija konstatēja arī, ka CBIRC ir plašas apstiprināšanas pilnvaras attiecībā uz visiem ĶTR dibināto finanšu iestāžu (arī privātā un ārvalstu īpašumā esošu finanšu iestāžu) vadības aspektiem, piemēram (54):

CBIRC

54

—

visu finanšu iestāžu vadītāju iecelšanas apstiprināšana gan centrālo biroju līmenī, gan vietējo filiāļu līmenī. CBIRC apstiprinājums ir nepieciešams, lai pieņemtu darbā visus vadības līmeņa darbiniekus no augstākā līmeņa amata vietām līdz filiāļu vadītājiem; tas aptver pat ārvalstu filiālēs ieceltos vadītājus, kā arī vadītājus, kas atbild par atbalsta funkcijām (piem., IT vadītājus), un

CBIRC

| — | ļoti garš administratīvo apstiprinājumu saraksts, kas ietver apstiprinājumus filiāļu izveidei, jaunu darījumdarbības virzienu un jaunu produktu pārdošanas sākšanai, bankas statūtu maiņai, vairāk nekā 5 % kapitāla daļu pārdošanai, kapitāla palielināšanai, juridiskās adreses maiņai, organizācijas formas maiņai utt. |
| --- | --- |

—

ļoti garš administratīvo apstiprinājumu saraksts, kas ietver apstiprinājumus filiāļu izveidei, jaunu darījumdarbības virzienu un jaunu produktu pārdošanas sākšanai, bankas statūtu maiņai, vairāk nekā 5 % kapitāla daļu pārdošanai, kapitāla palielināšanai, juridiskās adreses maiņai, organizācijas formas maiņai utt.

| (238) | Banku likums ir juridiski saistošs. Piecgades plānu un Lēmuma Nr. 40 obligātais raksturs jau ir konstatēts iepriekš 3.1. iedaļā. CBIRC normatīvo dokumentu obligātais raksturs izriet no tās banku regulatora pilnvarām. Citu dokumentu obligāto raksturu apliecina tajos ietvertās uzraudzības un izvērtēšanas klauzulas. |
| --- | --- |

(238)

Banku likums ir juridiski saistošs. Piecgades plānu un Lēmuma Nr. 40 obligātais raksturs jau ir konstatēts iepriekš 3.1. iedaļā. CBIRC normatīvo dokumentu obligātais raksturs izriet no tās banku regulatora pilnvarām. Citu dokumentu obligāto raksturu apliecina tajos ietvertās uzraudzības un izvērtēšanas klauzulas.

CBIRC

| (239) | Valsts padomes Lēmums Nr. 40 visām finanšu iestādēm uzdod sniegt kreditēšanas atbalstu tikai atbalstāmajiem projektiem un apsola īstenot “citus preferenciālas politikas virzienus attiecībā uz atbalstāmajiem projektiem”. Pamatojoties uz to, bankām ir jāsniedz kreditēšanas atbalsts OŠK ražošanas nozarei kā atbalstāmai nozarei. |
| --- | --- |

(239)

Valsts padomes Lēmums Nr. 40 visām finanšu iestādēm uzdod sniegt kreditēšanas atbalstu tikai atbalstāmajiem projektiem un apsola īstenot “citus preferenciālas politikas virzienus attiecībā uz atbalstāmajiem projektiem”. Pamatojoties uz to, bankām ir jāsniedz kreditēšanas atbalsts OŠK ražošanas nozarei kā atbalstāmai nozarei.

citus preferenciālas politikas virzienus attiecībā uz atbalstāmajiem projektiem

| (240) | Tādēļ Komisija secināja, ka ĶV ir izveidojusi normatīvu regulējumu, kas jāievēro valsts īpašumā esošās bankas, kas sadarbojās, vadītājiem un uzraugiem, kurus iecēlusi ĶV un kuri atskaitās Ķīnas valdībai. Tāpēc ĶV, kad tā piešķīra aizdevumus OŠK ražošanas nozarei, pamatojās uz minēto normatīvo regulējumu, lai īstenotu būtisku kontroli pār tās valsts īpašumā esošās bankas darbību, kura sadarbojās. |
| --- | --- |

(240)

Tādēļ Komisija secināja, ka ĶV ir izveidojusi normatīvu regulējumu, kas jāievēro valsts īpašumā esošās bankas, kas sadarbojās, vadītājiem un uzraugiem, kurus iecēlusi ĶV un kuri atskaitās Ķīnas valdībai. Tāpēc ĶV, kad tā piešķīra aizdevumus OŠK ražošanas nozarei, pamatojās uz minēto normatīvo regulējumu, lai īstenotu būtisku kontroli pār tās valsts īpašumā esošās bankas darbību, kura sadarbojās.

| (241) | Pamatojoties uz konkrētiem aizdevumiem, kas izsniegti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, Komisija arī ievāca konkrētus pierādījumus par to, ka ir īstenota būtiska kontrole. Valsts īpašumā esošā banka, kura daļēji sadarbojās, atbildē uz anketas jautājumiem paskaidroja, ka, piešķirot konkrētos aizdevumus, tā izmanto sarežģītas kredītriska novērtēšanas pieejas un modeļus. EXIM banka papildus paskaidroja, ka nepastāv politikas atšķirības saistībā ar nozari, kurā darbojas aizņēmējs, kredīta situāciju un kapitāla stāvokli utt.; tomēr šie faktori ietekmē kredītreitinga novērtējumu un aizņēmēja riska izmaksas. Izsniedzot aizdevumus, tā var atsaukties uz attiecīgiem plāniem un politiku; tomēr, nosakot atsevišķos aizdevumu projektus, tā piemēro uz tirgu balstītu novērtējumu. |
| --- | --- |

(241)

Pamatojoties uz konkrētiem aizdevumiem, kas izsniegti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, Komisija arī ievāca konkrētus pierādījumus par to, ka ir īstenota būtiska kontrole. Valsts īpašumā esošā banka, kura daļēji sadarbojās, atbildē uz anketas jautājumiem paskaidroja, ka, piešķirot konkrētos aizdevumus, tā izmanto sarežģītas kredītriska novērtēšanas pieejas un modeļus. EXIM banka papildus paskaidroja, ka nepastāv politikas atšķirības saistībā ar nozari, kurā darbojas aizņēmējs, kredīta situāciju un kapitāla stāvokli utt.; tomēr šie faktori ietekmē kredītreitinga novērtējumu un aizņēmēja riska izmaksas. Izsniedzot aizdevumus, tā var atsaukties uz attiecīgiem plāniem un politiku; tomēr, nosakot atsevišķos aizdevumu projektus, tā piemēro uz tirgu balstītu novērtējumu.

EXIM

| (242) | Kā norādīts iepriekš 141. apsvērumā, valsts īpašumā esošā banka, kas daļēji sadarbojās, atteicās sniegt konkrētus kredītriska novērtējuma piemērus attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, pamatojoties uz to, ka pieprasītā informācija ir bankas iekšējā informācija un satur konfidenciālu komerciālo informāciju, kuru nav atļauts izpaust, lai gan Komisijai bija izlasē iekļauto uzņēmumu rakstiska piekrišana, ar ko tie atteicās no tiesībām uz konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(242)

Kā norādīts iepriekš 141. apsvērumā, valsts īpašumā esošā banka, kas daļēji sadarbojās, atteicās sniegt konkrētus kredītriska novērtējuma piemērus attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, pamatojoties uz to, ka pieprasītā informācija ir bankas iekšējā informācija un satur konfidenciālu komerciālo informāciju, kuru nav atļauts izpaust, lai gan Komisijai bija izlasē iekļauto uzņēmumu rakstiska piekrišana, ar ko tie atteicās no tiesībām uz konfidencialitāti.

| (243) | Konkrētu pierādījumu par kredītspējas novērtējumiem nebija, tāpēc Komisija novērtēja vispārējo tiesisko vidi, kā jau izklāstīts 232.–239. apsvērumā, kā arī tās valsts īpašumā esošās bankas rīcību, kura sadarbojās, saistībā ar aizdevumiem, kuri tika sniegti izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Šī rīcība neatbilda tās oficiālajai nostājai, jo praksē tā nerīkojās, pamatojoties uz rūpīgiem tirgus riska novērtējumiem. |
| --- | --- |

(243)

Konkrētu pierādījumu par kredītspējas novērtējumiem nebija, tāpēc Komisija novērtēja vispārējo tiesisko vidi, kā jau izklāstīts 232.–239. apsvērumā, kā arī tās valsts īpašumā esošās bankas rīcību, kura sadarbojās, saistībā ar aizdevumiem, kuri tika sniegti izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Šī rīcība neatbilda tās oficiālajai nostājai, jo praksē tā nerīkojās, pamatojoties uz rūpīgiem tirgus riska novērtējumiem.

| (244) | Komisija izmeklēšanas gaitā konstatēja, ka neatkarīgi no uzņēmumu finanšu un kredītriska situācijas aizdevumi abām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām tika izsniegti ar procentu likmēm, kas bija zemākas par Ķīnas Tautas bankas (“PBOC”) aizdevumu standarta likmi vai tuvas tai un zemākas par Valsts starpbanku finansēšanas centra (“NIFC”) izsludināto aizdevumu pamatlikmi, kas tika ieviesta 2019. gada 20. augustā (55). Tādējādi, salīdzinot ar likmi, kas atbilst izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju riska profilam, piešķirto aizdevumu likmes bija zemākas par tirgus likmēm. |
| --- | --- |

(244)

Komisija izmeklēšanas gaitā konstatēja, ka neatkarīgi no uzņēmumu finanšu un kredītriska situācijas aizdevumi abām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām tika izsniegti ar procentu likmēm, kas bija zemākas par Ķīnas Tautas bankas (“PBOC”) aizdevumu standarta likmi vai tuvas tai un zemākas par Valsts starpbanku finansēšanas centra (“NIFC”) izsludināto aizdevumu pamatlikmi, kas tika ieviesta 2019. gada 20. augustā (55). Tādējādi, salīdzinot ar likmi, kas atbilst izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju riska profilam, piešķirto aizdevumu likmes bija zemākas par tirgus likmēm.

PBOC

NIFC

55

| (245) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka valsts īpašumā esošā banka, kas sadarbojās, proti, EXIM banka, ir valsts iestāde un ka ĶV īsteno būtisku kontroli pār EXIM banku. ĶV uzsvēra, ka “īpašumtiesības un formālas norādes par kontroli” nav pietiekamas, lai pierādītu valsts iestādes pastāvēšanu, un ka Komisija nav pierādījusi EXIM bankas vadības neatkarības trūkumu; ĶV norādīja, ka ĶV īsteno kontroli pār EXIM banku, vienīgi pārraugot bankas vadības un tās valdes iecelšanu. |
| --- | --- |

(245)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka valsts īpašumā esošā banka, kas sadarbojās, proti, EXIM banka, ir valsts iestāde un ka ĶV īsteno būtisku kontroli pār EXIM banku. ĶV uzsvēra, ka “īpašumtiesības un formālas norādes par kontroli” nav pietiekamas, lai pierādītu valsts iestādes pastāvēšanu, un ka Komisija nav pierādījusi EXIM bankas vadības neatkarības trūkumu; ĶV norādīja, ka ĶV īsteno kontroli pār EXIM banku, vienīgi pārraugot bankas vadības un tās valdes iecelšanu.

EXIM

EXIM

īpašumtiesības un formālas norādes par kontroli

EXIM

EXIM

| (246) | Turklāt ĶV apgalvoja, ka konkrētās finanšu iestādes neveic nekādas funkcijas, ko varētu uzskatīt par valdības funkcijām, un ka ĶV nav īstenojusi būtisku kontroli pār EXIM banku Lai gan Ķīnas Banku likuma 34. pantā noteikts, ka komercbankām jādarbojas “ievērojot (..) rūpniecības politikas pamatnostādnes”, kādas devusi ĶV, šajā tiesību normā nekur nav ietverts nosacījums, kas paredzētu, ka bankām jārīkojas noteiktā veidā, un, pēc ĶV domām, šis noteikums būtu uzskatāms par Ķīnas banku darbības orientējošu principu. ĶV arī norādīja, ka Ķīnas Banku likums skaidri aizliedz Ķīnas valdībai jebkādā veidā kontrolēt komercbanku lēmumus. Šajā sakarā ĶV atsaucās uz Ķīnas Banku likuma 4. un 5. pantu, kuros attiecīgi noteikts, ka komercbankas “pašas pieņem lēmumus” un darbojas “bez jebkuras struktūras vai personas iejaukšanās”. Turklāt ĶV uzsvēra, ka Ķīnas Banku likuma 41. pantā noteikts, ka “neviens subjekts vai privātpersona nedrīkst piespiest komercbanku piešķirt aizdevumus vai sniegt garantijas”. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants, kā arī Lēmums Nr. 40 nav obligāti, bet tiem ir tikai norādījuma raksturs. Visbeidzot, ĶV nepiekrita apgalvojumam, ka EXIM banka aizdevumus izsniegusi ar zemākām tirgus likmēm, jo tā ievēro starptautiski atzītus riska novērtēšanas un aizdevumu izsniegšanas standartus un darbojas neatkarīgi no ĶV. |
| --- | --- |

(246)

Turklāt ĶV apgalvoja, ka konkrētās finanšu iestādes neveic nekādas funkcijas, ko varētu uzskatīt par valdības funkcijām, un ka ĶV nav īstenojusi būtisku kontroli pār EXIM banku Lai gan Ķīnas Banku likuma 34. pantā noteikts, ka komercbankām jādarbojas “ievērojot (..) rūpniecības politikas pamatnostādnes”, kādas devusi ĶV, šajā tiesību normā nekur nav ietverts nosacījums, kas paredzētu, ka bankām jārīkojas noteiktā veidā, un, pēc ĶV domām, šis noteikums būtu uzskatāms par Ķīnas banku darbības orientējošu principu. ĶV arī norādīja, ka Ķīnas Banku likums skaidri aizliedz Ķīnas valdībai jebkādā veidā kontrolēt komercbanku lēmumus. Šajā sakarā ĶV atsaucās uz Ķīnas Banku likuma 4. un 5. pantu, kuros attiecīgi noteikts, ka komercbankas “pašas pieņem lēmumus” un darbojas “bez jebkuras struktūras vai personas iejaukšanās”. Turklāt ĶV uzsvēra, ka Ķīnas Banku likuma 41. pantā noteikts, ka “neviens subjekts vai privātpersona nedrīkst piespiest komercbanku piešķirt aizdevumus vai sniegt garantijas”. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants, kā arī Lēmums Nr. 40 nav obligāti, bet tiem ir tikai norādījuma raksturs. Visbeidzot, ĶV nepiekrita apgalvojumam, ka EXIM banka aizdevumus izsniegusi ar zemākām tirgus likmēm, jo tā ievēro starptautiski atzītus riska novērtēšanas un aizdevumu izsniegšanas standartus un darbojas neatkarīgi no ĶV.

EXIM

ievērojot (..) rūpniecības politikas pamatnostādnes

pašas pieņem lēmumus

bez jebkuras struktūras vai personas iejaukšanās

neviens subjekts vai privātpersona nedrīkst piespiest komercbanku piešķirt aizdevumus vai sniegt garantijas

EXIM

| (247) | Komisija nepiekrita ĶV apgalvojumiem. Komisija nesniedza atbildi tikai attiecībā uz “īpašumtiesībām un formālām norādēm par kontroli”, kvalificējot valsts īpašumā esošo EXIM banku, kas sadarbojās, kā valsts iestādi, bet arī pierādīja, ka ĶV īsteno būtisku kontroli pār banku turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(247)

Komisija nepiekrita ĶV apgalvojumiem. Komisija nesniedza atbildi tikai attiecībā uz “īpašumtiesībām un formālām norādēm par kontroli”, kvalificējot valsts īpašumā esošo EXIM banku, kas sadarbojās, kā valsts iestādi, bet arī pierādīja, ka ĶV īsteno būtisku kontroli pār banku turpmāk minēto iemeslu dēļ.

īpašumtiesībām un formālām norādēm par kontroli

EXIM

| (248) | Kā paskaidrots iepriekš 238. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka Ķīnas Banku likumam un Lēmumam Nr. 40 ir obligāts raksturs. Turklāt šīs izmeklēšanas rezultāti, kā arī Komisijas konstatējumi iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu subsīdiju programmu (56), neatbalstīja apgalvojumu, ka bankas, pieņemot lēmumus par aizdevumiem, neņem vērā valdības politiku un plānus. Piemēram, Komisija konstatēja, ka ražotāji eksportētāji saņēma ieguvumu no preferenciāliem aizdevumiem ar procentu likmēm, kas bija zemākas par tirgus likmēm. Viens no ražotājiem eksportētājiem saņēma ieguvumu no preferenciāliem aizdevumiem no Ķīnas Attīstības bankas fonda, kas, kā aprakstīts turpmāk 285. apsvērumā, ir uz politiku orientēta ieguldījumu organizācija, kura galvenokārt atbalsta “projektus valsts atzītās galvenajās nozarēs”. |
| --- | --- |

(248)

Kā paskaidrots iepriekš 238. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka Ķīnas Banku likumam un Lēmumam Nr. 40 ir obligāts raksturs. Turklāt šīs izmeklēšanas rezultāti, kā arī Komisijas konstatējumi iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu subsīdiju programmu (56), neatbalstīja apgalvojumu, ka bankas, pieņemot lēmumus par aizdevumiem, neņem vērā valdības politiku un plānus. Piemēram, Komisija konstatēja, ka ražotāji eksportētāji saņēma ieguvumu no preferenciāliem aizdevumiem ar procentu likmēm, kas bija zemākas par tirgus likmēm. Viens no ražotājiem eksportētājiem saņēma ieguvumu no preferenciāliem aizdevumiem no Ķīnas Attīstības bankas fonda, kas, kā aprakstīts turpmāk 285. apsvērumā, ir uz politiku orientēta ieguldījumu organizācija, kura galvenokārt atbalsta “projektus valsts atzītās galvenajās nozarēs”.

56

projektus valsts atzītās galvenajās nozarēs

| (249) | Izmeklēšana atklāja, ka Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants faktiski tika piemērots praksē un Banku likuma 4., 5. un 41. pants tika piemērots, ievērojot Banku likuma 34. pantu, t. i., ja valsts noteikusi sabiedrisko politiku, tad bankas to īsteno un ievēro valsts norādījumus. Faktiski Banku likuma 4. un 5. pants ietilpst I nodaļā, kurā izklāstīti vispārīgie noteikumi, bet 34. pants ietilpst IV nodaļā, kurā izklāstīti aizdevumu pamatnoteikumi. 34. panta formulējums “komercbankas aizdošanas darījumus veic atbilstoši valsts ekonomikas attīstības un sociālās attīstības vajadzībām, ievērojot valsts rūpniecības politikas pamatnostādnes”, liecina, ka šim noteikumam nav orientējošs, bet gan drīzāk obligāts raksturs un ka tas sniedz skaidras norādes bankām, veicot aizdošanas darījumus, ņemt vērā valsts rūpniecības politiku. Komisija norādīja arī, ka Valsts padomes Lēmums Nr. 40 visām finanšu iestādēm uzdod sniegt kreditēšanas atbalstu tikai atbalstāmajiem projektiem un apsola īstenot “citus preferenciālas politikas virzienus attiecībā uz atbalstāmajiem projektiem”. Lai gan minētā lēmuma 17. pantā bankām paredzēts pienākums ievērot kreditēšanas principus, Komisija izmeklēšanā nespēja konstatēt, ka tas notiek praksē. Gluži pretēji, aizdevumi ražotājiem eksportētājiem tika izsniegti neatkarīgi no to finansiālā stāvokļa un kredītspējas. |
| --- | --- |

(249)

Izmeklēšana atklāja, ka Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants faktiski tika piemērots praksē un Banku likuma 4., 5. un 41. pants tika piemērots, ievērojot Banku likuma 34. pantu, t. i., ja valsts noteikusi sabiedrisko politiku, tad bankas to īsteno un ievēro valsts norādījumus. Faktiski Banku likuma 4. un 5. pants ietilpst I nodaļā, kurā izklāstīti vispārīgie noteikumi, bet 34. pants ietilpst IV nodaļā, kurā izklāstīti aizdevumu pamatnoteikumi. 34. panta formulējums “komercbankas aizdošanas darījumus veic atbilstoši valsts ekonomikas attīstības un sociālās attīstības vajadzībām, ievērojot valsts rūpniecības politikas pamatnostādnes”, liecina, ka šim noteikumam nav orientējošs, bet gan drīzāk obligāts raksturs un ka tas sniedz skaidras norādes bankām, veicot aizdošanas darījumus, ņemt vērā valsts rūpniecības politiku. Komisija norādīja arī, ka Valsts padomes Lēmums Nr. 40 visām finanšu iestādēm uzdod sniegt kreditēšanas atbalstu tikai atbalstāmajiem projektiem un apsola īstenot “citus preferenciālas politikas virzienus attiecībā uz atbalstāmajiem projektiem”. Lai gan minētā lēmuma 17. pantā bankām paredzēts pienākums ievērot kreditēšanas principus, Komisija izmeklēšanā nespēja konstatēt, ka tas notiek praksē. Gluži pretēji, aizdevumi ražotājiem eksportētājiem tika izsniegti neatkarīgi no to finansiālā stāvokļa un kredītspējas.

komercbankas aizdošanas darījumus veic atbilstoši valsts ekonomikas attīstības un sociālās attīstības vajadzībām, ievērojot valsts rūpniecības politikas pamatnostādnes

citus preferenciālas politikas virzienus attiecībā uz atbalstāmajiem projektiem

| (250) | Turklāt attiecībā konkrēti uz EXIM banku nav apstrīdams, ka tā ir politikas banka, kas tieši īsteno valdības politiku, kā tā pati to atzīst. Kā paskaidrots tās tīmekļa vietnē (57), EXIM banka ir valsts finansēta un valsts īpašumā esoša politikas banka, kura atrodas tiešā Valsts padomes vadībā un kuras mērķis ir cita starpā atbalstīt Ķīnas ārējo tirdzniecību un īstenot “globalizācijas” stratēģiju. |
| --- | --- |

(250)

Turklāt attiecībā konkrēti uz EXIM banku nav apstrīdams, ka tā ir politikas banka, kas tieši īsteno valdības politiku, kā tā pati to atzīst. Kā paskaidrots tās tīmekļa vietnē (57), EXIM banka ir valsts finansēta un valsts īpašumā esoša politikas banka, kura atrodas tiešā Valsts padomes vadībā un kuras mērķis ir cita starpā atbalstīt Ķīnas ārējo tirdzniecību un īstenot “globalizācijas” stratēģiju.

EXIM

57

EXIM

| (251) | Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka ĶV ir izveidojusi normatīvu regulējumu aizdevumu izsniegšanai atbalstāmajās nozarēs un tas ir jāievēro bankas vadītājiem un uzraugiem, kurus iecēlusi ĶV un kuri atskaitās Ķīnas valdībai. Šis normatīvais regulējums neatstāja bankas vadītājiem un uzraugiem nekādu rīcības brīvību attiecībā uz to, vai ievērot vai neievērot šo regulējumu attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, tādējādi nostādot bankas vadību atkarības stāvoklī. Tāpēc ĶV, kad tā piešķīra aizdevumus OŠK ražošanas nozarei, pamatojās uz minēto normatīvo regulējumu, lai īstenotu būtisku kontroli pār tās valsts īpašumā esošās bankas darbību, kura sadarbojās. |
| --- | --- |

(251)

Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka ĶV ir izveidojusi normatīvu regulējumu aizdevumu izsniegšanai atbalstāmajās nozarēs un tas ir jāievēro bankas vadītājiem un uzraugiem, kurus iecēlusi ĶV un kuri atskaitās Ķīnas valdībai. Šis normatīvais regulējums neatstāja bankas vadītājiem un uzraugiem nekādu rīcības brīvību attiecībā uz to, vai ievērot vai neievērot šo regulējumu attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, tādējādi nostādot bankas vadību atkarības stāvoklī. Tāpēc ĶV, kad tā piešķīra aizdevumus OŠK ražošanas nozarei, pamatojās uz minēto normatīvo regulējumu, lai īstenotu būtisku kontroli pār tās valsts īpašumā esošās bankas darbību, kura sadarbojās.

| (252) | Kā paskaidrots 241. apsvērumā, pamatojoties uz konkrētiem aizdevumiem, Komisija arī ievāca pierādījumus par to, ka ir īstenota būtiska kontrole. Tomēr valsts īpašumā esošā banka, kas sadarbojās, nesniedza noteiktu vajadzīgo informāciju, tajā skaitā konkrētu kredītriska novērtējumu par izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Tā kā nebija konkrētu pierādījumu par šādiem kredītriska novērtējumiem, Komisija pārbaudīja vispārējo tiesisko vidi, ko piemēro aizdevumu izsniegšanai tādām atbalstāmām nozarēm kā OŠK ražošanas nozare, kopsakarā ar valsts īpašumā esošās bankas, kura sadarbojās, rīcību un konstatēja, ka banka nerīkojās, pamatojoties uz rūpīgu un tirgus apstākļos balstītu kredītriska novērtējumu. Turklāt, kā paskaidrots 244. apsvērumā, abām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām neatkarīgi no to finanšu un kredītriska situācijas tika izsniegti aizdevumi ar procentu likmēm, kas bija zemākas par bezriska PBOC atsauces procentu likmēm un aizdevumu pamatlikmi vai tuvas tām. Tāpēc, ņemot vērā turpmāk 3.5.3.3. iedaļā aprakstīto izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju riska profilu un to, ka saskaņā ar Komisijas veikto riska analīzi ražotājiem eksportētājiem bija jāsaņem BB kredītreitings un tādējādi tiem bija jāmaksā procentu likmes, kas ievērojami pārsniedz bezriska procentu likmi, Komisija secināja, ka konkrētie aizdevumi tika piešķirti ar likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm. |
| --- | --- |

(252)

Kā paskaidrots 241. apsvērumā, pamatojoties uz konkrētiem aizdevumiem, Komisija arī ievāca pierādījumus par to, ka ir īstenota būtiska kontrole. Tomēr valsts īpašumā esošā banka, kas sadarbojās, nesniedza noteiktu vajadzīgo informāciju, tajā skaitā konkrētu kredītriska novērtējumu par izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Tā kā nebija konkrētu pierādījumu par šādiem kredītriska novērtējumiem, Komisija pārbaudīja vispārējo tiesisko vidi, ko piemēro aizdevumu izsniegšanai tādām atbalstāmām nozarēm kā OŠK ražošanas nozare, kopsakarā ar valsts īpašumā esošās bankas, kura sadarbojās, rīcību un konstatēja, ka banka nerīkojās, pamatojoties uz rūpīgu un tirgus apstākļos balstītu kredītriska novērtējumu. Turklāt, kā paskaidrots 244. apsvērumā, abām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām neatkarīgi no to finanšu un kredītriska situācijas tika izsniegti aizdevumi ar procentu likmēm, kas bija zemākas par bezriska PBOC atsauces procentu likmēm un aizdevumu pamatlikmi vai tuvas tām. Tāpēc, ņemot vērā turpmāk 3.5.3.3. iedaļā aprakstīto izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju riska profilu un to, ka saskaņā ar Komisijas veikto riska analīzi ražotājiem eksportētājiem bija jāsaņem BB kredītreitings un tādējādi tiem bija jāmaksā procentu likmes, kas ievērojami pārsniedz bezriska procentu likmi, Komisija secināja, ka konkrētie aizdevumi tika piešķirti ar likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm.

PBOC

| (253) | Tāpēc Komisija secināja, ka ĶV ir īstenojusi būtisku kontroli pār tās valsts īpašumā esošās bankas rīcību, kura sadarbojās, attiecībā uz tās aizdošanas politiku un riska novērtējumu saistībā ar OŠK ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(253)

Tāpēc Komisija secināja, ka ĶV ir īstenojusi būtisku kontroli pār tās valsts īpašumā esošās bankas rīcību, kura sadarbojās, attiecībā uz tās aizdošanas politiku un riska novērtējumu saistībā ar OŠK ražošanas nozari.

c)   Secinājums par valsts īpašumā esošām bankām

| (254) | Komisija konstatēja, ka valsts īpašumā esošā banka, kas daļēji sadarbojās, ir īstenojusi iepriekš izklāstīto tiesisko regulējumu, veicot valdības funkcijas attiecībā uz OŠK ražošanas nozari. Tāpēc tā bija rīkojusies kā valsts iestāde nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru. |
| --- | --- |

(254)

Komisija konstatēja, ka valsts īpašumā esošā banka, kas daļēji sadarbojās, ir īstenojusi iepriekš izklāstīto tiesisko regulējumu, veicot valdības funkcijas attiecībā uz OŠK ražošanas nozari. Tāpēc tā bija rīkojusies kā valsts iestāde nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru.

2.   
  Valsts īpašumā esošās finanšu iestādes, kas nesadarbojās

Valsts īpašumā esošās finanšu iestādes, kas nesadarbojās

| (255) | Kā izklāstīts iepriekš 218. apsvērumā, neviena no pārējām valsts īpašumā esošajām finanšu iestādēm, kas izsniedza aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, neatbildēja uz īpašās anketas jautājumiem. ĶV sniedza tikai nelielu informāciju par vairāku banku īpašumtiesībām, bet ne par to pārvaldības struktūru, riska novērtējumu vai piemēriem saistībā ar konkrētiem aizdevumiem OŠK ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(255)

Kā izklāstīts iepriekš 218. apsvērumā, neviena no pārējām valsts īpašumā esošajām finanšu iestādēm, kas izsniedza aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, neatbildēja uz īpašās anketas jautājumiem. ĶV sniedza tikai nelielu informāciju par vairāku banku īpašumtiesībām, bet ne par to pārvaldības struktūru, riska novērtējumu vai piemēriem saistībā ar konkrētiem aizdevumiem OŠK ražošanas nozarei.

| (256) | Tādējādi atbilstoši 3.2.1. iedaļas secinājumiem Komisija nolēma izmantot pieejamos faktus, lai noteiktu, vai minētās valsts īpašumā esošās finanšu iestādes ir atzīstamas par valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(256)

Tādējādi atbilstoši 3.2.1. iedaļas secinājumiem Komisija nolēma izmantot pieejamos faktus, lai noteiktu, vai minētās valsts īpašumā esošās finanšu iestādes ir atzīstamas par valsts iestādēm.

| (257) | ĶV norādīja, ka šādas bankas, kas konkrētajā izmeklēšanā bija piešķīrušas aizdevumus izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, daļēji vai pilnībā bija valsts vai valsts juridisko personu īpašumā: Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank, China Development Bank, China Construction Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrial Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank un Zheshang Bank. |
| --- | --- |

(257)

ĶV norādīja, ka šādas bankas, kas konkrētajā izmeklēšanā bija piešķīrušas aizdevumus izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, daļēji vai pilnībā bija valsts vai valsts juridisko personu īpašumā: Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank, China Development Bank, China Construction Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrial Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank un Zheshang Bank.

Agricultural Bank of China

Bank of China

Bank of Communications

Bank of Jiangsu

Bank of Kunlun

Bank of Nanjing

Bank of Ningbo

China CITIC Bank

China Development Bank

China Construction Bank

China Everbright Bank

China Guangfa Bank

China Merchants Bank

China Minsheng Bank

Hankou Bank

Industrial Bank

Industrial and Commercial Bank of China

ICBC

Ping An Bank

Postal Savings Bank

Shanghai Pudong Development Bank

Zheshang Bank

| (258) | Izmantojot publiski pieejamu informāciju, piemēram, informāciju tīmekļa vietnēs, gada pārskatus, informāciju, kas pieejama banku direktorijos vai internetā, Komisija konstatēja, ka šādas finanšu iestādes, kuras bija sniegušas aizdevumus divām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, pilnībā vai daļēji piederēja valstij vai valstij piederošām juridiskām personām:






  Nosaukums | Informācija par īpašumtiesību struktūru |
| --- | --- | --- |
| Bank of Beijing | Vismaz 21 % kapitāla daļu pieder vietējai pašvaldībai, valsts valdībai un VU |
| Sinomach Finance Ltd. | Pieder uzņēmumam China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach), kas ir valsts īpašumā esošs uzņēmums |

(258)

Izmantojot publiski pieejamu informāciju, piemēram, informāciju tīmekļa vietnēs, gada pārskatus, informāciju, kas pieejama banku direktorijos vai internetā, Komisija konstatēja, ka šādas finanšu iestādes, kuras bija sniegušas aizdevumus divām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, pilnībā vai daļēji piederēja valstij vai valstij piederošām juridiskām personām:

Nosaukums

Informācija par īpašumtiesību struktūru

Bank of Beijing

Vismaz 21 % kapitāla daļu pieder vietējai pašvaldībai, valsts valdībai un VU

Sinomach Finance Ltd.

Pieder uzņēmumam China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach), kas ir valsts īpašumā esošs uzņēmums

China National Machinery Industry Corporation Ltd

Sinomach

| (259) | To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti iepriekš (1) punktā, Komisija konstatēja arī, ka apstākļos, kad no attiecīgajām finanšu iestādēm netika saņemta konkrēta informācija, kas liecinātu par pretējo, formālas norādes liecina par atrašanos ĶV īpašumā un tās īstenotu kontroli. Konkrēti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, šķiet, ka to valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadītājus un uzraugus, kuras nesadarbojās, ieceļ Ķīnas valdība un tie atskaitās Ķīnas valdībai tādā pašā veidā kā tās valsts īpašumā esošās bankas vadītāji un uzraugi, kura sadarbojās. |
| --- | --- |

(259)

To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti iepriekš (1) punktā, Komisija konstatēja arī, ka apstākļos, kad no attiecīgajām finanšu iestādēm netika saņemta konkrēta informācija, kas liecinātu par pretējo, formālas norādes liecina par atrašanos ĶV īpašumā un tās īstenotu kontroli. Konkrēti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, šķiet, ka to valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadītājus un uzraugus, kuras nesadarbojās, ieceļ Ķīnas valdība un tie atskaitās Ķīnas valdībai tādā pašā veidā kā tās valsts īpašumā esošās bankas vadītāji un uzraugi, kura sadarbojās.

| (260) | Attiecībā uz būtiskas kontroles īstenošanu Komisija uzskatīja, ka konstatējumus par valsts īpašumā esošo finanšu iestādi, kas sadarbojās, var atzīt par reprezentatīviem arī attiecībā uz valsts īpašumā esošajām finanšu iestādēm, kas nesadarbojās. Uz tām tieši tāpat attiecas normatīvais regulējums, kas analizēts iepriekš (1) punktā. Tā kā nav norāžu par pretējo un pamatojoties uz pieejamiem faktiem (58), secinājums par konkrētu pierādījumu trūkumu par kredītspējas novērtējumiem attiecībā uz tām ir spēkā tieši tāpat kā attiecībā uz valsts īpašumā esošo banku, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(260)

Attiecībā uz būtiskas kontroles īstenošanu Komisija uzskatīja, ka konstatējumus par valsts īpašumā esošo finanšu iestādi, kas sadarbojās, var atzīt par reprezentatīviem arī attiecībā uz valsts īpašumā esošajām finanšu iestādēm, kas nesadarbojās. Uz tām tieši tāpat attiecas normatīvais regulējums, kas analizēts iepriekš (1) punktā. Tā kā nav norāžu par pretējo un pamatojoties uz pieejamiem faktiem (58), secinājums par konkrētu pierādījumu trūkumu par kredītspējas novērtējumiem attiecībā uz tām ir spēkā tieši tāpat kā attiecībā uz valsts īpašumā esošo banku, kas sadarbojās.

58

| (261) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisijas argumenti, kuros secināts, ka visas valsts īpašumā esošās finanšu iestādes, izņemot EXIM banku, arī ir valsts iestādes, ir nepietiekami. ĶV apgalvoja, ka Komisija ir balstījusies uz iepriekšējām antisubsidēšanas lietām un saviem secinājumiem attiecībā uz valsts īpašumā esošajām finanšu iestādēm, kas sadarbojās, un ka tā nav veikusi analīzi katrā gadījumā atsevišķi, īpaši ņemot vērā katra gadījuma konkrētos apstākļus un attiecībā uz katru no finanšu iestādēm, kas nesadarbojās. ĶV arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamus pierādījumus, lai noteiktu, vai pastāv būtiska kontrole pār valsts īpašumā esošajām finanšu iestādēm, kad ĶV šķietami ieceļ iestādes vadītājus un uzraugus. |
| --- | --- |

(261)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisijas argumenti, kuros secināts, ka visas valsts īpašumā esošās finanšu iestādes, izņemot EXIM banku, arī ir valsts iestādes, ir nepietiekami. ĶV apgalvoja, ka Komisija ir balstījusies uz iepriekšējām antisubsidēšanas lietām un saviem secinājumiem attiecībā uz valsts īpašumā esošajām finanšu iestādēm, kas sadarbojās, un ka tā nav veikusi analīzi katrā gadījumā atsevišķi, īpaši ņemot vērā katra gadījuma konkrētos apstākļus un attiecībā uz katru no finanšu iestādēm, kas nesadarbojās. ĶV arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamus pierādījumus, lai noteiktu, vai pastāv būtiska kontrole pār valsts īpašumā esošajām finanšu iestādēm, kad ĶV šķietami ieceļ iestādes vadītājus un uzraugus.

EXIM

| (262) | Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka citas valsts īpašumā esošās bankas nesadarbojās, tāpēc Komisijai bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Komisija secināja, ka informācija no iepriekšējām izmeklēšanām kopā ar formālām norādēm par kontroli un pašas izmeklēšanas konstatējumiem attiecībā uz EXIM banku un banku faktisko rīcību pret ražotājiem eksportētājiem ir labākie pieejamie fakti šajā lietā. Katrā ziņā ĶV nav sniegusi pierādījumus vai argumentus, lai atspēkotu Komisijas konstatējumus attiecībā uz faktu, ka pārējās valsts īpašumā esošās bankas, kas sniedza aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, ir valsts iestādes nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu. Tāpēc Komisija saglabāja savu nostāju. |
| --- | --- |

(262)

Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka citas valsts īpašumā esošās bankas nesadarbojās, tāpēc Komisijai bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Komisija secināja, ka informācija no iepriekšējām izmeklēšanām kopā ar formālām norādēm par kontroli un pašas izmeklēšanas konstatējumiem attiecībā uz EXIM banku un banku faktisko rīcību pret ražotājiem eksportētājiem ir labākie pieejamie fakti šajā lietā. Katrā ziņā ĶV nav sniegusi pierādījumus vai argumentus, lai atspēkotu Komisijas konstatējumus attiecībā uz faktu, ka pārējās valsts īpašumā esošās bankas, kas sniedza aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, ir valsts iestādes nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu. Tāpēc Komisija saglabāja savu nostāju.

EXIM

3.   
  Secinājums par valsts īpašumā esošām finanšu iestādēm

Secinājums par valsts īpašumā esošām finanšu iestādēm

| (263) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija konstatēja, ka visas valsts īpašumā esošās Ķīnas finanšu iestādes, kas bija sniegušas finansējumu divām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, kuras sadarbojās, ir valsts iestādes nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu. |
| --- | --- |

(263)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija konstatēja, ka visas valsts īpašumā esošās Ķīnas finanšu iestādes, kas bija sniegušas finansējumu divām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, kuras sadarbojās, ir valsts iestādes nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu.

| (264) | Turklāt, pat ja valsts īpašumā esošās finanšu iestādes nebūtu uzskatāmas par valsts iestādēm, to pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti turpmāk 3.5.1.2. iedaļā, Komisija, pamatojoties uz to pašu informāciju, konstatēja, ka tās ir uzskatāmas par tādām, kam pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē ĶV ir uzticējusi vai ko tā ir norīkojusi pildīt funkcijas, kas parasti ir valdības kompetencē. Tādējādi katrā ziņā to rīcība ir saistāma ar ĶV. |
| --- | --- |

(264)

Turklāt, pat ja valsts īpašumā esošās finanšu iestādes nebūtu uzskatāmas par valsts iestādēm, to pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti turpmāk 3.5.1.2. iedaļā, Komisija, pamatojoties uz to pašu informāciju, konstatēja, ka tās ir uzskatāmas par tādām, kam pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē ĶV ir uzticējusi vai ko tā ir norīkojusi pildīt funkcijas, kas parasti ir valdības kompetencē. Tādējādi katrā ziņā to rīcība ir saistāma ar ĶV.

3.5.1.2.   Valsts pilnvarotas vai norīkotas privātas finanšu iestādes

| (265) | Pamatojoties uz konstatējumiem, kas tika izdarīti iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās (59) un ko papildināja arī publiski pieejama informācija, tika uzskatīts, ka privātā īpašumā ir šādas finanšu iestādes: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (Ķīna), MUFG Bank, Bohai international Trust Co., Ltd. un Hubei Rural Credit Cooperative. Komisija analizēja, vai šīm finanšu iestādēm ĶV bija uzticējusi vai tās norīkojusi pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē OŠK ražošanas nozarē piešķirt subsīdijas. |
| --- | --- |

(265)

Pamatojoties uz konstatējumiem, kas tika izdarīti iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās (59) un ko papildināja arī publiski pieejama informācija, tika uzskatīts, ka privātā īpašumā ir šādas finanšu iestādes: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (Ķīna), MUFG Bank, Bohai international Trust Co., Ltd. un Hubei Rural Credit Cooperative. Komisija analizēja, vai šīm finanšu iestādēm ĶV bija uzticējusi vai tās norīkojusi pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē OŠK ražošanas nozarē piešķirt subsīdijas.

59

HSBC

CITI Bank China

Zijin Rural Commercial Bank

Mizuho Bank

Sumitomo Mitsui Banking

MUFG Bank

Bohai international Trust Co., Ltd.

Hubei Rural Credit Cooperative

| (266) | PTO Apelācijas institūcija atzinusi, ka situācijas, kad valdība nodod atbildību privātai organizācijai, ir uzskatāmas par “uzticēšanu”, savukārt uz situācijām, kad valdība īsteno savu varu pār privātu organizāciju, attiecināms apzīmējums “norīkošana” (60). Abos gadījumos valdība izmanto privātu organizāciju par pilnvaroto finansiāla ieguldījuma veikšanai, un “lielākoties ir paredzams, ka uzticēšana privātai organizācijai vai privātas organizācijas norīkošana būs saistīta ar zināmiem draudiem vai pamudinājumiem” (61). Tajā pašā laikā 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkts neļauj dalībniekiem noteikt kompensācijas pasākumus ražojumiem, “kad vien valdība īsteno savas vispārējās regulatīvās pilnvaras” (62) vai kad valdības iejaukšanās “var vai nevar izraisīt noteiktu rezultātu, vienkārši balstoties uz konkrētajiem faktiskajiem apstākļiem un tirgus dalībnieku brīvas izvēles īstenošanu” (63). Uzticēšana un norīkošana drīzāk nozīmē “aktīvāku valdības rīcību, nevis tikai atbalsta pasākumus” (64). |
| --- | --- |

(266)

PTO Apelācijas institūcija atzinusi, ka situācijas, kad valdība nodod atbildību privātai organizācijai, ir uzskatāmas par “uzticēšanu”, savukārt uz situācijām, kad valdība īsteno savu varu pār privātu organizāciju, attiecināms apzīmējums “norīkošana” (60). Abos gadījumos valdība izmanto privātu organizāciju par pilnvaroto finansiāla ieguldījuma veikšanai, un “lielākoties ir paredzams, ka uzticēšana privātai organizācijai vai privātas organizācijas norīkošana būs saistīta ar zināmiem draudiem vai pamudinājumiem” (61). Tajā pašā laikā 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkts neļauj dalībniekiem noteikt kompensācijas pasākumus ražojumiem, “kad vien valdība īsteno savas vispārējās regulatīvās pilnvaras” (62) vai kad valdības iejaukšanās “var vai nevar izraisīt noteiktu rezultātu, vienkārši balstoties uz konkrētajiem faktiskajiem apstākļiem un tirgus dalībnieku brīvas izvēles īstenošanu” (63). Uzticēšana un norīkošana drīzāk nozīmē “aktīvāku valdības rīcību, nevis tikai atbalsta pasākumus” (64).

60

lielākoties ir paredzams, ka uzticēšana privātai organizācijai vai privātas organizācijas norīkošana būs saistīta ar zināmiem draudiem vai pamudinājumiem

61

kad vien valdība īsteno savas vispārējās regulatīvās pilnvaras

62

var vai nevar izraisīt noteiktu rezultātu, vienkārši balstoties uz konkrētajiem faktiskajiem apstākļiem un tirgus dalībnieku brīvas izvēles īstenošanu

63

aktīvāku valdības rīcību, nevis tikai atbalsta pasākumus

64

| (267) | Komisija ņēma vērā, ka nozares normatīvais regulējums, kas minēts iepriekš 232.–238. apsvērumā, attiecas uz visām finanšu iestādēm ĶTR, ieskaitot privātā īpašumā esošās finanšu iestādes. To ilustrē tas, ka Banku likums un dažādi CBIRC rīkojumi attiecas uz visām Ķīnas finansētajām un ārvalstu ieguldījumu bankām, ko pārvalda CBIRC. |
| --- | --- |

(267)

Komisija ņēma vērā, ka nozares normatīvais regulējums, kas minēts iepriekš 232.–238. apsvērumā, attiecas uz visām finanšu iestādēm ĶTR, ieskaitot privātā īpašumā esošās finanšu iestādes. To ilustrē tas, ka Banku likums un dažādi CBIRC rīkojumi attiecas uz visām Ķīnas finansētajām un ārvalstu ieguldījumu bankām, ko pārvalda CBIRC.

CBIRC

CBIRC

| (268) | Turklāt vairumam aizdevumu līgumu ar privātajām finanšu iestādēm bija līdzīgi nosacījumi kā līgumiem ar valsts īpašumā esošajām bankām, un privāto finanšu iestāžu piedāvātās aizdevumu likmes bija līdzīgas valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu piedāvātajām likmēm. |
| --- | --- |

(268)

Turklāt vairumam aizdevumu līgumu ar privātajām finanšu iestādēm bija līdzīgi nosacījumi kā līgumiem ar valsts īpašumā esošajām bankām, un privāto finanšu iestāžu piedāvātās aizdevumu likmes bija līdzīgas valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu piedāvātajām likmēm.

| (269) | No privātajām finanšu iestādēm netika saņemta citāda informācija, tāpēc Komisija secināja, ka attiecībā uz OŠK ražošanas nozari visām finanšu iestādēm (ieskaitot privātās finanšu iestādes), kuras darbojās Ķīnā CBIRC uzraudzībā, valsts bija uzticējusi vai tās norīkojusi 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta pirmā ievilkuma nozīmē OŠK ražošanas nozarē īstenot valdības politiku un sniegt aizdevumus ar preferenciālām likmēm. (65) |
| --- | --- |

(269)

No privātajām finanšu iestādēm netika saņemta citāda informācija, tāpēc Komisija secināja, ka attiecībā uz OŠK ražošanas nozari visām finanšu iestādēm (ieskaitot privātās finanšu iestādes), kuras darbojās Ķīnā CBIRC uzraudzībā, valsts bija uzticējusi vai tās norīkojusi 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta pirmā ievilkuma nozīmē OŠK ražošanas nozarē īstenot valdības politiku un sniegt aizdevumus ar preferenciālām likmēm. (65)

CBIRC

65

| (270) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka ĶV ir uzticējusi vai norīkojusi īstenot kādus pasākumus, un ka jo īpaši nav pierādīta saikne starp valdību un visu finanšu iestāžu konkrēto rīcību. ĶV apgalvoja, ka tās vispārējo regulatīvo pilnvaru īstenošana – tikai norādījumu vai atbalsta sniegšana – nav pietiekama, lai pierādītu uzticēšanu un norīkošanu; lai to pierādītu, jābūt kāda veida draudiem vai pamudinājumiem. Kā norādīja ĶV, Banku likums skaidri aizliedz ĶV iejaukšanos un Vispārējie aizdevumu noteikumi un Lēmums Nr. 40 tikai sniedz norādījumus, bet nav obligāti vai juridiski saistoši. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija nav izpildījusi savu pienākumu veikt šādu analīzi par katru subjektu. |
| --- | --- |

(270)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka ĶV ir uzticējusi vai norīkojusi īstenot kādus pasākumus, un ka jo īpaši nav pierādīta saikne starp valdību un visu finanšu iestāžu konkrēto rīcību. ĶV apgalvoja, ka tās vispārējo regulatīvo pilnvaru īstenošana – tikai norādījumu vai atbalsta sniegšana – nav pietiekama, lai pierādītu uzticēšanu un norīkošanu; lai to pierādītu, jābūt kāda veida draudiem vai pamudinājumiem. Kā norādīja ĶV, Banku likums skaidri aizliedz ĶV iejaukšanos un Vispārējie aizdevumu noteikumi un Lēmums Nr. 40 tikai sniedz norādījumus, bet nav obligāti vai juridiski saistoši. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija nav izpildījusi savu pienākumu veikt šādu analīzi par katru subjektu.

ĶV ir uzticējusi vai norīkojusi

saikne starp valdību un visu finanšu iestāžu konkrēto rīcību

draudiem vai pamudinājumiem

| (271) | Komisija nepiekrita šādam viedoklim. Tā kā normatīvais regulējums, kas paskaidrots 232.–239. apsvērumā un attiecas uz visām Ķīnas bankām, ir juridiski saistošs, kā papildus apstiprināts 248. un 249. apsvērumā, tas nav uzskatāms tikai par valdības atbalstu vai norādījumu došanu. Komisija jau iepriekš 239. apsvērumā ir konstatējusi, ka Lēmums Nr. 40 uzdod visām finanšu iestādēm sniegt kreditēšanas atbalstu tikai atbalstāmajiem projektiem, lai gan minētā lēmuma 17. pantā ir arī noteikts, ka bankai jāievēro kreditēšanas principi. Turklāt Komisija 251. apsvērumā konstatēja, ka ĶV pamatojās uz šo normatīvo regulējumu, lai īstenotu būtisku kontroli pār finanšu iestādēm, neatstājot tām rīcības brīvību attiecībā uz to, vai to īstenot vai ne. Tāpēc pastāv skaidra saikne starp ĶV un privāto banku konkrēto rīcību, un tā liecina par ĶV veiktu uzticēšanu un norīkošanu. |
| --- | --- |

(271)

Komisija nepiekrita šādam viedoklim. Tā kā normatīvais regulējums, kas paskaidrots 232.–239. apsvērumā un attiecas uz visām Ķīnas bankām, ir juridiski saistošs, kā papildus apstiprināts 248. un 249. apsvērumā, tas nav uzskatāms tikai par valdības atbalstu vai norādījumu došanu. Komisija jau iepriekš 239. apsvērumā ir konstatējusi, ka Lēmums Nr. 40 uzdod visām finanšu iestādēm sniegt kreditēšanas atbalstu tikai atbalstāmajiem projektiem, lai gan minētā lēmuma 17. pantā ir arī noteikts, ka bankai jāievēro kreditēšanas principi. Turklāt Komisija 251. apsvērumā konstatēja, ka ĶV pamatojās uz šo normatīvo regulējumu, lai īstenotu būtisku kontroli pār finanšu iestādēm, neatstājot tām rīcības brīvību attiecībā uz to, vai to īstenot vai ne. Tāpēc pastāv skaidra saikne starp ĶV un privāto banku konkrēto rīcību, un tā liecina par ĶV veiktu uzticēšanu un norīkošanu.

| (272) | Turklāt Komisija atgādināja, ka privātās bankas nesadarbojās, tāpēc tai bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Tā kā daļēji sadarbojās tikai viena valsts īpašumā esoša banka, Komisija izmantoja pieejamo informāciju par šo banku, par kuru tika pierādīts, ka tā ir valsts iestāde, un salīdzināja to ar aizdevumu nosacījumiem, ko piedāvāja privātās bankas, kuras nesadarbojās. Turklāt, veicot izlasē iekļauto uzņēmumu AKP, neatklājās būtiskas atšķirības starp privāto finanšu iestāžu un valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu sniegto aizdevumu nosacījumiem un likmēm. Tas, ka likmes pārklājās, liecina, ka arī privātās bankas, ievērojot iepriekš minēto normatīvo regulējumu, sniedza aizdevumus, izvirzot noteikumus, kas nebija tik stingri kā tirgus noteikumi. Tāpēc ĶV apgalvojums, ka Komisija nav izpildījusi savu pienākumu veikt šādu analīzi par katru subjektu, nav pamatots. |
| --- | --- |

(272)

Turklāt Komisija atgādināja, ka privātās bankas nesadarbojās, tāpēc tai bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Tā kā daļēji sadarbojās tikai viena valsts īpašumā esoša banka, Komisija izmantoja pieejamo informāciju par šo banku, par kuru tika pierādīts, ka tā ir valsts iestāde, un salīdzināja to ar aizdevumu nosacījumiem, ko piedāvāja privātās bankas, kuras nesadarbojās. Turklāt, veicot izlasē iekļauto uzņēmumu AKP, neatklājās būtiskas atšķirības starp privāto finanšu iestāžu un valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu sniegto aizdevumu nosacījumiem un likmēm. Tas, ka likmes pārklājās, liecina, ka arī privātās bankas, ievērojot iepriekš minēto normatīvo regulējumu, sniedza aizdevumus, izvirzot noteikumus, kas nebija tik stingri kā tirgus noteikumi. Tāpēc ĶV apgalvojums, ka Komisija nav izpildījusi savu pienākumu veikt šādu analīzi par katru subjektu, nav pamatots.

| (273) | Tādējādi Komisija apstiprināja savu secinājumu, ka attiecībā uz OŠK ražošanas nozari visām finanšu iestādēm (ieskaitot privātās finanšu iestādes), kuras darbojas Ķīnā, valsts bija uzticējusi vai tās norīkojusi 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta pirmā ievilkuma nozīmē OŠK ražošanas nozarē īstenot valdības politiku un sniegt aizdevumus ar preferenciālām likmēm. |
| --- | --- |

(273)

Tādējādi Komisija apstiprināja savu secinājumu, ka attiecībā uz OŠK ražošanas nozari visām finanšu iestādēm (ieskaitot privātās finanšu iestādes), kuras darbojas Ķīnā, valsts bija uzticējusi vai tās norīkojusi 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta pirmā ievilkuma nozīmē OŠK ražošanas nozarē īstenot valdības politiku un sniegt aizdevumus ar preferenciālām likmēm.

3.5.2.   Kredītreitingi

Kredītreitingi

| (274) | Iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās, pamatojoties uz Starptautiskā Valūtas fonda publicēto pētījumu (66), kurā parādīta neatbilstība starp starptautiskajiem un Ķīnas kredītreitingiem, kopā ar izmeklēšanas konstatējumiem attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, Komisija jau ir konstatējusi, ka iekšzemes kredītreitingi, kas piešķirti Ķīnas uzņēmumiem, nav uzticami. SVF informācija patiešām liecina, ka vietējās kredītreitingu aģentūras vairāk nekā 90 % no Ķīnas obligācijām piešķir reitingu no AA līdz AAA. Tas nav salīdzināms ar citiem tirgiem, kā Savienību vai Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”). Piemēram, ASV tirgū mazāk nekā 2 % no uzņēmumiem saņem šādus augstākā līmeņa reitingus. Tādējādi Ķīnas kredītreitingu aģentūru vērtējumiem ir liela nosliece uz reitingu skalas augstākajiem līmeņiem. Šīm aģentūrām ir ļoti plaša vērtējuma skala, un tās parasti vienā plašā reitinga kategorijā (67) apvieno obligācijas, kuru saistību neizpildes riski lielā mērā atšķiras. Saskaņā ar Bloomberg 2021. gada informāciju par Ķīnas obligāciju tirgu (68) obligāciju tirgū dominē piecas Ķīnas vietējās kredītreitingu aģentūras: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance un Golden kredītreitings, un vietējās kredītreitingu aģentūras aptuveni 90 % obligāciju vērtē ar reitingu AAA. Tomēr daudzi emitenti ir saņēmuši zemāku S&P globālo emitentu reitingu – A un BBB (69). |
| --- | --- |

(274)

Iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās, pamatojoties uz Starptautiskā Valūtas fonda publicēto pētījumu (66), kurā parādīta neatbilstība starp starptautiskajiem un Ķīnas kredītreitingiem, kopā ar izmeklēšanas konstatējumiem attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, Komisija jau ir konstatējusi, ka iekšzemes kredītreitingi, kas piešķirti Ķīnas uzņēmumiem, nav uzticami. SVF informācija patiešām liecina, ka vietējās kredītreitingu aģentūras vairāk nekā 90 % no Ķīnas obligācijām piešķir reitingu no AA līdz AAA. Tas nav salīdzināms ar citiem tirgiem, kā Savienību vai Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”). Piemēram, ASV tirgū mazāk nekā 2 % no uzņēmumiem saņem šādus augstākā līmeņa reitingus. Tādējādi Ķīnas kredītreitingu aģentūru vērtējumiem ir liela nosliece uz reitingu skalas augstākajiem līmeņiem. Šīm aģentūrām ir ļoti plaša vērtējuma skala, un tās parasti vienā plašā reitinga kategorijā (67) apvieno obligācijas, kuru saistību neizpildes riski lielā mērā atšķiras. Saskaņā ar Bloomberg 2021. gada informāciju par Ķīnas obligāciju tirgu (68) obligāciju tirgū dominē piecas Ķīnas vietējās kredītreitingu aģentūras: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance un Golden kredītreitings, un vietējās kredītreitingu aģentūras aptuveni 90 % obligāciju vērtē ar reitingu AAA. Tomēr daudzi emitenti ir saņēmuši zemāku S&P globālo emitentu reitingu – A un BBB (69).

66

67

Bloomberg

68

China Chengxin

Dagong

Lianhe

Shanghai Brilliance

Golden

S&P

69

| (275) | Turklāt ārvalstu reitingu aģentūras, piemēram, Standard and Poor's un Moody's, novērtējot Ķīnas obligācijas, kas emitētas ārzemēs, parasti piemēro pieaugumu virs emitenta sākotnējā kredītreitinga, pamatojoties uz novērtējumu par uzņēmuma stratēģisko nozīmīgumu Ķīnas valdībai un netiešu garantiju spēku (70). |
| --- | --- |

(275)

Turklāt ārvalstu reitingu aģentūras, piemēram, Standard and Poor's un Moody's, novērtējot Ķīnas obligācijas, kas emitētas ārzemēs, parasti piemēro pieaugumu virs emitenta sākotnējā kredītreitinga, pamatojoties uz novērtējumu par uzņēmuma stratēģisko nozīmīgumu Ķīnas valdībai un netiešu garantiju spēku (70).

Standard and Poor's

Moody's

70

| (276) | Komisija ieguva papildu informāciju, kas papildināja šo analīzi. Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka valsts var īstenot zināmu ietekmi kredītreitingu tirgū. |
| --- | --- |

(276)

Komisija ieguva papildu informāciju, kas papildināja šo analīzi. Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka valsts var īstenot zināmu ietekmi kredītreitingu tirgū.

| (277) | Saskaņā ar ĶV sniegto informāciju Ķīnas obligāciju tirgū izmeklēšanas periodā darbojās 14 kredītreitingu aģentūras, tajā skaitā 12 iekšzemes kredītreitingu aģentūras. |
| --- | --- |

(277)

Saskaņā ar ĶV sniegto informāciju Ķīnas obligāciju tirgū izmeklēšanas periodā darbojās 14 kredītreitingu aģentūras, tajā skaitā 12 iekšzemes kredītreitingu aģentūras.

| (278) | Otrkārt, Ķīnas kredītreitinga tirgū nav iespējams brīvi iekļūt. Tas būtībā ir slēgts tirgus, jo kredītreitingu aģentūrām ir jābūt apstiprinātām Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijā (“CSRC”) vai PBOC, pirms tās var sākt darbību (71). PBOC 2017. gada vidū paziņoja, ka ārvalstu kredītreitingu aģentūrām ar zināmiem nosacījumiem tiks atļauts veikt kredītreitingus daļā iekšzemes obligāciju tirgus. Izmeklēšanas periodā Ķīnas tirgū darbojās divas ārvalstu īpašumā esošas kredītreitingu aģentūras, kā arī divas kredītreitingu aģentūras, kas ir Ķīnas un ārvalstu kopuzņēmumi. Tomēr šīs kredītreitingu aģentūras darbojas saskaņā ar Ķīnas reitingu skalu, tādēļ to reitingi nav tieši salīdzināmi ar starptautiskajiem reitingiem, kā paskaidrots 275. apsvērumā. |
| --- | --- |

(278)

Otrkārt, Ķīnas kredītreitinga tirgū nav iespējams brīvi iekļūt. Tas būtībā ir slēgts tirgus, jo kredītreitingu aģentūrām ir jābūt apstiprinātām Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijā (“CSRC”) vai PBOC, pirms tās var sākt darbību (71). PBOC 2017. gada vidū paziņoja, ka ārvalstu kredītreitingu aģentūrām ar zināmiem nosacījumiem tiks atļauts veikt kredītreitingus daļā iekšzemes obligāciju tirgus. Izmeklēšanas periodā Ķīnas tirgū darbojās divas ārvalstu īpašumā esošas kredītreitingu aģentūras, kā arī divas kredītreitingu aģentūras, kas ir Ķīnas un ārvalstu kopuzņēmumi. Tomēr šīs kredītreitingu aģentūras darbojas saskaņā ar Ķīnas reitingu skalu, tādēļ to reitingi nav tieši salīdzināmi ar starptautiskajiem reitingiem, kā paskaidrots 275. apsvērumā.

CSRC

PBOC

71

PBOC

| (279) | Visbeidzot, PBOC 2017. gadā veikts pētījums apstiprina Komisijas konstatējumus, jo tā secinājumu daļā ir norādīts: “Ja ir noteikts, ka ārvalstu obligāciju ieguldījumu līmenis atbilst BBB- un augstākam starptautiskajam reitingam, tad iekšzemes obligāciju investīciju kategorijai var piešķirt AA- un augstāku līmeni, ņemot vērā atšķirību starp vidējo iekšzemes reitingu un starptautisko reitingu par 6 vai vairāk pakāpēm.” (72) |
| --- | --- |

(279)

Visbeidzot, PBOC 2017. gadā veikts pētījums apstiprina Komisijas konstatējumus, jo tā secinājumu daļā ir norādīts: “Ja ir noteikts, ka ārvalstu obligāciju ieguldījumu līmenis atbilst BBB- un augstākam starptautiskajam reitingam, tad iekšzemes obligāciju investīciju kategorijai var piešķirt AA- un augstāku līmeni, ņemot vērā atšķirību starp vidējo iekšzemes reitingu un starptautisko reitingu par 6 vai vairāk pakāpēm.” (72)

PBOC

Ja ir noteikts, ka ārvalstu obligāciju ieguldījumu līmenis atbilst BBB- un augstākam starptautiskajam reitingam, tad iekšzemes obligāciju investīciju kategorijai var piešķirt AA- un augstāku līmeni, ņemot vērā atšķirību starp vidējo iekšzemes reitingu un starptautisko reitingu par 6 vai vairāk pakāpēm.

72

| (280) | Ņemot vērā situāciju, kas aprakstīta iepriekš 274.–279. apsvērumā, Komisija secināja, ka Ķīnas kredītreitingi nenodrošina uzticamu novērtējumu par bāzes aktīvu kredītrisku. Šos reitingus ir izkropļojuši arī politikas mērķi atbalstīt galvenās stratēģiskās nozares, kā OŠK ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(280)

Ņemot vērā situāciju, kas aprakstīta iepriekš 274.–279. apsvērumā, Komisija secināja, ka Ķīnas kredītreitingi nenodrošina uzticamu novērtējumu par bāzes aktīvu kredītrisku. Šos reitingus ir izkropļojuši arī politikas mērķi atbalstīt galvenās stratēģiskās nozares, kā OŠK ražošanas nozari.

3.5.3.   Preferenciāls finansējums: aizdevumi

Preferenciāls finansējums: aizdevumi

3.5.3.1.   Aizdevumu veidi

1.   
  Īstermiņa un ilgtermiņa aizdevumi

Īstermiņa un ilgtermiņa aizdevumi

| (281) | Komisija konstatēja, ka abu izlasē iekļauto grupu uzņēmumi savas darbības finansēšanai izmantoja dažādus īstermiņa un ilgtermiņa aizdevumus. Šos aizdevumus galvenokārt izmantoja ikdienas operācijām, apgrozāmā kapitāla vajadzībām, īpašiem projektiem, ieguldījumiem vai citu aizdevumu aizvietošanai. Abas grupas izmantoja arī īstermiņa un ilgtermiņa eksporta kredītus. |
| --- | --- |

(281)

Komisija konstatēja, ka abu izlasē iekļauto grupu uzņēmumi savas darbības finansēšanai izmantoja dažādus īstermiņa un ilgtermiņa aizdevumus. Šos aizdevumus galvenokārt izmantoja ikdienas operācijām, apgrozāmā kapitāla vajadzībām, īpašiem projektiem, ieguldījumiem vai citu aizdevumu aizvietošanai. Abas grupas izmantoja arī īstermiņa un ilgtermiņa eksporta kredītus.

2.   
  Aizdevumi, kuru konkrētais mērķis ir aizstāt citus aizdevumus

Aizdevumi, kuru konkrētais mērķis ir aizstāt citus aizdevumus

| (282) | Izmeklēšanas gaitā Komisija konstatēja, ka daži izlasē iekļautie uzņēmumi ir noslēguši līgumus par aizdevumiem ar konkrētu mērķi aizstāt aizdevumus no citām bankām. Izmantojot šo praksi, uzņēmumi varētu pārkārtot savas saistības un iegūt līdzekļus, lai atmaksātu savas iepriekšējās saistības, kas norāda uz problēmām atmaksāt parādus, ja tam nav cita iemesla. |
| --- | --- |

(282)

Izmeklēšanas gaitā Komisija konstatēja, ka daži izlasē iekļautie uzņēmumi ir noslēguši līgumus par aizdevumiem ar konkrētu mērķi aizstāt aizdevumus no citām bankām. Izmantojot šo praksi, uzņēmumi varētu pārkārtot savas saistības un iegūt līdzekļus, lai atmaksātu savas iepriekšējās saistības, kas norāda uz problēmām atmaksāt parādus, ja tam nav cita iemesla.

| (283) | Tādu aizdevumu izmantošana, kuras vienīgais mērķis ir atmaksāt citus izsniegtos aizdevumus, tiek uzskatīta par pazīmi, ka uzņēmums nespēj izpildīt savas īstermiņa aizdevumu saistības, un tādējādi rada papildu risku saistībā ar tā īstermiņa un ilgtermiņa finansējumu. |
| --- | --- |

(283)

Tādu aizdevumu izmantošana, kuras vienīgais mērķis ir atmaksāt citus izsniegtos aizdevumus, tiek uzskatīta par pazīmi, ka uzņēmums nespēj izpildīt savas īstermiņa aizdevumu saistības, un tādējādi rada papildu risku saistībā ar tā īstermiņa un ilgtermiņa finansējumu.

3.   
  Akcionāra aizdevums

Akcionāra aizdevums

| (284) | Komisija konstatēja, ka viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ar mātesuzņēmuma starpniecību saņēma bankas aizdevumu no Ķīnas Attīstības bankas. Mātesuzņēmums noslēdza aizdevuma līgumu ar banku kā tā saukto “akcionāra aizdevumu” jeb “pilnvarotu aizdevumu” ražotāja eksportētāja īstenotam pētniecības un izstrādes projektam, kā arī novirzīja ieņēmumus no aizdevuma ražotājam eksportētājam saskaņā ar tādiem pašiem līguma nosacījumiem, kādi tika noslēgti ar banku. AKP laikā attiecīgais uzņēmums paskaidroja, ka Ķīnas Attīstības bankai ir īpaši fondi projektiem, kurus aizdevumu veidā var piešķirt tikai centralizēti piederošiem subjektiem, kas ir tiešā SASAC kontrolē. Tomēr par aizdevumu tieši vienojās ražotājs eksportētājs un banka. Turklāt aizdevuma līgumā ir noteikts, ka banka uzdod mātesuzņēmumam piešķirt ražotājam eksportētājam “pilnvarotu aizdevumu” projekta kapitāla ieguldīšanai. |
| --- | --- |

(284)

Komisija konstatēja, ka viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ar mātesuzņēmuma starpniecību saņēma bankas aizdevumu no Ķīnas Attīstības bankas. Mātesuzņēmums noslēdza aizdevuma līgumu ar banku kā tā saukto “akcionāra aizdevumu” jeb “pilnvarotu aizdevumu” ražotāja eksportētāja īstenotam pētniecības un izstrādes projektam, kā arī novirzīja ieņēmumus no aizdevuma ražotājam eksportētājam saskaņā ar tādiem pašiem līguma nosacījumiem, kādi tika noslēgti ar banku. AKP laikā attiecīgais uzņēmums paskaidroja, ka Ķīnas Attīstības bankai ir īpaši fondi projektiem, kurus aizdevumu veidā var piešķirt tikai centralizēti piederošiem subjektiem, kas ir tiešā SASAC kontrolē. Tomēr par aizdevumu tieši vienojās ražotājs eksportētājs un banka. Turklāt aizdevuma līgumā ir noteikts, ka banka uzdod mātesuzņēmumam piešķirt ražotājam eksportētājam “pilnvarotu aizdevumu” projekta kapitāla ieguldīšanai.

SASAC

pilnvarotu aizdevumu

| (285) | Turklāt Komisija konstatēja, ka Ķīnas Attīstības bankas fonds ir uz politiku orientēta ieguldījumu organizācija, kas galvenokārt atbalsta “projektus valsts atzītās galvenajās nozarēs”, izmantojot “projektu kapitāla ieguldījumus, subjektu ieguldījumus, akcionāru aizdevumus un ieguldījumus vietējos ieguldījumu un finansēšanas uzņēmumu fondos, lai novērstu līdzekļu trūkumu galvenajos projektos” (73). |
| --- | --- |

(285)

Turklāt Komisija konstatēja, ka Ķīnas Attīstības bankas fonds ir uz politiku orientēta ieguldījumu organizācija, kas galvenokārt atbalsta “projektus valsts atzītās galvenajās nozarēs”, izmantojot “projektu kapitāla ieguldījumus, subjektu ieguldījumus, akcionāru aizdevumus un ieguldījumus vietējos ieguldījumu un finansēšanas uzņēmumu fondos, lai novērstu līdzekļu trūkumu galvenajos projektos” (73).

projektus valsts atzītās galvenajās nozarēs

projektu kapitāla ieguldījumus, subjektu ieguldījumus, akcionāru aizdevumus un ieguldījumus vietējos ieguldījumu un finansēšanas uzņēmumu fondos, lai novērstu līdzekļu trūkumu galvenajos projektos

73

| (286) | Ņemot vērā to, ka izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs ieņēmumus no aizdevuma izmantoja saviem projektiem, ka par aizdevumu tieši vienojās izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs un banka un ka ražotājam eksportētājam bija aizdevuma līgums ar mātesuzņēmumu, kas atspoguļoja akcionāru līgumu starp mātesuzņēmumu un banku, Komisija uzskatīja, ka mātesuzņēmumam bija tikai starpnieka loma un ka tas vienojās ar Ķīnas Attīstības banku par aizdevuma piešķiršanu ražotājam eksportētājam. Tāpēc Komisija konkrēto aizdevumu iekļāva kā finansējumu, ko banka piešķīra attiecīgajam ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(286)

Ņemot vērā to, ka izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs ieņēmumus no aizdevuma izmantoja saviem projektiem, ka par aizdevumu tieši vienojās izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs un banka un ka ražotājam eksportētājam bija aizdevuma līgums ar mātesuzņēmumu, kas atspoguļoja akcionāru līgumu starp mātesuzņēmumu un banku, Komisija uzskatīja, ka mātesuzņēmumam bija tikai starpnieka loma un ka tas vienojās ar Ķīnas Attīstības banku par aizdevuma piešķiršanu ražotājam eksportētājam. Tāpēc Komisija konkrēto aizdevumu iekļāva kā finansējumu, ko banka piešķīra attiecīgajam ražotājam eksportētājam.

3.5.3.2.   Īpašas iezīmes

| (287) | Kā parādīts 232.–238. apsvērumā, vairāki juridiskie dokumenti, kas ir konkrēti vērsti uz nozares uzņēmumiem, norīko finanšu iestādes sniegt aizdevumus ar preferenciālām likmēm OŠK ražošanas nozarei. Minētie dokumenti apliecina, ka finanšu iestādes piešķir preferenciālu finansējumu tikai ierobežotam skaitam nozaru/uzņēmumu, kas ievēro attiecīgo ĶV politiku. Komisija uzskatīja, ka norāde uz OŠK ražošanas nozari ir pietiekami skaidra, jo nozare ir identificēta vai nu pēc nosaukuma, vai ar norādi uz tās izgatavotajiem ražojumiem vai ražošanas nozaru grupu, pie kuras tā pieder. Turklāt, kā paskaidrots 286. apsvērumā, viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem saņēma aizdevumu no Ķīnas Attīstības bankas fonda, kas atbalsta “projektus valsts atzītās galvenajās nozarēs”. Tādējādi subsīdija ir īpaša tāpēc, ka ĶV atbalsta ierobežotu grupu atbalstāmo nozaru, kuru vidū ir OŠK ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(287)

Kā parādīts 232.–238. apsvērumā, vairāki juridiskie dokumenti, kas ir konkrēti vērsti uz nozares uzņēmumiem, norīko finanšu iestādes sniegt aizdevumus ar preferenciālām likmēm OŠK ražošanas nozarei. Minētie dokumenti apliecina, ka finanšu iestādes piešķir preferenciālu finansējumu tikai ierobežotam skaitam nozaru/uzņēmumu, kas ievēro attiecīgo ĶV politiku. Komisija uzskatīja, ka norāde uz OŠK ražošanas nozari ir pietiekami skaidra, jo nozare ir identificēta vai nu pēc nosaukuma, vai ar norādi uz tās izgatavotajiem ražojumiem vai ražošanas nozaru grupu, pie kuras tā pieder. Turklāt, kā paskaidrots 286. apsvērumā, viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem saņēma aizdevumu no Ķīnas Attīstības bankas fonda, kas atbalsta “projektus valsts atzītās galvenajās nozarēs”. Tādējādi subsīdija ir īpaša tāpēc, ka ĶV atbalsta ierobežotu grupu atbalstāmo nozaru, kuru vidū ir OŠK ražošanas nozare.

projektus valsts atzītās galvenajās nozarēs

| (288) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV un ZTT grupa apgalvoja, ka konkrētie aizdevumi nav īpaši. Kā norādīja ĶV, Komisija nav pierādījusi, ka tiesību akti, saskaņā ar kuriem tiek piešķirts finansiālais atbalsts, izteikti ierobežo piekļuvi atbalstam, un neviens no Komisijas minētajiem dokumentiem nav orientēts uz OŠK ražošanas nozari, kas, kā norāda ĶV, nav ĶTR atbalstāmā nozare. |
| --- | --- |

(288)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV un ZTT grupa apgalvoja, ka konkrētie aizdevumi nav īpaši. Kā norādīja ĶV, Komisija nav pierādījusi, ka tiesību akti, saskaņā ar kuriem tiek piešķirts finansiālais atbalsts, izteikti ierobežo piekļuvi atbalstam, un neviens no Komisijas minētajiem dokumentiem nav orientēts uz OŠK ražošanas nozari, kas, kā norāda ĶV, nav ĶTR atbalstāmā nozare.

ZTT

izteikti ierobežo

| (289) | Šajā sakarā Komisija norādīja, ka, lai gan 232. apsvērumā uzskaitītajos dokumentos, konkrēti, Lēmumā Nr. 40, Banku likumā un Vispārīgajos noteikumos par aizdevumiem, atbalstāmās nozares nav norādītas tik detalizēti, lai tajos būtu iekļauta pati OŠK ražošanas nozare, tajos ir atsauce uz ĶV rūpniecības politiku atbalstāmo nozaru atbalstam. Kā secināts 3.1. iedaļā, OŠK ražošanas nozare ir atbalstāma nozare. Attiecīgo dokumentu kopējais lasījums liecināja, ka ĶV ir devusi norādījumus finanšu iestādēm ņemt vērā ĶV rūpniecības politiku, veicot kreditēšanas darījumus, un ka saskaņā ar šo ĶV rūpniecības politiku finanšu iestādēm ir pienākums sniegt kreditēšanas atbalstu atbalstāmajiem projektiem. Tādēļ no minētā izriet, ka ĶV tieši atbalsta ierobežotu grupu atbalstāmo nozaru, kuru vidū ir OŠK ražošanas nozare. Tāpēc šī subsīdija ir īpaša. Tādējādi Komisija saglabāja savus secinājumus. |
| --- | --- |

(289)

Šajā sakarā Komisija norādīja, ka, lai gan 232. apsvērumā uzskaitītajos dokumentos, konkrēti, Lēmumā Nr. 40, Banku likumā un Vispārīgajos noteikumos par aizdevumiem, atbalstāmās nozares nav norādītas tik detalizēti, lai tajos būtu iekļauta pati OŠK ražošanas nozare, tajos ir atsauce uz ĶV rūpniecības politiku atbalstāmo nozaru atbalstam. Kā secināts 3.1. iedaļā, OŠK ražošanas nozare ir atbalstāma nozare. Attiecīgo dokumentu kopējais lasījums liecināja, ka ĶV ir devusi norādījumus finanšu iestādēm ņemt vērā ĶV rūpniecības politiku, veicot kreditēšanas darījumus, un ka saskaņā ar šo ĶV rūpniecības politiku finanšu iestādēm ir pienākums sniegt kreditēšanas atbalstu atbalstāmajiem projektiem. Tādēļ no minētā izriet, ka ĶV tieši atbalsta ierobežotu grupu atbalstāmo nozaru, kuru vidū ir OŠK ražošanas nozare. Tāpēc šī subsīdija ir īpaša. Tādējādi Komisija saglabāja savus secinājumus.

| (290) | Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā nav vispārēji pieejamas visām ražošanas nozarēm, bet ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(290)

Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā nav vispārēji pieejamas visām ražošanas nozarēm, bet ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

3.5.3.3.   Ieguvums un subsīdiju apjoma aprēķināšana

| (291) | Komisija aprēķināja kompensējamās subsīdijas apjomu, balstoties uz izmeklēšanas periodā saņēmējiem piešķirto ieguvumu. Saskaņā ar pamatregulas 6. panta b) punktu saņēmējiem piešķirtais ieguvums ir starpība starp procentu summu, ko uzņēmums maksājis par preferenciālu aizdevumu, un summu, ko uzņēmums būtu maksājis par līdzīgu komerciālu aizņēmumu, kuru uzņēmums varētu būt saņēmis tirgū. |
| --- | --- |

(291)

Komisija aprēķināja kompensējamās subsīdijas apjomu, balstoties uz izmeklēšanas periodā saņēmējiem piešķirto ieguvumu. Saskaņā ar pamatregulas 6. panta b) punktu saņēmējiem piešķirtais ieguvums ir starpība starp procentu summu, ko uzņēmums maksājis par preferenciālu aizdevumu, un summu, ko uzņēmums būtu maksājis par līdzīgu komerciālu aizņēmumu, kuru uzņēmums varētu būt saņēmis tirgū.

| (292) | Kā paskaidrots iepriekš 3.5.1. un 3.5.2. iedaļā, Ķīnas finanšu iestāžu piešķirtie aizdevumi liecina par ievērojamu valdības iejaukšanos un neatspoguļo likmes, kādas parasti tiek noteiktas funkcionējošā tirgū. |
| --- | --- |

(292)

Kā paskaidrots iepriekš 3.5.1. un 3.5.2. iedaļā, Ķīnas finanšu iestāžu piešķirtie aizdevumi liecina par ievērojamu valdības iejaukšanos un neatspoguļo likmes, kādas parasti tiek noteiktas funkcionējošā tirgū.

| (293) | Izlasē iekļautās uzņēmumu grupas atšķīrās to vispārējā finansiālā stāvokļa ziņā. Izmeklēšanas periodā katrs no tiem saņēma dažādu veidu aizdevumus ar atšķirībām atmaksas termiņa, nodrošinājuma, garantiju un citu nosacījumu ziņā. Šo abu iemeslu dēļ katram uzņēmumam, spriežot pēc tā saņemtajiem aizdevumiem, bija vidējā procentu likme. |
| --- | --- |

(293)

Izlasē iekļautās uzņēmumu grupas atšķīrās to vispārējā finansiālā stāvokļa ziņā. Izmeklēšanas periodā katrs no tiem saņēma dažādu veidu aizdevumus ar atšķirībām atmaksas termiņa, nodrošinājuma, garantiju un citu nosacījumu ziņā. Šo abu iemeslu dēļ katram uzņēmumam, spriežot pēc tā saņemtajiem aizdevumiem, bija vidējā procentu likme.

| (294) | Lai atspoguļotu šīs īpatnības, Komisija individuāli novērtēja katras izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas finansiālo stāvokli. Šajā ziņā Komisija izmantoja aprēķinu metodiku, kas preferenciālam finansējumam aizdevumu veidā tika noteikta antisubsidēšanas izmeklēšanā, kura attiecās uz ĶTR izcelsmes karsti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, kā arī antisubsidēšanas izmeklēšanās, kas attiecās uz ĶTR izcelsmes riepām un konkrētiem austiem un/vai sašūtiem stikla šķiedras audumiem (74), un ir izskaidrota nākamajos apsvērumos. Rezultātā Komisija aprēķināja ieguvumu no preferenciālās finansēšanas prakses, kurā tiek izmantoti aizdevumi, individuāli katrai izlasē iekļautajai ražotāju eksportētāju grupai un iedalīja ieguvumu attiecīgajam ražojumam. |
| --- | --- |

(294)

Lai atspoguļotu šīs īpatnības, Komisija individuāli novērtēja katras izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas finansiālo stāvokli. Šajā ziņā Komisija izmantoja aprēķinu metodiku, kas preferenciālam finansējumam aizdevumu veidā tika noteikta antisubsidēšanas izmeklēšanā, kura attiecās uz ĶTR izcelsmes karsti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, kā arī antisubsidēšanas izmeklēšanās, kas attiecās uz ĶTR izcelsmes riepām un konkrētiem austiem un/vai sašūtiem stikla šķiedras audumiem (74), un ir izskaidrota nākamajos apsvērumos. Rezultātā Komisija aprēķināja ieguvumu no preferenciālās finansēšanas prakses, kurā tiek izmantoti aizdevumi, individuāli katrai izlasē iekļautajai ražotāju eksportētāju grupai un iedalīja ieguvumu attiecīgajam ražojumam.

74

1.   
  FTT grupa

FTT grupa

| (295) | Komisija norādīja, ka Ķīnas kredītreitingu aģentūras FTT grupas ražotājiem eksportētājiem piešķīra AAA kredītreitingu, savukārt to saistīto uzņēmumu kredītreitings svārstījās no B līdz AAA. Ņemot vērā 3.5.2. iedaļā minētos vispārējos kropļojumus Ķīnas kredītreitingos, Komisija secināja, ka šie reitingi nav uzticami. |
| --- | --- |

(295)

Komisija norādīja, ka Ķīnas kredītreitingu aģentūras FTT grupas ražotājiem eksportētājiem piešķīra AAA kredītreitingu, savukārt to saistīto uzņēmumu kredītreitings svārstījās no B līdz AAA. Ņemot vērā 3.5.2. iedaļā minētos vispārējos kropļojumus Ķīnas kredītreitingos, Komisija secināja, ka šie reitingi nav uzticami.

FTT

| (296) | Kā minēts iepriekš 243.–253. apsvērumā, Ķīnas aizdevējas finanšu iestādes šajā izmeklēšanā nav sniegušas kredītspējas novērtējumu. Tādējādi, lai noteiktu ieguvumu, Komisijai bija jānovērtē, vai procentu likmes aizdevumiem, kas tika piešķirti FTT grupai, atbilda tirgus līmenim. |
| --- | --- |

(296)

Kā minēts iepriekš 243.–253. apsvērumā, Ķīnas aizdevējas finanšu iestādes šajā izmeklēšanā nav sniegušas kredītspējas novērtējumu. Tādējādi, lai noteiktu ieguvumu, Komisijai bija jānovērtē, vai procentu likmes aizdevumiem, kas tika piešķirti FTT grupai, atbilda tirgus līmenim.

FTT

| (297) | FTT grupas ražotāji eksportētāji kopumā uzrādīja rentablu finansiālo stāvokli, un saskaņā ar viņu pašu finanšu pārskatiem peļņas procents bija no 1 % līdz 3 %, lai gan peļņas procents bija daudz zemāks nekā peļņas procents, kas parasti tiek sagaidīts OŠK ražošanas nozarē un kas atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā tika noteikts 12,4 % apmērā. |
| --- | --- |

(297)

FTT grupas ražotāji eksportētāji kopumā uzrādīja rentablu finansiālo stāvokli, un saskaņā ar viņu pašu finanšu pārskatiem peļņas procents bija no 1 % līdz 3 %, lai gan peļņas procents bija daudz zemāks nekā peļņas procents, kas parasti tiek sagaidīts OŠK ražošanas nozarē un kas atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā tika noteikts 12,4 % apmērā.

FTT

| (298) | Viens no FTT grupas ražotājiem eksportētājiem savas darbības finansēšanai izmantoja īstermiņa un ilgtermiņa aizņēmumus. Komisija novērtēja uzņēmuma īstermiņa likviditāti un ilgtermiņa maksātspējas stāvokli. |
| --- | --- |

(298)

Viens no FTT grupas ražotājiem eksportētājiem savas darbības finansēšanai izmantoja īstermiņa un ilgtermiņa aizņēmumus. Komisija novērtēja uzņēmuma īstermiņa likviditāti un ilgtermiņa maksātspējas stāvokli.

FTT

| (299) | Attiecībā uz īstermiņa likviditāti Komisija izmantoja tādus likviditātes rādītājus kā apgrozāmā kapitāla rādītājs, ātrās likviditātes rādītājs, skaidras naudas rādītājs un naudas plūsmas rādītājs. Ar šiem rādītājiem tiek mērīta uzņēmuma spēja izpildīt īstermiņa saistības, arī atmaksāt īstermiņa parādus. Uzņēmuma vidējais īstermiņa rādītājs IP laikā bija 1,1. Lai gan apgrozāmo līdzekļu rādītājs ir nedaudz virs 1, uzņēmuma apgrozāmie līdzekļi ir pietiekami tikai īstermiņa saistību segšanai, kas nav pietiekami, lai pamatotu augstu kredītreitingu, kura iegūšanai uzņēmumam būtu jāsasniedz rādītājs, kas ir vismaz 2. Uzņēmuma ātrās likviditātes rādītājs 2019. gadā bija 0,8, bet 2020. gadā – 0,6, savukārt par atsauces rādītāju tiek uzskatīts ātras likviditātes rādītājs, kas ir vismaz 1. Faktiski uzņēmums, kura ātrās likviditātes rādītājs ir mazāks par 1, var nespēt īstermiņā atmaksāt savas īstermiņa saistības. Uzņēmuma skaidras naudas rādītājs IP laikā bija vidēji 0,1; tādēļ uzņēmumam nebija pietiekami daudz skaidras naudas, lai samaksātu īstermiņa parādu. Uzņēmums 2019. un 2020. gadā uzrādīja arī negatīvu naudas plūsmu no pamatdarbības (“CFO”). CFO rādītājs 2019. gadā bija -0,07, bet 2020. gadā tas bija -0,00007. CFO rādītājs, kas ir mazāks par 1, nozīmē, ka uzņēmums nav ieguvis pietiekami daudz naudas, lai segtu savas īstermiņa saistības. |
| --- | --- |

(299)

Attiecībā uz īstermiņa likviditāti Komisija izmantoja tādus likviditātes rādītājus kā apgrozāmā kapitāla rādītājs, ātrās likviditātes rādītājs, skaidras naudas rādītājs un naudas plūsmas rādītājs. Ar šiem rādītājiem tiek mērīta uzņēmuma spēja izpildīt īstermiņa saistības, arī atmaksāt īstermiņa parādus. Uzņēmuma vidējais īstermiņa rādītājs IP laikā bija 1,1. Lai gan apgrozāmo līdzekļu rādītājs ir nedaudz virs 1, uzņēmuma apgrozāmie līdzekļi ir pietiekami tikai īstermiņa saistību segšanai, kas nav pietiekami, lai pamatotu augstu kredītreitingu, kura iegūšanai uzņēmumam būtu jāsasniedz rādītājs, kas ir vismaz 2. Uzņēmuma ātrās likviditātes rādītājs 2019. gadā bija 0,8, bet 2020. gadā – 0,6, savukārt par atsauces rādītāju tiek uzskatīts ātras likviditātes rādītājs, kas ir vismaz 1. Faktiski uzņēmums, kura ātrās likviditātes rādītājs ir mazāks par 1, var nespēt īstermiņā atmaksāt savas īstermiņa saistības. Uzņēmuma skaidras naudas rādītājs IP laikā bija vidēji 0,1; tādēļ uzņēmumam nebija pietiekami daudz skaidras naudas, lai samaksātu īstermiņa parādu. Uzņēmums 2019. un 2020. gadā uzrādīja arī negatīvu naudas plūsmu no pamatdarbības (“CFO”). CFO rādītājs 2019. gadā bija -0,07, bet 2020. gadā tas bija -0,00007. CFO rādītājs, kas ir mazāks par 1, nozīmē, ka uzņēmums nav ieguvis pietiekami daudz naudas, lai segtu savas īstermiņa saistības.

CFO

CFO

CFO

| (300) | Ņemot vērā 299. apsvērumā aprakstītos likviditātes rādītājus, Komisija secināja, ka attiecīgajam uzņēmumam ir īstermiņa likviditātes problēmas, kas tam rada augsta riska debitora profilu. |
| --- | --- |

(300)

Ņemot vērā 299. apsvērumā aprakstītos likviditātes rādītājus, Komisija secināja, ka attiecīgajam uzņēmumam ir īstermiņa likviditātes problēmas, kas tam rada augsta riska debitora profilu.

| (301) | Ilgtermiņa maksātspējas riska novērtējumu Komisija veica, pamatojoties uz dažādiem maksātspējas rādītājiem, piemēram, parāda rādītājiem un seguma rādītājiem. Ar maksātspējas rādītājiem mēra uzņēmuma spēju izpildīt ilgtermiņa parādsaistības. Tos izmanto aizdevēji un obligāciju ieguldītāji, novērtējot uzņēmuma kredītspēju. |
| --- | --- |

(301)

Ilgtermiņa maksātspējas riska novērtējumu Komisija veica, pamatojoties uz dažādiem maksātspējas rādītājiem, piemēram, parāda rādītājiem un seguma rādītājiem. Ar maksātspējas rādītājiem mēra uzņēmuma spēju izpildīt ilgtermiņa parādsaistības. Tos izmanto aizdevēji un obligāciju ieguldītāji, novērtējot uzņēmuma kredītspēju.

| (302) | Parāda rādītāji mēra saistību, jo īpaši ilgtermiņa parādu, apjomu. Uzņēmumam bija augsta parāda attiecība pret aktīviem – 0,67, kas nozīmē, ka 67 % no uzņēmuma aktīviem tiek finansēti ar parādiem. Parāda attiecība pret pašu kapitālu 2019. gadā bija 1,9, bet 2020. gadā – 2,8, kas norāda uz to, ka uzņēmums savu darbību galvenokārt finansē, izmantojot parādu. Jo augstāka ir parāda un aktīvu attiecība un parāda un pašu kapitāla attiecība, jo augstāks ir uzņēmuma finanšu risks. |
| --- | --- |

(302)

Parāda rādītāji mēra saistību, jo īpaši ilgtermiņa parādu, apjomu. Uzņēmumam bija augsta parāda attiecība pret aktīviem – 0,67, kas nozīmē, ka 67 % no uzņēmuma aktīviem tiek finansēti ar parādiem. Parāda attiecība pret pašu kapitālu 2019. gadā bija 1,9, bet 2020. gadā – 2,8, kas norāda uz to, ka uzņēmums savu darbību galvenokārt finansē, izmantojot parādu. Jo augstāka ir parāda un aktīvu attiecība un parāda un pašu kapitāla attiecība, jo augstāks ir uzņēmuma finanšu risks.

| (303) | Ar seguma rādītājiem mēra uzņēmuma spēju apkalpot parādsaistības un pildīt savas finanšu saistības. Uzņēmums savu novērtējumu pamatoja ar procentu seguma rādītāju, kā arī naudas plūsmas no pamatdarbības un parāda attiecību. Procentu seguma rādītājs parāda uzņēmuma spēju finansēt procentu izmaksas. Šis rādītājs bija 1,4 2019. gadā un 0,6 2020. gadā. Finanšu analīzē procentu seguma rādītājs, kas ir mazāks par 1,5, norāda, ka uzņēmumam ir grūtības segt procentu izdevumus. Naudas plūsmas no pamatdarbības un parādu seguma attiecība raksturo uzņēmuma spēju atmaksāt parādsaistības ar pamatdarbības rezultātā gūtajiem naudas līdzekļiem. Uzņēmuma vidējā naudas plūsmas no pamatdarbības un parāda attiecība IP bija –6 % 2019. gadā un –0,006 % 2020. gadā. Tas nozīmē, ka saskaņā ar 2019. gada rādītāju uzņēmumam būtu vajadzīgi 16 gadi, lai atmaksātu savu kopējo parādu, izmantojot tā naudas plūsmu no pamatdarbības. 2020. gada dati liecina par vēl sliktāku situāciju. Tāpēc ir pazīmes, ka uzņēmumam ir nopietnas problēmas gūt pietiekami daudz naudas līdzekļu, lai atmaksātu parādu. |
| --- | --- |

(303)

Ar seguma rādītājiem mēra uzņēmuma spēju apkalpot parādsaistības un pildīt savas finanšu saistības. Uzņēmums savu novērtējumu pamatoja ar procentu seguma rādītāju, kā arī naudas plūsmas no pamatdarbības un parāda attiecību. Procentu seguma rādītājs parāda uzņēmuma spēju finansēt procentu izmaksas. Šis rādītājs bija 1,4 2019. gadā un 0,6 2020. gadā. Finanšu analīzē procentu seguma rādītājs, kas ir mazāks par 1,5, norāda, ka uzņēmumam ir grūtības segt procentu izdevumus. Naudas plūsmas no pamatdarbības un parādu seguma attiecība raksturo uzņēmuma spēju atmaksāt parādsaistības ar pamatdarbības rezultātā gūtajiem naudas līdzekļiem. Uzņēmuma vidējā naudas plūsmas no pamatdarbības un parāda attiecība IP bija –6 % 2019. gadā un –0,006 % 2020. gadā. Tas nozīmē, ka saskaņā ar 2019. gada rādītāju uzņēmumam būtu vajadzīgi 16 gadi, lai atmaksātu savu kopējo parādu, izmantojot tā naudas plūsmu no pamatdarbības. 2020. gada dati liecina par vēl sliktāku situāciju. Tāpēc ir pazīmes, ka uzņēmumam ir nopietnas problēmas gūt pietiekami daudz naudas līdzekļu, lai atmaksātu parādu.

| (304) | Turklāt šis uzņēmums ir noslēdzis līgumus par aizdevumiem, kuru vienīgais mērķis ir atmaksāt aizdevumus no citām bankām. Kā aprakstīts 282. un 283. apsvērumā, šāda veida aizdevumus uzskata par pazīmi, ka uzņēmums nespēj izpildīt savas īstermiņa aizdevumu saistības, un tādējādi tie rada papildu risku saistībā ar tā īstermiņa un ilgtermiņa finansējumu. |
| --- | --- |

(304)

Turklāt šis uzņēmums ir noslēdzis līgumus par aizdevumiem, kuru vienīgais mērķis ir atmaksāt aizdevumus no citām bankām. Kā aprakstīts 282. un 283. apsvērumā, šāda veida aizdevumus uzskata par pazīmi, ka uzņēmums nespēj izpildīt savas īstermiņa aizdevumu saistības, un tādējādi tie rada papildu risku saistībā ar tā īstermiņa un ilgtermiņa finansējumu.

| (305) | Tāpēc, ņemot vērā 299.–304. apsvērumā aprakstītos likviditātes un maksātspējas jautājumus, Komisija uzskatīja, ka uzņēmums no potenciālo aizdevēju un ieguldītāju viedokļa bija nestabilā finansiālajā situācijā un ar augstu riska profilu. |
| --- | --- |

(305)

Tāpēc, ņemot vērā 299.–304. apsvērumā aprakstītos likviditātes un maksātspējas jautājumus, Komisija uzskatīja, ka uzņēmums no potenciālo aizdevēju un ieguldītāju viedokļa bija nestabilā finansiālajā situācijā un ar augstu riska profilu.

| (306) | Otram grupas ražotājam eksportētājam nebija aizdevumu. Tomēr Komisija norādīja, ka tas 35 % no saviem pirkumiem finansēja ar bankas akceptētām tratām, kas, kā konstatēts turpmāk 3.5.4.2. iedaļā, ir preferenciāls īstermiņa finanšu instruments. Šā ražotāja parāds veidoja vidēji 61 % no kopējiem aktīviem IP, tā parāda attiecība pret aktīviem bija 0,6, savukārt vidējā parāda attiecība pret kapitālu IP laikā bija 1,6. Tas nozīmē, ka uzņēmums galvenokārt finansēja savas darbības, izmantojot parādu, un tas ir riska faktors. |
| --- | --- |

(306)

Otram grupas ražotājam eksportētājam nebija aizdevumu. Tomēr Komisija norādīja, ka tas 35 % no saviem pirkumiem finansēja ar bankas akceptētām tratām, kas, kā konstatēts turpmāk 3.5.4.2. iedaļā, ir preferenciāls īstermiņa finanšu instruments. Šā ražotāja parāds veidoja vidēji 61 % no kopējiem aktīviem IP, tā parāda attiecība pret aktīviem bija 0,6, savukārt vidējā parāda attiecība pret kapitālu IP laikā bija 1,6. Tas nozīmē, ka uzņēmums galvenokārt finansēja savas darbības, izmantojot parādu, un tas ir riska faktors.

| (307) | Tā kā šis uzņēmums galvenokārt finansēja savas darbības ar īstermiņa finansējumu, Komisija savā analīzē galveno uzmanību pievērsa uzņēmuma likviditātes stāvoklim. Uzņēmumam IP laikā vidēji bija novērojams apgrozāmā kapitāla rādītājs 0,9, ātrās likviditātes rādītājs 0,7, skaidras naudas rādītājs 0,1 un naudas plūsmas no pamatdarbības rādītājs 0,1. Šie rādītāji norāda uz likviditātes problēmām, jo īstermiņa saistības pārsniedz kopējo apgrozāmo aktīvu apjomu un uzņēmums atrodas situācijā, kad tas nevar samaksāt savas īstermiņa saistības, izmantojot naudu, ko rada tā apgrozāmie līdzekļi un pamatdarbības. No finanšu analīzes viedokļa ir vispārpieņemts, ka likviditātes rādītāji, kas ir zemāki par 1, liecina par likviditātes problēmām, ko aizdevējas iestādes uzskata par risku. |
| --- | --- |

(307)

Tā kā šis uzņēmums galvenokārt finansēja savas darbības ar īstermiņa finansējumu, Komisija savā analīzē galveno uzmanību pievērsa uzņēmuma likviditātes stāvoklim. Uzņēmumam IP laikā vidēji bija novērojams apgrozāmā kapitāla rādītājs 0,9, ātrās likviditātes rādītājs 0,7, skaidras naudas rādītājs 0,1 un naudas plūsmas no pamatdarbības rādītājs 0,1. Šie rādītāji norāda uz likviditātes problēmām, jo īstermiņa saistības pārsniedz kopējo apgrozāmo aktīvu apjomu un uzņēmums atrodas situācijā, kad tas nevar samaksāt savas īstermiņa saistības, izmantojot naudu, ko rada tā apgrozāmie līdzekļi un pamatdarbības. No finanšu analīzes viedokļa ir vispārpieņemts, ka likviditātes rādītāji, kas ir zemāki par 1, liecina par likviditātes problēmām, ko aizdevējas iestādes uzskata par risku.

| (308) | Ņemot vērā nopietnās likviditātes un maksātspējas problēmas, uz kurām norādīja divu FTT grupas ražotāju eksportētāju finanšu analīze, kā aprakstīts 298.–307. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka FTT grupas vispārējais finansiālais stāvoklis atbilst BB reitingam, kas ir augstākais reitings, kurš vairs neatbilst “investīciju kategorijai”. “Investīciju kategorija” nozīmē, ka uzņēmuma emitētās obligācijas kredītreitingu aģentūra uzskata par pietiekamām, lai tas varētu izpildīt maksājuma saistības, tā ka bankām tiek atļauts tajās ieguldīt. |
| --- | --- |

(308)

Ņemot vērā nopietnās likviditātes un maksātspējas problēmas, uz kurām norādīja divu FTT grupas ražotāju eksportētāju finanšu analīze, kā aprakstīts 298.–307. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka FTT grupas vispārējais finansiālais stāvoklis atbilst BB reitingam, kas ir augstākais reitings, kurš vairs neatbilst “investīciju kategorijai”. “Investīciju kategorija” nozīmē, ka uzņēmuma emitētās obligācijas kredītreitingu aģentūra uzskata par pietiekamām, lai tas varētu izpildīt maksājuma saistības, tā ka bankām tiek atļauts tajās ieguldīt.

FTT

FTT

| (309) | Pamatojoties uz publiski pieejamajiem Bloomberg datiem, Komisija tirgus likmes noteikšanai par atsauces vērtību izmantoja prēmiju, kuru var gaidīt par obligācijām, ko emitējuši BB kredītreitinga uzņēmumi, un tā tika piemērota PBOC aizdevumu standarta likmei vai – pēc 2019. gada 20. augusta – NIFC (75) paziņotajai aizdevumu pamatlikmei, lai noteiktu tirgus likmi. |
| --- | --- |

(309)

Pamatojoties uz publiski pieejamajiem Bloomberg datiem, Komisija tirgus likmes noteikšanai par atsauces vērtību izmantoja prēmiju, kuru var gaidīt par obligācijām, ko emitējuši BB kredītreitinga uzņēmumi, un tā tika piemērota PBOC aizdevumu standarta likmei vai – pēc 2019. gada 20. augusta – NIFC (75) paziņotajai aizdevumu pamatlikmei, lai noteiktu tirgus likmi.

Bloomberg

PBOC

NIFC

75

| (310) | Šis uzcenojums tika noteikts, pēc Bloomberg datiem par rūpniecības segmentiem aprēķinot relatīvo starpību starp ASV AA kredītreitinga uzņēmumu obligāciju un ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligāciju indeksiem. Šādi aprēķinātā relatīvā starpība pēc tam tika pieskaitīta PBOC publicētajai aizdevumu standarta likmei vai – pēc 2019. gada 20. augusta – NIFC publicētajai aizdevumu pamatlikmei aizdevuma piešķiršanas dienā (76), attiecībā uz to pašu laiku, uz kuru attiecās konkrētais aizdevums. Tas tika darīts atsevišķi attiecībā uz katru aizdevumu, kas piešķirts uzņēmumu grupai. |
| --- | --- |

(310)

Šis uzcenojums tika noteikts, pēc Bloomberg datiem par rūpniecības segmentiem aprēķinot relatīvo starpību starp ASV AA kredītreitinga uzņēmumu obligāciju un ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligāciju indeksiem. Šādi aprēķinātā relatīvā starpība pēc tam tika pieskaitīta PBOC publicētajai aizdevumu standarta likmei vai – pēc 2019. gada 20. augusta – NIFC publicētajai aizdevumu pamatlikmei aizdevuma piešķiršanas dienā (76), attiecībā uz to pašu laiku, uz kuru attiecās konkrētais aizdevums. Tas tika darīts atsevišķi attiecībā uz katru aizdevumu, kas piešķirts uzņēmumu grupai.

Bloomberg

PBOC

NIFC

76

| (311) | Tāda pati situācija attiecībā uz tirgus kropļojumiem un derīgu kredītreitingu trūkums ir arī ārvalstu valūtā izteiktu aizdevumu gadījumā, jo arī šos aizdevumus piešķir tās pašas Ķīnas finanšu iestādes. Tāpēc, kā konstatēts iepriekš, lai noteiktu atbilstīgu atsauces vērtību, tika izmantotas attiecīgas nominālvērtības BB kredītreitinga uzņēmumu obligācijas, kas emitētas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(311)

Tāda pati situācija attiecībā uz tirgus kropļojumiem un derīgu kredītreitingu trūkums ir arī ārvalstu valūtā izteiktu aizdevumu gadījumā, jo arī šos aizdevumus piešķir tās pašas Ķīnas finanšu iestādes. Tāpēc, kā konstatēts iepriekš, lai noteiktu atbilstīgu atsauces vērtību, tika izmantotas attiecīgas nominālvērtības BB kredītreitinga uzņēmumu obligācijas, kas emitētas izmeklēšanas periodā.

| (312) | Ieguvums tika noteikts, piemērojot 310. apsvērumā aprakstīto atsauces vērtību aizdevumu finansēšanas periodam izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(312)

Ieguvums tika noteikts, piemērojot 310. apsvērumā aprakstīto atsauces vērtību aizdevumu finansēšanas periodam izmeklēšanas periodā.

2.   
  ZTT grupa

ZTT grupa

| (313) | Komisija konstatēja, ka Ķīnas kredītreitingu aģentūra ZTT grupai 2018. gadā ir piešķīrusi AA+ kredītreitingu. Ņemot vērā 3.5.2. iedaļā minētos vispārējos kropļojumus Ķīnas kredītreitingos, Komisija secināja, ka ZTT grupai piešķirtais AA+ kredītreitings nav uzticams. |
| --- | --- |

(313)

Komisija konstatēja, ka Ķīnas kredītreitingu aģentūra ZTT grupai 2018. gadā ir piešķīrusi AA+ kredītreitingu. Ņemot vērā 3.5.2. iedaļā minētos vispārējos kropļojumus Ķīnas kredītreitingos, Komisija secināja, ka ZTT grupai piešķirtais AA+ kredītreitings nav uzticams.

ZTT

ZTT

| (314) | Kā minēts iepriekš 243.–253. apsvērumā, Ķīnas aizdevējas finanšu iestādes nav sniegušas kredītspējas novērtējumu. Tādējādi, lai noteiktu ieguvumu, Komisijai bija jānovērtē, vai procentu likmes aizdevumiem, kas tika piešķirti ZTT grupai, atbilda tirgus līmenim. |
| --- | --- |

(314)

Kā minēts iepriekš 243.–253. apsvērumā, Ķīnas aizdevējas finanšu iestādes nav sniegušas kredītspējas novērtējumu. Tādējādi, lai noteiktu ieguvumu, Komisijai bija jānovērtē, vai procentu likmes aizdevumiem, kas tika piešķirti ZTT grupai, atbilda tirgus līmenim.

ZTT

| (315) | Spriežot pēc ZTT grupas ražotāju eksportētāju finanšu pārskatiem, to finansiālais stāvoklis kopumā ir bijis rentabls. |
| --- | --- |

(315)

Spriežot pēc ZTT grupas ražotāju eksportētāju finanšu pārskatiem, to finansiālais stāvoklis kopumā ir bijis rentabls.

ZTT

| (316) | Tomēr viena grupas ražotāja eksportētāja analīze liecināja par apgrozījuma samazināšanos līdztekus ievērojamam tā saistību pieaugumam kopš 2018. gada. Komisija norādīja, ka uzņēmums maina savu finanšu sviras rādītāju, kas izteikts kā parāda un pašu kapitāla attiecība (77), palielinot atkarību no ārējā finansējuma un ierobežojot pilnībā piederošo līdzekļu daļu, lai finansētu savu izaugsmi. Turklāt, lai gan uzņēmums ir rentabls, jāatzīmē, ka peļņas procents, kā arī kapitāla atdeve (78) kopš 2018. gada ir samazinājusies. Tāpat Komisija noteica, ka abi ražotāji eksportētāji, kā arī citi grupas saistītie uzņēmumi kopumā izmanto īstermiņa aizdevumus ar mērķi finansēt apgrozāmo kapitālu ikdienas darbībai. |
| --- | --- |

(316)

Tomēr viena grupas ražotāja eksportētāja analīze liecināja par apgrozījuma samazināšanos līdztekus ievērojamam tā saistību pieaugumam kopš 2018. gada. Komisija norādīja, ka uzņēmums maina savu finanšu sviras rādītāju, kas izteikts kā parāda un pašu kapitāla attiecība (77), palielinot atkarību no ārējā finansējuma un ierobežojot pilnībā piederošo līdzekļu daļu, lai finansētu savu izaugsmi. Turklāt, lai gan uzņēmums ir rentabls, jāatzīmē, ka peļņas procents, kā arī kapitāla atdeve (78) kopš 2018. gada ir samazinājusies. Tāpat Komisija noteica, ka abi ražotāji eksportētāji, kā arī citi grupas saistītie uzņēmumi kopumā izmanto īstermiņa aizdevumus ar mērķi finansēt apgrozāmo kapitālu ikdienas darbībai.

77

78

| (317) | Analizējot ZTT grupu atbilstoši konsolidētai pieejai, Komisija norādīja, ka grupa emitēja obligācijas ar nolūku papildus citiem projektiem papildināt uzņēmuma apgrozāmo kapitālu. Šādi rīkojoties, grupa atzīst nepieciešamību papildināt apgrozāmo kapitālu, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti tās darījumdarbības paplašināšanai, kas tiek īstenota. Turklāt laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam ZTT grupas bruto peļņas rādītājs uzrādīja lejupvērstu tendenci un bija zemāks arī par vidējo rādītāju salīdzināmo optisko šķiedru ražotāju uzņēmumu vidū (79). Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka Zhongtian Technology Group Co Ltd, kas ir ražotāju eksportētāju mātesuzņēmums, emitēja īstermiņa obligācijas ar mērķi atmaksāt parādu. Līdzīgi tika konstatēta parāda konvertēšana pašu kapitālā (80). |
| --- | --- |

(317)

Analizējot ZTT grupu atbilstoši konsolidētai pieejai, Komisija norādīja, ka grupa emitēja obligācijas ar nolūku papildus citiem projektiem papildināt uzņēmuma apgrozāmo kapitālu. Šādi rīkojoties, grupa atzīst nepieciešamību papildināt apgrozāmo kapitālu, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti tās darījumdarbības paplašināšanai, kas tiek īstenota. Turklāt laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam ZTT grupas bruto peļņas rādītājs uzrādīja lejupvērstu tendenci un bija zemāks arī par vidējo rādītāju salīdzināmo optisko šķiedru ražotāju uzņēmumu vidū (79). Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka Zhongtian Technology Group Co Ltd, kas ir ražotāju eksportētāju mātesuzņēmums, emitēja īstermiņa obligācijas ar mērķi atmaksāt parādu. Līdzīgi tika konstatēta parāda konvertēšana pašu kapitālā (80).

ZTT

ZTT

79

Zhongtian Technology Group Co Ltd

80

| (318) | Ņemot vērā minēto, Komisija uzskatīja, ka grupas vispārējais finansiālais stāvoklis atbilst BB kredītreitingam, kas ir augstākais reitings, kurš vairs neatbilst “investīciju kategorijai”. “Investīciju kategorija” nozīmē, ka uzņēmuma emitētās obligācijas kredītreitingu aģentūra uzskata par pietiekamām, lai tas varētu izpildīt maksājuma saistības, tā ka bankām tiek atļauts tajās ieguldīt. |
| --- | --- |

(318)

Ņemot vērā minēto, Komisija uzskatīja, ka grupas vispārējais finansiālais stāvoklis atbilst BB kredītreitingam, kas ir augstākais reitings, kurš vairs neatbilst “investīciju kategorijai”. “Investīciju kategorija” nozīmē, ka uzņēmuma emitētās obligācijas kredītreitingu aģentūra uzskata par pietiekamām, lai tas varētu izpildīt maksājuma saistības, tā ka bankām tiek atļauts tajās ieguldīt.

| (319) | Pēc tam, lai noteiktu tirgus likmi, PBOC aizdevumu standarta likmei vai – pēc 2019. gada 20. augusta – NIFC publicētajai aizdevumu pamatlikmei tika piemērota prēmija, kas gaidāma no obligācijām, ko emitējušas firmas ar šādu reitingu (BB). |
| --- | --- |

(319)

Pēc tam, lai noteiktu tirgus likmi, PBOC aizdevumu standarta likmei vai – pēc 2019. gada 20. augusta – NIFC publicētajai aizdevumu pamatlikmei tika piemērota prēmija, kas gaidāma no obligācijām, ko emitējušas firmas ar šādu reitingu (BB).

PBOC

NIFC

| (320) | Šis uzcenojums tika noteikts, pēc Bloomberg datiem par rūpniecības segmentiem aprēķinot relatīvo starpību starp ASV AA kredītreitinga uzņēmumu obligāciju un ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligāciju indeksiem. Šādi aprēķinātā relatīvā starpība pēc tam tika pieskaitīta aizdevumu standarta likmei vai aizdevumu pamatlikmei aizdevuma piešķiršanas dienā un attiecībā uz to pašu laikposmu, uz kuru attiecās konkrētais aizdevums. Tas tika darīts atsevišķi attiecībā uz katru aizdevumu, kas piešķirts uzņēmumu grupai. |
| --- | --- |

(320)

Šis uzcenojums tika noteikts, pēc Bloomberg datiem par rūpniecības segmentiem aprēķinot relatīvo starpību starp ASV AA kredītreitinga uzņēmumu obligāciju un ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligāciju indeksiem. Šādi aprēķinātā relatīvā starpība pēc tam tika pieskaitīta aizdevumu standarta likmei vai aizdevumu pamatlikmei aizdevuma piešķiršanas dienā un attiecībā uz to pašu laikposmu, uz kuru attiecās konkrētais aizdevums. Tas tika darīts atsevišķi attiecībā uz katru aizdevumu, kas piešķirts uzņēmumu grupai.

Bloomberg

| (321) | Tāda pati situācija attiecībā uz tirgus kropļojumiem un derīgu kredītreitingu trūkums ir arī ārvalstu valūtā izteiktu aizdevumu gadījumā, jo arī šos aizdevumus piešķir tās pašas Ķīnas finanšu iestādes. Tāpēc, kā konstatēts iepriekš, lai noteiktu atbilstīgu atsauces vērtību, tika izmantotas attiecīgas nominālvērtības BB kredītreitinga uzņēmumu obligācijas, kas emitētas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(321)

Tāda pati situācija attiecībā uz tirgus kropļojumiem un derīgu kredītreitingu trūkums ir arī ārvalstu valūtā izteiktu aizdevumu gadījumā, jo arī šos aizdevumus piešķir tās pašas Ķīnas finanšu iestādes. Tāpēc, kā konstatēts iepriekš, lai noteiktu atbilstīgu atsauces vērtību, tika izmantotas attiecīgas nominālvērtības BB kredītreitinga uzņēmumu obligācijas, kas emitētas izmeklēšanas periodā.

| (322) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka ar konkrētajiem aizdevumiem netika piešķirts ieguvums pamatregulas 3. panta 2. punkta un SKP nolīguma 1.1. panta b) punkta nozīmē. ĶV uzskatīja, ka Komisija nelikumīgi ignorēja ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, kredītreitingu, un nepiekrita metodikai, kuru Komisija izmantoja, lai noteiktu atsauces vērtību, un kuras pamatā ir tas, ka nav ņemti vērā ražotāju eksportētāju kredītreitingi. ĶV norādīja, ka, lai gan Komisijas konstatējumi par aizdevumiem lielā mērā ir balstīti uz tās novērtējumu par attiecīgo uzņēmumu domājamo slikto finansiālo stāvokli, Komisijas novērtējums šajā ziņā ir nepareizs, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu atjaunojamiem kredītiem. |
| --- | --- |

(322)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka ar konkrētajiem aizdevumiem netika piešķirts ieguvums pamatregulas 3. panta 2. punkta un SKP nolīguma 1.1. panta b) punkta nozīmē. ĶV uzskatīja, ka Komisija nelikumīgi ignorēja ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, kredītreitingu, un nepiekrita metodikai, kuru Komisija izmantoja, lai noteiktu atsauces vērtību, un kuras pamatā ir tas, ka nav ņemti vērā ražotāju eksportētāju kredītreitingi. ĶV norādīja, ka, lai gan Komisijas konstatējumi par aizdevumiem lielā mērā ir balstīti uz tās novērtējumu par attiecīgo uzņēmumu domājamo slikto finansiālo stāvokli, Komisijas novērtējums šajā ziņā ir nepareizs, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu atjaunojamiem kredītiem.

| (323) | Šajā saistībā Komisija atsaucās uz saviem konstatējumiem un secinājumiem 3.5.2. iedaļā, kur tā pierādīja, ka Ķīnas kredītreitingi nesniedz uzticamu kredītriska novērtējumu un ka šos kredītreitingus izkropļo ĶV politikas mērķi atbalstīt galvenās stratēģiskās nozares. Tāpēc ĶV apgalvojums par ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kredītreitingiem nav pamatots. Lai noteiktu kredītreitingu, kas atbilst to ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, riska profilam, Komisija iepriekš (1) un (2) punktā veica attiecīgo uzņēmumu finanšu analīzi, kas liecināja, ka to finansiālais stāvoklis atbilst BB reitingam. Tāpēc ĶV apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(323)

Šajā saistībā Komisija atsaucās uz saviem konstatējumiem un secinājumiem 3.5.2. iedaļā, kur tā pierādīja, ka Ķīnas kredītreitingi nesniedz uzticamu kredītriska novērtējumu un ka šos kredītreitingus izkropļo ĶV politikas mērķi atbalstīt galvenās stratēģiskās nozares. Tāpēc ĶV apgalvojums par ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kredītreitingiem nav pamatots. Lai noteiktu kredītreitingu, kas atbilst to ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, riska profilam, Komisija iepriekš (1) un (2) punktā veica attiecīgo uzņēmumu finanšu analīzi, kas liecināja, ka to finansiālais stāvoklis atbilst BB reitingam. Tāpēc ĶV apgalvojums tika noraidīts.

| (324) | ĶV arī apgalvoja, ka Komisija nav pamatojusi, kāpēc tā neizmantoja salīdzināmu aizdevumu Ķīnas tirgū, un nav pierādījusi, pamatojoties uz tiešiem pierādījumiem, ka aizdevumu tirgu ĶTR kropļo valdības iejaukšanās. ĶV arī apgalvoja, ka pat tad, kad Komisija izmantoja ārējās atsauces vērtības, lai noteiktu ieguvumu, tā nebija veikusi nepieciešamās korekcijas savā atsauces aizstājējvērtībā un pienācīgi nepaskaidroja, kā šāda aizstājējvērtība aptuveni atbilst tirgū pieejamam līdzīgam komerciālam aizņēmumam. ĶV norādīja, ka Komisijai bija jāņem vērā atšķirības, kas cita starpā pastāvēja aizdevumu apjomā, atmaksas termiņos un apsvērumos par to, vai aizdevumi faktiski tika piešķirti, un kas ietekmē aizdevumu likmes. |
| --- | --- |

(324)

ĶV arī apgalvoja, ka Komisija nav pamatojusi, kāpēc tā neizmantoja salīdzināmu aizdevumu Ķīnas tirgū, un nav pierādījusi, pamatojoties uz tiešiem pierādījumiem, ka aizdevumu tirgu ĶTR kropļo valdības iejaukšanās. ĶV arī apgalvoja, ka pat tad, kad Komisija izmantoja ārējās atsauces vērtības, lai noteiktu ieguvumu, tā nebija veikusi nepieciešamās korekcijas savā atsauces aizstājējvērtībā un pienācīgi nepaskaidroja, kā šāda aizstājējvērtība aptuveni atbilst tirgū pieejamam līdzīgam komerciālam aizņēmumam. ĶV norādīja, ka Komisijai bija jāņem vērā atšķirības, kas cita starpā pastāvēja aizdevumu apjomā, atmaksas termiņos un apsvērumos par to, vai aizdevumi faktiski tika piešķirti, un kas ietekmē aizdevumu likmes.

aptuveni atbilst

| (325) | Šajā ziņā, kā paskaidrots iepriekš, tika uzskatīts, ka Ķīnas uzņēmumiem piešķirtos iekšzemes kredītreitingus ir izkropļojuši ĶV politikas mērķi veicināt galvenās stratēģiskās nozares, tādējādi tie bija neuzticami. Tāpēc Komisijai bija jāmeklē atsauces vērtība, kuras pamatā būtu neizkropļoti kredītreitingi. Komisija nepiekrita ĶV viedoklim, ka tā nav veikusi nepieciešamās korekcijas atsauces aizstājējvērtībā. Pirmkārt, Komisija par aprēķina sākumpunktu izmantoja Ķīnas PBOC aizdevumu standarta likmi un aizdevumu pamatlikmi. Otrkārt, relatīvās starpības izmantošana aptver tās izmaiņas pamatā esošajos valstij raksturīgajos tirgus apstākļos, kuras netiek aptvertas, ja ievēro absolūtās starpības loģiku. Komisija norādīja, ka aizstājējvērtībā nav iespējams iekļaut visus bankas individuālā riska novērtējuma faktorus. Tomēr Komisijas aprēķinu metodikā ir ņemti vērā atsevišķu aizdevumu parametri, piemēram, aizdevuma sākuma datums un termiņš, kā arī procentu likmes mainīgums. Tādējādi ĶV apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(325)

Šajā ziņā, kā paskaidrots iepriekš, tika uzskatīts, ka Ķīnas uzņēmumiem piešķirtos iekšzemes kredītreitingus ir izkropļojuši ĶV politikas mērķi veicināt galvenās stratēģiskās nozares, tādējādi tie bija neuzticami. Tāpēc Komisijai bija jāmeklē atsauces vērtība, kuras pamatā būtu neizkropļoti kredītreitingi. Komisija nepiekrita ĶV viedoklim, ka tā nav veikusi nepieciešamās korekcijas atsauces aizstājējvērtībā. Pirmkārt, Komisija par aprēķina sākumpunktu izmantoja Ķīnas PBOC aizdevumu standarta likmi un aizdevumu pamatlikmi. Otrkārt, relatīvās starpības izmantošana aptver tās izmaiņas pamatā esošajos valstij raksturīgajos tirgus apstākļos, kuras netiek aptvertas, ja ievēro absolūtās starpības loģiku. Komisija norādīja, ka aizstājējvērtībā nav iespējams iekļaut visus bankas individuālā riska novērtējuma faktorus. Tomēr Komisijas aprēķinu metodikā ir ņemti vērā atsevišķu aizdevumu parametri, piemēram, aizdevuma sākuma datums un termiņš, kā arī procentu likmes mainīgums. Tādējādi ĶV apgalvojumi tika noraidīti.

PBOC

| (326) | ĶV iebilda pret AA un BB reitinga obligāciju relatīvās starpības izmantošanu uzcenojumam un tās pieskaitīšanu PBOC likmēm. Kā norādīja ĶV, relatīvās starpības izmantošana vēl vairāk izkropļo aprēķinus attiecībā uz atsauces procentu likmi, par kuru Ķīnas uzņēmumi ar BB reitingu būtu varējuši saņemt “līdzīgu komerciālu aizņēmumu tirgū”, jo PBOC atsauces likmes ĶTR attiecīgajos gados bija daudz augstākas nekā atsauces likmes ASV. Turklāt ĶV norādīja, ka publiski pieejamā informācija liecina, ka ES OŠK ražotāji ar BB reitingu emitē obligācijas ar ievērojami zemākām likmēm nekā Ķīnas ražotājiem izmantotās likmes. |
| --- | --- |

(326)

ĶV iebilda pret AA un BB reitinga obligāciju relatīvās starpības izmantošanu uzcenojumam un tās pieskaitīšanu PBOC likmēm. Kā norādīja ĶV, relatīvās starpības izmantošana vēl vairāk izkropļo aprēķinus attiecībā uz atsauces procentu likmi, par kuru Ķīnas uzņēmumi ar BB reitingu būtu varējuši saņemt “līdzīgu komerciālu aizņēmumu tirgū”, jo PBOC atsauces likmes ĶTR attiecīgajos gados bija daudz augstākas nekā atsauces likmes ASV. Turklāt ĶV norādīja, ka publiski pieejamā informācija liecina, ka ES OŠK ražotāji ar BB reitingu emitē obligācijas ar ievērojami zemākām likmēm nekā Ķīnas ražotājiem izmantotās likmes.

PBOC

līdzīgu komerciālu aizņēmumu tirgū

PBOC

| (327) | ZTT grupa izteica piezīmi, ka Komisijai PBOC aizdevumu standarta likmei būtu vajadzējis piemērot absolūto starpību starp ASV AA kredītreitinga uzņēmumu obligācijām un ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligācijām, tādējādi pietiekami ņemot vērā riska pakāpi starp uzņēmumu obligācijām ar dažādiem kredītreitingiem. Pēc šīs personas domām, Komisija nav paskaidrojusi, kāpēc tā izmantoja relatīvo starpību un kāpēc tā uzskatīja, ka PBOC publicētā atsauces procentu likme vai NIFC publicētā aizdevumu pamatlikme ir vienāda ar AA reitinga procentu likmi. |
| --- | --- |

(327)

ZTT grupa izteica piezīmi, ka Komisijai PBOC aizdevumu standarta likmei būtu vajadzējis piemērot absolūto starpību starp ASV AA kredītreitinga uzņēmumu obligācijām un ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligācijām, tādējādi pietiekami ņemot vērā riska pakāpi starp uzņēmumu obligācijām ar dažādiem kredītreitingiem. Pēc šīs personas domām, Komisija nav paskaidrojusi, kāpēc tā izmantoja relatīvo starpību un kāpēc tā uzskatīja, ka PBOC publicētā atsauces procentu likme vai NIFC publicētā aizdevumu pamatlikme ir vienāda ar AA reitinga procentu likmi.

ZTT

PBOC

PBOC

NIFC

| (328) | Attiecībā uz piezīmi par PBOC publicētās atsauces procentu likmes vai NIFC publicētās aizdevumu pamatlikmes izmantošanu par atsauces vērtības aprēķināšanas sākumpunktu Komisija norādīja, ka šīs likmes tiek uzskatītas par bezriska likmēm, kuras, izmantojot konservatīvu pieeju, tiktu piemērotas uzņēmumiem ar AA reitingu. |
| --- | --- |

(328)

Attiecībā uz piezīmi par PBOC publicētās atsauces procentu likmes vai NIFC publicētās aizdevumu pamatlikmes izmantošanu par atsauces vērtības aprēķināšanas sākumpunktu Komisija norādīja, ka šīs likmes tiek uzskatītas par bezriska likmēm, kuras, izmantojot konservatīvu pieeju, tiktu piemērotas uzņēmumiem ar AA reitingu.

PBOC

NIFC

| (329) | Jautājums par relatīvās starpības izmantošanu absolūtās starpības vietā jau tika izskaidrots iepriekšējās izmeklēšanās (81). |
| --- | --- |

(329)

Jautājums par relatīvās starpības izmantošanu absolūtās starpības vietā jau tika izskaidrots iepriekšējās izmeklēšanās (81).

81

| (330) | Pirmkārt, lai gan Komisija atzina, ka komercbankas parasti izmanto absolūtā izteiksmē noteiktu uzcenojumu, tā norādīja, ka šī prakse, šķiet, galvenokārt ir balstīta uz praktiskiem apsvērumiem, jo procentu likme galu galā ir absolūts skaitlis. Taču šis absolūtā izteiksmē izteiktais skaitlis atspoguļo riska novērtējumu, kas balstīts uz relatīvu izvērtēšanu. Relatīvā izvērtēšana nozīmē, ka BB reitinga kategorijā ietvertais uzņēmuma saistību neizpildes risks ir par X % lielāks nekā valdības vai bezriska uzņēmuma saistību neizpildes risks. |
| --- | --- |

(330)

Pirmkārt, lai gan Komisija atzina, ka komercbankas parasti izmanto absolūtā izteiksmē noteiktu uzcenojumu, tā norādīja, ka šī prakse, šķiet, galvenokārt ir balstīta uz praktiskiem apsvērumiem, jo procentu likme galu galā ir absolūts skaitlis. Taču šis absolūtā izteiksmē izteiktais skaitlis atspoguļo riska novērtējumu, kas balstīts uz relatīvu izvērtēšanu. Relatīvā izvērtēšana nozīmē, ka BB reitinga kategorijā ietvertais uzņēmuma saistību neizpildes risks ir par X % lielāks nekā valdības vai bezriska uzņēmuma saistību neizpildes risks.

| (331) | Otrkārt, procentu likmes atspoguļo ne tikai uzņēmuma specifisko riska profilu, bet arī konkrētos valsts un valūtas riskus. Tādējādi relatīvā starpība aptver izmaiņas pamatā esošajos tirgus apstākļos, kuras netiek aptvertas, ja ievēro absolūtās starpības loģiku. Bieži, tāpat kā šajā lietā, valsts un valūtas īpašie riski laika gaitā mainās un atšķirības dažādās valstīs ir atšķirīgas. Rezultātā bezriska likmes laika gaitā ievērojami atšķiras, un dažkārt tās ir zemākas ASV, dažkārt – Ķīnā. Šīs atšķirības ir saistītas ar tādiem faktoriem kā IKP reālais un paredzamais pieaugums, ekonomikas sentiments un inflācijas līmeņi. Tā kā bezriska likmes laika gaitā mainās, viena un tā pati nominālā absolūtā starpība var liecināt par ļoti atšķirīgu riska novērtējumu. Piemēram, ja banka lēš konkrēta uzņēmuma saistību neizpildes risku par 10 % lielāku nekā bezriska likmei (relatīvā aplēse), izrietošā absolūtā starpība var būt no 0,1 % (ar bezriska likmi 1 %) līdz 1 % (ar bezriska likmi 10 %). Ieguldītāja skatījumā, relatīvā starpība tādējādi ir labāks radītājs, jo tā atspoguļo ienesīguma starpības apmēru un kā to ietekmē bāzes procentu likmes līmenis. |
| --- | --- |

(331)

Otrkārt, procentu likmes atspoguļo ne tikai uzņēmuma specifisko riska profilu, bet arī konkrētos valsts un valūtas riskus. Tādējādi relatīvā starpība aptver izmaiņas pamatā esošajos tirgus apstākļos, kuras netiek aptvertas, ja ievēro absolūtās starpības loģiku. Bieži, tāpat kā šajā lietā, valsts un valūtas īpašie riski laika gaitā mainās un atšķirības dažādās valstīs ir atšķirīgas. Rezultātā bezriska likmes laika gaitā ievērojami atšķiras, un dažkārt tās ir zemākas ASV, dažkārt – Ķīnā. Šīs atšķirības ir saistītas ar tādiem faktoriem kā IKP reālais un paredzamais pieaugums, ekonomikas sentiments un inflācijas līmeņi. Tā kā bezriska likmes laika gaitā mainās, viena un tā pati nominālā absolūtā starpība var liecināt par ļoti atšķirīgu riska novērtējumu. Piemēram, ja banka lēš konkrēta uzņēmuma saistību neizpildes risku par 10 % lielāku nekā bezriska likmei (relatīvā aplēse), izrietošā absolūtā starpība var būt no 0,1 % (ar bezriska likmi 1 %) līdz 1 % (ar bezriska likmi 10 %). Ieguldītāja skatījumā, relatīvā starpība tādējādi ir labāks radītājs, jo tā atspoguļo ienesīguma starpības apmēru un kā to ietekmē bāzes procentu likmes līmenis.

| (332) | Treškārt, relatīvā starpība ir neitrāla arī valsts ziņā. Piemēram, ja ASV bezriska likme ir zemāka par bezriska likmi Ķīnā, tad ar šo metodi tiks iegūti augstāki absolūtie uzcenojumi. Turpretī, ja bezriska likme Ķīnā ir zemāka par bezriska likmi ASV, tad ar šo metodi tiks iegūti zemāki absolūtie uzcenojumi. |
| --- | --- |

(332)

Treškārt, relatīvā starpība ir neitrāla arī valsts ziņā. Piemēram, ja ASV bezriska likme ir zemāka par bezriska likmi Ķīnā, tad ar šo metodi tiks iegūti augstāki absolūtie uzcenojumi. Turpretī, ja bezriska likme Ķīnā ir zemāka par bezriska likmi ASV, tad ar šo metodi tiks iegūti zemāki absolūtie uzcenojumi.

| (333) | Komisija atzina par nepamatotām ĶV piezīmes par BB reitinga uzņēmumiem piemērojamām procentu likmēm Eiropas Savienībā, jo bezriska likme Eiropas Savienībā nav tāda pati kā bezriska likme ĶTR, tādējādi nav iespējams salīdzināt procentu likmes absolūtā izteiksmē. |
| --- | --- |

(333)

Komisija atzina par nepamatotām ĶV piezīmes par BB reitinga uzņēmumiem piemērojamām procentu likmēm Eiropas Savienībā, jo bezriska likme Eiropas Savienībā nav tāda pati kā bezriska likme ĶTR, tādējādi nav iespējams salīdzināt procentu likmes absolūtā izteiksmē.

| (334) | ZTT grupa arī apgalvoja, ka pat tad, ja ir piemērojama relatīvā starpība, to piemēro mainīgo procentu likmju bāzes punktu daļai (parasti to izsaka kā atsauces likmi un bāzes punktu summu) un ka tā attiecas uz aizdevumiem ārvalstu valūtās, kur procentu likmes izsaka kā LIBOR un bāzes punktu summu. Tāpēc aizņemšanās riska pakāpi pienācīgi atspoguļo bāzes punkti, kas pieskaitīti LIBOR, un, piemērojot LIBOR relatīvo starpību, Komisija aprēķināja atsauces likmi, kas ir pilnīgi nesaistīta ar uzņēmuma kredītreitingu. Attiecībā uz CNY denominētiem aizdevumiem tāda pati starpības korekcija tiek veikta tikai bāzes punktos, ja mainīgās likmes ir izteiktas kā LRP plus bāzes punkti. |
| --- | --- |

(334)

ZTT grupa arī apgalvoja, ka pat tad, ja ir piemērojama relatīvā starpība, to piemēro mainīgo procentu likmju bāzes punktu daļai (parasti to izsaka kā atsauces likmi un bāzes punktu summu) un ka tā attiecas uz aizdevumiem ārvalstu valūtās, kur procentu likmes izsaka kā LIBOR un bāzes punktu summu. Tāpēc aizņemšanās riska pakāpi pienācīgi atspoguļo bāzes punkti, kas pieskaitīti LIBOR, un, piemērojot LIBOR relatīvo starpību, Komisija aprēķināja atsauces likmi, kas ir pilnīgi nesaistīta ar uzņēmuma kredītreitingu. Attiecībā uz CNY denominētiem aizdevumiem tāda pati starpības korekcija tiek veikta tikai bāzes punktos, ja mainīgās likmes ir izteiktas kā LRP plus bāzes punkti.

ZTT

LIBOR

LIBOR

LIBOR

LRP

| (335) | Šajā sakarā Komisija apsvēra konservatīvu pieeju attiecībā uz aizdevumiem ārvalstu valūtās, izmantojot LIBOR kā bezriska atsauces procentu likmi. LIBOR pieskaitītie bāzes punkti norāda uz uzņēmuma specifiskajiem riskiem. Pirmkārt, tikai dažiem izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju aizdevumiem tika šādi diferencēta atsauces procentu likme un bāzes punkti. Otrkārt, arī šie bāzes punkti tika uzskatīti par tirgus izkropļotiem. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka bezriska likme, kas palielināta par relatīvo starpību, ir piemērota aizstājējvērtība, lai atspoguļotu BB reitinga uzņēmuma, piemēram, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, papildu risku. |
| --- | --- |

(335)

Šajā sakarā Komisija apsvēra konservatīvu pieeju attiecībā uz aizdevumiem ārvalstu valūtās, izmantojot LIBOR kā bezriska atsauces procentu likmi. LIBOR pieskaitītie bāzes punkti norāda uz uzņēmuma specifiskajiem riskiem. Pirmkārt, tikai dažiem izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju aizdevumiem tika šādi diferencēta atsauces procentu likme un bāzes punkti. Otrkārt, arī šie bāzes punkti tika uzskatīti par tirgus izkropļotiem. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka bezriska likme, kas palielināta par relatīvo starpību, ir piemērota aizstājējvērtība, lai atspoguļotu BB reitinga uzņēmuma, piemēram, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, papildu risku.

LIBOR

LIBOR

| (336) | ĶV arī apgalvoja, ka aizdevumu atsauces vērtība, kas balstīta uz uzņēmumu obligāciju relatīvo starpību, ir jākoriģē uz leju, ņemot vērā abu finanšu instrumentu atšķirību. |
| --- | --- |

(336)

ĶV arī apgalvoja, ka aizdevumu atsauces vērtība, kas balstīta uz uzņēmumu obligāciju relatīvo starpību, ir jākoriģē uz leju, ņemot vērā abu finanšu instrumentu atšķirību.

| (337) | Šajā sakarā Komisija norādīja, ka aizdevumi un uzņēmumu obligācijas ir līdzīgi finanšu parāda instrumenti. Faktiski uzņēmuma obligācija ir aizdevuma veids, ko lieli uzņēmumi izmanto kapitāla piesaistīšanai. Gan aizdevumi, gan uzņēmumu obligācijas tiek noslēgti/emitēti uz noteiktu laiku, un tiem ir noteikta procentu likme / kupona likme. Tas, ka finansējumu aizdevuma veidā izsniedz finanšu iestāde un ka finansējumu uzņēmumu obligāciju veidā izsniedz ieguldītāji, kas vairumā gadījumu arī ir finanšu iestādes, neietekmē abu instrumentu pamatīpašību noteikšanu. Patiešām, abi instrumenti kalpo uzņēmējdarbības finansēšanai, tiem ir vienāda veida atlīdzība, kā arī līdzīgi atmaksas termiņi un nosacījumi. Turklāt izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka viena ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, emitēto uzņēmuma obligāciju kupona likme un mērķis bija ļoti līdzīgi aizdevumu ar līdzīgu termiņu procentu likmēm un mērķim, tādējādi, no ražotāja viedokļa, tos var uzskatīt par savstarpēji aizstājamiem. Tāpēc Komisija noraidīja ĶV apgalvojumus. |
| --- | --- |

(337)

Šajā sakarā Komisija norādīja, ka aizdevumi un uzņēmumu obligācijas ir līdzīgi finanšu parāda instrumenti. Faktiski uzņēmuma obligācija ir aizdevuma veids, ko lieli uzņēmumi izmanto kapitāla piesaistīšanai. Gan aizdevumi, gan uzņēmumu obligācijas tiek noslēgti/emitēti uz noteiktu laiku, un tiem ir noteikta procentu likme / kupona likme. Tas, ka finansējumu aizdevuma veidā izsniedz finanšu iestāde un ka finansējumu uzņēmumu obligāciju veidā izsniedz ieguldītāji, kas vairumā gadījumu arī ir finanšu iestādes, neietekmē abu instrumentu pamatīpašību noteikšanu. Patiešām, abi instrumenti kalpo uzņēmējdarbības finansēšanai, tiem ir vienāda veida atlīdzība, kā arī līdzīgi atmaksas termiņi un nosacījumi. Turklāt izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka viena ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, emitēto uzņēmuma obligāciju kupona likme un mērķis bija ļoti līdzīgi aizdevumu ar līdzīgu termiņu procentu likmēm un mērķim, tādējādi, no ražotāja viedokļa, tos var uzskatīt par savstarpēji aizstājamiem. Tāpēc Komisija noraidīja ĶV apgalvojumus.

3.5.3.4.   Secinājumi par preferenciālu finansējumu: aizdevumi

| (338) | Komisija konstatēja, ka abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas izmeklēšanas periodā bija saņēmušas preferenciālu finansējumu aizdevumu veidā. Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma esību, ieguvumu, kas piešķirts ražotājiem eksportētājiem, un īpašās iezīmes, Komisija uzskatīja, ka preferenciālā finansēšana aizdevumu veidā ir kompensējama subsīdija. |
| --- | --- |

(338)

Komisija konstatēja, ka abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas izmeklēšanas periodā bija saņēmušas preferenciālu finansējumu aizdevumu veidā. Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma esību, ieguvumu, kas piešķirts ražotājiem eksportētājiem, un īpašās iezīmes, Komisija uzskatīja, ka preferenciālā finansēšana aizdevumu veidā ir kompensējama subsīdija.

| (339) | Attiecībā uz iepriekš aprakstīto preferenciālo finansējumu aizdevumu veidā konstatētās subsīdijas likmes izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām izmeklēšanas periodā ir šādas:

  Preferenciāls finansējums: aizdevumi







  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas likme |
| --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(339)

Attiecībā uz iepriekš aprakstīto preferenciālo finansējumu aizdevumu veidā konstatētās subsīdijas likmes izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām izmeklēšanas periodā ir šādas:

Preferenciāls finansējums: aizdevumi

Preferenciāls finansējums: aizdevumi

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas likme

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,90  %

ZTT grupa:

ZTT

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,38  %

3.5.4.   Preferenciāls finansējums: citi finansējuma veidi

Preferenciāls finansējums: citi finansējuma veidi

3.5.4.1   Kredītlīnijas

a)   Vispārīgi apsvērumi

| (340) | Kredītlīnijas mērķis ir noteikt aizņēmuma limitu, ko uzņēmums jebkurā laikā var izmantot, lai finansētu savas kārtējās darbības, tādējādi padarot apgrozāmā kapitāla finansēšanu elastīgu un vajadzības gadījumā tūlītēji pieejamu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka principā viss izlasē iekļauto uzņēmumu īstermiņa finansējums, piemēram, īstermiņa aizdevumi, bankas akceptētas tratas utt., būtu jāsedz ar kredītlīnijas instrumentu. |
| --- | --- |

(340)

Kredītlīnijas mērķis ir noteikt aizņēmuma limitu, ko uzņēmums jebkurā laikā var izmantot, lai finansētu savas kārtējās darbības, tādējādi padarot apgrozāmā kapitāla finansēšanu elastīgu un vajadzības gadījumā tūlītēji pieejamu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka principā viss izlasē iekļauto uzņēmumu īstermiņa finansējums, piemēram, īstermiņa aizdevumi, bankas akceptētas tratas utt., būtu jāsedz ar kredītlīnijas instrumentu.

b)   Konstatējumi

| (341) | Komisija konstatēja, ka Ķīnas finanšu iestādes abām izlasē iekļautajām grupām piešķīra kredītlīnijas saistībā ar finansējuma sniegšanu. Tās sastāvēja no pamatnolīgumiem, uz kuru pamata banka ļāva izlasē iekļautajiem uzņēmumiem noteiktā maksimālā apmērā izmantot dažādus parāda instrumentus, piemēram, apgrozāmā kapitāla aizdevumus, bankas akceptētas tratas, citus tirdzniecības finansējuma veidus utt. |
| --- | --- |

(341)

Komisija konstatēja, ka Ķīnas finanšu iestādes abām izlasē iekļautajām grupām piešķīra kredītlīnijas saistībā ar finansējuma sniegšanu. Tās sastāvēja no pamatnolīgumiem, uz kuru pamata banka ļāva izlasē iekļautajiem uzņēmumiem noteiktā maksimālā apmērā izmantot dažādus parāda instrumentus, piemēram, apgrozāmā kapitāla aizdevumus, bankas akceptētas tratas, citus tirdzniecības finansējuma veidus utt.

| (342) | Kā minēts iepriekš 340. apsvērumā, visu īstermiņa finansējumu būtu jāsedz kredītlīnijai. Tāpēc, lai noteiktu, vai visu īstermiņa finansējumu sedza kredītlīnija, Komisija salīdzināja uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā pieejamo kredītlīniju summu ar īstermiņa finansējuma summu, ko šie uzņēmumi izmantoja tajā pašā periodā. Ja īstermiņa finansējuma summa pārsniedza kredītlīnijas limitu, tad Komisija palielināja esošās kredītlīnijas summu par ražotāju eksportētāju faktiski izmantoto summu, kas pārsniedza kredītlīnijas limitu. |
| --- | --- |

(342)

Kā minēts iepriekš 340. apsvērumā, visu īstermiņa finansējumu būtu jāsedz kredītlīnijai. Tāpēc, lai noteiktu, vai visu īstermiņa finansējumu sedza kredītlīnija, Komisija salīdzināja uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā pieejamo kredītlīniju summu ar īstermiņa finansējuma summu, ko šie uzņēmumi izmantoja tajā pašā periodā. Ja īstermiņa finansējuma summa pārsniedza kredītlīnijas limitu, tad Komisija palielināja esošās kredītlīnijas summu par ražotāju eksportētāju faktiski izmantoto summu, kas pārsniedza kredītlīnijas limitu.

| (343) | Normālos tirgus apstākļos kredītlīnijām tiek piemērota tā saucamā “administrēšanas” vai “saistību” maksa, lai kompensētu bankas izmaksas un riskus, kas ir saistīti ar kredītlīnijas atvēršanu, kā arī tiek piemērota “atjaunošanas maksa”, kas katru gadu tiek iekasēta par kredītlīniju atjaunošanu. Tomēr Komisija konstatēja, ka abas izlasē iekļautās uzņēmumu grupas ir bez maksas izmantojušas sniegtās kredītlīnijas. Tādēļ abām uzņēmumu grupām tika piešķirts ieguvums pamatregulas 6. panta d) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(343)

Normālos tirgus apstākļos kredītlīnijām tiek piemērota tā saucamā “administrēšanas” vai “saistību” maksa, lai kompensētu bankas izmaksas un riskus, kas ir saistīti ar kredītlīnijas atvēršanu, kā arī tiek piemērota “atjaunošanas maksa”, kas katru gadu tiek iekasēta par kredītlīniju atjaunošanu. Tomēr Komisija konstatēja, ka abas izlasē iekļautās uzņēmumu grupas ir bez maksas izmantojušas sniegtās kredītlīnijas. Tādēļ abām uzņēmumu grupām tika piešķirts ieguvums pamatregulas 6. panta d) punkta nozīmē.

c)   Īpašas iezīmes

| (344) | Kā minēts 116. apsvērumā, saskaņā ar Lēmumu Nr. 40 finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu atbalstāmajām nozarēm. |
| --- | --- |

(344)

Kā minēts 116. apsvērumā, saskaņā ar Lēmumu Nr. 40 finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu atbalstāmajām nozarēm.

| (345) | Komisija uzskatīja, ka kredītlīnijas ir preferenciāla finansiāla atbalsta veids, ko finanšu iestādes sniedz atbalstāmajām nozarēm, piemēram, OŠK nozarei. Kā norādīts iepriekš 3.1. iedaļā, OŠK nozare ir viena no atbalstāmajām nozarēm, tāpēc tā ir tiesīga saņemt visu iespējamo finansiālo atbalstu. |
| --- | --- |

(345)

Komisija uzskatīja, ka kredītlīnijas ir preferenciāla finansiāla atbalsta veids, ko finanšu iestādes sniedz atbalstāmajām nozarēm, piemēram, OŠK nozarei. Kā norādīts iepriekš 3.1. iedaļā, OŠK nozare ir viena no atbalstāmajām nozarēm, tāpēc tā ir tiesīga saņemt visu iespējamo finansiālo atbalstu.

| (346) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka kredītlīnijas, kas, kā tiek apgalvots, tiek piešķirtas OŠK ražošanas nozarei, nav īpašas un ka Komisija nav pierādījusi, kā piekļuve kredītlīnijām ir izteikti ierobežota, jo tās pieejamas tikai OŠK ražošanas nozarei. ĶV uzsvēra, ka visi ĶTR uzņēmumi neatkarīgi no nozares veida ir vienlīdz tiesīgi saņemt kredītlīnijas. FTT grupa atkārtoja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(346)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka kredītlīnijas, kas, kā tiek apgalvots, tiek piešķirtas OŠK ražošanas nozarei, nav īpašas un ka Komisija nav pierādījusi, kā piekļuve kredītlīnijām ir izteikti ierobežota, jo tās pieejamas tikai OŠK ražošanas nozarei. ĶV uzsvēra, ka visi ĶTR uzņēmumi neatkarīgi no nozares veida ir vienlīdz tiesīgi saņemt kredītlīnijas. FTT grupa atkārtoja šo apgalvojumu.

izteikti ierobežota

FTT

| (347) | Šajā ziņā Komisija norādīja, ka ĶV apgalvojums, ka visi ĶTR uzņēmumi var saņemt kredītlīnijas, ir nevietā. ĶV nespēja pierādīt, ka uzņēmumi ĶTR var vienlīdzīgi saņemt ieguvumu no preferenciālajiem nosacījumiem, kas novēroti attiecībā uz OŠK ražošanas nozari. Turklāt, tā kā kredītlīnijas ir nesaraujami saistītas ar citu veidu preferenciālu aizdošanu, piemēram, aizdevumiem, un tā kā tās ir daļa no kreditēšanas atbalsta, ko īpaši sniedz atbalstāmajām nozarēm, kā paskaidrots 239. apsvērumā, īpašo iezīmju analīze, kas iepriekš izklāstīta 3.5.3.2. iedaļā attiecībā uz aizdevumiem, ir piemērojama arī kredītlīnijām. Rezultātā šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(347)

Šajā ziņā Komisija norādīja, ka ĶV apgalvojums, ka visi ĶTR uzņēmumi var saņemt kredītlīnijas, ir nevietā. ĶV nespēja pierādīt, ka uzņēmumi ĶTR var vienlīdzīgi saņemt ieguvumu no preferenciālajiem nosacījumiem, kas novēroti attiecībā uz OŠK ražošanas nozari. Turklāt, tā kā kredītlīnijas ir nesaraujami saistītas ar citu veidu preferenciālu aizdošanu, piemēram, aizdevumiem, un tā kā tās ir daļa no kreditēšanas atbalsta, ko īpaši sniedz atbalstāmajām nozarēm, kā paskaidrots 239. apsvērumā, īpašo iezīmju analīze, kas iepriekš izklāstīta 3.5.3.2. iedaļā attiecībā uz aizdevumiem, ir piemērojama arī kredītlīnijām. Rezultātā šie apgalvojumi tika noraidīti.

d)   Ieguvuma aprēķināšana

| (348) | Saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu starpību starp summu, ko uzņēmums samaksājis kā maksu par kredītlīnijas atvēršanu vai atjaunošanu Ķīnas finanšu iestādēs, un summu, ko uzņēmums maksātu par līdzīgas komerciālas kredītlīnijas saņemšanu tirgū, Komisija uzskatīja par saņēmējiem šādi piešķirto ieguvumu. |
| --- | --- |

(348)

Saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu starpību starp summu, ko uzņēmums samaksājis kā maksu par kredītlīnijas atvēršanu vai atjaunošanu Ķīnas finanšu iestādēs, un summu, ko uzņēmums maksātu par līdzīgas komerciālas kredītlīnijas saņemšanu tirgū, Komisija uzskatīja par saņēmējiem šādi piešķirto ieguvumu.

| (349) | Attiecīgās atsauces vērtības administrēšanas maksai un atjaunošanas maksai tika noteikti attiecīgi 1,5 % un 1,25 % apmērā, atsaucoties uz publiski pieejamiem datiem (82) un iepriekšējās izmeklēšanās izmantotajām atsauces vērtībām (83). |
| --- | --- |

(349)

Attiecīgās atsauces vērtības administrēšanas maksai un atjaunošanas maksai tika noteikti attiecīgi 1,5 % un 1,25 % apmērā, atsaucoties uz publiski pieejamiem datiem (82) un iepriekšējās izmeklēšanās izmantotajām atsauces vērtībām (83).

82

83

| (350) | Principā administrēšanas maksa un atjaunošanas maksa ir jāmaksā kā vienreizējs maksājums attiecīgi jaunas kredītlīnijas atvēršanas vai esošas kredītlīnijas atjaunošanas brīdī. Tomēr aprēķinu vajadzībām Komisija ņēma vērā kredītlīnijas, kas tika atvērtas vai atjaunotas pirms izmeklēšanas perioda, bet bija pieejamas izlasē iekļautajām grupām izmeklēšanas periodā, un kredītlīnijas, kas tika atvērtas vai atjaunotas izmeklēšanas periodā. Tad Komisija aprēķināja ieguvumu, pamatojoties uz laikposmu izmeklēšanas periodā, kurā kredītlīnija bija pieejama. |
| --- | --- |

(350)

Principā administrēšanas maksa un atjaunošanas maksa ir jāmaksā kā vienreizējs maksājums attiecīgi jaunas kredītlīnijas atvēršanas vai esošas kredītlīnijas atjaunošanas brīdī. Tomēr aprēķinu vajadzībām Komisija ņēma vērā kredītlīnijas, kas tika atvērtas vai atjaunotas pirms izmeklēšanas perioda, bet bija pieejamas izlasē iekļautajām grupām izmeklēšanas periodā, un kredītlīnijas, kas tika atvērtas vai atjaunotas izmeklēšanas periodā. Tad Komisija aprēķināja ieguvumu, pamatojoties uz laikposmu izmeklēšanas periodā, kurā kredītlīnija bija pieejama.

| (351) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV nāca klajā ar piezīmi, ka Komisija nav pierādījusi, ka ieguvums tika piešķirts, izmantojot kredītlīnijas. ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka konkrētā finansiālā palīdzība uzlabo saņēmēja stāvokli, salīdzinot ar to, kāds tas būtu bijis, ja šāda ieguldījuma nebūtu. |
| --- | --- |

(351)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV nāca klajā ar piezīmi, ka Komisija nav pierādījusi, ka ieguvums tika piešķirts, izmantojot kredītlīnijas. ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka konkrētā finansiālā palīdzība uzlabo saņēmēja stāvokli, salīdzinot ar to, kāds tas būtu bijis, ja šāda ieguldījuma nebūtu.

uzlabo

| (352) | Šajā sakarā, kā norādīts 343. apsvērumā, parastos tirgus apstākļos kredītlīnijām piemēro “administrēšanas” jeb “saistību” maksu, kā arī “atjaunošanas maksu”, ko par kredītlīniju derīguma atjaunošanu iekasē katru gadu. Ņemot vērā to, ka ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, kredītlīnijas piešķīra bez maksas, ieguvums bija administrēšanas maksas un atjaunošanas maksas summa, kas uzņēmumiem būtu bijusi jāmaksā. Tas, ka uzņēmumi ieguva no maksu ietaupīšanas, no finansiālā viedokļa tos nostādīja labākā stāvoklī. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(352)

Šajā sakarā, kā norādīts 343. apsvērumā, parastos tirgus apstākļos kredītlīnijām piemēro “administrēšanas” jeb “saistību” maksu, kā arī “atjaunošanas maksu”, ko par kredītlīniju derīguma atjaunošanu iekasē katru gadu. Ņemot vērā to, ka ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, kredītlīnijas piešķīra bez maksas, ieguvums bija administrēšanas maksas un atjaunošanas maksas summa, kas uzņēmumiem būtu bijusi jāmaksā. Tas, ka uzņēmumi ieguva no maksu ietaupīšanas, no finansiālā viedokļa tos nostādīja labākā stāvoklī. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

labākā stāvoklī

| (353) | FTT grupa apgalvoja, ka kredītlīnijas atvēršana nav finansiāls ieguldījums. Tā norādīja, ka kredītlīnijas nosaka tikai aizņēmuma limitu, ko uzņēmums var izmantot, lai iegūtu apgrozāmo kapitālu vai finanšu instrumentus, ka nepastāv pasaulē pieņemti standarti attiecībā uz to, kā organizēt kredītlīniju atvēršanu, ka nav pierādījumu, ka maksas parasti un obligāti piemēro visas pasaules bankas un ka Komisija savu novērtējumu un maksas atsauces vērtību ir balstījusi tikai uz vienu banku, proti, HSBC. Turklāt FTT grupa apgalvoja, ka piemērojamās maksas ir tikai bankas pakalpojumu izmaksas, kas nav saistītas ar kredītlīnijas atvēršanas vai atjaunošanas risku. ĶV arī apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies pareizas atsauces vērtības noteikšanā. |
| --- | --- |

(353)

FTT grupa apgalvoja, ka kredītlīnijas atvēršana nav finansiāls ieguldījums. Tā norādīja, ka kredītlīnijas nosaka tikai aizņēmuma limitu, ko uzņēmums var izmantot, lai iegūtu apgrozāmo kapitālu vai finanšu instrumentus, ka nepastāv pasaulē pieņemti standarti attiecībā uz to, kā organizēt kredītlīniju atvēršanu, ka nav pierādījumu, ka maksas parasti un obligāti piemēro visas pasaules bankas un ka Komisija savu novērtējumu un maksas atsauces vērtību ir balstījusi tikai uz vienu banku, proti, HSBC. Turklāt FTT grupa apgalvoja, ka piemērojamās maksas ir tikai bankas pakalpojumu izmaksas, kas nav saistītas ar kredītlīnijas atvēršanas vai atjaunošanas risku. ĶV arī apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies pareizas atsauces vērtības noteikšanā.

FTT

HSBC

FTT

| (354) | Šajā saistībā Komisija paskaidroja, ka tā savu secinājumu par administrēšanas maksas un atjaunošanas maksas piemērošanu, kā arī par piemērotu atsauces vērtību, ir balstījusi uz publiski pieejamiem datiem. Lai noteiktu piemērotu atsauces vērtību, Komisija 349. apsvērumā atsaucās uz konstatējumiem iepriekšējās antisubsidēšanas lietās, kā arī uz divu lielu starptautisku banku, proti, HSBC un Barclays Bank (84), praksi. Ņemot vērā pieejamo informāciju, Komisija novērtēja, ka piemērot administrēšanas maksas atsauces vērtību 1,5 % un atjaunošanas maksas atsauces vērtību 1,25 % ir pamatoti. Komisija nepiekrita FTT grupas apgalvojumam, ka piemērojamās komisijas maksas ir tikai izdevumi par bankas pakalpojumiem, kas nav saistīti ar kredītlīnijas atvēršanas vai atjaunošanas risku. Saskaņā ar darījumdarbības praksi aizdevējs no aizņēmēja iekasē saistību maksu, lai kompensētu aizdevējam faktu, ka kredītlīnija ir atvērta un ir pieejami finanšu resursi; šī maksa arī kalpo kā nodrošinājums aizdevēja solījumam izsniegt kredītlīniju ar saskaņotajiem noteikumiem un kompensē aizdevējam riskus, kas saistīti ar atvērtu kredītlīniju (85). Faktiski darījumdarbības kredītlīnija darbojas tāpat kā personīgā kredītkarte, par kuru bankas vienmēr iekasē maksu, kas saistīta ar kredītkartes izmantošanu un attiecīgās naudas summas pieejamību. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(354)

Šajā saistībā Komisija paskaidroja, ka tā savu secinājumu par administrēšanas maksas un atjaunošanas maksas piemērošanu, kā arī par piemērotu atsauces vērtību, ir balstījusi uz publiski pieejamiem datiem. Lai noteiktu piemērotu atsauces vērtību, Komisija 349. apsvērumā atsaucās uz konstatējumiem iepriekšējās antisubsidēšanas lietās, kā arī uz divu lielu starptautisku banku, proti, HSBC un Barclays Bank (84), praksi. Ņemot vērā pieejamo informāciju, Komisija novērtēja, ka piemērot administrēšanas maksas atsauces vērtību 1,5 % un atjaunošanas maksas atsauces vērtību 1,25 % ir pamatoti. Komisija nepiekrita FTT grupas apgalvojumam, ka piemērojamās komisijas maksas ir tikai izdevumi par bankas pakalpojumiem, kas nav saistīti ar kredītlīnijas atvēršanas vai atjaunošanas risku. Saskaņā ar darījumdarbības praksi aizdevējs no aizņēmēja iekasē saistību maksu, lai kompensētu aizdevējam faktu, ka kredītlīnija ir atvērta un ir pieejami finanšu resursi; šī maksa arī kalpo kā nodrošinājums aizdevēja solījumam izsniegt kredītlīniju ar saskaņotajiem noteikumiem un kompensē aizdevējam riskus, kas saistīti ar atvērtu kredītlīniju (85). Faktiski darījumdarbības kredītlīnija darbojas tāpat kā personīgā kredītkarte, par kuru bankas vienmēr iekasē maksu, kas saistīta ar kredītkartes izmantošanu un attiecīgās naudas summas pieejamību. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

HSBC

Barclays Bank

84

FTT

85

| (355) | ZTT grupa nepiekrita Komisijas apgalvojumam, ka kredītlīnijas līguma ar banku esība ir priekšnoteikums, lai saņemtu finansējumu no bankas, un norādīja tādu pasaules banku piemērus, kurās nav nepieciešamas kredītlīnijas, lai izsniegtu ad hoc aizņēmumus. Saskaņā ar ZTT grupas sniegto informāciju kredītlīnijas ir pamatlīgumi, saskaņā ar kuriem banka ļauj uzņēmumam izmantot dažādus parāda instrumentus, nepārsniedzot noteiktu maksimālo kredīta summu bez atkārtotām sarunām. Tomēr tas neizslēdz tādus atsevišķus aizdevumus uzņēmumam, kas tiek novērtēti un piešķirti katrā gadījumā atsevišķi bez iepriekš pastāvošas kredītlīnijas. ZTT grupa arī nepiekrita tam, ka visām kredītlīnijām, jo īpaši tām, par kurām panākta vienošanās ar lieliem un sarežģītiem klientiem, tiek piemērotas administrēšanas vai atjaunošanas maksas. ZTT grupa apgalvoja, ka Komisijas izmantotās maksu atsauces vērtības ir pārāk augstas, un sniedza piemērus par maksām, ko iekasē Lloyds (līdz 1,5 % par administrēšanu un 1 % par atjaunošanu) un HSBC, kurā precīza maksa, šķiet, tiek noteikta divpusēji/līgumiski. |
| --- | --- |

(355)

ZTT grupa nepiekrita Komisijas apgalvojumam, ka kredītlīnijas līguma ar banku esība ir priekšnoteikums, lai saņemtu finansējumu no bankas, un norādīja tādu pasaules banku piemērus, kurās nav nepieciešamas kredītlīnijas, lai izsniegtu ad hoc aizņēmumus. Saskaņā ar ZTT grupas sniegto informāciju kredītlīnijas ir pamatlīgumi, saskaņā ar kuriem banka ļauj uzņēmumam izmantot dažādus parāda instrumentus, nepārsniedzot noteiktu maksimālo kredīta summu bez atkārtotām sarunām. Tomēr tas neizslēdz tādus atsevišķus aizdevumus uzņēmumam, kas tiek novērtēti un piešķirti katrā gadījumā atsevišķi bez iepriekš pastāvošas kredītlīnijas. ZTT grupa arī nepiekrita tam, ka visām kredītlīnijām, jo īpaši tām, par kurām panākta vienošanās ar lieliem un sarežģītiem klientiem, tiek piemērotas administrēšanas vai atjaunošanas maksas. ZTT grupa apgalvoja, ka Komisijas izmantotās maksu atsauces vērtības ir pārāk augstas, un sniedza piemērus par maksām, ko iekasē Lloyds (līdz 1,5 % par administrēšanu un 1 % par atjaunošanu) un HSBC, kurā precīza maksa, šķiet, tiek noteikta divpusēji/līgumiski.

ZTT

ad hoc

ZTT

ZTT

ZTT

Lloyds

HSBC

| (356) | Pirmkārt, kā paskaidrots 340. apsvērumā, kredītlīnijas mērķis ir noteikt aizņēmuma limitu, ko uzņēmums jebkurā laikā var izmantot, lai finansētu savas kārtējās darbības, tādējādi padarot apgrozāmā kapitāla finansēšanu elastīgu un vajadzības gadījumā tūlītēji pieejamu. Ņemot vērā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, īstermiņa finansēšanas praksi banku akceptētu tratu un apgrozāmā kapitāla īstermiņa aizdevumu veidā, kuru finanšu resursiem bija nekavējoties jābūt pieejamiem, kā arī to, ka vairumā gadījumu uzņēmumiem bija mutiskas kredītlīnijas vienošanās bez rakstiskiem pierādījumiem, Komisija uzskatīja, ka visu izlasē iekļauto uzņēmumu īstermiņa finansējumu sedz kredītlīnijas instruments. Šis secinājums attiecas tikai uz īstermiņa finansējumu un neattiecas uz ilgtermiņa finansējumu, par kuru notiek sarunas katrā atsevišķā gadījumā. Otrkārt, attiecībā uz apgalvojumu, ka par visām kredītlīnijām, jo īpaši tām, par kurām panākta vienošanās ar lieliem un pieredzējušiem klientiem, ir jāmaksā administrēšanas vai atjaunošanas maksa, Komisija norādīja, ka ZTT grupa nav iesniegusi pierādījumus par kredītlīnijām, par kurām nav jāmaksā komisijas maksa. Treškārt, attiecībā uz Komisijas izmantotajām maksu atsauces vērtībām, kā norādīts 354. apsvērumā, Komisija izmantoja iepriekšējās antisubsidēšanas lietās izdarītos konstatējumus un publiski pieejamos datus, lai secinātu, ka ir pamatoti piemērot administrēšanas maksas atsauces vērtību 1,5 % un atjaunošanas maksas atsauces vērtību 1,25 %. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka, piemēram, Barclays Bank iekasē izveides maksu 1,5 % apmērā no nolīgtā pārtēriņa kredīta limita un atjaunošanas maksu 1,5 % apmērā par pārtēriņa kredītu virs 15 000 GBP. Šajā gadījumā Komisijas izmantotā atjaunošanas maksas atsauces vērtība ir zemāka. Turpmāka izpēte parādīja, ka Barkley par pārtēriņa kredītu uzņēmējdarbībai diapazonos no 15 001 līdz 20 000 GBP un no 20 001 līdz 25 000 GBP iekasē komisijas maksu, kuras apmērs ir no 1,6 % līdz 2,5 % no limita (86). Tāpēc Komisija atkārtoja savu secinājumu, ka tās izmantotās maksu atsauces vērtības ir saprātīgas un balstītas uz pieejamajiem tirgus datiem, un tādējādi noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(356)

Pirmkārt, kā paskaidrots 340. apsvērumā, kredītlīnijas mērķis ir noteikt aizņēmuma limitu, ko uzņēmums jebkurā laikā var izmantot, lai finansētu savas kārtējās darbības, tādējādi padarot apgrozāmā kapitāla finansēšanu elastīgu un vajadzības gadījumā tūlītēji pieejamu. Ņemot vērā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, īstermiņa finansēšanas praksi banku akceptētu tratu un apgrozāmā kapitāla īstermiņa aizdevumu veidā, kuru finanšu resursiem bija nekavējoties jābūt pieejamiem, kā arī to, ka vairumā gadījumu uzņēmumiem bija mutiskas kredītlīnijas vienošanās bez rakstiskiem pierādījumiem, Komisija uzskatīja, ka visu izlasē iekļauto uzņēmumu īstermiņa finansējumu sedz kredītlīnijas instruments. Šis secinājums attiecas tikai uz īstermiņa finansējumu un neattiecas uz ilgtermiņa finansējumu, par kuru notiek sarunas katrā atsevišķā gadījumā. Otrkārt, attiecībā uz apgalvojumu, ka par visām kredītlīnijām, jo īpaši tām, par kurām panākta vienošanās ar lieliem un pieredzējušiem klientiem, ir jāmaksā administrēšanas vai atjaunošanas maksa, Komisija norādīja, ka ZTT grupa nav iesniegusi pierādījumus par kredītlīnijām, par kurām nav jāmaksā komisijas maksa. Treškārt, attiecībā uz Komisijas izmantotajām maksu atsauces vērtībām, kā norādīts 354. apsvērumā, Komisija izmantoja iepriekšējās antisubsidēšanas lietās izdarītos konstatējumus un publiski pieejamos datus, lai secinātu, ka ir pamatoti piemērot administrēšanas maksas atsauces vērtību 1,5 % un atjaunošanas maksas atsauces vērtību 1,25 %. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka, piemēram, Barclays Bank iekasē izveides maksu 1,5 % apmērā no nolīgtā pārtēriņa kredīta limita un atjaunošanas maksu 1,5 % apmērā par pārtēriņa kredītu virs 15 000 GBP. Šajā gadījumā Komisijas izmantotā atjaunošanas maksas atsauces vērtība ir zemāka. Turpmāka izpēte parādīja, ka Barkley par pārtēriņa kredītu uzņēmējdarbībai diapazonos no 15 001 līdz 20 000 GBP un no 20 001 līdz 25 000 GBP iekasē komisijas maksu, kuras apmērs ir no 1,6 % līdz 2,5 % no limita (86). Tāpēc Komisija atkārtoja savu secinājumu, ka tās izmantotās maksu atsauces vērtības ir saprātīgas un balstītas uz pieejamajiem tirgus datiem, un tādējādi noraidīja šo apgalvojumu.

ZTT

Barclays Bank

Barkley

86

3.5.4.2.   Bankas akceptētas tratas

a)   Vispārīgi apsvērumi

| (357) | Bankas akceptētas tratas ir finanšu produkts, kura mērķis ir aktivizēt iekšzemes naudas tirgu, paplašinot kredītiespējas. Tas ir īstermiņa finansējuma veids, kas var “samazināt” tratas devēja “finansējuma izmaksas un uzlabot kapitāla efektivitāti” (87). Turklāt, kā savā tīmekļa vietnē norādījusi Ķīnas Tautas banka, “ar bankas akceptētu tratu var garantēt pircēja un pārdevēja līguma izveidi un izpildi, kā arī veicināt kapitāla apgrozījumu, iesaistot Ķīnas Bankas kredītu” (88). Bez tam savā tīmekļa vietnē DBS banka reklamē bankas akceptētas tratas kā līdzekli, ar ko “uzlabot apgrozāmo kapitālu, atliekot maksājumus” (89). |
| --- | --- |

(357)

Bankas akceptētas tratas ir finanšu produkts, kura mērķis ir aktivizēt iekšzemes naudas tirgu, paplašinot kredītiespējas. Tas ir īstermiņa finansējuma veids, kas var “samazināt” tratas devēja “finansējuma izmaksas un uzlabot kapitāla efektivitāti” (87). Turklāt, kā savā tīmekļa vietnē norādījusi Ķīnas Tautas banka, “ar bankas akceptētu tratu var garantēt pircēja un pārdevēja līguma izveidi un izpildi, kā arī veicināt kapitāla apgrozījumu, iesaistot Ķīnas Bankas kredītu” (88). Bez tam savā tīmekļa vietnē DBS banka reklamē bankas akceptētas tratas kā līdzekli, ar ko “uzlabot apgrozāmo kapitālu, atliekot maksājumus” (89).

samazināt

finansējuma izmaksas un uzlabot kapitāla efektivitāti

87

ar bankas akceptētu tratu var garantēt pircēja un pārdevēja līguma izveidi un izpildi, kā arī veicināt kapitāla apgrozījumu, iesaistot Ķīnas Bankas kredītu

88

DBS

uzlabot apgrozāmo kapitālu, atliekot maksājumus

89

| (358) | Bankas akceptētas tratas var izmantot tikai tam, lai norēķinātos par īstiem tirdzniecības darījumiem, un tratas devējam šajā sakarā ir jāsniedz pietiekami pierādījumi, piemēram, ar pirkuma/pārdevuma līgumu, rēķinu un piegādes rīkojumu u. c. Pirkuma līgumos bankas akceptētas tratas var izmantot par standarta maksāšanas līdzekli kopā ar citiem līdzekļiem, piemēram, naudas pārvedumu vai maksājuma uzdevumu. |
| --- | --- |

(358)

Bankas akceptētas tratas var izmantot tikai tam, lai norēķinātos par īstiem tirdzniecības darījumiem, un tratas devējam šajā sakarā ir jāsniedz pietiekami pierādījumi, piemēram, ar pirkuma/pārdevuma līgumu, rēķinu un piegādes rīkojumu u. c. Pirkuma līgumos bankas akceptētas tratas var izmantot par standarta maksāšanas līdzekli kopā ar citiem līdzekļiem, piemēram, naudas pārvedumu vai maksājuma uzdevumu.

| (359) | Bankas akceptētas tratas sagatavo prasītājs (tratas devējs, kas ir arī pamatā esošā komercdarījuma pircējs), un to akceptē banka. Akceptējot tratu, banka piekrīt norādītajā datumā (atmaksas termiņa beigās) veikt tratā norādītās naudas summas beznosacījumu maksājumu tratas ņēmējam/uzrādītājam. |
| --- | --- |

(359)

Bankas akceptētas tratas sagatavo prasītājs (tratas devējs, kas ir arī pamatā esošā komercdarījuma pircējs), un to akceptē banka. Akceptējot tratu, banka piekrīt norādītajā datumā (atmaksas termiņa beigās) veikt tratā norādītās naudas summas beznosacījumu maksājumu tratas ņēmējam/uzrādītājam.

| (360) | Parasti bankas akcepta līgumos ir ietverts to darījumu saraksts, uz kuriem attiecas tratas summa, ar maksājuma termiņa norādi piegādātājam un bankas akceptētas tratas atmaksas termiņa norādi. |
| --- | --- |

(360)

Parasti bankas akcepta līgumos ir ietverts to darījumu saraksts, uz kuriem attiecas tratas summa, ar maksājuma termiņa norādi piegādātājam un bankas akceptētas tratas atmaksas termiņa norādi.

| (361) | Bankas akceptētas tratas parasti izdod bankas akcepta līguma ietvaros, kurā norāda bankas, piegādātāju un pircēja identitāti, bankas un pircēja saistības un precīzi norāda vērtību katram piegādātājam, ar pārdevēju saskaņoto maksājuma termiņu un sniegto garantiju un bankas akceptētās tratas atmaksas termiņu. |
| --- | --- |

(361)

Bankas akceptētas tratas parasti izdod bankas akcepta līguma ietvaros, kurā norāda bankas, piegādātāju un pircēja identitāti, bankas un pircēja saistības un precīzi norāda vērtību katram piegādātājam, ar pārdevēju saskaņoto maksājuma termiņu un sniegto garantiju un bankas akceptētās tratas atmaksas termiņu.

| (362) | Komisija konstatēja, ka kredītlīniju līgumos bankas akceptētas tratas parasti uzskaita kopā ar citiem īstermiņa finanšu instrumentiem, piemēram, apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kā iespēju izmantot finanšu limitu. |
| --- | --- |

(362)

Komisija konstatēja, ka kredītlīniju līgumos bankas akceptētas tratas parasti uzskaita kopā ar citiem īstermiņa finanšu instrumentiem, piemēram, apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kā iespēju izmantot finanšu limitu.

| (363) | Atkarībā no katras bankas izvirzītajiem nosacījumiem var būt tā, ka tratas devējam jāveic neliels noguldījums īpašā kontā, jāiesniedz ķīla un jāmaksā pieņemšanas komisijas nauda. Katrā ziņā tratas devēja pienākums ir visu bankas akceptētas tratas summu pārskaitīt uz īpašo kontu ne vēlāk kā bankas akceptētās tratas atmaksas termiņa beigās. |
| --- | --- |

(363)

Atkarībā no katras bankas izvirzītajiem nosacījumiem var būt tā, ka tratas devējam jāveic neliels noguldījums īpašā kontā, jāiesniedz ķīla un jāmaksā pieņemšanas komisijas nauda. Katrā ziņā tratas devēja pienākums ir visu bankas akceptētas tratas summu pārskaitīt uz īpašo kontu ne vēlāk kā bankas akceptētās tratas atmaksas termiņa beigās.

| (364) | Kad banka to ir akceptējusi, tratas devējs indosē bankas akceptēto tratu un kā rēķina maksājumu nodod to tratas ņēmējam, kurš pamatā esošajā komercdarījumā ir arī piegādātājs. Tādējādi tiek atceltas pircēja (tratas devēja) maksājuma saistības pret piegādātāju (tratas ņēmēju). Rodas jaunas pircēja maksājuma saistības pret akceptējošo banku par tādu pašu summu (tratas devējam ir pienākums samaksāt bankai naudas līdzekļus līdz bankas akceptētās tratas atmaksas termiņa beigām). Tāpēc bankas akceptēto tratu izdošana aizstāj tratas devēja pienākumu pret piegādātāju ar pienākumu pret banku. |
| --- | --- |

(364)

Kad banka to ir akceptējusi, tratas devējs indosē bankas akceptēto tratu un kā rēķina maksājumu nodod to tratas ņēmējam, kurš pamatā esošajā komercdarījumā ir arī piegādātājs. Tādējādi tiek atceltas pircēja (tratas devēja) maksājuma saistības pret piegādātāju (tratas ņēmēju). Rodas jaunas pircēja maksājuma saistības pret akceptējošo banku par tādu pašu summu (tratas devējam ir pienākums samaksāt bankai naudas līdzekļus līdz bankas akceptētās tratas atmaksas termiņa beigām). Tāpēc bankas akceptēto tratu izdošana aizstāj tratas devēja pienākumu pret piegādātāju ar pienākumu pret banku.

| (365) | Bankas akceptēto tratu atmaksas termiņš ir atkarīgs no katras bankas noteiktajiem nosacījumiem un var ilgt līdz 1 gadam. |
| --- | --- |

(365)

Bankas akceptēto tratu atmaksas termiņš ir atkarīgs no katras bankas noteiktajiem nosacījumiem un var ilgt līdz 1 gadam.

| (366) | Bankas akceptētās tratas ņēmējam (vai uzrādītājam) pirms atmaksas termiņa ir trīs iespējas:






  — | nogaidīt, līdz akceptējošā banka atmaksas termiņā naudas līdzekļu veidā samaksā visu tratas nominālvērtības summu, |
| --- | --- | --- |

(366)

Bankas akceptētās tratas ņēmējam (vai uzrādītājam) pirms atmaksas termiņa ir trīs iespējas:

—

nogaidīt, līdz akceptējošā banka atmaksas termiņā naudas līdzekļu veidā samaksā visu tratas nominālvērtības summu,

| — | indosēt bankas akceptēto tratu, t. i., izmantot to par maksāšanas līdzekli savām saistībām pret citām personām, vai |
| --- | --- |

—

indosēt bankas akceptēto tratu, t. i., izmantot to par maksāšanas līdzekli savām saistībām pret citām personām, vai

| — | diskontēt bankas akceptēto tratu akceptējošajā bankā vai citā bankā un saņemt naudas līdzekļu ieņēmumus pret diskontētās likmes samaksu. |
| --- | --- |

—

diskontēt bankas akceptēto tratu akceptējošajā bankā vai citā bankā un saņemt naudas līdzekļu ieņēmumus pret diskontētās likmes samaksu.

| (367) | Bankas akceptētas tratas izdošanas datums parasti atbilst maksājuma termiņam, par kuru panākta vienošanās ar piegādātāju. Komisija konstatēja, ka attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izdošanas datums parasti bijis pirms maksājuma termiņa, kas saskaņots ar piegādātāju, un dažos gadījumos pat pēc maksājuma termiņa. Komisija konstatēja, ka izlasē iekļauto uzņēmumu bankas akceptēto tratu atmaksas termiņš ir no 3 mēnešiem līdz 12 mēnešiem pēc rēķina maksājuma termiņa beigām. |
| --- | --- |

(367)

Bankas akceptētas tratas izdošanas datums parasti atbilst maksājuma termiņam, par kuru panākta vienošanās ar piegādātāju. Komisija konstatēja, ka attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izdošanas datums parasti bijis pirms maksājuma termiņa, kas saskaņots ar piegādātāju, un dažos gadījumos pat pēc maksājuma termiņa. Komisija konstatēja, ka izlasē iekļauto uzņēmumu bankas akceptēto tratu atmaksas termiņš ir no 3 mēnešiem līdz 12 mēnešiem pēc rēķina maksājuma termiņa beigām.

| (368) | Attiecībā uz bankas akceptēto tratu uzskaiti, tratas devēju uzskaitē, t. i., izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju uzskaitē, tos atzīst par saistībām pret banku. |
| --- | --- |

(368)

Attiecībā uz bankas akceptēto tratu uzskaiti, tratas devēju uzskaitē, t. i., izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju uzskaitē, tos atzīst par saistībām pret banku.

| (369) | Ķīnas Tautas bankas Kredītatsauču centrs (“CRCP”) atzīst bankas akceptētas tratas par “neatmaksātu kredītu”, ko sniegušas bankas tādā pašā līmenī kā aizdevumus, akreditīvus vai tirdzniecības finansējumu. Būtu arī jānorāda, ka CRCP finansētājas ir finanšu iestādes, kas piešķir dažādu veidu aizdevumus, un ka šādas finanšu iestādes tādējādi ir atzinušas bankas akceptētas tratas par saistībām, kas ir izpildāmas pret tām. Turklāt izmeklēšanas laikā iegūtie bankas akcepta līgumi paredz, ka tad, ja pircējs bankas akceptētas tratas termiņa beigu dienā nav veicis maksājumu pilnībā, tad banka nesamaksāto summu uzskata par nokavētu aizdevumu, kas jāatmaksā bankai. |
| --- | --- |

(369)

Ķīnas Tautas bankas Kredītatsauču centrs (“CRCP”) atzīst bankas akceptētas tratas par “neatmaksātu kredītu”, ko sniegušas bankas tādā pašā līmenī kā aizdevumus, akreditīvus vai tirdzniecības finansējumu. Būtu arī jānorāda, ka CRCP finansētājas ir finanšu iestādes, kas piešķir dažādu veidu aizdevumus, un ka šādas finanšu iestādes tādējādi ir atzinušas bankas akceptētas tratas par saistībām, kas ir izpildāmas pret tām. Turklāt izmeklēšanas laikā iegūtie bankas akcepta līgumi paredz, ka tad, ja pircējs bankas akceptētas tratas termiņa beigu dienā nav veicis maksājumu pilnībā, tad banka nesamaksāto summu uzskata par nokavētu aizdevumu, kas jāatmaksā bankai.

CRCP

CRCP

| (370) | Komisija konstatēja, ka bankas akceptētas tratas plaši izmanto par maksāšanas līdzekli komercdarījumos, ar tām aizstājot maksājuma uzdevumu un tādējādi veicinot naudas līdzekļu apgrozījumu un tratas devēja apgrozāmo kapitālu. No naudas līdzekļu viedokļa instruments de facto tratas devējam dod atliktu maksājuma termiņu uz laiku līdz 1 gadam, jo darījuma summas faktiskais maksājums naudas līdzekļu veidā notiek bankas akceptētas tratas atmaksas termiņa beigās, nevis brīdī, kad vekseļa devējam bija jāveic maksājums savam piegādātājam. Ja šāda finanšu instrumenta nebūtu, tad tratas devējs vai nu izmantotu savu apgrozāmo kapitālu, kam ir izmaksas, vai arī noslēgtu līgumu ar banku par īstermiņa apgrozāmā kapitāla aizdevumu, lai samaksātu saviem piegādātājiem, – un arī tam ir izmaksas. Faktiski, maksājot ar bankas akceptētu tratu, tratas devējs izmanto piegādātās preces vai sniegtos pakalpojumus no 3 mēnešiem līdz 1 gadam bez naudas līdzekļu avansiem un bez jebkādām izmaksām. |
| --- | --- |

(370)

Komisija konstatēja, ka bankas akceptētas tratas plaši izmanto par maksāšanas līdzekli komercdarījumos, ar tām aizstājot maksājuma uzdevumu un tādējādi veicinot naudas līdzekļu apgrozījumu un tratas devēja apgrozāmo kapitālu. No naudas līdzekļu viedokļa instruments de facto tratas devējam dod atliktu maksājuma termiņu uz laiku līdz 1 gadam, jo darījuma summas faktiskais maksājums naudas līdzekļu veidā notiek bankas akceptētas tratas atmaksas termiņa beigās, nevis brīdī, kad vekseļa devējam bija jāveic maksājums savam piegādātājam. Ja šāda finanšu instrumenta nebūtu, tad tratas devējs vai nu izmantotu savu apgrozāmo kapitālu, kam ir izmaksas, vai arī noslēgtu līgumu ar banku par īstermiņa apgrozāmā kapitāla aizdevumu, lai samaksātu saviem piegādātājiem, – un arī tam ir izmaksas. Faktiski, maksājot ar bankas akceptētu tratu, tratas devējs izmanto piegādātās preces vai sniegtos pakalpojumus no 3 mēnešiem līdz 1 gadam bez naudas līdzekļu avansiem un bez jebkādām izmaksām.

de facto

| (371) | Normālos tirgus apstākļos bankas akceptētas tratas kā finanšu instruments tratas devējam nozīmētu finansēšanas izmaksas. Izmeklēšanā atklājās, ka visi izlasē iekļautie uzņēmumi, kas izmeklēšanas periodā izmantoja bankas akceptētas tratas, par bankas sniegto akcepta pakalpojumu maksāja tikai komisijas naudu, kura kopumā veidoja 0,05 % no tratas nominālvērtības. Tomēr, atlikdami naudas līdzekļu maksājumu par preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, izlasē iekļautie uzņēmumi nemaksāja ar bankas akcepta tratu saistītās finansēšanas izmaksas. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka izmeklētie uzņēmumi ir saņēmuši ieguvumu no finansējuma bankas akceptētu tratu veidā, par kurām tie nesedza nekādas izmaksas. |
| --- | --- |

(371)

Normālos tirgus apstākļos bankas akceptētas tratas kā finanšu instruments tratas devējam nozīmētu finansēšanas izmaksas. Izmeklēšanā atklājās, ka visi izlasē iekļautie uzņēmumi, kas izmeklēšanas periodā izmantoja bankas akceptētas tratas, par bankas sniegto akcepta pakalpojumu maksāja tikai komisijas naudu, kura kopumā veidoja 0,05 % no tratas nominālvērtības. Tomēr, atlikdami naudas līdzekļu maksājumu par preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, izlasē iekļautie uzņēmumi nemaksāja ar bankas akcepta tratu saistītās finansēšanas izmaksas. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka izmeklētie uzņēmumi ir saņēmuši ieguvumu no finansējuma bankas akceptētu tratu veidā, par kurām tie nesedza nekādas izmaksas.

| (372) | Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un 3. panta 2) punktu Komisija secināja, ka ĶTR ieviestā bankas akceptu sistēma ir nodrošinājusi visiem ražotājiem eksportētājiem bezmaksas finansējumu to kārtējām darbībām un tādā veidā tika piešķirts kompensējams ieguvums, kas aprakstīts turpmāk 384.–388. apsvērumā. |
| --- | --- |

(372)

Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un 3. panta 2) punktu Komisija secināja, ka ĶTR ieviestā bankas akceptu sistēma ir nodrošinājusi visiem ražotājiem eksportētājiem bezmaksas finansējumu to kārtējām darbībām un tādā veidā tika piešķirts kompensējams ieguvums, kas aprakstīts turpmāk 384.–388. apsvērumā.

| (373) | Komisija iepriekšējā izmeklēšanā konstatēja (90), ka bankas akceptētām tratām ir tāds pats nolūks un ietekme kā īstermiņa apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, jo uzņēmumi savas kartējās darbības finansēšanai ir plaši izmantojuši tās, nevis īstermiņa apgrozāmā kapitāla aizdevumus, un tādēļ tiem būtu jāsedz izmaksas, kas līdzvērtīgas īstermiņa apgrozāmā kapitāla aizdevuma finansējumam. |
| --- | --- |

(373)

Komisija iepriekšējā izmeklēšanā konstatēja (90), ka bankas akceptētām tratām ir tāds pats nolūks un ietekme kā īstermiņa apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, jo uzņēmumi savas kartējās darbības finansēšanai ir plaši izmantojuši tās, nevis īstermiņa apgrozāmā kapitāla aizdevumus, un tādēļ tiem būtu jāsedz izmaksas, kas līdzvērtīgas īstermiņa apgrozāmā kapitāla aizdevuma finansējumam.

90

| (374) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ZTT grupa nepiekrita Komisijai, ka bankas akceptētas tratas ir īstermiņa finansējuma veids un ka tās drīzāk darbojas kā bankas garantija. Šī persona norādīja, ka bankas akceptēta trata ir instruments, ar kuru banka uzņemas saistības maksāt pusei, nevis sākotnējam debitoram, kuram joprojām ir pienākums maksāt bankai. Šāda instrumenta mērķis nav kalpot par īstermiņa finansējumu, bet gan veicināt preču pārdošanu. ZTT grupa apgalvoja, ka, piekrītot maksājumam ar bankas akceptētām tratām, darījumu puses piekrīt savstarpējā parāda nomaksas termiņam, proti, pārdevējs vienojas par kredīta termiņu līdz tratas atmaksas termiņam, un pircējs uzņemas saistības ne vēlāk kā atmaksas termiņa beigās darīt pieejamu bankai tādu pašu vērtību. |
| --- | --- |

(374)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ZTT grupa nepiekrita Komisijai, ka bankas akceptētas tratas ir īstermiņa finansējuma veids un ka tās drīzāk darbojas kā bankas garantija. Šī persona norādīja, ka bankas akceptēta trata ir instruments, ar kuru banka uzņemas saistības maksāt pusei, nevis sākotnējam debitoram, kuram joprojām ir pienākums maksāt bankai. Šāda instrumenta mērķis nav kalpot par īstermiņa finansējumu, bet gan veicināt preču pārdošanu. ZTT grupa apgalvoja, ka, piekrītot maksājumam ar bankas akceptētām tratām, darījumu puses piekrīt savstarpējā parāda nomaksas termiņam, proti, pārdevējs vienojas par kredīta termiņu līdz tratas atmaksas termiņam, un pircējs uzņemas saistības ne vēlāk kā atmaksas termiņa beigās darīt pieejamu bankai tādu pašu vērtību.

ZTT

ZTT

| (375) | Komisija nepiekrita tam, ka bankas akceptētas tratas kalpo tikai par bankas garantiju tam, ka atmaksas termiņa beigās tiks veikta samaksa. Komisija novēroja, ka attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bankas akceptēta trata faktiski ir maksāšanas līdzeklis, kas atzīts pārdošanas līgumā, un tratas devēja maksājuma saistības pret piegādātāju tiek izbeigtas, samaksājot ar bankas akceptētu tratu. Tratas devējs samaksā tratas ņēmējam tad, kad bankas akceptētā trata tiek indosēta, savukārt atmaksas termiņa beigās tratas ņēmējs izpilda savas maksājuma saistības pret banku. Tāpēc bankas akceptētu tratu nevar klasificēt tikai kā nākotnes maksājuma papildu garantiju, un šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(375)

Komisija nepiekrita tam, ka bankas akceptētas tratas kalpo tikai par bankas garantiju tam, ka atmaksas termiņa beigās tiks veikta samaksa. Komisija novēroja, ka attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bankas akceptēta trata faktiski ir maksāšanas līdzeklis, kas atzīts pārdošanas līgumā, un tratas devēja maksājuma saistības pret piegādātāju tiek izbeigtas, samaksājot ar bankas akceptētu tratu. Tratas devējs samaksā tratas ņēmējam tad, kad bankas akceptētā trata tiek indosēta, savukārt atmaksas termiņa beigās tratas ņēmējs izpilda savas maksājuma saistības pret banku. Tāpēc bankas akceptētu tratu nevar klasificēt tikai kā nākotnes maksājuma papildu garantiju, un šis apgalvojums tika noraidīts.

| (376) | Tādēļ Komisija atkārtoja savu secinājumu, ka bankas akceptētas tratas ietekmes ziņā ir īstermiņa finansējums, kas ražotājiem eksportētājiem ļauj finansēt savus pirkumus. Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, piešķirtais ieguvums ir finansēšanas izmaksu ietaupījumi, ko nodrošināja bankas akceptētu tratu izmantošana bez atlīdzības. |
| --- | --- |

(376)

Tādēļ Komisija atkārtoja savu secinājumu, ka bankas akceptētas tratas ietekmes ziņā ir īstermiņa finansējums, kas ražotājiem eksportētājiem ļauj finansēt savus pirkumus. Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, piešķirtais ieguvums ir finansēšanas izmaksu ietaupījumi, ko nodrošināja bankas akceptētu tratu izmantošana bez atlīdzības.

b)   Īpašas iezīmes

| (377) | Attiecībā uz īpašajām iezīmēm, kas minētas 116. apsvērumā, saskaņā ar Lēmumu Nr. 40 finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu atbalstāmajām nozarēm. |
| --- | --- |

(377)

Attiecībā uz īpašajām iezīmēm, kas minētas 116. apsvērumā, saskaņā ar Lēmumu Nr. 40 finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu atbalstāmajām nozarēm.

| (378) | Komisija uzskatīja, ka bankas akceptētas tratas ir vēl viens preferenciāla finansiāla atbalsta veids, ko finanšu iestādes sniedz atbalstāmajām nozarēm, piemēram, OŠK nozarei. Patiešām, kā jau ir norādīts iepriekš 3.1. iedaļā, OŠK nozare ir viena no atbalstāmajām nozarēm, tāpēc tā ir tiesīga saņemt visu iespējamo finansiālo atbalstu. Bankas akceptētas tratas kā finansējuma veids pieder pie finanšu iestāžu realizētās preferenciālā finansiālā atbalsta sistēmas tādām atbalstāmajām nozarēm kā OŠK ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(378)

Komisija uzskatīja, ka bankas akceptētas tratas ir vēl viens preferenciāla finansiāla atbalsta veids, ko finanšu iestādes sniedz atbalstāmajām nozarēm, piemēram, OŠK nozarei. Patiešām, kā jau ir norādīts iepriekš 3.1. iedaļā, OŠK nozare ir viena no atbalstāmajām nozarēm, tāpēc tā ir tiesīga saņemt visu iespējamo finansiālo atbalstu. Bankas akceptētas tratas kā finansējuma veids pieder pie finanšu iestāžu realizētās preferenciālā finansiālā atbalsta sistēmas tādām atbalstāmajām nozarēm kā OŠK ražošanas nozarei.

| (379) | Nav sniegti pierādījumi, ka kāds uzņēmums Ķīnas Tautas Republikā (kurš nedarbojas atbalstāmā nozarē) varētu saņemt ieguvumu no bankas akceptētām tratām ar tādiem pašiem preferenciāliem noteikumiem. |
| --- | --- |

(379)

Nav sniegti pierādījumi, ka kāds uzņēmums Ķīnas Tautas Republikā (kurš nedarbojas atbalstāmā nozarē) varētu saņemt ieguvumu no bankas akceptētām tratām ar tādiem pašiem preferenciāliem noteikumiem.

| (380) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ZTT grupa apgalvoja, ka bankas akceptētas tratas nav īpašas, jo tās plaši izmanto gandrīz visi ĶTR uzņēmēji, un tādējādi tās ir raksturīgas ne tikai OŠK nozarē vai ZTT grupā. |
| --- | --- |

(380)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ZTT grupa apgalvoja, ka bankas akceptētas tratas nav īpašas, jo tās plaši izmanto gandrīz visi ĶTR uzņēmēji, un tādējādi tās ir raksturīgas ne tikai OŠK nozarē vai ZTT grupā.

ZTT

ZTT

| (381) | Šajā sakarā Komisija atsaucās uz 116. apsvērumu, kurā tā sniegusi pierādījumus, ka saskaņā ar Lēmumu Nr. 40 finanšu iestādēm ir jāsniedz kreditēšanas atbalsts atbalstāmajām nozarēm. |
| --- | --- |

(381)

Šajā sakarā Komisija atsaucās uz 116. apsvērumu, kurā tā sniegusi pierādījumus, ka saskaņā ar Lēmumu Nr. 40 finanšu iestādēm ir jāsniedz kreditēšanas atbalsts atbalstāmajām nozarēm.

| (382) | Komisija savu novērtējumu par subsīdiju shēmas īpašajām iezīmēm balstīja uz pieejamiem valdības dokumentiem, tādiem kā plāniem un noteikumiem, par atbalstāmajām nozarēm. ĶV ir skaidri noteikusi, kuras nozares tiek atbalstītas, paredzot, ka ieguvums no īpašā preferenciālā finansējuma piešķirams tikai šīm nozarēm. Tāpēc, lai gan zināmam skaitam citu nozaru, par kurām konkrēti noteikts, kas tās ir atbalstāmas, arī bija tādi paši vai līdzīgi preferenciāli nosacījumi kā OŠK ražošanas nozarei, tas nenozīmē, ka preferenciālais finansējums, jo īpaši bankas akceptētas tratas, būtu vispārēji pieejams visām nozarēm. |
| --- | --- |

(382)

Komisija savu novērtējumu par subsīdiju shēmas īpašajām iezīmēm balstīja uz pieejamiem valdības dokumentiem, tādiem kā plāniem un noteikumiem, par atbalstāmajām nozarēm. ĶV ir skaidri noteikusi, kuras nozares tiek atbalstītas, paredzot, ka ieguvums no īpašā preferenciālā finansējuma piešķirams tikai šīm nozarēm. Tāpēc, lai gan zināmam skaitam citu nozaru, par kurām konkrēti noteikts, kas tās ir atbalstāmas, arī bija tādi paši vai līdzīgi preferenciāli nosacījumi kā OŠK ražošanas nozarei, tas nenozīmē, ka preferenciālais finansējums, jo īpaši bankas akceptētas tratas, būtu vispārēji pieejams visām nozarēm.

| (383) | Turklāt, pat ja finansējuma veids principā varētu būt pieejams citu nozaru uzņēmumiem, konkrētie nosacījumi, ar kuriem šāds finansējums tiek piedāvāts konkrētas nozares uzņēmumiem, piemēram, atlīdzība par finansējumu un finansējuma apjoms, varētu to padarīt īpašu. Neviena ieinteresētā persona nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka šis preferenciālais finansējums, kas OŠK ražošanas nozares uzņēmumiem sniegts ar bankas akceptētām tratām, tiktu piešķirts, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem vai nosacījumiem pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(383)

Turklāt, pat ja finansējuma veids principā varētu būt pieejams citu nozaru uzņēmumiem, konkrētie nosacījumi, ar kuriem šāds finansējums tiek piedāvāts konkrētas nozares uzņēmumiem, piemēram, atlīdzība par finansējumu un finansējuma apjoms, varētu to padarīt īpašu. Neviena ieinteresētā persona nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka šis preferenciālais finansējums, kas OŠK ražošanas nozares uzņēmumiem sniegts ar bankas akceptētām tratām, tiktu piešķirts, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem vai nosacījumiem pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

c)   Ieguvuma aprēķināšana

| (384) | Lai aprēķinātu kompensējamās subsīdijas apjomu, Komisija novērtēja izmeklēšanas periodā saņēmējiem piešķirto ieguvumu. |
| --- | --- |

(384)

Lai aprēķinātu kompensējamās subsīdijas apjomu, Komisija novērtēja izmeklēšanas periodā saņēmējiem piešķirto ieguvumu.

| (385) | Kā jau minēts 357. un 370. apsvērumā, bankas akceptētas tratas ir īstermiņa finansējuma veids, kas uzlabo tratas devēja kapitāla efektivitāti, veicinot tā apgrozāmo kapitālu un apmierinot vajadzības pēc naudas līdzekļiem, jo tās plaši izmanto par maksāšanas līdzekli komercdarījumos naudas līdzekļu vietā. Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, nemaksājot atlīdzību, ir izmantojuši bankas akceptētas tratas, lai apmierinātu savas vajadzības pēc īstermiņa finansējuma. |
| --- | --- |

(385)

Kā jau minēts 357. un 370. apsvērumā, bankas akceptētas tratas ir īstermiņa finansējuma veids, kas uzlabo tratas devēja kapitāla efektivitāti, veicinot tā apgrozāmo kapitālu un apmierinot vajadzības pēc naudas līdzekļiem, jo tās plaši izmanto par maksāšanas līdzekli komercdarījumos naudas līdzekļu vietā. Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, nemaksājot atlīdzību, ir izmantojuši bankas akceptētas tratas, lai apmierinātu savas vajadzības pēc īstermiņa finansējuma.

| (386) | Tādējādi Komisija secināja, ka bankas akceptētu tratu devējiem būtu jāmaksā atlīdzība par finansēšanas periodu. Komisija uzskatīja, ka finansēšanas periods sākās bankas akceptētās tratas izdošanas dienā un beidzās bankas akceptētās tratas atmaksas termiņa dienā. Attiecībā uz bankas akceptētām tratām, kas izdotas pirms izmeklēšanas perioda, un banku akceptētām tratām, kuru atmaksas termiņš ir pēc izmeklēšanas perioda beigām, Komisija aprēķināja ieguvumu tikai par to finansēšanas periodu, uz kuru attiecas izmeklēšanas periods. |
| --- | --- |

(386)

Tādējādi Komisija secināja, ka bankas akceptētu tratu devējiem būtu jāmaksā atlīdzība par finansēšanas periodu. Komisija uzskatīja, ka finansēšanas periods sākās bankas akceptētās tratas izdošanas dienā un beidzās bankas akceptētās tratas atmaksas termiņa dienā. Attiecībā uz bankas akceptētām tratām, kas izdotas pirms izmeklēšanas perioda, un banku akceptētām tratām, kuru atmaksas termiņš ir pēc izmeklēšanas perioda beigām, Komisija aprēķināja ieguvumu tikai par to finansēšanas periodu, uz kuru attiecas izmeklēšanas periods.

| (387) | Saskaņā ar pamatregulas 6. panta b) punktu Komisija uzskatīja, ka saņēmējiem tādējādi piešķirtais ieguvums ir starpība starp summu, ko uzņēmums faktiski bija samaksājis kā atlīdzību par finansējumu ar bankas akceptētām tratām, un summu, kas tam būtu jāmaksā, piemērojot īstermiņa finansējuma procentu likmi. |
| --- | --- |

(387)

Saskaņā ar pamatregulas 6. panta b) punktu Komisija uzskatīja, ka saņēmējiem tādējādi piešķirtais ieguvums ir starpība starp summu, ko uzņēmums faktiski bija samaksājis kā atlīdzību par finansējumu ar bankas akceptētām tratām, un summu, kas tam būtu jāmaksā, piemērojot īstermiņa finansējuma procentu likmi.

| (388) | Komisija noteica ieguvumu no īstermiņa finansēšanas izmaksu nemaksāšanas. Ņemot vērā to, ka bankas akceptētas tratas ir īstermiņa finansējuma veids un ka tām faktiski ir tāds pats mērķis kā īstermiņa apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, Komisija, kā konstatēts iepriekšējās izmeklēšanās (91), uzskatīja, ka bankas akceptētām tratām būtu jāsedz izmaksas, kas līdzvērtīgas īstermiņa aizdevumu finansējumam. Tāpēc Komisija izmantoja to pašu iepriekš 3.5.3.1. iedaļā aprakstīto metodiku, kuru izmantoja īstermiņa aizdevumu finansējumam, izteiktam RMB. |
| --- | --- |

(388)

Komisija noteica ieguvumu no īstermiņa finansēšanas izmaksu nemaksāšanas. Ņemot vērā to, ka bankas akceptētas tratas ir īstermiņa finansējuma veids un ka tām faktiski ir tāds pats mērķis kā īstermiņa apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, Komisija, kā konstatēts iepriekšējās izmeklēšanās (91), uzskatīja, ka bankas akceptētām tratām būtu jāsedz izmaksas, kas līdzvērtīgas īstermiņa aizdevumu finansējumam. Tāpēc Komisija izmantoja to pašu iepriekš 3.5.3.1. iedaļā aprakstīto metodiku, kuru izmantoja īstermiņa aizdevumu finansējumam, izteiktam RMB.

91

| (389) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas FTT grupa apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot ieguvumu, būtu jāņem vērā grupas maksātās maksas. |
| --- | --- |

(389)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas FTT grupa apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot ieguvumu, būtu jāņem vērā grupas maksātās maksas.

FTT

| (390) | Komisija 371. apsvērumā jau norādīja, ka izlasē iekļautie uzņēmumi, kas izmeklēšanas periodā izmantoja bankas akceptētas tratas, par bankas sniegto akcepta pakalpojumu maksāja tikai komisijas naudu, kura kopumā veidoja 0,05 % no tratas nominālvērtības. Faktiski šī komisijas nauda, ko banka ir samaksājusi par bankas akceptētās tratas apstrādi, ir atsevišķs elements no bankas piešķirtā finansējuma, par kuru ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, nesedza nekādas izmaksas. Šo maksu maksā, lai segtu bankas administratīvās izmaksas par bankas akceptēto tratu apstrādi. Komisija noteica kompensāciju tikai par bankas akceptēto tratu finansēšanas daļu (proti, daļu, kas ir līdzvērtīga īstermiņa finansējumam); tā neanalizēja, vai arī pieņemšanas komisijas nauda būtu saistāma ar kompensējamu subsīdiju. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(390)

Komisija 371. apsvērumā jau norādīja, ka izlasē iekļautie uzņēmumi, kas izmeklēšanas periodā izmantoja bankas akceptētas tratas, par bankas sniegto akcepta pakalpojumu maksāja tikai komisijas naudu, kura kopumā veidoja 0,05 % no tratas nominālvērtības. Faktiski šī komisijas nauda, ko banka ir samaksājusi par bankas akceptētās tratas apstrādi, ir atsevišķs elements no bankas piešķirtā finansējuma, par kuru ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, nesedza nekādas izmaksas. Šo maksu maksā, lai segtu bankas administratīvās izmaksas par bankas akceptēto tratu apstrādi. Komisija noteica kompensāciju tikai par bankas akceptēto tratu finansēšanas daļu (proti, daļu, kas ir līdzvērtīga īstermiņa finansējumam); tā neanalizēja, vai arī pieņemšanas komisijas nauda būtu saistāma ar kompensējamu subsīdiju. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (391) | ZTT grupa nepiekrita īstermiņa aizdevumu atsauces vērtības izmantošanai, jo uzskatīja, ka bankas akceptētas tratas ir garantija, par kuru būtu jāmaksā komisijas maksa. Šajā sakarā ZTT grupa atsaucās uz Ņujorkas Federālo rezervju sistēmu, kas skaidri norāda, ka bankas akceptētas tratas darbojas vairāk kā garantija nekā aizdevums. |
| --- | --- |

(391)

ZTT grupa nepiekrita īstermiņa aizdevumu atsauces vērtības izmantošanai, jo uzskatīja, ka bankas akceptētas tratas ir garantija, par kuru būtu jāmaksā komisijas maksa. Šajā sakarā ZTT grupa atsaucās uz Ņujorkas Federālo rezervju sistēmu, kas skaidri norāda, ka bankas akceptētas tratas darbojas vairāk kā garantija nekā aizdevums.

ZTT

ZTT

| (392) | Komisija nepiekrita ZTT grupas nostājai. Saskaņā ar publiski pieejamiem datiem par bankas akceptētām tratām, ASV banka parasti pērk bankas akceptētu tratu no tratas devēja, piemērojot diskonta likmi, kas ir līdzīga procentu likmei, tāpēc akcepts bankai kalpo kā līdzeklis kredīta piešķiršanai avansā (92). Turklāt citās jurisdikcijās, piemēram, Kanādā un Malaizijā, kad banka pieņem tratu, tā izmaksā līdzekļus avansā pēc piemērojamās diskonta likmes atskaitīšanas (93). Patiešām, Kanādas Bankas pārdomu dokumentā A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market teikts šādi: “Aizdevēji pērk tratas zem to nominālvērtības un aizņēmējs saņem diskontētos ieņēmumus kā aizdevumu. Diskonta likme, par kādu aizdevēji pērk tratas, bieži ir balstīta uz CDOR likmi.” Saskaņā ar Malaizijas Banku akcepta pamatnostādņu (2004) 14. panta 4. punktu “bankas akcepta devējam ir jādiskontē [bankas akcepts] pieņēmējā bankā, ja pirkuma maksa vēl nav samaksāta, un tādā gadījumā pieņēmējai bankai ir pienākums samaksāt preču piegādātājam diskontētos ieņēmumus”. Tātad bankas akceptētas tratas galvenokārt darbojas kā finansējuma veids, nevis garantija. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(392)

Komisija nepiekrita ZTT grupas nostājai. Saskaņā ar publiski pieejamiem datiem par bankas akceptētām tratām, ASV banka parasti pērk bankas akceptētu tratu no tratas devēja, piemērojot diskonta likmi, kas ir līdzīga procentu likmei, tāpēc akcepts bankai kalpo kā līdzeklis kredīta piešķiršanai avansā (92). Turklāt citās jurisdikcijās, piemēram, Kanādā un Malaizijā, kad banka pieņem tratu, tā izmaksā līdzekļus avansā pēc piemērojamās diskonta likmes atskaitīšanas (93). Patiešām, Kanādas Bankas pārdomu dokumentā A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market teikts šādi: “Aizdevēji pērk tratas zem to nominālvērtības un aizņēmējs saņem diskontētos ieņēmumus kā aizdevumu. Diskonta likme, par kādu aizdevēji pērk tratas, bieži ir balstīta uz CDOR likmi.” Saskaņā ar Malaizijas Banku akcepta pamatnostādņu (2004) 14. panta 4. punktu “bankas akcepta devējam ir jādiskontē [bankas akcepts] pieņēmējā bankā, ja pirkuma maksa vēl nav samaksāta, un tādā gadījumā pieņēmējai bankai ir pienākums samaksāt preču piegādātājam diskontētos ieņēmumus”. Tātad bankas akceptētas tratas galvenokārt darbojas kā finansējuma veids, nevis garantija. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

ZTT

92

93

A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market

Aizdevēji pērk tratas zem to nominālvērtības un aizņēmējs saņem diskontētos ieņēmumus kā aizdevumu. Diskonta likme, par kādu aizdevēji pērk tratas, bieži ir balstīta uz CDOR likmi.

bankas akcepta devējam ir jādiskontē [bankas akcepts] pieņēmējā bankā, ja pirkuma maksa vēl nav samaksāta, un tādā gadījumā pieņēmējai bankai ir pienākums samaksāt preču piegādātājam diskontētos ieņēmumus

3.5.4.3.   Konvertējamas uzņēmumu obligācijas

| (393) | Divu izlasē iekļauto grupu uzņēmumi izmeklēšanas periodā ir emitējuši konvertējamas uzņēmuma obligācijas. Abām konvertējamajām obligācijām ir progresīva procentu likmju struktūra ar ļoti zemām procentu likmēm, kas svārstās no 0,2 % līdz 2 %, proti, tās ir daudz zemākas par PBOC aizdevumu standarta likmi un zemākas par NIFC aizdevumu pamatlikmi (94). |
| --- | --- |

(393)

Divu izlasē iekļauto grupu uzņēmumi izmeklēšanas periodā ir emitējuši konvertējamas uzņēmuma obligācijas. Abām konvertējamajām obligācijām ir progresīva procentu likmju struktūra ar ļoti zemām procentu likmēm, kas svārstās no 0,2 % līdz 2 %, proti, tās ir daudz zemākas par PBOC aizdevumu standarta likmi un zemākas par NIFC aizdevumu pamatlikmi (94).

PBOC

NIFC

94

| (394) | Komisija konstatēja, ka abi izlasē iekļautie uzņēmumi saņēma preferenciālu finansējumu konvertējamu obligāciju veidā.






  — | Juridiskais pamats (95) |
| --- | --- | --- |

(394)

Komisija konstatēja, ka abi izlasē iekļautie uzņēmumi saņēma preferenciālu finansējumu konvertējamu obligāciju veidā.

—

Juridiskais pamats (95)

95

| — | Ķīnas Tautas Republikas Likums par vērtspapīriem (2014. gada redakcija) (“Vērtspapīru likums”) (96) |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republikas Likums par vērtspapīriem (2014. gada redakcija) (“Vērtspapīru likums”) (96)

96

| — | Administratīvie pasākumi biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai (2008. gada redakcija) (97) |
| --- | --- |

—

Administratīvie pasākumi biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai (2008. gada redakcija) (97)

97

| — | Administratīvie pasākumi vērtspapīru emitēšanas un iekļaušanas biržas sarakstā sponsorēšanai (2008. gada redakcija) (98) |
| --- | --- |

—

Administratīvie pasākumi vērtspapīru emitēšanas un iekļaušanas biržas sarakstā sponsorēšanai (2008. gada redakcija) (98)

98

| — | Administratīvie pasākumi vērtspapīru emisijai un pirmparakstīšanai (2018. gada redakcija) |
| --- | --- |

—

Administratīvie pasākumi vērtspapīru emisijai un pirmparakstīšanai (2018. gada redakcija)

| — | Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumi, ko 2011. gada 18. janvārī izdevusi Valsts padome |
| --- | --- |

—

Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumi, ko 2011. gada 18. janvārī izdevusi Valsts padome

| — | Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijas 2015. gada 15. janvāra Rīkojums Nr. 113 “Administratīvie pasākumi uzņēmumu obligāciju emisijai un tirdzniecībai” |
| --- | --- |

—

Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijas 2015. gada 15. janvāra Rīkojums Nr. 113 “Administratīvie pasākumi uzņēmumu obligāciju emisijai un tirdzniecībai”

| — | Ķīnas Tautas bankas izdotie nefinanšu uzņēmumu parāda finansēšanas instrumentu administrēšanas pasākumi starpbanku obligāciju tirgū, Ķīnas Tautas bankas rīkojums (2008) Nr. 12, 2008. gada 9. aprīlis |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas bankas izdotie nefinanšu uzņēmumu parāda finansēšanas instrumentu administrēšanas pasākumi starpbanku obligāciju tirgū, Ķīnas Tautas bankas rīkojums (2008) Nr. 12, 2008. gada 9. aprīlis

| — | Konvertējamo obligāciju tiesiskais regulējums |
| --- | --- |

—

Konvertējamo obligāciju tiesiskais regulējums

| (395) | Vispārējo tiesisko regulējumu, kas piemērojams uzņēmumu obligācijām, paredz Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumi un Administratīvie pasākumi uzņēmumu obligāciju emisijai un tirdzniecībai. Tomēr pastāv īpašu tiesību aktu kopums, ko piemēro konvertējamām uzņēmumu obligācijām, proti, Administratīvie pasākumi biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai, Administratīvie pasākumi vērtspapīru emisijai un pirmparakstīšanai un Administratīvie pasākumi vērtspapīru emitēšanas un iekļaušanas biržas sarakstā sponsorēšanai. |
| --- | --- |

(395)

Vispārējo tiesisko regulējumu, kas piemērojams uzņēmumu obligācijām, paredz Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumi un Administratīvie pasākumi uzņēmumu obligāciju emisijai un tirdzniecībai. Tomēr pastāv īpašu tiesību aktu kopums, ko piemēro konvertējamām uzņēmumu obligācijām, proti, Administratīvie pasākumi biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai, Administratīvie pasākumi vērtspapīru emisijai un pirmparakstīšanai un Administratīvie pasākumi vērtspapīru emitēšanas un iekļaušanas biržas sarakstā sponsorēšanai.

| (396) | Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai 14. pantā “konvertējamas uzņēmumu obligācijas” ir definētas kā “uzņēmumu obligācijas, ko emitentuzņēmums emitē saskaņā ar likumu un ko noteiktā laikposmā un ar noteiktiem nosacījumiem var konvertēt akcijās”. |
| --- | --- |

(396)

Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai 14. pantā “konvertējamas uzņēmumu obligācijas” ir definētas kā “uzņēmumu obligācijas, ko emitentuzņēmums emitē saskaņā ar likumu un ko noteiktā laikposmā un ar noteiktiem nosacījumiem var konvertēt akcijās”.

uzņēmumu obligācijas, ko emitentuzņēmums emitē saskaņā ar likumu un ko noteiktā laikposmā un ar noteiktiem nosacījumiem var konvertēt akcijās

| (397) | Saskaņā ar Vērtspapīru likuma (2014. gada redakcija) 11. pantu, kas bija spēkā laikā, kad izlasē iekļautie uzņēmumi emitēja konvertējamās obligācijas, Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai 45. pantu un Administratīvo pasākumu vērtspapīru emitēšanas un iekļaušanas biržas sarakstā sponsorēšanai 2. pantu uzņēmumiem, kuri vēlas emitēt konvertējamās uzņēmumu obligācijas, ir jāpiesaista vērtspapīru sponsors, kas darbojas kā pirmparakstītājs. Sponsors organizē obligāciju emisiju, iesaka emitentu, iesniedz pieteikuma dokumentus apstiprināšanai Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijā (“CSRC”), vienojas par procentu likmēm, ar kādām obligācijas tiks piedāvātas ieguldītājiem, un ir atbildīgs par to, lai tiktu atrasti ieguldītāji, kas pieņemtu apstiprinātos obligāciju emisijas noteikumus, tajā skaitā procentu likmi. |
| --- | --- |

(397)

Saskaņā ar Vērtspapīru likuma (2014. gada redakcija) 11. pantu, kas bija spēkā laikā, kad izlasē iekļautie uzņēmumi emitēja konvertējamās obligācijas, Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai 45. pantu un Administratīvo pasākumu vērtspapīru emitēšanas un iekļaušanas biržas sarakstā sponsorēšanai 2. pantu uzņēmumiem, kuri vēlas emitēt konvertējamās uzņēmumu obligācijas, ir jāpiesaista vērtspapīru sponsors, kas darbojas kā pirmparakstītājs. Sponsors organizē obligāciju emisiju, iesaka emitentu, iesniedz pieteikuma dokumentus apstiprināšanai Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijā (“CSRC”), vienojas par procentu likmēm, ar kādām obligācijas tiks piedāvātas ieguldītājiem, un ir atbildīgs par to, lai tiktu atrasti ieguldītāji, kas pieņemtu apstiprinātos obligāciju emisijas noteikumus, tajā skaitā procentu likmi.

CSRC

| (398) | Tiesiskajā regulējumā noteikts, ka konvertējamas obligācijas Ķīnā nav iespējams brīvi emitēt vai tirgot. Katras obligācijas emisija jāapstiprina CSRC. Vērtspapīru likuma (2014. gada redakcija) 16. pantā noteikts, ka “biržas sarakstā iekļauti uzņēmumi, kas emitē konvertējamas uzņēmuma obligācijas, (..) atbilst šajā likumā noteiktajām prasībām attiecībā uz akciju publisku piedāvāšanu, kā arī saņem Valsts padomes vērtspapīru regulatoru apstiprinājumu.” Saskaņā ar Administratīvo pasākumu vērtspapīru emisijai un pirmparakstīšanai 3. pantu, kas attiecas uz konvertējamām obligācijām, “CSRC uzrauga un pārvalda vērtspapīru piedāvājumu un pirmparakstīšanu saskaņā ar likumu”. Turklāt saskaņā ar Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 10. pantu ir noteiktas gada kvotas uzņēmumu obligāciju emisijai. |
| --- | --- |

(398)

Tiesiskajā regulējumā noteikts, ka konvertējamas obligācijas Ķīnā nav iespējams brīvi emitēt vai tirgot. Katras obligācijas emisija jāapstiprina CSRC. Vērtspapīru likuma (2014. gada redakcija) 16. pantā noteikts, ka “biržas sarakstā iekļauti uzņēmumi, kas emitē konvertējamas uzņēmuma obligācijas, (..) atbilst šajā likumā noteiktajām prasībām attiecībā uz akciju publisku piedāvāšanu, kā arī saņem Valsts padomes vērtspapīru regulatoru apstiprinājumu.” Saskaņā ar Administratīvo pasākumu vērtspapīru emisijai un pirmparakstīšanai 3. pantu, kas attiecas uz konvertējamām obligācijām, “CSRC uzrauga un pārvalda vērtspapīru piedāvājumu un pirmparakstīšanu saskaņā ar likumu”. Turklāt saskaņā ar Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 10. pantu ir noteiktas gada kvotas uzņēmumu obligāciju emisijai.

CSRC

biržas sarakstā iekļauti uzņēmumi, kas emitē konvertējamas uzņēmuma obligācijas, (..) atbilst šajā likumā noteiktajām prasībām attiecībā uz akciju publisku piedāvāšanu, kā arī saņem Valsts padomes vērtspapīru regulatoru apstiprinājumu.

uzrauga un pārvalda vērtspapīru piedāvājumu un pirmparakstīšanu saskaņā ar likumu

| (399) | Saskaņā ar Vērtspapīru likuma (2014. gada redakcija) 16. pantu obligāciju publiskai emisijai obligāti jāatbilst šādām prasībām: “ieņēmumu izmantošanas mērķis atbilst valsts rūpniecības politikai” un “ieņēmumi no uzņēmumu obligāciju publiskā piedāvājuma jāizmanto tikai apstiprinātam(-iem) mērķim(-iem)”. Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 12. pantā atkārtots, ka piesaistīto līdzekļu nolūkam jāatbilst valsts rūpniecības politikai. Turklāt Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai 10. panta 2. punktā, kas ir konvertējamām obligācijām piemērojama speciālā tiesību norma, ir noteikts, ka “piesaistītā finansējuma izmantošanas mērķi ir saskaņā ar valsts rūpniecības politiku”. |
| --- | --- |

(399)

Saskaņā ar Vērtspapīru likuma (2014. gada redakcija) 16. pantu obligāciju publiskai emisijai obligāti jāatbilst šādām prasībām: “ieņēmumu izmantošanas mērķis atbilst valsts rūpniecības politikai” un “ieņēmumi no uzņēmumu obligāciju publiskā piedāvājuma jāizmanto tikai apstiprinātam(-iem) mērķim(-iem)”. Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 12. pantā atkārtots, ka piesaistīto līdzekļu nolūkam jāatbilst valsts rūpniecības politikai. Turklāt Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai 10. panta 2. punktā, kas ir konvertējamām obligācijām piemērojama speciālā tiesību norma, ir noteikts, ka “piesaistītā finansējuma izmantošanas mērķi ir saskaņā ar valsts rūpniecības politiku”.

ieņēmumu izmantošanas mērķis atbilst valsts rūpniecības politikai

ieņēmumi no uzņēmumu obligāciju publiskā piedāvājuma jāizmanto tikai apstiprinātam(-iem) mērķim(-iem)

piesaistītā finansējuma izmantošanas mērķi ir saskaņā ar valsts rūpniecības politiku

| (400) | AKP laikā ĶV paskaidroja, ka šis teikums nozīmē, ka piesaistītie līdzekļi nedrīkst būt paredzēti projektiem, kas ietilpst Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā norādītajās “ierobežotajās” nozarēs. Minētajā katalogā ir trīs projektu kategorijas, proti, “atbalstāmie”, “ierobežotie” un “izslēgtie” projekti. “Ierobežotajā” kategorijā jauni projekti ir aizliegti, un pašreizējā ražošana ir vērsta uz inovāciju un modernizāciju, savukārt kategorijā “izslēgti” esošajiem projektiem ir aizliegts piesaistīt investīcijas. Tāpēc var secināt, ka “saskaņā ar valsts rūpniecības politiku” varētu nozīmēt tikai to, ka ieguldījumu projekts ietilpst “atbalstāmajā” kategorijā, kas ir tiesīga saņemt kreditēšanas atbalstu no finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

(400)

AKP laikā ĶV paskaidroja, ka šis teikums nozīmē, ka piesaistītie līdzekļi nedrīkst būt paredzēti projektiem, kas ietilpst Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā norādītajās “ierobežotajās” nozarēs. Minētajā katalogā ir trīs projektu kategorijas, proti, “atbalstāmie”, “ierobežotie” un “izslēgtie” projekti. “Ierobežotajā” kategorijā jauni projekti ir aizliegti, un pašreizējā ražošana ir vērsta uz inovāciju un modernizāciju, savukārt kategorijā “izslēgti” esošajiem projektiem ir aizliegts piesaistīt investīcijas. Tāpēc var secināt, ka “saskaņā ar valsts rūpniecības politiku” varētu nozīmēt tikai to, ka ieguldījumu projekts ietilpst “atbalstāmajā” kategorijā, kas ir tiesīga saņemt kreditēšanas atbalstu no finanšu iestādēm.

saskaņā ar valsts rūpniecības politiku

| (401) | Kā paskaidrots 116. apsvērumā, Lēmums Nr. 40 atsaucas uz Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu un paredz – “ja ieguldījumu projekts pieder pie atbalstāmā satura, to pārbauda, apstiprina un reģistrē saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem par ieguldījumiem; visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem”. No tā izriet, ka konvertējamu uzņēmumu obligāciju emisija, kas, kā redzams, obligāti ir vērsta uz atbalstāmu nozari, atbilst finanšu iestāžu praksei atbalstīt šīs nozares. |
| --- | --- |

(401)

Kā paskaidrots 116. apsvērumā, Lēmums Nr. 40 atsaucas uz Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu un paredz – “ja ieguldījumu projekts pieder pie atbalstāmā satura, to pārbauda, apstiprina un reģistrē saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem par ieguldījumiem; visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem”. No tā izriet, ka konvertējamu uzņēmumu obligāciju emisija, kas, kā redzams, obligāti ir vērsta uz atbalstāmu nozari, atbilst finanšu iestāžu praksei atbalstīt šīs nozares.

ja ieguldījumu projekts pieder pie atbalstāmā satura, to pārbauda, apstiprina un reģistrē saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem par ieguldījumiem; visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem

| (402) | Stingri tiek regulētas arī uzņēmumu obligāciju procentu likmes. Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai 16. pantā ir noteikts, ka “konvertējamo uzņēmumu obligāciju procentu likmi sarunu ceļā nosaka emitentuzņēmums un galvenais pirmparakstītājs, bet tai jāatbilst attiecīgajiem valsts noteikumiem”. Saskaņā ar Vērtspapīru likuma 16. panta 5. punktu (2014. gada redakcija) “uzņēmumu obligāciju kupona likme nedrīkst pārsniegt Valsts padomes noteikto kupona likmi”. Turklāt Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 18. pantā, ko vispārēji piemēro visām obligācijām, sīkāk paredzēts, ka “procentu likme nevienai uzņēmumu obligācijai nedrīkst pārsniegt 40 % no dominējošās procentu likmes, ko bankas maksā fiziskām personām par fiksēta termiņa krājnoguldījumiem ar tādu pašu atmaksas termiņu”. |
| --- | --- |

(402)

Stingri tiek regulētas arī uzņēmumu obligāciju procentu likmes. Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai 16. pantā ir noteikts, ka “konvertējamo uzņēmumu obligāciju procentu likmi sarunu ceļā nosaka emitentuzņēmums un galvenais pirmparakstītājs, bet tai jāatbilst attiecīgajiem valsts noteikumiem”. Saskaņā ar Vērtspapīru likuma 16. panta 5. punktu (2014. gada redakcija) “uzņēmumu obligāciju kupona likme nedrīkst pārsniegt Valsts padomes noteikto kupona likmi”. Turklāt Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 18. pantā, ko vispārēji piemēro visām obligācijām, sīkāk paredzēts, ka “procentu likme nevienai uzņēmumu obligācijai nedrīkst pārsniegt 40 % no dominējošās procentu likmes, ko bankas maksā fiziskām personām par fiksēta termiņa krājnoguldījumiem ar tādu pašu atmaksas termiņu”.

konvertējamo uzņēmumu obligāciju procentu likmi sarunu ceļā nosaka emitentuzņēmums un galvenais pirmparakstītājs, bet tai jāatbilst attiecīgajiem valsts noteikumiem

uzņēmumu obligāciju kupona likme nedrīkst pārsniegt Valsts padomes noteikto kupona likmi

procentu likme nevienai uzņēmumu obligācijai nedrīkst pārsniegt 40 % no dominējošās procentu likmes, ko bankas maksā fiziskām personām par fiksēta termiņa krājnoguldījumiem ar tādu pašu atmaksas termiņu

| (403) | Saskaņā ar Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai 17. pantu, “lai publiski emitētu konvertējamas uzņēmumu obligācijas, uzņēmums uztic kredītreitingu un turpmāko reitingu noteikšanu kvalificētai kredītreitingu aģentūrai”. Turklāt vispārpiemērojamo Administratīvo pasākumu uzņēmumu obligāciju emisijai un tirdzniecībai 18. pantā ir noteikts, ka tikai noteiktas obligācijas, kas atbilst stingriem kvalitātes kritērijiem, piemēram, AAA kredītreitingam, var pēc emitenta ieskatiem tikt publiski emitētas publiskiem ieguldītājiem vai arī publiski emitētas tikai kvalificētiem ieguldītājiem. Uzņēmumu obligācijas, kas neatbilst šiem standartiem, var publiski emitēt tikai kvalificētiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(403)

Saskaņā ar Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai 17. pantu, “lai publiski emitētu konvertējamas uzņēmumu obligācijas, uzņēmums uztic kredītreitingu un turpmāko reitingu noteikšanu kvalificētai kredītreitingu aģentūrai”. Turklāt vispārpiemērojamo Administratīvo pasākumu uzņēmumu obligāciju emisijai un tirdzniecībai 18. pantā ir noteikts, ka tikai noteiktas obligācijas, kas atbilst stingriem kvalitātes kritērijiem, piemēram, AAA kredītreitingam, var pēc emitenta ieskatiem tikt publiski emitētas publiskiem ieguldītājiem vai arī publiski emitētas tikai kvalificētiem ieguldītājiem. Uzņēmumu obligācijas, kas neatbilst šiem standartiem, var publiski emitēt tikai kvalificētiem ieguldītājiem.

lai publiski emitētu konvertējamas uzņēmumu obligācijas, uzņēmums uztic kredītreitingu un turpmāko reitingu noteikšanu kvalificētai kredītreitingu aģentūrai

a)   Finanšu iestādes, kas rīkojas kā valsts iestādes

| (404) | Bloomberg sniegtā informācija par Ķīnas obligāciju tirgu liecina, ka 2021. gadā lielākā daļa ieguldītāju ir institucionālie ieguldītāji, to skaitā finanšu iestādes. Konkrēti, komercbankas ir 57 % no ieguldītājiem, bet politikas bankas – 3 % (99). Turklāt Komisija konstatēja, ka 85 % no kāda izlasē iekļautā uzņēmuma emitēto konvertējamo obligāciju ieguldītājiem ir institucionālie ieguldītāji – ieguldītāju kategorija, kurā ietilpst finanšu iestādes. |
| --- | --- |

(404)

Bloomberg sniegtā informācija par Ķīnas obligāciju tirgu liecina, ka 2021. gadā lielākā daļa ieguldītāju ir institucionālie ieguldītāji, to skaitā finanšu iestādes. Konkrēti, komercbankas ir 57 % no ieguldītājiem, bet politikas bankas – 3 % (99). Turklāt Komisija konstatēja, ka 85 % no kāda izlasē iekļautā uzņēmuma emitēto konvertējamo obligāciju ieguldītājiem ir institucionālie ieguldītāji – ieguldītāju kategorija, kurā ietilpst finanšu iestādes.

Bloomberg

99

| (405) | Turklāt OŠK ražošanas nozare kā Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā norādīta atbalstāmā nozare ir tiesīga saņemt finanšu iestāžu kreditēšanas atbalstu, pamatojoties uz Lēmumu Nr. 40. Fakts, ka konvertējamām obligācijām, piemēram, izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajām konvertējamām obligācijām, ir zema procentu likme, skaidri norāda uz to, ka finanšu iestādes ir galvenais ieguldītājs šajās obligācijās. Tām ir pienākums sniegt “kreditēšanas atbalstu” šiem uzņēmumiem, un, pieņemot lēmumu par ieguldījumiem/finansēšanu, tās ņemtu vērā citus apsvērumus, nevis procentu atlīdzību, piemēram, politikas mērķus. Ieguldītājs, kas darbojas tirgus apstākļos, būtu jutīgāks pret sava ieguldījuma finansiālo atdevi un, visticamāk, neieguldītu konvertējamās obligācijās ar ļoti zemu procentu likmi. Turklāt iepriekš 3.5.3.3. iedaļā izklāstītie Komisijas secinājumi par abu ražotāju eksportētāju grupu finansiālo stāvokli attiecībā uz to likviditātes un maksātspējas profiliem liecina arī par to, ka ieguldītāji, kas darbojas tirgus apstākļos, neieguldītu tādos finanšu instrumentos kā konvertējamās obligācijas, kas piedāvā zemu finansiālo atdevi, kamēr emitents rada augstu likviditātes un maksātspējas risku. Tāpēc Komisija uzskata, ka šādus ieguldījumus varētu veikt tikai ieguldītāji, kuru motivācija nav saistīta ar finansiālu peļņu no ieguldījumiem, piemēram, ievērojot tiesisku pienākumu nodrošināt finansējumu uzņēmumiem atbalstāmajās nozarēs. |
| --- | --- |

(405)

Turklāt OŠK ražošanas nozare kā Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā norādīta atbalstāmā nozare ir tiesīga saņemt finanšu iestāžu kreditēšanas atbalstu, pamatojoties uz Lēmumu Nr. 40. Fakts, ka konvertējamām obligācijām, piemēram, izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajām konvertējamām obligācijām, ir zema procentu likme, skaidri norāda uz to, ka finanšu iestādes ir galvenais ieguldītājs šajās obligācijās. Tām ir pienākums sniegt “kreditēšanas atbalstu” šiem uzņēmumiem, un, pieņemot lēmumu par ieguldījumiem/finansēšanu, tās ņemtu vērā citus apsvērumus, nevis procentu atlīdzību, piemēram, politikas mērķus. Ieguldītājs, kas darbojas tirgus apstākļos, būtu jutīgāks pret sava ieguldījuma finansiālo atdevi un, visticamāk, neieguldītu konvertējamās obligācijās ar ļoti zemu procentu likmi. Turklāt iepriekš 3.5.3.3. iedaļā izklāstītie Komisijas secinājumi par abu ražotāju eksportētāju grupu finansiālo stāvokli attiecībā uz to likviditātes un maksātspējas profiliem liecina arī par to, ka ieguldītāji, kas darbojas tirgus apstākļos, neieguldītu tādos finanšu instrumentos kā konvertējamās obligācijas, kas piedāvā zemu finansiālo atdevi, kamēr emitents rada augstu likviditātes un maksātspējas risku. Tāpēc Komisija uzskata, ka šādus ieguldījumus varētu veikt tikai ieguldītāji, kuru motivācija nav saistīta ar finansiālu peļņu no ieguldījumiem, piemēram, ievērojot tiesisku pienākumu nodrošināt finansējumu uzņēmumiem atbalstāmajās nozarēs.

kreditēšanas atbalstu

| (406) | Tādējādi, ņemot vērā 404. un 405. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija uzskatīja, ka pastāv apstiprinošu pierādījumu kopums, saskaņā ar kuru lielākā daļa ieguldītāju izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajās konvertējamās obligācijās ir finanšu iestādes, kurām ir juridisks pienākums sniegt kreditēšanas atbalstu OŠK ražotājiem. |
| --- | --- |

(406)

Tādējādi, ņemot vērā 404. un 405. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija uzskatīja, ka pastāv apstiprinošu pierādījumu kopums, saskaņā ar kuru lielākā daļa ieguldītāju izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajās konvertējamās obligācijās ir finanšu iestādes, kurām ir juridisks pienākums sniegt kreditēšanas atbalstu OŠK ražotājiem.

| (407) | Turklāt, kā aprakstīts iepriekš 3.5.1. iedaļā, šīm finanšu institūcijām ir raksturīga spēcīga valsts klātbūtne, un ĶV ir spēja tās būtiskā mērā ietekmēt. Vispārējais tiesiskais regulējums, saskaņā ar kuru darbojas šīs finanšu iestādes, ir piemērojams arī konvertējamām obligācijām. |
| --- | --- |

(407)

Turklāt, kā aprakstīts iepriekš 3.5.1. iedaļā, šīm finanšu institūcijām ir raksturīga spēcīga valsts klātbūtne, un ĶV ir spēja tās būtiskā mērā ietekmēt. Vispārējais tiesiskais regulējums, saskaņā ar kuru darbojas šīs finanšu iestādes, ir piemērojams arī konvertējamām obligācijām.

| (408) | Iepriekš 1. un 2. iedaļā Komisija secināja, ka valsts īpašumā esošas finanšu iestādes ir valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, skatot to kopā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, un ka tās katrā ziņā tiek uzskatītas par tādām, kurām ĶV ir uzticējusi vai kuras tā ir norīkojusi veikt parasti valdības kompetencē esošas funkcijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Iepriekš 3.5.1.2. iedaļā Komisija secināja, ka valdība arī privātām finanšu iestādēm uztic veikt funkcijas un norīko tās veikt funkcijas. |
| --- | --- |

(408)

Iepriekš 1. un 2. iedaļā Komisija secināja, ka valsts īpašumā esošas finanšu iestādes ir valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, skatot to kopā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, un ka tās katrā ziņā tiek uzskatītas par tādām, kurām ĶV ir uzticējusi vai kuras tā ir norīkojusi veikt parasti valdības kompetencē esošas funkcijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Iepriekš 3.5.1.2. iedaļā Komisija secināja, ka valdība arī privātām finanšu iestādēm uztic veikt funkcijas un norīko tās veikt funkcijas.

| (409) | Pamatojoties uz konkrētām konvertējamu obligāciju emisijām, Komisija arī vāca konkrētus pierādījumus tam, ka ir īstenota būtiska kontrole. Tādēļ tā pārbaudīja vispārējo tiesisko vidi, kā izklāstīts iepriekš 395.–403. apsvērumā, kopā ar konkrētiem izmeklēšanas konstatējumiem. |
| --- | --- |

(409)

Pamatojoties uz konkrētām konvertējamu obligāciju emisijām, Komisija arī vāca konkrētus pierādījumus tam, ka ir īstenota būtiska kontrole. Tādēļ tā pārbaudīja vispārējo tiesisko vidi, kā izklāstīts iepriekš 395.–403. apsvērumā, kopā ar konkrētiem izmeklēšanas konstatējumiem.

| (410) | Komisija konstatēja, ka abas izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupas emitēja konvertējamās obligācijas ar ļoti zemām un līdzīgām procentu likmēm neatkarīgi no uzņēmumu finansiālā un kredītriska stāvokļa. |
| --- | --- |

(410)

Komisija konstatēja, ka abas izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupas emitēja konvertējamās obligācijas ar ļoti zemām un līdzīgām procentu likmēm neatkarīgi no uzņēmumu finansiālā un kredītriska stāvokļa.

| (411) | Praksē, līdzīgi kā aizdevumiem, konvertējamu obligāciju procentu likmes ietekmē uzņēmuma kredītreitings. Tomēr Komisija 280. apsvērumā secināja, ka vietējais kredītreitingu tirgus ir izkropļots un kredītreitingi nav uzticami. Kā norādīts 274. apsvērumā, obligāciju tirgū dominē piecas Ķīnas vietējās reitingu aģentūras, un vietējās reitingu aģentūras aptuveni 90 % obligāciju ir piešķīrušas AAA reitingu, savukārt daudzi emitenti ir saņēmuši zemāku S&P globālo emitentu reitingu – A un BBB. |
| --- | --- |

(411)

Praksē, līdzīgi kā aizdevumiem, konvertējamu obligāciju procentu likmes ietekmē uzņēmuma kredītreitings. Tomēr Komisija 280. apsvērumā secināja, ka vietējais kredītreitingu tirgus ir izkropļots un kredītreitingi nav uzticami. Kā norādīts 274. apsvērumā, obligāciju tirgū dominē piecas Ķīnas vietējās reitingu aģentūras, un vietējās reitingu aģentūras aptuveni 90 % obligāciju ir piešķīrušas AAA reitingu, savukārt daudzi emitenti ir saņēmuši zemāku S&P globālo emitentu reitingu – A un BBB.

S&P

| (412) | To apliecina fakts, ka kredītreitingu ziņojumi par izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajām obligācijām neatbilda uzņēmumu faktiskajai situācijai. |
| --- | --- |

(412)

To apliecina fakts, ka kredītreitingu ziņojumi par izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajām obligācijām neatbilda uzņēmumu faktiskajai situācijai.

| (413) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka Ķīnas finanšu iestādes, kas ir galvenais ieguldītājs izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajās konvertējamās obligācijās, ir ievērojušas Lēmumā Nr. 40 noteiktos politikas virzienus, piešķirot preferenciālu finansējumu ar ļoti zemu procentu likmi uzņēmumiem, kas saistīti ar atbalstāmu nozari, un tādējādi ir darbojušās vai nu kā valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, vai kā iestādes, kurām valdība ir uzticējusi vai kuras tā ir norīkojusi veikt funkcijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(413)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka Ķīnas finanšu iestādes, kas ir galvenais ieguldītājs izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajās konvertējamās obligācijās, ir ievērojušas Lēmumā Nr. 40 noteiktos politikas virzienus, piešķirot preferenciālu finansējumu ar ļoti zemu procentu likmi uzņēmumiem, kas saistīti ar atbalstāmu nozari, un tādējādi ir darbojušās vai nu kā valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, vai kā iestādes, kurām valdība ir uzticējusi vai kuras tā ir norīkojusi veikt funkcijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē.

| (414) | Piekrītot ieguldīt konvertējamās obligācijās ar ļoti zemu atdeves koeficientu neatkarīgi no emitenta riska profila, finanšu iestādes piešķīra ieguvumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(414)

Piekrītot ieguldīt konvertējamās obligācijās ar ļoti zemu atdeves koeficientu neatkarīgi no emitenta riska profila, finanšu iestādes piešķīra ieguvumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (415) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumu, ka finanšu iestādes, kas pērk lielāko daļu konkrēto konvertējamo uzņēmumu obligāciju, ir rīkojušās kā valsts iestādes. ĶV apgalvoja, ka uzņēmumu obligāciju un konvertējamu uzņēmumu obligāciju pirkšana ir ierasta komercprakse, kas notiek visās lielākajās jurisdikcijās, arī Savienībā un ASV. Kā norādīja ĶV, funkcijas, ko veic finanšu iestādes, pērkot obligācijas vai izsniedzot aizdevumus, ir pilnīgi atšķirīgas un tāpēc Komisijai bija pienākums veikt īpašu novērtējumu, vai finanšu iestādes var uzskatīt par valsts iestādēm obligāciju pirkšanas funkcijas izpildē, un veikt katras finanšu iestādes individuālu novērtējumu. ĶV arī apgalvoja, ka Komisija neanalizēja, vai ir citi uzņēmumu obligāciju un konvertējamo obligāciju pircēji, kas nav Ķīnas bankas un finanšu iestādes, un vai eksistē privātie pircēji. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Ķīnas finanšu uzraudzības sistēmas mērķis attiecībā uz uzņēmumu obligācijām un konvertējamām obligācijām ir nodrošināt sistēmas drošumu un aizsargāt ieguldītāju tiesības un intereses, un ka šī sistēma kā tāda neliecina par valdības iejaukšanos. |
| --- | --- |

(415)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumu, ka finanšu iestādes, kas pērk lielāko daļu konkrēto konvertējamo uzņēmumu obligāciju, ir rīkojušās kā valsts iestādes. ĶV apgalvoja, ka uzņēmumu obligāciju un konvertējamu uzņēmumu obligāciju pirkšana ir ierasta komercprakse, kas notiek visās lielākajās jurisdikcijās, arī Savienībā un ASV. Kā norādīja ĶV, funkcijas, ko veic finanšu iestādes, pērkot obligācijas vai izsniedzot aizdevumus, ir pilnīgi atšķirīgas un tāpēc Komisijai bija pienākums veikt īpašu novērtējumu, vai finanšu iestādes var uzskatīt par valsts iestādēm obligāciju pirkšanas funkcijas izpildē, un veikt katras finanšu iestādes individuālu novērtējumu. ĶV arī apgalvoja, ka Komisija neanalizēja, vai ir citi uzņēmumu obligāciju un konvertējamo obligāciju pircēji, kas nav Ķīnas bankas un finanšu iestādes, un vai eksistē privātie pircēji. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Ķīnas finanšu uzraudzības sistēmas mērķis attiecībā uz uzņēmumu obligācijām un konvertējamām obligācijām ir nodrošināt sistēmas drošumu un aizsargāt ieguldītāju tiesības un intereses, un ka šī sistēma kā tāda neliecina par valdības iejaukšanos.

| (416) | Komisija nepiekrita ĶV apgalvojumam, ka tā nav veikusi īpašu novērtējumu par finanšu iestāžu kā valsts iestāžu rīcību obligāciju pirkšanas funkciju izpildē. Papildus iepriekš 3.5.1. iedaļā izklāstītajiem Komisijas secinājumiem Komisija meklēja arī konkrētus pierādījumus par būtiskas kontroles īstenošanu, pamatojoties uz konkrētām konvertējamo obligāciju emisijām, un veica īpašu novērtējumu 409.–413. apsvērumā. Lai gan Komisija piekrita Ķīnas valdībai, ka uzņēmumu obligāciju un konvertējamo obligāciju pirkšana principā var būt ierasta komercprakse, kas notiek visās lielākajās jurisdikcijās, tā norādīja, ka uzņēmumu obligāciju pirkšanai, ko veic Ķīnas finanšu iestādes, ir raksturīga valsts iejaukšanās, kā norādīts 413. apsvērumā. Komisija arī nepiekrita ĶV apgalvojumam, ka tā nebija analizējusi, vai eksistē citi uzņēmumu obligāciju un konvertējamo obligāciju pircēji, kas nav Ķīnas bankas un finanšu iestādes. Faktiski Komisija 404. un 406. apsvērumā norādīja, ka 85 % ieguldītāju konvertējamajās obligācijās, ko bija emitējis viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, bija institucionālie ieguldītāji, to vidū arī finanšu iestādes, un ka ir virkne apstiprinošu pierādījumu, saskaņā ar kuriem lielāko daļu ieguldītāju izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajās konvertējamajās obligācijās veido finanšu iestādes, kurām ir juridisks pienākums sniegt kreditēšanas atbalstu OŠK ražotājiem. Ņemot vērā institucionālo ieguldītāju, tajā skaitā finanšu iestāžu, lielo īpatsvaru, Komisija uzskatīja, ka tie ir noteikuši konkrēto konvertējamo uzņēmumu obligāciju īpašības, jo īpaši zemo kupona likmi, un ka citi ieguldītāji, piemēram, privātie ieguldītāji, ir tikai ievērojuši šādus nosacījumus. Visbeidzot, Komisija uzskatīja, ka Ķīnas finanšu uzraudzības sistēma attiecībā uz uzņēmumu obligācijām un konvertējamām obligācijām ir tikai elements, kas kopā ar 405. un 407. apsvērumā aprakstīto normatīvo regulējumu, kurš reglamentē finanšu iestāžu finansēšanu, un ar finanšu iestāžu konkrēto rīcību liecina par ĶV iejaukšanos. Tāpēc ĶV apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(416)

Komisija nepiekrita ĶV apgalvojumam, ka tā nav veikusi īpašu novērtējumu par finanšu iestāžu kā valsts iestāžu rīcību obligāciju pirkšanas funkciju izpildē. Papildus iepriekš 3.5.1. iedaļā izklāstītajiem Komisijas secinājumiem Komisija meklēja arī konkrētus pierādījumus par būtiskas kontroles īstenošanu, pamatojoties uz konkrētām konvertējamo obligāciju emisijām, un veica īpašu novērtējumu 409.–413. apsvērumā. Lai gan Komisija piekrita Ķīnas valdībai, ka uzņēmumu obligāciju un konvertējamo obligāciju pirkšana principā var būt ierasta komercprakse, kas notiek visās lielākajās jurisdikcijās, tā norādīja, ka uzņēmumu obligāciju pirkšanai, ko veic Ķīnas finanšu iestādes, ir raksturīga valsts iejaukšanās, kā norādīts 413. apsvērumā. Komisija arī nepiekrita ĶV apgalvojumam, ka tā nebija analizējusi, vai eksistē citi uzņēmumu obligāciju un konvertējamo obligāciju pircēji, kas nav Ķīnas bankas un finanšu iestādes. Faktiski Komisija 404. un 406. apsvērumā norādīja, ka 85 % ieguldītāju konvertējamajās obligācijās, ko bija emitējis viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, bija institucionālie ieguldītāji, to vidū arī finanšu iestādes, un ka ir virkne apstiprinošu pierādījumu, saskaņā ar kuriem lielāko daļu ieguldītāju izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajās konvertējamajās obligācijās veido finanšu iestādes, kurām ir juridisks pienākums sniegt kreditēšanas atbalstu OŠK ražotājiem. Ņemot vērā institucionālo ieguldītāju, tajā skaitā finanšu iestāžu, lielo īpatsvaru, Komisija uzskatīja, ka tie ir noteikuši konkrēto konvertējamo uzņēmumu obligāciju īpašības, jo īpaši zemo kupona likmi, un ka citi ieguldītāji, piemēram, privātie ieguldītāji, ir tikai ievērojuši šādus nosacījumus. Visbeidzot, Komisija uzskatīja, ka Ķīnas finanšu uzraudzības sistēma attiecībā uz uzņēmumu obligācijām un konvertējamām obligācijām ir tikai elements, kas kopā ar 405. un 407. apsvērumā aprakstīto normatīvo regulējumu, kurš reglamentē finanšu iestāžu finansēšanu, un ar finanšu iestāžu konkrēto rīcību liecina par ĶV iejaukšanos. Tāpēc ĶV apgalvojumi tika noraidīti.

b)   Īpašas iezīmes

| (417) | Komisija uzskatīja, ka preferenciāls finansējums konvertējamu obligāciju veidā nav vispārēji pieejams, bet ir īpašs pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Faktiski konvertējamās obligācijas nevar emitēt, ja to neapstiprina CSRC, kas pārbauda, vai ir izpildīti visi konvertējamo obligāciju emitēšanas normatīvie nosacījumi. Kā paskaidrots 399. apsvērumā, saskaņā ar ĶTR Vērtspapīru likumu (2014. gada redakcija) un Administratīvajiem pasākumiem biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai, ko īpaši piemēro konvertējamām obligācijām, konvertējamo obligāciju emisijai ir jābūt saskaņā ar valsts rūpniecības politiku. Komisija 400. apsvērumā secināja, ka “saskaņā ar valsts rūpniecības politiku” nozīmē, ka ieguldījumu projekts atbilst Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā norādītajam “atbalstāmajam” saturam, kurā ietilpst OŠK ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(417)

Komisija uzskatīja, ka preferenciāls finansējums konvertējamu obligāciju veidā nav vispārēji pieejams, bet ir īpašs pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Faktiski konvertējamās obligācijas nevar emitēt, ja to neapstiprina CSRC, kas pārbauda, vai ir izpildīti visi konvertējamo obligāciju emitēšanas normatīvie nosacījumi. Kā paskaidrots 399. apsvērumā, saskaņā ar ĶTR Vērtspapīru likumu (2014. gada redakcija) un Administratīvajiem pasākumiem biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai, ko īpaši piemēro konvertējamām obligācijām, konvertējamo obligāciju emisijai ir jābūt saskaņā ar valsts rūpniecības politiku. Komisija 400. apsvērumā secināja, ka “saskaņā ar valsts rūpniecības politiku” nozīmē, ka ieguldījumu projekts atbilst Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā norādītajam “atbalstāmajam” saturam, kurā ietilpst OŠK ražošanas nozare.

CSRC

saskaņā ar valsts rūpniecības politiku

| (418) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka obligāciju tirgi tiek regulēti katrā valstī, jo tas ir ekonomikas stabilitātes jautājums. Kritēriji, kas uzņēmumam jāizpilda, lai emitētu obligācijas, ir finansiāla rakstura un nav orientēti uz politiku. ĶV nepiekrita nostājai, ka konvertējamo obligāciju emisijai ir jābūt saskaņā ar valsts rūpniecības politiku, un atkārtoja, ka OŠK ražošanas nozare nav atbalstāma nozare. ĶV arī apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka obligāciju pārdošana ir izteikti ierobežota, jo pieejama tikai konkrētiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(418)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka obligāciju tirgi tiek regulēti katrā valstī, jo tas ir ekonomikas stabilitātes jautājums. Kritēriji, kas uzņēmumam jāizpilda, lai emitētu obligācijas, ir finansiāla rakstura un nav orientēti uz politiku. ĶV nepiekrita nostājai, ka konvertējamo obligāciju emisijai ir jābūt saskaņā ar valsts rūpniecības politiku, un atkārtoja, ka OŠK ražošanas nozare nav atbalstāma nozare. ĶV arī apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka obligāciju pārdošana ir izteikti ierobežota, jo pieejama tikai konkrētiem uzņēmumiem.

ir jābūt saskaņā ar valsts rūpniecības politiku

izteikti ierobežota

| (419) | Šajā sakarā, lai gan Komisija piekrita, ka obligāciju tirgi tiek regulēti katrā valstī un ka lielākā daļa kritēriju, kas uzņēmumam jāizpilda, lai emitētu obligācijas, ir finansiāla rakstura, tā nepiekrita ĶV apgalvojumam, ka konvertējamo obligāciju emisija Ķīnā nav orientēta uz politiku. Pirmkārt, Komisija atkārtoja savu nostāju, ka OŠK ražošanas nozare ir atbalstāma nozare. Otrkārt, Komisija uzskatīja, ka ĶTR Vērtspapīru likuma (2014. gada redakcija) un Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai, ko īpaši piemēro konvertējamām obligācijām, formulējums, saskaņā ar kuru konvertējamo obligāciju emisijai ir jābūt saskaņā ar valsts rūpniecības politiku, ir pietiekami skaidrs. Visbeidzot, Komisija 414. apsvērumā konstatēja, ka, piekrītot ieguldīt konvertējamās obligācijās ar ļoti zemu atdeves koeficientu neatkarīgi no emitenta riska profila, finanšu iestādes piešķīra ieguvumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Finansiālā priekšrocība, ko sniedz, pērkot konvertējamas uzņēmumu obligācijas ar tik zemu kupona likmi, ar ĶV izstrādāto normatīvo regulējumu faktiski ir “izteikti ierobežota”, jo tā pieejama tikai atbalstāmajām nozarēm, kā, piemēram, OŠK ražošanas nozarei. Tāpēc ĶV apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(419)

Šajā sakarā, lai gan Komisija piekrita, ka obligāciju tirgi tiek regulēti katrā valstī un ka lielākā daļa kritēriju, kas uzņēmumam jāizpilda, lai emitētu obligācijas, ir finansiāla rakstura, tā nepiekrita ĶV apgalvojumam, ka konvertējamo obligāciju emisija Ķīnā nav orientēta uz politiku. Pirmkārt, Komisija atkārtoja savu nostāju, ka OŠK ražošanas nozare ir atbalstāma nozare. Otrkārt, Komisija uzskatīja, ka ĶTR Vērtspapīru likuma (2014. gada redakcija) un Administratīvo pasākumu biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai, ko īpaši piemēro konvertējamām obligācijām, formulējums, saskaņā ar kuru konvertējamo obligāciju emisijai ir jābūt saskaņā ar valsts rūpniecības politiku, ir pietiekami skaidrs. Visbeidzot, Komisija 414. apsvērumā konstatēja, ka, piekrītot ieguldīt konvertējamās obligācijās ar ļoti zemu atdeves koeficientu neatkarīgi no emitenta riska profila, finanšu iestādes piešķīra ieguvumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Finansiālā priekšrocība, ko sniedz, pērkot konvertējamas uzņēmumu obligācijas ar tik zemu kupona likmi, ar ĶV izstrādāto normatīvo regulējumu faktiski ir “izteikti ierobežota”, jo tā pieejama tikai atbalstāmajām nozarēm, kā, piemēram, OŠK ražošanas nozarei. Tāpēc ĶV apgalvojumi tika noraidīti.

izteikti ierobežota

c)   Ieguvuma aprēķināšana

| (420) | Konvertējamās obligācijas ir hibrīda parāda instruments, kam piemīt tādas obligāciju iezīmes kā procentu maksājumi, vienlaikus sniedzot iespēju ieguldīto summu noteiktos apstākļos konvertēt akcijās. Komisija konstatēja, ka tikai niecīga daļa abu izlasē iekļauto uzņēmumu konvertējamo obligāciju ir konvertētas akcijās. Tāpēc izmeklēšanas periodā abu izlasē iekļauto uzņēmumu konvertējamās obligācijas darbojās tikai kā obligācijas, nodrošinot ieguldītājiem peļņu procentu veidā līdzīgi kā aizdevumi. Tā kā 310. apsvērumā aprakstītā aizdevumu aprēķina metodika ir balstīta uz obligācijām, Komisija nolēma izmantot to pašu metodiku, ņemot vērā šīs lietas īpašos apstākļus (100). Tas nozīmē, ka, lai noteiktu uz tirgu balstītu procentu likmi obligācijām, PBOC publicētajām aizdevumu standarta likmēm vai – pēc 2019. gada 20. augusta – NIFC publicētajai aizdevumu pamatlikmei (101) piemēro relatīvo starpību starp ASV AA reitinga uzņēmumu obligācijām un ASV BB reitinga uzņēmumu obligācijām ar vienādu termiņu. |
| --- | --- |

(420)

Konvertējamās obligācijas ir hibrīda parāda instruments, kam piemīt tādas obligāciju iezīmes kā procentu maksājumi, vienlaikus sniedzot iespēju ieguldīto summu noteiktos apstākļos konvertēt akcijās. Komisija konstatēja, ka tikai niecīga daļa abu izlasē iekļauto uzņēmumu konvertējamo obligāciju ir konvertētas akcijās. Tāpēc izmeklēšanas periodā abu izlasē iekļauto uzņēmumu konvertējamās obligācijas darbojās tikai kā obligācijas, nodrošinot ieguldītājiem peļņu procentu veidā līdzīgi kā aizdevumi. Tā kā 310. apsvērumā aprakstītā aizdevumu aprēķina metodika ir balstīta uz obligācijām, Komisija nolēma izmantot to pašu metodiku, ņemot vērā šīs lietas īpašos apstākļus (100). Tas nozīmē, ka, lai noteiktu uz tirgu balstītu procentu likmi obligācijām, PBOC publicētajām aizdevumu standarta likmēm vai – pēc 2019. gada 20. augusta – NIFC publicētajai aizdevumu pamatlikmei (101) piemēro relatīvo starpību starp ASV AA reitinga uzņēmumu obligācijām un ASV BB reitinga uzņēmumu obligācijām ar vienādu termiņu.

100

PBOC

NIFC

101

| (421) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV, ZTT grupa un FTT grupa iebilda pret to, ka obligācijām un konvertējamām obligācijām tiktu izmantota tāda pati atsauces vērtība kā aizdevumiem, jo obligācijas, jo īpaši konvertējamās obligācijas, un aizdevumi ir atšķirīgi finanšu instrumenti un obligāciju tirgus darbojas citādi nekā privāto aizdevumu tirgus. ĶV apgalvoja, ka Komisijai nav pamata izmantot PBOC standarta likmi kā sākumpunktu un pēc tam pieskaitīt uzcenojumu. ĶV norādīja, ka Komisijai būtu tieši jāizmanto uzņēmumu, kuriem ir BB reitings, emitēto obligāciju procentu likme, un minēja piemērus, ka Eiropas OŠK un tērauda ražotāji ar BB reitingu tajā pašā periodā emitēja obligācijas ar līdzīgu dzēšanas termiņu un ievērojami zemākām likmēm nekā aprēķinātā atsauces likme. ZTT grupa apgalvoja, ka galvenā obligāciju emisijas priekšrocība salīdzinājumā ar aizdevumu saņemšanu no bankām ir tā, ka procentu likme (proti, kupona likme), kas uzņēmumiem jāmaksā obligāciju ieguldītājiem, bieži vien ir zemāka nekā procentu likme, kas tiem būtu jāmaksā par bankas aizdevumu. ZTT grupa norādīja, ka konvertējamo obligāciju emisija ir vēl pievilcīgāka, jo tām parasti ir zemāka kupona likme, pateicoties tam, ka tās ļauj ieguldītājiem konvertēt obligācijas pašu kapitālā un tādējādi saņemt peļņu no ieguldījuma kā pašu kapitāla dividendes. FTT grupa arī norādīja, ka ieguvums no konvertējamām obligācijām ir nevis procentu ienākumi, bet gan konvertēšanas tiesības. Gan FTT grupa, gan ZTT grupa par atsauces vērtību, kas izmantojama, lai aprēķinātu ieguvumu no obligācijām un konvertējamām obligācijām, ierosināja izmantot ASV uzņēmumu obligāciju ar BB reitingu kupona likmi. |
| --- | --- |

(421)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV, ZTT grupa un FTT grupa iebilda pret to, ka obligācijām un konvertējamām obligācijām tiktu izmantota tāda pati atsauces vērtība kā aizdevumiem, jo obligācijas, jo īpaši konvertējamās obligācijas, un aizdevumi ir atšķirīgi finanšu instrumenti un obligāciju tirgus darbojas citādi nekā privāto aizdevumu tirgus. ĶV apgalvoja, ka Komisijai nav pamata izmantot PBOC standarta likmi kā sākumpunktu un pēc tam pieskaitīt uzcenojumu. ĶV norādīja, ka Komisijai būtu tieši jāizmanto uzņēmumu, kuriem ir BB reitings, emitēto obligāciju procentu likme, un minēja piemērus, ka Eiropas OŠK un tērauda ražotāji ar BB reitingu tajā pašā periodā emitēja obligācijas ar līdzīgu dzēšanas termiņu un ievērojami zemākām likmēm nekā aprēķinātā atsauces likme. ZTT grupa apgalvoja, ka galvenā obligāciju emisijas priekšrocība salīdzinājumā ar aizdevumu saņemšanu no bankām ir tā, ka procentu likme (proti, kupona likme), kas uzņēmumiem jāmaksā obligāciju ieguldītājiem, bieži vien ir zemāka nekā procentu likme, kas tiem būtu jāmaksā par bankas aizdevumu. ZTT grupa norādīja, ka konvertējamo obligāciju emisija ir vēl pievilcīgāka, jo tām parasti ir zemāka kupona likme, pateicoties tam, ka tās ļauj ieguldītājiem konvertēt obligācijas pašu kapitālā un tādējādi saņemt peļņu no ieguldījuma kā pašu kapitāla dividendes. FTT grupa arī norādīja, ka ieguvums no konvertējamām obligācijām ir nevis procentu ienākumi, bet gan konvertēšanas tiesības. Gan FTT grupa, gan ZTT grupa par atsauces vērtību, kas izmantojama, lai aprēķinātu ieguvumu no obligācijām un konvertējamām obligācijām, ierosināja izmantot ASV uzņēmumu obligāciju ar BB reitingu kupona likmi.

ZTT

FTT

PBOC

ZTT

ZTT

FTT

FTT

ZTT

| (422) | Komisija 337. apsvērumā paskaidroja, kāpēc tā uzskata, ka aizdevumi un uzņēmumu obligācijas ir līdzīgi finanšu parāda instrumenti, kas šīs lietas konkrētajos apstākļos pamato vienas un tās pašas atsauces vērtības piemērošanu abiem instrumentiem. Komisija 325.–333. apsvērumā paskaidroja, kāpēc tā uzskata, ka aizdevumu un uzņēmumu obligāciju atsauces vērtība ir piemērota, kāpēc tā nevar par atsauces vērtību izmantot ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligāciju kupona likmi un kāpēc salīdzinājumam ar ES procentu likmēm / kupona likmēm nav nozīmes. Komisija piekrita, ka konvertējamās uzņēmumu obligācijas ir hibrīds parāda instruments, kas arī nodrošina iespēju ar zināmiem nosacījumiem ieguldīto summu konvertēt akcijās, un tādējādi tās principā atšķiras no uzņēmumu obligācijām. Komisija izskatīja iespēju kvantificēt šo konvertējamības elementu, kā arī iespēju izmantot ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligācijas, kā bija ierosinājušas ĶV, FTT grupa un ZTT grupa. Tomēr minēto personu ierosinātajā atsauces vērtībā netika ņemta vērā šāda konvertējamība, un tā bija ar Ķīnas tirgiem nesaistītu uzņēmumu obligāciju atsauces vērtība, jo attiecās uz obligācijām, kas emitētas citā valūtā (proti, ASV dolāros, nevis Ķīnas juaņās) un ar būtiski atšķirīgu bezriska procentu likmi. Citas iespējamās atsauces vērtības netika iesniegtas, un nebija pieejama papildu publiska informācija, lai nodrošinātu precīzāku atsauces vērtību konvertējamām obligācijām (piemēram, ASV AA reitinga konvertējamo obligāciju prēmijas indeksi un ASV BB reitinga konvertējamās obligācijas) vai šo obligāciju konvertējamības aspektam. Arī pašu uzņēmumu dati neļāva pienācīgi salīdzināt obligāciju un konvertējamo obligāciju kupona likmes atšķirības, jo vienam no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nebija nevienas apgrozībā esošas obligācijas, bet otra izlasē iekļautā uzņēmuma obligācijām bija cits termiņš un finansēšanas mērķis nekā tā konvertējamām obligācijām. Turklāt Komisija 420. apsvērumā secināja, ka tikai niecīga daļa abu izlasē iekļauto uzņēmumu konvertējamo obligāciju ir konvertētas akcijās un ka praksē ražotāji eksportētāji šo finansēšanas instrumentu savstarpēji aizvietoja ar citiem finansēšanas instrumentiem, proti, aizdevumiem un uzņēmumu obligācijām. Tāpēc, tā kā izmeklēšanas periodā šīs konvertējamās obligācijas darbojās tikai kā obligācijas, nodrošinot ieguldītājiem peļņu procentu veidā, līdzīgi kā aizdevumi, un tā kā PBOC vai NIFC publicētās brīvā riska likmes atsauces vērtības izmantošana tika novērtēta kā konservatīva, Komisija apstiprināja savu lēmumu piemērot aizdevumiem atsauces vērtību, kā norādīts 420. apsvērumā. |
| --- | --- |

(422)

Komisija 337. apsvērumā paskaidroja, kāpēc tā uzskata, ka aizdevumi un uzņēmumu obligācijas ir līdzīgi finanšu parāda instrumenti, kas šīs lietas konkrētajos apstākļos pamato vienas un tās pašas atsauces vērtības piemērošanu abiem instrumentiem. Komisija 325.–333. apsvērumā paskaidroja, kāpēc tā uzskata, ka aizdevumu un uzņēmumu obligāciju atsauces vērtība ir piemērota, kāpēc tā nevar par atsauces vērtību izmantot ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligāciju kupona likmi un kāpēc salīdzinājumam ar ES procentu likmēm / kupona likmēm nav nozīmes. Komisija piekrita, ka konvertējamās uzņēmumu obligācijas ir hibrīds parāda instruments, kas arī nodrošina iespēju ar zināmiem nosacījumiem ieguldīto summu konvertēt akcijās, un tādējādi tās principā atšķiras no uzņēmumu obligācijām. Komisija izskatīja iespēju kvantificēt šo konvertējamības elementu, kā arī iespēju izmantot ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligācijas, kā bija ierosinājušas ĶV, FTT grupa un ZTT grupa. Tomēr minēto personu ierosinātajā atsauces vērtībā netika ņemta vērā šāda konvertējamība, un tā bija ar Ķīnas tirgiem nesaistītu uzņēmumu obligāciju atsauces vērtība, jo attiecās uz obligācijām, kas emitētas citā valūtā (proti, ASV dolāros, nevis Ķīnas juaņās) un ar būtiski atšķirīgu bezriska procentu likmi. Citas iespējamās atsauces vērtības netika iesniegtas, un nebija pieejama papildu publiska informācija, lai nodrošinātu precīzāku atsauces vērtību konvertējamām obligācijām (piemēram, ASV AA reitinga konvertējamo obligāciju prēmijas indeksi un ASV BB reitinga konvertējamās obligācijas) vai šo obligāciju konvertējamības aspektam. Arī pašu uzņēmumu dati neļāva pienācīgi salīdzināt obligāciju un konvertējamo obligāciju kupona likmes atšķirības, jo vienam no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nebija nevienas apgrozībā esošas obligācijas, bet otra izlasē iekļautā uzņēmuma obligācijām bija cits termiņš un finansēšanas mērķis nekā tā konvertējamām obligācijām. Turklāt Komisija 420. apsvērumā secināja, ka tikai niecīga daļa abu izlasē iekļauto uzņēmumu konvertējamo obligāciju ir konvertētas akcijās un ka praksē ražotāji eksportētāji šo finansēšanas instrumentu savstarpēji aizvietoja ar citiem finansēšanas instrumentiem, proti, aizdevumiem un uzņēmumu obligācijām. Tāpēc, tā kā izmeklēšanas periodā šīs konvertējamās obligācijas darbojās tikai kā obligācijas, nodrošinot ieguldītājiem peļņu procentu veidā, līdzīgi kā aizdevumi, un tā kā PBOC vai NIFC publicētās brīvā riska likmes atsauces vērtības izmantošana tika novērtēta kā konservatīva, Komisija apstiprināja savu lēmumu piemērot aizdevumiem atsauces vērtību, kā norādīts 420. apsvērumā.

FTT

ZTT

PBOC

NIFC

| (423) | Ieguvums ir starpība starp procentu summu, ko uzņēmumam būtu bijis jāmaksā, piemērojot 420. apsvērumā minēto tirgus procentu likmi, un uzņēmuma faktiski samaksātajiem procentiem. |
| --- | --- |

(423)

Ieguvums ir starpība starp procentu summu, ko uzņēmumam būtu bijis jāmaksā, piemērojot 420. apsvērumā minēto tirgus procentu likmi, un uzņēmuma faktiski samaksātajiem procentiem.

3.5.4.4   Uzņēmumu obligācijas

| (424) | Viena no izlasē iekļautajām grupām saņēma preferenciālu finansējumu uzņēmumu obligāciju veidā. |
| --- | --- |

(424)

Viena no izlasē iekļautajām grupām saņēma preferenciālu finansējumu uzņēmumu obligāciju veidā.

a)   Juridiskais pamats

| — | Ķīnas Tautas Republikas Likums par vērtspapīriem (2014. gada redakcija) (“Vērtspapīru likums”) (102) |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republikas Likums par vērtspapīriem (2014. gada redakcija) (“Vērtspapīru likums”) (102)

102

| — | Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijas 2015. gada 15. janvāra Rīkojums Nr. 113 “Administratīvie pasākumi uzņēmumu obligāciju emisijai un tirdzniecībai” |
| --- | --- |

—

Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijas 2015. gada 15. janvāra Rīkojums Nr. 113 “Administratīvie pasākumi uzņēmumu obligāciju emisijai un tirdzniecībai”

| — | Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumi, ko 2011. gada 18. janvārī izdevusi Valsts padome |
| --- | --- |

—

Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumi, ko 2011. gada 18. janvārī izdevusi Valsts padome

| — | Ķīnas Tautas bankas izdotie nefinanšu uzņēmumu parāda finansēšanas instrumentu administrēšanas pasākumi starpbanku obligāciju tirgū, Ķīnas Tautas bankas rīkojums (2008) Nr. 12, 2008. gada 9. aprīlis |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas bankas izdotie nefinanšu uzņēmumu parāda finansēšanas instrumentu administrēšanas pasākumi starpbanku obligāciju tirgū, Ķīnas Tautas bankas rīkojums (2008) Nr. 12, 2008. gada 9. aprīlis

b)   Uzņēmumu obligāciju tiesiskais regulējums

| (425) | Tiesiskajā regulējumā noteikts, ka obligācijas Ķīnā nav iespējams brīvi emitēt vai tirgot. Atkarībā no obligācijas un emitenta veida dažādām valdības iestādēm, piemēram, PBOC, NDRC vai CSRC, ir jāapstiprina katras obligācijas emisija. Turklāt saskaņā ar Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumiem ir noteiktas gada kvotas uzņēmumu obligāciju emisijai. |
| --- | --- |

(425)

Tiesiskajā regulējumā noteikts, ka obligācijas Ķīnā nav iespējams brīvi emitēt vai tirgot. Atkarībā no obligācijas un emitenta veida dažādām valdības iestādēm, piemēram, PBOC, NDRC vai CSRC, ir jāapstiprina katras obligācijas emisija. Turklāt saskaņā ar Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumiem ir noteiktas gada kvotas uzņēmumu obligāciju emisijai.

PBOC

NDRC

CSRC

| (426) | Papildus tam saskaņā ar Vērtspapīru likuma 16. pantu, kas bija piemērojams IP, uzņēmumu obligāciju publiskam piedāvājumam obligāti jāatbilst šādām prasībām: “ieņēmumu izmantošanas mērķis atbilst valsts rūpniecības politikai (..)” un “ieņēmumi no uzņēmumu obligāciju publiskā piedāvājuma jāizmanto tikai apstiprinātam(-iem) mērķim(-iem)”. Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 12. pantā atkārtots, ka piesaistīto līdzekļu nolūkam jāatbilst valsts rūpniecības politikai. Kā paskaidrots 400. un 401. apsvērumā, uzņēmumu obligāciju emisija šādos apstākļos ir vērsta uz tādu atbalstāmo nozari kā OŠK ražošanas nozare un atbilst finanšu iestāžu praksei atbalstīt šādas nozares. |
| --- | --- |

(426)

Papildus tam saskaņā ar Vērtspapīru likuma 16. pantu, kas bija piemērojams IP, uzņēmumu obligāciju publiskam piedāvājumam obligāti jāatbilst šādām prasībām: “ieņēmumu izmantošanas mērķis atbilst valsts rūpniecības politikai (..)” un “ieņēmumi no uzņēmumu obligāciju publiskā piedāvājuma jāizmanto tikai apstiprinātam(-iem) mērķim(-iem)”. Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 12. pantā atkārtots, ka piesaistīto līdzekļu nolūkam jāatbilst valsts rūpniecības politikai. Kā paskaidrots 400. un 401. apsvērumā, uzņēmumu obligāciju emisija šādos apstākļos ir vērsta uz tādu atbalstāmo nozari kā OŠK ražošanas nozare un atbilst finanšu iestāžu praksei atbalstīt šādas nozares.

ieņēmumu izmantošanas mērķis atbilst valsts rūpniecības politikai (..)

ieņēmumi no uzņēmumu obligāciju publiskā piedāvājuma jāizmanto tikai apstiprinātam(-iem) mērķim(-iem

| (427) | Saskaņā ar Vērtspapīru likuma 16. panta 5. punktu (2014. gada redakcija) “uzņēmumu obligāciju kupona likme nedrīkst pārsniegt Valsts padomes noteikto kupona likmi”. Turklāt Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 18. pantā sīkāk paredzēts, ka “procentu likme nevienai uzņēmumu obligācijai nedrīkst pārsniegt 40 % no dominējošās procentu likmes, ko bankas maksā fiziskām personām par fiksēta termiņa krājnoguldījumiem ar tādu pašu atmaksas termiņu”. |
| --- | --- |

(427)

Saskaņā ar Vērtspapīru likuma 16. panta 5. punktu (2014. gada redakcija) “uzņēmumu obligāciju kupona likme nedrīkst pārsniegt Valsts padomes noteikto kupona likmi”. Turklāt Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 18. pantā sīkāk paredzēts, ka “procentu likme nevienai uzņēmumu obligācijai nedrīkst pārsniegt 40 % no dominējošās procentu likmes, ko bankas maksā fiziskām personām par fiksēta termiņa krājnoguldījumiem ar tādu pašu atmaksas termiņu”.

uzņēmumu obligāciju kupona likme nedrīkst pārsniegt Valsts padomes noteikto kupona likmi

procentu likme nevienai uzņēmumu obligācijai nedrīkst pārsniegt 40 % no dominējošās procentu likmes, ko bankas maksā fiziskām personām par fiksēta termiņa krājnoguldījumiem ar tādu pašu atmaksas termiņu

| (428) | Turklāt Administratīvo pasākumu uzņēmumu obligāciju emisijai un tirdzniecībai 18. pantā ir noteikts, ka tikai noteiktas obligācijas, kas atbilst stingriem kvalitātes kritērijiem, piemēram, AAA kredītreitingam, var pēc emitenta ieskatiem tikt publiski emitētas publiskiem ieguldītājiem vai arī publiski emitētas tikai kvalificētiem ieguldītājiem. Uzņēmumu obligācijas, kas neatbilst šiem standartiem, var publiski emitēt tikai kvalificētiem ieguldītājiem. Tādēļ rezultātā lielākā daļa uzņēmumu obligāciju tiek emitētas kvalificētiem ieguldītājiem, kurus apstiprinājusi CSRC un kuri ir Ķīnas institucionālie ieguldītāji. |
| --- | --- |

(428)

Turklāt Administratīvo pasākumu uzņēmumu obligāciju emisijai un tirdzniecībai 18. pantā ir noteikts, ka tikai noteiktas obligācijas, kas atbilst stingriem kvalitātes kritērijiem, piemēram, AAA kredītreitingam, var pēc emitenta ieskatiem tikt publiski emitētas publiskiem ieguldītājiem vai arī publiski emitētas tikai kvalificētiem ieguldītājiem. Uzņēmumu obligācijas, kas neatbilst šiem standartiem, var publiski emitēt tikai kvalificētiem ieguldītājiem. Tādēļ rezultātā lielākā daļa uzņēmumu obligāciju tiek emitētas kvalificētiem ieguldītājiem, kurus apstiprinājusi CSRC un kuri ir Ķīnas institucionālie ieguldītāji.

CSRC

c)   Finanšu iestādes, kas rīkojas kā valsts iestādes

| (429) | Ķīnā uzņēmumiem, kas vēlas emitēt uzņēmumu obligācijas, ir jānolīgst tādas finanšu iestādes pakalpojumi, kura darbotos kā pirmparakstītājs. Pirmparakstītāji organizē obligāciju emisiju un vienojas par procentu likmi, ar kādu obligācija tiks piedāvāta ieguldītājiem. Komisija konstatēja, ka vienas izlasē iekļautās grupas emitēto uzņēmumu obligāciju pirmparakstītājs bija to finanšu iestāžu vidū, kuras piešķīra arī preferenciālu finansējumu, kā paskaidrots iepriekš 3.5.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(429)

Ķīnā uzņēmumiem, kas vēlas emitēt uzņēmumu obligācijas, ir jānolīgst tādas finanšu iestādes pakalpojumi, kura darbotos kā pirmparakstītājs. Pirmparakstītāji organizē obligāciju emisiju un vienojas par procentu likmi, ar kādu obligācija tiks piedāvāta ieguldītājiem. Komisija konstatēja, ka vienas izlasē iekļautās grupas emitēto uzņēmumu obligāciju pirmparakstītājs bija to finanšu iestāžu vidū, kuras piešķīra arī preferenciālu finansējumu, kā paskaidrots iepriekš 3.5.1. iedaļā.

| (430) | Turklāt, kā minēts Bloomberg 2021. gada informācijā par Ķīnas obligāciju tirgu, obligācijas, kas iekļautas starpbanku obligāciju tirgū, veido 88 % no kopējā obligāciju tirdzniecības apjoma. Saskaņā ar to pašu pētījumu lielākā daļa ieguldītāju ir institucionālie ieguldītāji, tajā skaitā finanšu iestādes. Konkrēti, komercbankas ir 57 % no ieguldītājiem, bet politikas bankas – 3 % (103). Tāpēc ieguldītāji, kas pērk uzņēmumu obligācijas, galvenokārt ir Ķīnas bankas, arī valsts īpašumā esošas bankas. |
| --- | --- |

(430)

Turklāt, kā minēts Bloomberg 2021. gada informācijā par Ķīnas obligāciju tirgu, obligācijas, kas iekļautas starpbanku obligāciju tirgū, veido 88 % no kopējā obligāciju tirdzniecības apjoma. Saskaņā ar to pašu pētījumu lielākā daļa ieguldītāju ir institucionālie ieguldītāji, tajā skaitā finanšu iestādes. Konkrēti, komercbankas ir 57 % no ieguldītājiem, bet politikas bankas – 3 % (103). Tāpēc ieguldītāji, kas pērk uzņēmumu obligācijas, galvenokārt ir Ķīnas bankas, arī valsts īpašumā esošas bankas.

Bloomberg

103

| (431) | Kā paskaidrots iepriekš 405. un 406. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka pastāv apstiprinošu pierādījumu kopums, saskaņā ar kuru lielākā daļa ieguldītāju izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajās konvertējamās obligācijās ir finanšu iestādes, kurām ir juridisks pienākums sniegt kreditēšanas atbalstu OŠK ražotājiem. Tas pats pamatojums un secinājums attiecas arī uz uzņēmumu obligācijām, jo emisijas nosacījumi ir ļoti līdzīgi, it īpaši nosacījums par atbilstību valsts tiesību aktu un politikas prasībām, kā arī valsts rūpniecības politikai. |
| --- | --- |

(431)

Kā paskaidrots iepriekš 405. un 406. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka pastāv apstiprinošu pierādījumu kopums, saskaņā ar kuru lielākā daļa ieguldītāju izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajās konvertējamās obligācijās ir finanšu iestādes, kurām ir juridisks pienākums sniegt kreditēšanas atbalstu OŠK ražotājiem. Tas pats pamatojums un secinājums attiecas arī uz uzņēmumu obligācijām, jo emisijas nosacījumi ir ļoti līdzīgi, it īpaši nosacījums par atbilstību valsts tiesību aktu un politikas prasībām, kā arī valsts rūpniecības politikai.

| (432) | Kā aprakstīts 426. apsvērumā, Vērtspapīru likuma (2014. gada redakcija) 16. pantā un Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 12. pantā ir noteikts, ka uzņēmumu obligāciju publiskais piedāvājums atbilst valsts rūpniecības politikai. Tas nozīmē, ka uzņēmumu obligācijas var emitēt tikai tādiem nolūkiem, kas atbilst ĶV plānošanas mērķiem attiecībā uz atbalstāmajām nozarēm, kā paskaidrots 393. un 394. apsvērumā. Institucionālajiem ieguldītājiem, kuri, kā norādīts 397. un 430. apsvērumā, lielā mērā ir komercbankas un politikas bankas, ir jāievēro Lēmumā Nr. 40 noteiktās politikas ievirzes. |
| --- | --- |

(432)

Kā aprakstīts 426. apsvērumā, Vērtspapīru likuma (2014. gada redakcija) 16. pantā un Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 12. pantā ir noteikts, ka uzņēmumu obligāciju publiskais piedāvājums atbilst valsts rūpniecības politikai. Tas nozīmē, ka uzņēmumu obligācijas var emitēt tikai tādiem nolūkiem, kas atbilst ĶV plānošanas mērķiem attiecībā uz atbalstāmajām nozarēm, kā paskaidrots 393. un 394. apsvērumā. Institucionālajiem ieguldītājiem, kuri, kā norādīts 397. un 430. apsvērumā, lielā mērā ir komercbankas un politikas bankas, ir jāievēro Lēmumā Nr. 40 noteiktās politikas ievirzes.

| (433) | Tādējādi mehānisms, kas aprakstīts iepriekš 116., 401. un 413. apsvērumā, attiecas arī uz uzņēmumu obligācijām, proti, Lēmums Nr. 40, kas lasāms kopā ar Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, paredz īpašu attieksmi pret konkrētiem projektiem dažās atbalstāmās nozarēs, piemēram, OŠK ražošanas nozarē. Labvēlīgais režīms, kas tika piemērots vienai no izlasē iekļautajām grupām, kopā noveda pie lēmuma ieguldīt uzņēmuma obligācijās, kas emitētas ar procentu likmi, kura neatspoguļo tirgus kritērijus. |
| --- | --- |

(433)

Tādējādi mehānisms, kas aprakstīts iepriekš 116., 401. un 413. apsvērumā, attiecas arī uz uzņēmumu obligācijām, proti, Lēmums Nr. 40, kas lasāms kopā ar Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, paredz īpašu attieksmi pret konkrētiem projektiem dažās atbalstāmās nozarēs, piemēram, OŠK ražošanas nozarē. Labvēlīgais režīms, kas tika piemērots vienai no izlasē iekļautajām grupām, kopā noveda pie lēmuma ieguldīt uzņēmuma obligācijās, kas emitētas ar procentu likmi, kura neatspoguļo tirgus kritērijus.

| (434) | Kā aprakstīts iepriekš 3.5.1. sadaļā, finanšu institūcijām ir raksturīga spēcīga valsts klātbūtne, un ĶV ir spēja tās būtiskā mērā ietekmēt. Vispārējais tiesiskais regulējums, saskaņā ar kuru darbojas šīs finanšu iestādes, ir piemērojams arī uzņēmumu obligācijām. |
| --- | --- |

(434)

Kā aprakstīts iepriekš 3.5.1. sadaļā, finanšu institūcijām ir raksturīga spēcīga valsts klātbūtne, un ĶV ir spēja tās būtiskā mērā ietekmēt. Vispārējais tiesiskais regulējums, saskaņā ar kuru darbojas šīs finanšu iestādes, ir piemērojams arī uzņēmumu obligācijām.

| (435) | Iepriekš 1. un 2. iedaļā Komisija secināja, ka valsts īpašumā esošas finanšu iestādes ir valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, skatot to kopā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, un ka tās katrā ziņā tiek uzskatītas par tādām, kurām ĶV ir uzticējusi vai kuras tā ir norīkojusi veikt parasti valdības kompetencē esošas funkcijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Iepriekš 3.5.1.2. iedaļā Komisija secināja, ka valdība arī privātām finanšu iestādēm uztic veikt funkcijas un norīko tās veikt funkcijas. |
| --- | --- |

(435)

Iepriekš 1. un 2. iedaļā Komisija secināja, ka valsts īpašumā esošas finanšu iestādes ir valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, skatot to kopā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, un ka tās katrā ziņā tiek uzskatītas par tādām, kurām ĶV ir uzticējusi vai kuras tā ir norīkojusi veikt parasti valdības kompetencē esošas funkcijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Iepriekš 3.5.1.2. iedaļā Komisija secināja, ka valdība arī privātām finanšu iestādēm uztic veikt funkcijas un norīko tās veikt funkcijas.

| (436) | Pamatojoties uz konkrētām uzņēmumu obligāciju emisijām, Komisija arī vāca konkrētus pierādījumus tam, ka ir īstenota būtiska kontrole. Tādēļ tā pārbaudīja vispārējo tiesisko vidi, kā izklāstīts iepriekš 425.–428. apsvērumā, kopā ar konkrētiem izmeklēšanas konstatējumiem. |
| --- | --- |

(436)

Pamatojoties uz konkrētām uzņēmumu obligāciju emisijām, Komisija arī vāca konkrētus pierādījumus tam, ka ir īstenota būtiska kontrole. Tādēļ tā pārbaudīja vispārējo tiesisko vidi, kā izklāstīts iepriekš 425.–428. apsvērumā, kopā ar konkrētiem izmeklēšanas konstatējumiem.

| (437) | Komisija konstatēja, ka uzņēmumu obligācija tika emitēta ar procentu likmi, kas bija zemāka par līmeni, kāds būtu bijis sagaidāms, ņemot vērā uzņēmumu finansiālo un kredītriska situāciju. |
| --- | --- |

(437)

Komisija konstatēja, ka uzņēmumu obligācija tika emitēta ar procentu likmi, kas bija zemāka par līmeni, kāds būtu bijis sagaidāms, ņemot vērā uzņēmumu finansiālo un kredītriska situāciju.

| (438) | Praksē, līdzīgi kā aizdevumiem, uzņēmumu obligāciju procentu likmes ietekmē uzņēmuma kredītreitings. Tomēr Komisija 280. apsvērumā secināja, ka vietējais kredītreitingu tirgus ir izkropļots un kredītreitingi nav uzticami. Kā norādīts 274. apsvērumā, obligāciju tirgū dominē piecas Ķīnas vietējās reitingu aģentūras, un vietējās reitingu aģentūras aptuveni 90 % obligāciju ir piešķīrušas AAA reitingu, savukārt daudzi emitenti ir saņēmuši zemāku S&P globālo emitentu reitingu – A un BBB. |
| --- | --- |

(438)

Praksē, līdzīgi kā aizdevumiem, uzņēmumu obligāciju procentu likmes ietekmē uzņēmuma kredītreitings. Tomēr Komisija 280. apsvērumā secināja, ka vietējais kredītreitingu tirgus ir izkropļots un kredītreitingi nav uzticami. Kā norādīts 274. apsvērumā, obligāciju tirgū dominē piecas Ķīnas vietējās reitingu aģentūras, un vietējās reitingu aģentūras aptuveni 90 % obligāciju ir piešķīrušas AAA reitingu, savukārt daudzi emitenti ir saņēmuši zemāku S&P globālo emitentu reitingu – A un BBB.

S&P

| (439) | To apliecina fakts, ka kredītreitingu ziņojumi par izlasē iekļautā uzņēmuma emitētajām uzņēmumu obligācijām neatbilda tā faktiskajai situācijai. |
| --- | --- |

(439)

To apliecina fakts, ka kredītreitingu ziņojumi par izlasē iekļautā uzņēmuma emitētajām uzņēmumu obligācijām neatbilda tā faktiskajai situācijai.

| (440) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka Ķīnas finanšu iestādes, kuras bija izlasē iekļautā uzņēmuma uzņēmumu obligāciju emisijas pirmprakstītājas un kuras ir lielākie ieguldītāji uzņēmumu obligācijās, ievēroja Lēmumā Nr. 40 noteiktos politikas virzienus, piešķirot preferenciālu finansējumu uzņēmumiem, kas saistīti ar atbalstāmu ražošanas nozari, un tādējādi rīkojās vai nu kā valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, vai kā iestādes, kurām valdība ir uzticējusi vai kuras tā ir norīkojusi veikt funkcijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(440)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka Ķīnas finanšu iestādes, kuras bija izlasē iekļautā uzņēmuma uzņēmumu obligāciju emisijas pirmprakstītājas un kuras ir lielākie ieguldītāji uzņēmumu obligācijās, ievēroja Lēmumā Nr. 40 noteiktos politikas virzienus, piešķirot preferenciālu finansējumu uzņēmumiem, kas saistīti ar atbalstāmu ražošanas nozari, un tādējādi rīkojās vai nu kā valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, vai kā iestādes, kurām valdība ir uzticējusi vai kuras tā ir norīkojusi veikt funkcijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē.

| (441) | Organizējot uzņēmumu obligāciju emisiju ar procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, kura atbilst emitenta faktiskajam riska profilam, un piekrītot ieguldīt šādās uzņēmumu obligācijās, finanšu iestādes sniedza ieguvumu izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(441)

Organizējot uzņēmumu obligāciju emisiju ar procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, kura atbilst emitenta faktiskajam riska profilam, un piekrītot ieguldīt šādās uzņēmumu obligācijās, finanšu iestādes sniedza ieguvumu izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam.

d)   Īpašas iezīmes

| (442) | Kā aprakstīts iepriekš 417. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka preferenciālais finansējums, kas tiks piešķirts, izmantojot obligācijas, uzskatāms par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo obligācijas nevar emitēt bez valdības iestāžu apstiprinājuma un ĶTR Vērtspapīru likums (2014. gada redakcija) nosaka, ka obligāciju emisijām jāatbilst valsts rūpniecības politikai. Kā jau minēts 131. apsvērumā, Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā OŠK ražošanas nozare tiek uzskatīta par atbalstāmu nozari. |
| --- | --- |

(442)

Kā aprakstīts iepriekš 417. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka preferenciālais finansējums, kas tiks piešķirts, izmantojot obligācijas, uzskatāms par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo obligācijas nevar emitēt bez valdības iestāžu apstiprinājuma un ĶTR Vērtspapīru likums (2014. gada redakcija) nosaka, ka obligāciju emisijām jāatbilst valsts rūpniecības politikai. Kā jau minēts 131. apsvērumā, Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā OŠK ražošanas nozare tiek uzskatīta par atbalstāmu nozari.

e)   Ieguvuma aprēķināšana

| (443) | Tā kā obligācijas būtībā ir tikai cita veida parāda instruments, kas līdzīgs aizdevumiem, un tā kā aizdevumu aprēķināšanas metodika jau ir balstīta uz obligāciju grozu, tad Komisija nolēma izmantot iepriekš 3.5.3.3. iedaļā aprakstīto aizdevumu aprēķināšanas metodiku. Tas nozīmē, ka ieguvuma noteikšanai nepieciešamo uz tirgu balstīto procentu likmi obligācijām, kuru pēc tam salīdzina ar faktisko procentu likmi, ko uzņēmums samaksājis, nosaka, PBOC aizdevumu standarta likmei vai – pēc 2019. gada 20. augusta – NIFC publicētajai aizdevumu pamatlikmei piemērojot relatīvo starpību starp ASV AA kredītreitinga uzņēmumu obligācijām un ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligācijām ar to pašu termiņu. |
| --- | --- |

(443)

Tā kā obligācijas būtībā ir tikai cita veida parāda instruments, kas līdzīgs aizdevumiem, un tā kā aizdevumu aprēķināšanas metodika jau ir balstīta uz obligāciju grozu, tad Komisija nolēma izmantot iepriekš 3.5.3.3. iedaļā aprakstīto aizdevumu aprēķināšanas metodiku. Tas nozīmē, ka ieguvuma noteikšanai nepieciešamo uz tirgu balstīto procentu likmi obligācijām, kuru pēc tam salīdzina ar faktisko procentu likmi, ko uzņēmums samaksājis, nosaka, PBOC aizdevumu standarta likmei vai – pēc 2019. gada 20. augusta – NIFC publicētajai aizdevumu pamatlikmei piemērojot relatīvo starpību starp ASV AA kredītreitinga uzņēmumu obligācijām un ASV BB kredītreitinga uzņēmumu obligācijām ar to pašu termiņu.

PBOC

NIFC

3.5.4.5.   Secinājumi par preferenciālu finansējumu: citi finansējuma veidi

| (444) | Komisija konstatēja, ka abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ir saņēmušas preferenciālu finansējumu kredītlīniju, bankas akceptētu tratu un konvertējamu obligāciju veidā. Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šos preferenciālā finansējuma veidus Komisija uzskatīja par kompensējamu subsīdiju. |
| --- | --- |

(444)

Komisija konstatēja, ka abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ir saņēmušas preferenciālu finansējumu kredītlīniju, bankas akceptētu tratu un konvertējamu obligāciju veidā. Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šos preferenciālā finansējuma veidus Komisija uzskatīja par kompensējamu subsīdiju.

| (445) | Attiecībā uz iepriekš aprakstīto preferenciālo finansējumu konstatētā subsīdijas likme izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām izmeklēšanas periodā bija šāda:

  Preferenciāls finansējums: citi finansējuma veidi







  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas likme |
| --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(445)

Attiecībā uz iepriekš aprakstīto preferenciālo finansējumu konstatētā subsīdijas likme izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām izmeklēšanas periodā bija šāda:

Preferenciāls finansējums: citi finansējuma veidi

Preferenciāls finansējums: citi finansējuma veidi

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas likme

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

3,51  %

ZTT grupa:

ZTT

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

2,62  %

3.6.   Preferenciālā apdrošināšana: eksporta kredītu apdrošināšana

Preferenciālā apdrošināšana: eksporta kredītu apdrošināšana

| (446) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Sinosure līdztekus citiem pakalpojumiem atbalstāmajām nozarēm sniedz īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa eksporta kredītu apdrošināšanu, ieguldījumu apdrošināšanu un obligāciju garantijas ar izdevīgiem noteikumiem. Sinosure savā vispārējā tīmekļa vietnē norāda, ka tā veicina Ķīnas preču eksportu, jo īpaši augsto tehnoloģiju ražojumu eksportu. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (“ESAO”) pētījums liecina, ka Ķīnas augsto tehnoloģiju nozare, kurā ietilpst OŠK ražošanas nozare, ir saņēmusi 21 % no kopējās Sinosure nodrošinātās eksporta kredītu apdrošināšanas (104). Turklāt Sinosure aktīvi piedalījās iniciatīvas “Made in China 2025” īstenošanā, mudinot uzņēmumus izmantot valsts kredītresursus, veicot zinātnisko un tehnoloģisko inovāciju un tehnoloģisko modernizāciju un palīdzot uzņēmumiem, kas saistīti ar politiku Going out, kļūt konkurētspējīgākiem globālajā tirgū (105). |
| --- | --- |

(446)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Sinosure līdztekus citiem pakalpojumiem atbalstāmajām nozarēm sniedz īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa eksporta kredītu apdrošināšanu, ieguldījumu apdrošināšanu un obligāciju garantijas ar izdevīgiem noteikumiem. Sinosure savā vispārējā tīmekļa vietnē norāda, ka tā veicina Ķīnas preču eksportu, jo īpaši augsto tehnoloģiju ražojumu eksportu. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (“ESAO”) pētījums liecina, ka Ķīnas augsto tehnoloģiju nozare, kurā ietilpst OŠK ražošanas nozare, ir saņēmusi 21 % no kopējās Sinosure nodrošinātās eksporta kredītu apdrošināšanas (104). Turklāt Sinosure aktīvi piedalījās iniciatīvas “Made in China 2025” īstenošanā, mudinot uzņēmumus izmantot valsts kredītresursus, veicot zinātnisko un tehnoloģisko inovāciju un tehnoloģisko modernizāciju un palīdzot uzņēmumiem, kas saistīti ar politiku Going out, kļūt konkurētspējīgākiem globālajā tirgū (105).

Sinosure

Sinosure

Sinosure

104

Sinosure

Made in China 2025

Going out

105

a)   Juridiskais pamats

| a) | Paziņojums par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju palīdzību, izmantojot eksporta kredītu apdrošināšanu (Shang Ji Fa (2004) Nr. 368), ko kopīgi izdevusi MOFCOM un Sinosure |
| --- | --- |

a)

Paziņojums par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju palīdzību, izmantojot eksporta kredītu apdrošināšanu (Shang Ji Fa (2004) Nr. 368), ko kopīgi izdevusi MOFCOM un Sinosure

Shang Ji Fa

MOFCOM

Sinosure

| b) | “Plāns 840”, kas iekļauts Valsts padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā |
| --- | --- |

b)

“Plāns 840”, kas iekļauts Valsts padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā

| c) | Paziņojums par Valsts padomes atbalsta un attīstības pasākumiem stratēģiskas nozīmes jauno nozaru paātrināšanai (GuoFa (2010) Nr. 32, 2010. gada 18. oktobris), ko izdevusi Valsts padome, un tā īstenošanas pamatnostādnes (GuoFa (2011) Nr. 310, 2011. gada 21. oktobris) |
| --- | --- |

c)

Paziņojums par Valsts padomes atbalsta un attīstības pasākumiem stratēģiskas nozīmes jauno nozaru paātrināšanai (GuoFa (2010) Nr. 32, 2010. gada 18. oktobris), ko izdevusi Valsts padome, un tā īstenošanas pamatnostādnes (GuoFa (2011) Nr. 310, 2011. gada 21. oktobris)

GuoFa

GuoFa

| d) | Valsts zinātnes un tehnoloģiju departamenta Paziņojums par Ķīnas augsto tehnoloģiju ražojumu eksporta kataloga Nr. 16 2006. gada izdevuma izdošanu (2006) |
| --- | --- |

d)

Valsts zinātnes un tehnoloģiju departamenta Paziņojums par Ķīnas augsto tehnoloģiju ražojumu eksporta kataloga Nr. 16 2006. gada izdevuma izdošanu (2006)

b)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (447) | Abas izlasē iekļautās uzņēmumu grupas izmeklēšanas periodā bija noslēgušas eksporta apdrošināšanas līgumus ar Sinosure. |
| --- | --- |

(447)

Abas izlasē iekļautās uzņēmumu grupas izmeklēšanas periodā bija noslēgušas eksporta apdrošināšanas līgumus ar Sinosure.

Sinosure

| (448) | Kā minēts iepriekš 158. apsvērumā, Sinosure neiesniedza no tās lūgtos apliecinošos dokumentus par tās korporatīvo pārvaldību, piemēram, statūtus. Turklāt Sinosure nesniedza konkrētāku informāciju par OŠK ražošanas nozarei sniegto eksporta kredīta apdrošināšanu, prēmiju līmeni vai detalizētus skaitliskus rādītājus par tās eksporta kredīta apdrošināšanas darījumu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(448)

Kā minēts iepriekš 158. apsvērumā, Sinosure neiesniedza no tās lūgtos apliecinošos dokumentus par tās korporatīvo pārvaldību, piemēram, statūtus. Turklāt Sinosure nesniedza konkrētāku informāciju par OŠK ražošanas nozarei sniegto eksporta kredīta apdrošināšanu, prēmiju līmeni vai detalizētus skaitliskus rādītājus par tās eksporta kredīta apdrošināšanas darījumu rentabilitāti.

Sinosure

Sinosure

| (449) | Tādēļ Komisijai bija jāpapildina sniegtā informācija ar pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(449)

Tādēļ Komisijai bija jāpapildina sniegtā informācija ar pieejamajiem faktiem.

| (450) | Iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās sniegtā informācija (106) un Sinosure tīmekļa vietne (107) liecina, ka Sinosure ir valsts īpašumā esoša uz politiku vērsta apdrošināšanas sabiedrība, ko izveidojusi un atbalsta valsts, lai atbalstītu ĶTR ārējo ekonomisko un tirdzniecības attīstību un sadarbību. Tā simtprocentīgi pieder valstij. Tai ir direktoru padome un uzraudzības padome. Valdībai ir pilnvaras iecelt un atlaist uzņēmuma augstākā līmeņa vadītājus. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija secināja, ka pastāv formālas norādes par valdības kontroli attiecībā uz Sinosure. |
| --- | --- |

(450)

Iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās sniegtā informācija (106) un Sinosure tīmekļa vietne (107) liecina, ka Sinosure ir valsts īpašumā esoša uz politiku vērsta apdrošināšanas sabiedrība, ko izveidojusi un atbalsta valsts, lai atbalstītu ĶTR ārējo ekonomisko un tirdzniecības attīstību un sadarbību. Tā simtprocentīgi pieder valstij. Tai ir direktoru padome un uzraudzības padome. Valdībai ir pilnvaras iecelt un atlaist uzņēmuma augstākā līmeņa vadītājus. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija secināja, ka pastāv formālas norādes par valdības kontroli attiecībā uz Sinosure.

106

Sinosure

107

Sinosure

Sinosure

| (451) | Komisija arī ievāca informāciju par to, vai ĶV īstenojusi būtisku kontroli pār Sinosure darbību attiecībā uz OŠK ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(451)

Komisija arī ievāca informāciju par to, vai ĶV īstenojusi būtisku kontroli pār Sinosure darbību attiecībā uz OŠK ražošanas nozari.

Sinosure

| (452) | Saskaņā ar Paziņojumu par Ķīnas augsto tehnoloģiju ražojumu eksporta kataloga Nr. 16 2006. gada izdevuma izdošanu “ražojumiem, kas iekļauti eksporta kataloga 2006. gada izdevumā, var piemērot valsts piešķirtos preferenciālas politikas virzienus augsto tehnoloģiju ražojumu eksportam”. Augsto tehnoloģiju ražojumu eksporta katalogā īpaši uzskaitītas optiskās šķiedras, optiskās šķiedras sakaru pārraides iekārtas un optiskās šķiedras kabeļi (108). |
| --- | --- |

(452)

Saskaņā ar Paziņojumu par Ķīnas augsto tehnoloģiju ražojumu eksporta kataloga Nr. 16 2006. gada izdevuma izdošanu “ražojumiem, kas iekļauti eksporta kataloga 2006. gada izdevumā, var piemērot valsts piešķirtos preferenciālas politikas virzienus augsto tehnoloģiju ražojumu eksportam”. Augsto tehnoloģiju ražojumu eksporta katalogā īpaši uzskaitītas optiskās šķiedras, optiskās šķiedras sakaru pārraides iekārtas un optiskās šķiedras kabeļi (108).

ražojumiem, kas iekļauti eksporta kataloga 2006. gada izdevumā, var piemērot valsts piešķirtos preferenciālas politikas virzienus augsto tehnoloģiju ražojumu eksportam

108

| (453) | Papildus tam, kā minēts Paziņojumā par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju palīdzību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (109), Sinosure būtu jāpalielina atbalsts galvenajām nozarēm un ražojumiem, stiprinot vispārējo atbalstu augsto tehnoloģiju ražojumu, tajā skaitā “informācijas un sakaru” ražojumu, eksportam. Savas darījumdarbības centrā tai būtu jānostāda augsto un jauno tehnoloģiju nozares, piemēram, OŠK ražošanas nozare, kas uzskaitītas Ķīnas augsto tehnoloģiju ražojumu eksporta katalogā, un būtu jāsniedz visaptverošs atbalsts pirmparakstīšanas procedūru, robežvērtību apstiprināšanas, pieprasījumu apstrādes ātruma un likmju elastīguma ziņā. Likmju elastīguma ziņā tai būtu jāpiešķir ražojumiem maksimālās prēmijas likmes atlaide kredītu apdrošināšanas sabiedrības noteiktā mainīgā diapazona ietvaros. Kā minēts 86. un 118. apsvērumā, OŠK ražošanas nozare ir iekļauta vispārīgākā “informācijas nozares” kategorijā. Turklāt Sinosure 2019. gada pārskatā ir minēts, ka Sinosure ir “atbalstījusi galveno nozaru stabilu attīstību” un “paātrinājusi stratēģisko jauno nozaru izaugsmi” (110). |
| --- | --- |

(453)

Papildus tam, kā minēts Paziņojumā par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju palīdzību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (109), Sinosure būtu jāpalielina atbalsts galvenajām nozarēm un ražojumiem, stiprinot vispārējo atbalstu augsto tehnoloģiju ražojumu, tajā skaitā “informācijas un sakaru” ražojumu, eksportam. Savas darījumdarbības centrā tai būtu jānostāda augsto un jauno tehnoloģiju nozares, piemēram, OŠK ražošanas nozare, kas uzskaitītas Ķīnas augsto tehnoloģiju ražojumu eksporta katalogā, un būtu jāsniedz visaptverošs atbalsts pirmparakstīšanas procedūru, robežvērtību apstiprināšanas, pieprasījumu apstrādes ātruma un likmju elastīguma ziņā. Likmju elastīguma ziņā tai būtu jāpiešķir ražojumiem maksimālās prēmijas likmes atlaide kredītu apdrošināšanas sabiedrības noteiktā mainīgā diapazona ietvaros. Kā minēts 86. un 118. apsvērumā, OŠK ražošanas nozare ir iekļauta vispārīgākā “informācijas nozares” kategorijā. Turklāt Sinosure 2019. gada pārskatā ir minēts, ka Sinosure ir “atbalstījusi galveno nozaru stabilu attīstību” un “paātrinājusi stratēģisko jauno nozaru izaugsmi” (110).

109

Sinosure

Sinosure

Sinosure

atbalstījusi galveno nozaru stabilu attīstību

paātrinājusi stratēģisko jauno nozaru izaugsmi

110

| (454) | Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka ĶV izveidojusi normatīvu regulējumu, kas jāievēro vadītājiem un uzraugiem, kurus iecēlusi ĶV un kuri atskaitās ĶV. Tāpēc, lai īstenotu būtisku kontroli pār Sinosure darbību, ĶV pamatojās uz šo normatīvo regulējumu. |
| --- | --- |

(454)

Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka ĶV izveidojusi normatīvu regulējumu, kas jāievēro vadītājiem un uzraugiem, kurus iecēlusi ĶV un kuri atskaitās ĶV. Tāpēc, lai īstenotu būtisku kontroli pār Sinosure darbību, ĶV pamatojās uz šo normatīvo regulējumu.

Sinosure

| (455) | Pamatojoties uz konkrētiem apdrošināšanas līgumiem, Komisija arī ievāca konkrētus pierādījumus par to, ka ir īstenota būtiska kontrole. AKP laikā ĶV apgalvoja, ka praksē Sinosure prēmijas ir bijušas orientētas uz tirgu un balstītas uz riska novērtēšanas principiem. Tomēr netika iesniegti konkrēti piemēri attiecībā uz OŠK ražošanas nozari vai izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(455)

Pamatojoties uz konkrētiem apdrošināšanas līgumiem, Komisija arī ievāca konkrētus pierādījumus par to, ka ir īstenota būtiska kontrole. AKP laikā ĶV apgalvoja, ka praksē Sinosure prēmijas ir bijušas orientētas uz tirgu un balstītas uz riska novērtēšanas principiem. Tomēr netika iesniegti konkrēti piemēri attiecībā uz OŠK ražošanas nozari vai izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

Sinosure

| (456) | Tā kā nebija konkrētu pierādījumu, Komisija tāpēc pārbaudīja Sinosure konkrēto rīcību attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem sniegto apdrošināšanu. Šī rīcība neatbilda Sinosure oficiālajai nostājai, jo tā nebija rīkojusies, pamatojoties uz tirgus principiem. |
| --- | --- |

(456)

Tā kā nebija konkrētu pierādījumu, Komisija tāpēc pārbaudīja Sinosure konkrēto rīcību attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem sniegto apdrošināšanu. Šī rīcība neatbilda Sinosure oficiālajai nostājai, jo tā nebija rīkojusies, pamatojoties uz tirgus principiem.

Sinosure

Sinosure

| (457) | Pēc tam, kad, pamatojoties uz datiem Sinosure 2019. gada pārskatā (111), Komisija bija salīdzinājusi visas izmaksātās summas ar visām apdrošinātajām summām, tā secināja, ka vidēji Sinosure būtu vajadzējis prēmijā iekasēt 0,22 % no apdrošinātās summas, lai segtu pieprasīto summu izmaksas (pat neņemot vērā pieskaitāmās izmaksas). Tomēr praksē apdrošināšanas prēmijas, ko maksājuši izlasē iekļautie uzņēmumi, bijušas daudz zemākas par minimālo maksu, kas būtu nepieciešama darbības izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(457)

Pēc tam, kad, pamatojoties uz datiem Sinosure 2019. gada pārskatā (111), Komisija bija salīdzinājusi visas izmaksātās summas ar visām apdrošinātajām summām, tā secināja, ka vidēji Sinosure būtu vajadzējis prēmijā iekasēt 0,22 % no apdrošinātās summas, lai segtu pieprasīto summu izmaksas (pat neņemot vērā pieskaitāmās izmaksas). Tomēr praksē apdrošināšanas prēmijas, ko maksājuši izlasē iekļautie uzņēmumi, bijušas daudz zemākas par minimālo maksu, kas būtu nepieciešama darbības izmaksu segšanai.

Sinosure

111

Sinosure

| (458) | Tāpēc Komisija secināja, ka Sinosure īsteno iepriekš izklāstīto tiesisko regulējumu, pildot valdības funkcijas attiecībā uz OŠK ražošanas nozari. Sinosure bija rīkojusies kā valsts iestāde nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru. Papildus tam izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ir saņēmuši ieguvumu, jo apdrošināšana tika sniegta par zemākām likmēm nekā minimālā maksa, kas bija nepieciešama uzņēmumam Sinosure, lai segtu darbības izmaksas. |
| --- | --- |

(458)

Tāpēc Komisija secināja, ka Sinosure īsteno iepriekš izklāstīto tiesisko regulējumu, pildot valdības funkcijas attiecībā uz OŠK ražošanas nozari. Sinosure bija rīkojusies kā valsts iestāde nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru. Papildus tam izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ir saņēmuši ieguvumu, jo apdrošināšana tika sniegta par zemākām likmēm nekā minimālā maksa, kas bija nepieciešama uzņēmumam Sinosure, lai segtu darbības izmaksas.

Sinosure

Sinosure

Sinosure

| (459) | Komisija arī noteica, ka subsīdijas, kas piešķirtas eksporta apdrošināšanas programmas ietvaros, ir īpašas, jo tās nevar iegūt, neveicot eksportu, un tādējādi to nosacījums ir eksports pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(459)

Komisija arī noteica, ka subsīdijas, kas piešķirtas eksporta apdrošināšanas programmas ietvaros, ir īpašas, jo tās nevar iegūt, neveicot eksportu, un tādējādi to nosacījums ir eksports pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

c)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (460) | Tā kā Sinosure izmeklēšanas periodā bija dominējošs stāvoklis tirgū, Komisija nevarēja konstatēt uz tirgu balstītu iekšzemes apdrošināšanas prēmiju. Tāpēc, tāpat kā iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās, Komisija tādējādi izmantoja visatbilstošāko ārējo atsauces vērtību, par kuru bija viegli pieejama informācija, t. i., prēmiju likmes, ko Amerikas Savienoto Valstu Eksporta un importa banka piemēro ASV nefinanšu iestādēm eksportam uz ESAO valstīm. |
| --- | --- |

(460)

Tā kā Sinosure izmeklēšanas periodā bija dominējošs stāvoklis tirgū, Komisija nevarēja konstatēt uz tirgu balstītu iekšzemes apdrošināšanas prēmiju. Tāpēc, tāpat kā iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās, Komisija tādējādi izmantoja visatbilstošāko ārējo atsauces vērtību, par kuru bija viegli pieejama informācija, t. i., prēmiju likmes, ko Amerikas Savienoto Valstu Eksporta un importa banka piemēro ASV nefinanšu iestādēm eksportam uz ESAO valstīm.

Sinosure

| (461) | Komisija uzskatīja, ka saņēmējiem piešķirtais ieguvums ir starpība starp summu, ko uzņēmums faktiski bija samaksājis kā apdrošināšanas prēmiju, un summu, ko tam būtu bijis jāmaksā, piemērojot 460. apsvērumā minēto ārējo prēmijas atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(461)

Komisija uzskatīja, ka saņēmējiem piešķirtais ieguvums ir starpība starp summu, ko uzņēmums faktiski bija samaksājis kā apdrošināšanas prēmiju, un summu, ko tam būtu bijis jāmaksā, piemērojot 460. apsvērumā minēto ārējo prēmijas atsauces vērtību.

| (462) | Attiecībā uz šo shēmu konstatētā subsīdijas likme FTT grupai un ZTT grupai izmeklēšanas periodā bija šāda:

  Preferenciāls finansējums un apdrošināšana: eksporta kredītu apdrošināšana







  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas likme |
| --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(462)

Attiecībā uz šo shēmu konstatētā subsīdijas likme FTT grupai un ZTT grupai izmeklēšanas periodā bija šāda:

FTT

ZTT

Preferenciāls finansējums un apdrošināšana: eksporta kredītu apdrošināšana

Preferenciāls finansējums un apdrošināšana: eksporta kredītu apdrošināšana

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas likme

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,08  %

ZTT grupa:

ZTT

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,54  %

3.7.   Atbrīvojumu no nodokļa un nodokļa samazinājumu programmu rezultātā negūtie ieņēmumi

Atbrīvojumu no nodokļa un nodokļa samazinājumu programmu rezultātā negūtie ieņēmumi

3.7.1.   Atbrīvojumi no nodokļa un nodokļa samazinājumi

Atbrīvojumi no nodokļa un nodokļa samazinājumi

3.7.1.1.   UIN priekšrocības augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem

| (463) | Saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas Likumu par uzņēmumu ienākuma nodokli (“UIN likums”) (112) augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kuriem valstij ir nepieciešams sniegt būtisku atbalstu, tiek piemērota samazināta uzņēmumu ienākuma nodokļa likme 15 % apmērā, nevis standarta nodokļa likme 25 % apmērā. |
| --- | --- |

(463)

Saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas Likumu par uzņēmumu ienākuma nodokli (“UIN likums”) (112) augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kuriem valstij ir nepieciešams sniegt būtisku atbalstu, tiek piemērota samazināta uzņēmumu ienākuma nodokļa likme 15 % apmērā, nevis standarta nodokļa likme 25 % apmērā.

112

a)   Juridiskais pamats

| (464) | Šīs programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 28. pants un ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu (113) 93. pants, kā arī šādi normatīvi:






  — | Zinātnes un tehnoloģijas ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas apkārtraksts par Augsto tehnoloģiju uzņēmumu atzīšanas administratīvo pasākumu pārskatīšanu un izdošanu, G.K.F.H. (2016) Nr. 32, |
| --- | --- | --- |

(464)

Šīs programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 28. pants un ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu (113) 93. pants, kā arī šādi normatīvi:

113

—

Zinātnes un tehnoloģijas ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas apkārtraksts par Augsto tehnoloģiju uzņēmumu atzīšanas administratīvo pasākumu pārskatīšanu un izdošanu, G.K.F.H. (2016) Nr. 32,

G.K.F.H.

| — | Zinātnes un tehnoloģijas ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas apkārtraksts par Augsto tehnoloģiju uzņēmumu akreditācijas administrēšanas pamatnostādņu pārskatīšanu un izdošanu, Guo Ke Fa Huo (2016) Nr. 195, |
| --- | --- |

—

Zinātnes un tehnoloģijas ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas apkārtraksts par Augsto tehnoloģiju uzņēmumu akreditācijas administrēšanas pamatnostādņu pārskatīšanu un izdošanu, Guo Ke Fa Huo (2016) Nr. 195,

Guo Ke Fa Huo

| — | Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2017) Nr. 24 par preferenciālas ienākuma nodokļa politikas piemērošanu augsto tehnoloģiju uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2017) Nr. 24 par preferenciālas ienākuma nodokļa politikas piemērošanu augsto tehnoloģiju uzņēmumiem,

| — | 2016. gada Valsts atbalstīto augsto tehnoloģiju jomu katalogs (114), un |
| --- | --- |

—

2016. gada Valsts atbalstīto augsto tehnoloģiju jomu katalogs (114), un

114

| — | Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2019) Nr. 68. |
| --- | --- |

—

Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2019) Nr. 68.

| (465) | UIN likuma IV nodaļā ir noteikumi par preferenciālu nodokļu režīmu. UIN likuma 25. pantā, ar ko sākas IV nodaļa, ir paredzēts: “Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts.” UIN likuma 28. pants paredz, ka “uzņēmumu ienākuma nodokļa likme augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kam nepieciešams īpašs valsts atbalsts, tiek samazināta līdz 15 %”. |
| --- | --- |

(465)

UIN likuma IV nodaļā ir noteikumi par preferenciālu nodokļu režīmu. UIN likuma 25. pantā, ar ko sākas IV nodaļa, ir paredzēts: “Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts.” UIN likuma 28. pants paredz, ka “uzņēmumu ienākuma nodokļa likme augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kam nepieciešams īpašs valsts atbalsts, tiek samazināta līdz 15 %”.

Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts

uzņēmumu ienākuma nodokļa likme augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kam nepieciešams īpašs valsts atbalsts, tiek samazināta līdz 15 %

| (466) | Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pantā ir precizēts:

  “
  Apzīmējums “valstij atbalstāmi nozīmīgi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi”, kas minēti Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 28. panta 2. noteikumā, attiecas uz uzņēmumiem, kuriem ir galvenās intelektuālā īpašuma tiesības un kuri atbilst šādiem nosacījumiem:







  1) | ietilpst galveno valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju jomu tvērumā; |
| --- | --- | --- |

(466)

Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pantā ir precizēts:

“
  Apzīmējums “valstij atbalstāmi nozīmīgi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi”, kas minēti Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 28. panta 2. noteikumā, attiecas uz uzņēmumiem, kuriem ir galvenās intelektuālā īpašuma tiesības un kuri atbilst šādiem nosacījumiem:

Apzīmējums “valstij atbalstāmi nozīmīgi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi”, kas minēti Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 28. panta 2. noteikumā, attiecas uz uzņēmumiem, kuriem ir galvenās intelektuālā īpašuma tiesības un kuri atbilst šādiem nosacījumiem:

1)

ietilpst galveno valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju jomu tvērumā;

ietilpst galveno valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju jomu tvērumā;

| 2) | pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvars pārdošanas ieņēmumos nav mazāka par noteikto īpatsvaru; |
| --- | --- |

2)

pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvars pārdošanas ieņēmumos nav mazāka par noteikto īpatsvaru;

pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvars pārdošanas ieņēmumos nav mazāka par noteikto īpatsvaru;

| 3) | ieņēmumu īpatsvars no augsto tehnoloģiju tehnoloģijām/ražojumiem/pakalpojumiem uzņēmuma kopējos ieņēmumos nav mazāka par noteikto īpatsvaru; |
| --- | --- |

3)

ieņēmumu īpatsvars no augsto tehnoloģiju tehnoloģijām/ražojumiem/pakalpojumiem uzņēmuma kopējos ieņēmumos nav mazāka par noteikto īpatsvaru;

ieņēmumu īpatsvars no augsto tehnoloģiju tehnoloģijām/ražojumiem/pakalpojumiem uzņēmuma kopējos ieņēmumos nav mazāka par noteikto īpatsvaru;

| 4) | tehniskā personāla īpatsvars uzņēmuma darbinieku kopskaitā nav mazāka par noteikto īpatsvaru; |
| --- | --- |

4)

tehniskā personāla īpatsvars uzņēmuma darbinieku kopskaitā nav mazāka par noteikto īpatsvaru;

tehniskā personāla īpatsvars uzņēmuma darbinieku kopskaitā nav mazāka par noteikto īpatsvaru;

| 5) | atbilst citiem nosacījumiem, kas noteikti Augsto tehnoloģiju uzņēmumu identifikācijas administrēšanas pasākumos. |
| --- | --- |

5)

atbilst citiem nosacījumiem, kas noteikti Augsto tehnoloģiju uzņēmumu identifikācijas administrēšanas pasākumos.

atbilst citiem nosacījumiem, kas noteikti Augsto tehnoloģiju uzņēmumu identifikācijas administrēšanas pasākumos.

Pasākumus augsto tehnoloģiju uzņēmumu identifikācijas un galveno valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju zonu administrēšanai kopīgi izstrādā Valsts padomes pakļautībā esošie tehnoloģiju, finanšu un nodokļu departamenti, un tie stājas spēkā pēc tam, kad tos apstiprinājusi Valsts padome.
  ”

Pasākumus augsto tehnoloģiju uzņēmumu identifikācijas un galveno valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju zonu administrēšanai kopīgi izstrādā Valsts padomes pakļautībā esošie tehnoloģiju, finanšu un nodokļu departamenti, un tie stājas spēkā pēc tam, kad tos apstiprinājusi Valsts padome.

| (467) | Iepriekš minētajos noteikumos skaidri norādīts, ka samazinātā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme piemērojama vienīgi “valstij atbalstāmiem nozīmīgiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem”, kuriem pieder intelektuālā īpašuma tiesības un kuri atbilst konkrētiem nosacījumiem, kā, piemēram, “ietilpst galveno valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju jomu tvērumā”. |
| --- | --- |

(467)

Iepriekš minētajos noteikumos skaidri norādīts, ka samazinātā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme piemērojama vienīgi “valstij atbalstāmiem nozīmīgiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem”, kuriem pieder intelektuālā īpašuma tiesības un kuri atbilst konkrētiem nosacījumiem, kā, piemēram, “ietilpst galveno valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju jomu tvērumā”.

valstij atbalstāmiem nozīmīgiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem

ietilpst galveno valsts atbalstīto augsto un jauno tehnoloģiju jomu tvērumā

| (468) | Saskaņā ar Augsto tehnoloģiju uzņēmumu atzīšanas administratīvo pasākumu (G.K.F.H. (2016) Nr. 32) 11. pantu, lai uzņēmumu atzītu par augsto tehnoloģiju uzņēmumu, tam vienlaikus jāatbilst noteiktiem nosacījumiem, piemēram, “tas ir ieguvis īpašumtiesības uz intelektuālā īpašuma tiesībām, kam ir galvenā nozīme tā galveno produktu (pakalpojumu) tehniskajā nodrošināšanā, izmantojot neatkarīgu izpēti, nodošanu, piešķīrumu, apvienošanos un pārņemšanu utt.” un “tehnoloģija, kam ir galvenā nozīme tā galveno produktu (pakalpojumu) tehniskajā nodrošināšanā, ietilpst “valsts atbalstītajās augsto tehnoloģiju jomās” iepriekš noteiktajā diapazonā”. |
| --- | --- |

(468)

Saskaņā ar Augsto tehnoloģiju uzņēmumu atzīšanas administratīvo pasākumu (G.K.F.H. (2016) Nr. 32) 11. pantu, lai uzņēmumu atzītu par augsto tehnoloģiju uzņēmumu, tam vienlaikus jāatbilst noteiktiem nosacījumiem, piemēram, “tas ir ieguvis īpašumtiesības uz intelektuālā īpašuma tiesībām, kam ir galvenā nozīme tā galveno produktu (pakalpojumu) tehniskajā nodrošināšanā, izmantojot neatkarīgu izpēti, nodošanu, piešķīrumu, apvienošanos un pārņemšanu utt.” un “tehnoloģija, kam ir galvenā nozīme tā galveno produktu (pakalpojumu) tehniskajā nodrošināšanā, ietilpst “valsts atbalstītajās augsto tehnoloģiju jomās” iepriekš noteiktajā diapazonā”.

G.K.F.H.

tas ir ieguvis īpašumtiesības uz intelektuālā īpašuma tiesībām, kam ir galvenā nozīme tā galveno produktu (pakalpojumu) tehniskajā nodrošināšanā, izmantojot neatkarīgu izpēti, nodošanu, piešķīrumu, apvienošanos un pārņemšanu utt.

tehnoloģija, kam ir galvenā nozīme tā galveno produktu (pakalpojumu) tehniskajā nodrošināšanā, ietilpst “valsts atbalstītajās augsto tehnoloģiju jomās” iepriekš noteiktajā diapazonā

| (469) | Galvenās augsto tehnoloģiju jomas, ko atbalsta valsts, ir uzskaitītas 2016. gada Valsts atbalstīto augsto tehnoloģiju jomu katalogā. Minētā kataloga I nodaļas “Elektroniskā informācija” 4. punktā “Sakaru tehnoloģija” kā augsto tehnoloģiju jomas, ko atbalsta valsts, ir tieši minēts “optisks pārraides tīkls” un “optiskā pārraides sistēmu tehnoloģija”, kas ietver optiskās šķiedras kabeļus. |
| --- | --- |

(469)

Galvenās augsto tehnoloģiju jomas, ko atbalsta valsts, ir uzskaitītas 2016. gada Valsts atbalstīto augsto tehnoloģiju jomu katalogā. Minētā kataloga I nodaļas “Elektroniskā informācija” 4. punktā “Sakaru tehnoloģija” kā augsto tehnoloģiju jomas, ko atbalsta valsts, ir tieši minēts “optisks pārraides tīkls” un “optiskā pārraides sistēmu tehnoloģija”, kas ietver optiskās šķiedras kabeļus.

optisks pārraides tīkls

optiskā pārraides sistēmu tehnoloģija

| (470) | Uzņēmumiem, kas izmanto šo pasākumu, jāiesniedz ienākuma nodokļa deklarācija un attiecīgie pielikumi. Faktiskais ieguvuma apjoms ir norādīts nodokļu deklarācijā. |
| --- | --- |

(470)

Uzņēmumiem, kas izmanto šo pasākumu, jāiesniedz ienākuma nodokļa deklarācija un attiecīgie pielikumi. Faktiskais ieguvuma apjoms ir norādīts nodokļu deklarācijā.

b)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (471) | Komisija konstatēja, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu uzņēmumi izmeklēšanas periodā bija kvalificējami kā augsto tehnoloģiju uzņēmumi un tādējādi tiem piemēroja samazinātu UIN likmi 15 % vai 12,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(471)

Komisija konstatēja, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu uzņēmumi izmeklēšanas periodā bija kvalificējami kā augsto tehnoloģiju uzņēmumi un tādējādi tiem piemēroja samazinātu UIN likmi 15 % vai 12,5 % apmērā.

| (472) | Komisija uzskatīja, ka konkrētā nodokļa kompensācija ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai negūstot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Ieguvums saņēmējiem ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. |
| --- | --- |

(472)

Komisija uzskatīja, ka konkrētā nodokļa kompensācija ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai negūstot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Ieguvums saņēmējiem ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.

| (473) | Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau tiesību akti ierobežo šīs shēmas piemērošanu, attiecinot to tikai uz uzņēmumiem, kuri darbojas konkrētās prioritārās augsto tehnoloģiju jomās, ko noteikusi valsts, kā parādīts 466.–468. apsvērumā. Kā norādīts 469. apsvērumā, OŠK ražošanas nozarei ir šāda augsto tehnoloģiju prioritāte. |
| --- | --- |

(473)

Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau tiesību akti ierobežo šīs shēmas piemērošanu, attiecinot to tikai uz uzņēmumiem, kuri darbojas konkrētās prioritārās augsto tehnoloģiju jomās, ko noteikusi valsts, kā parādīts 466.–468. apsvērumā. Kā norādīts 469. apsvērumā, OŠK ražošanas nozarei ir šāda augsto tehnoloģiju prioritāte.

| (474) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisijas kompensētās atbrīvojumam no nodokļa un atskaitījumiem paredzētās programmas nav kompensējamas subsīdijas. Kā apgalvoja ĶV, apgalvotie atbrīvojumi no nodokļa un atskaitījumi darbojas tādas sistēmas rezultātā, kurā ir noteikti objektīvi kritēriji vai nosacījumi, kas reglamentē tiesības saņemt finansiālu atbalstu, kurā tiesības ir automātiskas un programmās noteiktie kritēriji un nosacījumi tiek stingri ievēroti, nedodot priekšroku vieniem uzņēmumiem salīdzinājumā ar citiem, un kura ir tīri ekonomiska un horizontāla. Tādēļ ĶV apgalvoja, ka tie nav īpaši pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(474)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisijas kompensētās atbrīvojumam no nodokļa un atskaitījumiem paredzētās programmas nav kompensējamas subsīdijas. Kā apgalvoja ĶV, apgalvotie atbrīvojumi no nodokļa un atskaitījumi darbojas tādas sistēmas rezultātā, kurā ir noteikti objektīvi kritēriji vai nosacījumi, kas reglamentē tiesības saņemt finansiālu atbalstu, kurā tiesības ir automātiskas un programmās noteiktie kritēriji un nosacījumi tiek stingri ievēroti, nedodot priekšroku vieniem uzņēmumiem salīdzinājumā ar citiem, un kura ir tīri ekonomiska un horizontāla. Tādēļ ĶV apgalvoja, ka tie nav īpaši pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē.

noteikti objektīvi kritēriji vai nosacījumi, kas reglamentē tiesības

| (475) | Komisija nepiekrita šim apgalvojumam, jo uzskatīja, ka 3.7.1.1.–3.7.1.3. iedaļā aprakstītās nodokļu shēmas ir īpašas saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kurā noteikts, ka, “ja piešķīrēja iestāde vai tiesību akti, ar kuriem saskaņā piešķīrēja iestāde darbojas, izteikti ierobežo piekļuvi subsīdijai tikai līdz zināmiem uzņēmumiem, tad šāda subsīdija ir īpaša”. Attiecīgo subsīdiju shēmu juridiskais pamats ir UIN likuma IV nodaļa “Nodokļu atvieglojumi”. Minētās nodaļas nosaukums un saturs skaidri paredz īpašu preferenciālu režīmu, kas “izteikti ierobežo piekļuvi subsīdijai tikai līdz zināmiem uzņēmumiem”. Tādējādi subsīdijas, kas piešķirtas saskaņā ar šīm nodokļu shēmām, ir īpašas saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(475)

Komisija nepiekrita šim apgalvojumam, jo uzskatīja, ka 3.7.1.1.–3.7.1.3. iedaļā aprakstītās nodokļu shēmas ir īpašas saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kurā noteikts, ka, “ja piešķīrēja iestāde vai tiesību akti, ar kuriem saskaņā piešķīrēja iestāde darbojas, izteikti ierobežo piekļuvi subsīdijai tikai līdz zināmiem uzņēmumiem, tad šāda subsīdija ir īpaša”. Attiecīgo subsīdiju shēmu juridiskais pamats ir UIN likuma IV nodaļa “Nodokļu atvieglojumi”. Minētās nodaļas nosaukums un saturs skaidri paredz īpašu preferenciālu režīmu, kas “izteikti ierobežo piekļuvi subsīdijai tikai līdz zināmiem uzņēmumiem”. Tādējādi subsīdijas, kas piešķirtas saskaņā ar šīm nodokļu shēmām, ir īpašas saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

ja piešķīrēja iestāde vai tiesību akti, ar kuriem saskaņā piešķīrēja iestāde darbojas, izteikti ierobežo piekļuvi subsīdijai tikai līdz zināmiem uzņēmumiem, tad šāda subsīdija ir īpaša

izteikti ierobežo piekļuvi subsīdijai tikai līdz zināmiem uzņēmumiem

c)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (476) | Kompensējamās subsīdijas apjoms tika aprēķināts kā ieguvums, kas izmeklēšanas periodā piešķirts saņēmējiem. Ieguvums tika aprēķināts kā starpība starp kopējo nodokli, kas maksājams atbilstoši parastajai nodokļa likmei, un kopējo nodokli, kas maksājams atbilstoši samazinātai nodokļa likmei. |
| --- | --- |

(476)

Kompensējamās subsīdijas apjoms tika aprēķināts kā ieguvums, kas izmeklēšanas periodā piešķirts saņēmējiem. Ieguvums tika aprēķināts kā starpība starp kopējo nodokli, kas maksājams atbilstoši parastajai nodokļa likmei, un kopējo nodokli, kas maksājams atbilstoši samazinātai nodokļa likmei.

| (477) | Subsīdijas likme, kas tika konstatēta šai konkrētajai shēmai, bija 0,10 % FTT grupai un 0,48 % ZTT grupai. |
| --- | --- |

(477)

Subsīdijas likme, kas tika konstatēta šai konkrētajai shēmai, bija 0,10 % FTT grupai un 0,48 % ZTT grupai.

FTT

ZTT

3.7.1.2.   UIN kompensācija pētniecības un izstrādes izdevumiem

| (478) | Nodokļa kompensācijas pētniecībai un izstrādei paredz uzņēmumiem preferenciālu nodokļu režīmu to pētniecības un izstrādes darbībām konkrētās valsts noteiktās prioritārās tehnoloģiju jomās, ja tiek ievēroti konkrēti pētniecības un izstrādes izdevumu sliekšņi. |
| --- | --- |

(478)

Nodokļa kompensācijas pētniecībai un izstrādei paredz uzņēmumiem preferenciālu nodokļu režīmu to pētniecības un izstrādes darbībām konkrētās valsts noteiktās prioritārās tehnoloģiju jomās, ja tiek ievēroti konkrēti pētniecības un izstrādes izdevumu sliekšņi.

| (479) | Proti, pētniecības un izstrādes izdevumi, kuri radušies, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunus paņēmienus, kas nav nemateriāli aktīvi, un tiek iekļauti kārtējā laikposma peļņā vai zaudējumos, tiek atskaitīti vēl 75 % apmērā papildus atskaitīšanai pilnā apmērā, ņemot vērā faktisko situāciju. Ja iepriekš minētie pētniecības un izstrādes izdevumi veido nemateriālus aktīvus, tiem piemēro amortizāciju 175 % apmērā no nemateriālo aktīvu izmaksām. Kopš 2021. gada janvāra papildu atskaitījums pirms nodokļu nomaksas par pētniecības un izstrādes izdevumiem ir ticis palielināts līdz 100 % (115). |
| --- | --- |

(479)

Proti, pētniecības un izstrādes izdevumi, kuri radušies, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunus paņēmienus, kas nav nemateriāli aktīvi, un tiek iekļauti kārtējā laikposma peļņā vai zaudējumos, tiek atskaitīti vēl 75 % apmērā papildus atskaitīšanai pilnā apmērā, ņemot vērā faktisko situāciju. Ja iepriekš minētie pētniecības un izstrādes izdevumi veido nemateriālus aktīvus, tiem piemēro amortizāciju 175 % apmērā no nemateriālo aktīvu izmaksām. Kopš 2021. gada janvāra papildu atskaitījums pirms nodokļu nomaksas par pētniecības un izstrādes izdevumiem ir ticis palielināts līdz 100 % (115).

115

a)   Juridiskais pamats

| (480) | Programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 30. panta 1. punkts kopā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumiem, kā arī šādi paziņojumi:






  — | Finanšu ministrijas, Valsts nodokļu administrācijas un Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas Paziņojums par to, kā uzlabot politiku pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem (Cai Shui (2015) Nr. 119), |
| --- | --- | --- |

(480)

Programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 30. panta 1. punkts kopā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumiem, kā arī šādi paziņojumi:

—

Finanšu ministrijas, Valsts nodokļu administrācijas un Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas Paziņojums par to, kā uzlabot politiku pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem (Cai Shui (2015) Nr. 119),

Cai Shui

| — | Apkārtraksts par pētniecības un izstrādes izdevumu pirmsnodokļu palielinātā atskaitījuma palielināšanu (Cai Shui (2018) Nr. 99), |
| --- | --- |

—

Apkārtraksts par pētniecības un izstrādes izdevumu pirmsnodokļu palielinātā atskaitījuma palielināšanu (Cai Shui (2018) Nr. 99),

Cai Shui

| — | Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2015) Nr. 97 par būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar politiku uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem, |
| --- | --- |

—

Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2015) Nr. 97 par būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar politiku uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem,

| — | Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2017) Nr. 40 par jautājumiem, kas saistīti ar tiesību tvērumu pētniecības un izstrādes izdevumu papildu atskaitījumu aprēķiniem pirms nodokļiem, un |
| --- | --- |

—

Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2017) Nr. 40 par jautājumiem, kas saistīti ar tiesību tvērumu pētniecības un izstrādes izdevumu papildu atskaitījumu aprēķiniem pirms nodokļiem, un

| — | 2016. gada Valsts atbalstīto augsto tehnoloģiju jomu katalogs. |
| --- | --- |

—

2016. gada Valsts atbalstīto augsto tehnoloģiju jomu katalogs.

| (481) | Iepriekšējās izmeklēšanās (116) Komisija konstatēja, ka “jaunās tehnoloģijas, jaunie ražojumi un jaunas amata prasmes”, uz kurām var attiecināt nodokļu atskaitījumus, ir daļa no konkrētām augsto tehnoloģiju jomām, ko atbalsta valsts. Kā minēts 469. apsvērumā, galvenās augsto tehnoloģiju jomas, ko atbalsta valsts, ir uzskaitītas 2016. gada Valsts atbalstīto augsto tehnoloģiju jomu katalogā. |
| --- | --- |

(481)

Iepriekšējās izmeklēšanās (116) Komisija konstatēja, ka “jaunās tehnoloģijas, jaunie ražojumi un jaunas amata prasmes”, uz kurām var attiecināt nodokļu atskaitījumus, ir daļa no konkrētām augsto tehnoloģiju jomām, ko atbalsta valsts. Kā minēts 469. apsvērumā, galvenās augsto tehnoloģiju jomas, ko atbalsta valsts, ir uzskaitītas 2016. gada Valsts atbalstīto augsto tehnoloģiju jomu katalogā.

116

jaunās tehnoloģijas, jaunie ražojumi un jaunas amata prasmes

| (482) | Kā izklāstīts 468. apsvērumā, UIN likuma IV nodaļā ir noteikumi par preferenciālu nodokļu režīmu, jo īpaši 25. pants. UIN likuma 30. panta 1. punktā, kas arī ietilpst minētajā nodaļā, paredzēts, ka “pētniecības un izstrādes izdevumus, kas radušies uzņēmumiem, kuri darbojas jaunu tehnoloģiju, jaunu ražojumu un jaunu paņēmienu izstrādē”, var papildus atskaitīt laikā, kad tiek aprēķināti ar nodokli apliekamie ienākumi. Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 95. pantā precizēta UIN likuma 30. panta 1. punktā noteiktā apzīmējuma “pētniecības un izstrādes izdevumi, kas radušies, lai izstrādātu jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunas amata prasmes”. |
| --- | --- |

(482)

Kā izklāstīts 468. apsvērumā, UIN likuma IV nodaļā ir noteikumi par preferenciālu nodokļu režīmu, jo īpaši 25. pants. UIN likuma 30. panta 1. punktā, kas arī ietilpst minētajā nodaļā, paredzēts, ka “pētniecības un izstrādes izdevumus, kas radušies uzņēmumiem, kuri darbojas jaunu tehnoloģiju, jaunu ražojumu un jaunu paņēmienu izstrādē”, var papildus atskaitīt laikā, kad tiek aprēķināti ar nodokli apliekamie ienākumi. Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 95. pantā precizēta UIN likuma 30. panta 1. punktā noteiktā apzīmējuma “pētniecības un izstrādes izdevumi, kas radušies, lai izstrādātu jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunas amata prasmes”.

pētniecības un izstrādes izdevumus, kas radušies uzņēmumiem, kuri darbojas jaunu tehnoloģiju, jaunu ražojumu un jaunu paņēmienu izstrādē

pētniecības un izstrādes izdevumi, kas radušies, lai izstrādātu jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunas amata prasmes

| (483) | Saskaņā ar Apkārtrakstu par pētniecības un izstrādes izdevumu pirmsnodokļu palielinātā atskaitījuma palielināšanu (Cai Shui (2018) Nr. 99) “attiecībā uz pētniecības un izstrādes izdevumiem, kas uzņēmumam faktiski radušies, veicot pētniecības un izstrādes darbības, laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim papildus citiem faktiskajiem atskaitījumiem var atskaitīt papildus 75 % no faktiskās izdevumu summas pirms nodokļu nomaksas, ja minētie izdevumi nav konvertēti nemateriālajos aktīvos un nav iekļauti uzņēmuma kārtējo ieņēmumu un zaudējumu bilancē; tomēr, ja minētie izdevumi ir konvertēti nemateriālajā aktīvā, šādus izdevumus var amortizēt ar likmi 175 % apmērā no nemateriālā aktīva izmaksām pirms nodokļu nomaksas iepriekš minētajā periodā”. |
| --- | --- |

(483)

Saskaņā ar Apkārtrakstu par pētniecības un izstrādes izdevumu pirmsnodokļu palielinātā atskaitījuma palielināšanu (Cai Shui (2018) Nr. 99) “attiecībā uz pētniecības un izstrādes izdevumiem, kas uzņēmumam faktiski radušies, veicot pētniecības un izstrādes darbības, laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim papildus citiem faktiskajiem atskaitījumiem var atskaitīt papildus 75 % no faktiskās izdevumu summas pirms nodokļu nomaksas, ja minētie izdevumi nav konvertēti nemateriālajos aktīvos un nav iekļauti uzņēmuma kārtējo ieņēmumu un zaudējumu bilancē; tomēr, ja minētie izdevumi ir konvertēti nemateriālajā aktīvā, šādus izdevumus var amortizēt ar likmi 175 % apmērā no nemateriālā aktīva izmaksām pirms nodokļu nomaksas iepriekš minētajā periodā”.

Cai Shui

attiecībā uz pētniecības un izstrādes izdevumiem, kas uzņēmumam faktiski radušies, veicot pētniecības un izstrādes darbības, laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim papildus citiem faktiskajiem atskaitījumiem var atskaitīt papildus 75 % no faktiskās izdevumu summas pirms nodokļu nomaksas, ja minētie izdevumi nav konvertēti nemateriālajos aktīvos un nav iekļauti uzņēmuma kārtējo ieņēmumu un zaudējumu bilancē

tomēr, ja minētie izdevumi ir konvertēti nemateriālajā aktīvā, šādus izdevumus var amortizēt ar likmi 175 % apmērā no nemateriālā aktīva izmaksām pirms nodokļu nomaksas iepriekš minētajā periodā

b)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (484) | Komisija konstatēja, ka izlasē iekļauto grupu uzņēmumi saņēma “papildu atskaitījumus no pētniecības un izstrādes izdevumiem, kas radušies, pētot un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunus paņēmienus”. |
| --- | --- |

(484)

Komisija konstatēja, ka izlasē iekļauto grupu uzņēmumi saņēma “papildu atskaitījumus no pētniecības un izstrādes izdevumiem, kas radušies, pētot un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunus paņēmienus”.

papildu atskaitījumus no pētniecības un izstrādes izdevumiem, kas radušies, pētot un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunus paņēmienus

| (485) | Komisija uzskatīja, ka konkrētā nodokļa kompensācija ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai negūstot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Ieguvums saņēmējiem ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. |
| --- | --- |

(485)

Komisija uzskatīja, ka konkrētā nodokļa kompensācija ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai negūstot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Ieguvums saņēmējiem ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.

| (486) | Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau tiesību akti ierobežo šā pasākuma piemērošanu, attiecinot to tikai uz uzņēmumiem, kuriem rodas pētniecības un izstrādes izdevumi konkrētās prioritārās augsto tehnoloģiju jomās, ko noteikusi valsts, piemēram, OŠK ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(486)

Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau tiesību akti ierobežo šā pasākuma piemērošanu, attiecinot to tikai uz uzņēmumiem, kuriem rodas pētniecības un izstrādes izdevumi konkrētās prioritārās augsto tehnoloģiju jomās, ko noteikusi valsts, piemēram, OŠK ražošanas nozarē.

c)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (487) | Kompensējamās subsīdijas apjoms tika aprēķināts kā ieguvums, kas izmeklēšanas periodā piešķirts saņēmējiem. Ieguvums tika aprēķināts kā starpība starp kopējo nodokli, kas maksājams atbilstoši parastajai nodokļa likmei, un kopējo nodokli, kurš maksājams pēc 75 % atskaitīšanas no faktiskajām pētniecības un izstrādes izmaksām. |
| --- | --- |

(487)

Kompensējamās subsīdijas apjoms tika aprēķināts kā ieguvums, kas izmeklēšanas periodā piešķirts saņēmējiem. Ieguvums tika aprēķināts kā starpība starp kopējo nodokli, kas maksājams atbilstoši parastajai nodokļa likmei, un kopējo nodokli, kurš maksājams pēc 75 % atskaitīšanas no faktiskajām pētniecības un izstrādes izmaksām.

| (488) | Subsīdijas likme, kas tika konstatēta šai konkrētajai shēmai, bija 1,28 % FTT grupai un 0,13 % ZTT grupai. |
| --- | --- |

(488)

Subsīdijas likme, kas tika konstatēta šai konkrētajai shēmai, bija 1,28 % FTT grupai un 0,13 % ZTT grupai.

FTT

ZTT

3.7.1.3.   Dividenžu atbrīvojums no nodokļa kvalificētiem rezidentuzņēmumiem

| (489) | UIN likums piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts, un jo īpaši uzņēmumiem, kam atbalsttiesīgo rezidentuzņēmumu vidū ir piešķirts atbrīvojums no nodokļa, ar ko apliek ienākumus no kapitāla ieguldījumiem, piemēram, dividendes un bonusus. |
| --- | --- |

(489)

UIN likums piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts, un jo īpaši uzņēmumiem, kam atbalsttiesīgo rezidentuzņēmumu vidū ir piešķirts atbrīvojums no nodokļa, ar ko apliek ienākumus no kapitāla ieguldījumiem, piemēram, dividendes un bonusus.

a)   Juridiskais pamats

| (490) | Programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 26. panta 2. punkts kopā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(490)

Programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 26. panta 2. punkts kopā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumiem.

| (491) | UIN likuma 25. pantā, ar ko sākas IV nodaļa “Preferenciāla nodokļu politika”, ir paredzēts: “Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts.” Turklāt 26. panta 2. punktā ir precizēts, ka atbrīvojums no nodokļa ir piemērojams ienākumiem no pašu kapitāla ieguldījumiem starp “atbalsttiesīgajiem rezidentuzņēmumiem” – tas, šķiet, ierobežo minētā panta piemērošanas jomu, attiecinot to tikai uz konkrētiem rezidentuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(491)

UIN likuma 25. pantā, ar ko sākas IV nodaļa “Preferenciāla nodokļu politika”, ir paredzēts: “Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts.” Turklāt 26. panta 2. punktā ir precizēts, ka atbrīvojums no nodokļa ir piemērojams ienākumiem no pašu kapitāla ieguldījumiem starp “atbalsttiesīgajiem rezidentuzņēmumiem” – tas, šķiet, ierobežo minētā panta piemērošanas jomu, attiecinot to tikai uz konkrētiem rezidentuzņēmumiem.

Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts.

atbalsttiesīgajiem rezidentuzņēmumiem

b)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (492) | Komisija konstatēja, ka daži uzņēmumi, kas pieder pie izlasē iekļautajām grupām, ir saņēmuši kvalificētiem rezidentuzņēmumiem piešķiramo atbrīvojumu no nodokļa, ar ko apliek ienākumus no dividendēm. |
| --- | --- |

(492)

Komisija konstatēja, ka daži uzņēmumi, kas pieder pie izlasē iekļautajām grupām, ir saņēmuši kvalificētiem rezidentuzņēmumiem piešķiramo atbrīvojumu no nodokļa, ar ko apliek ienākumus no dividendēm.

| (493) | Komisija uzskatīja, ka minētā shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai negūstot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Ieguvums saņēmējiem ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. |
| --- | --- |

(493)

Komisija uzskatīja, ka minētā shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai negūstot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Ieguvums saņēmējiem ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.

| (494) | Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau ar tiesību aktiem vien šā atbrīvojuma piemērošana ir ierobežota, attiecinot to tikai uz kvalificētiem rezidentuzņēmumiem, kurus būtiski atbalsta valsts un kuru attīstību veicina valsts. |
| --- | --- |

(494)

Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau ar tiesību aktiem vien šā atbrīvojuma piemērošana ir ierobežota, attiecinot to tikai uz kvalificētiem rezidentuzņēmumiem, kurus būtiski atbalsta valsts un kuru attīstību veicina valsts.

| (495) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ZTT grupa apgalvoja, ka dividenžu atbrīvojuma mērķis ir novērst nodokļu dubultu uzlikšanu tiem pašiem ienākumiem gan mātesuzņēmumos, gan meitasuzņēmumos un ka tā ir starptautiski atzīta nodokļu prakse. |
| --- | --- |

(495)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ZTT grupa apgalvoja, ka dividenžu atbrīvojuma mērķis ir novērst nodokļu dubultu uzlikšanu tiem pašiem ienākumiem gan mātesuzņēmumos, gan meitasuzņēmumos un ka tā ir starptautiski atzīta nodokļu prakse.

ZTT

| (496) | Šajā ziņā, lai gan Komisija piekrita, ka nodokļu dubultās uzlikšanas novēršana ir starptautiski atzīta nodokļu prakse, UIN likuma 26. panta 2. punkts ir daļa no IV nodaļas “Nodokļu atvieglojumi”, kurā paredzēti vairāki preferenciāli nodokļu režīmi, kas ir atbrīvojumi no vispārējiem nodokļu noteikumiem. Turklāt, kā paskaidrots 491. apsvērumā, UIN likuma 25. pantā, ar ko sākas IV nodaļa “Preferenciāla nodokļu politika”, ir paredzēts: “Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts.” Turklāt 26. panta 2. punktā ir precizēts, ka atbrīvojums no nodokļa ir piemērojams ienākumiem no pašu kapitāla ieguldījumiem starp “atbalsttiesīgajiem rezidentuzņēmumiem” – tas, šķiet, ierobežo minētā panta piemērošanas jomu, attiecinot to tikai uz konkrētiem rezidentuzņēmumiem. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šāda preferenciāla nodokļu politika attiecas tikai uz konkrētām nozarēm, kuras īpaši atbalsta un veicina valsts, piemēram, OŠK ražošanas nozari, un tāpēc tā ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi Komisija apstiprināja 493. un 494. apsvērumā aprakstīto secinājumu, ka šī shēma ir kompensējama subsīdija. |
| --- | --- |

(496)

Šajā ziņā, lai gan Komisija piekrita, ka nodokļu dubultās uzlikšanas novēršana ir starptautiski atzīta nodokļu prakse, UIN likuma 26. panta 2. punkts ir daļa no IV nodaļas “Nodokļu atvieglojumi”, kurā paredzēti vairāki preferenciāli nodokļu režīmi, kas ir atbrīvojumi no vispārējiem nodokļu noteikumiem. Turklāt, kā paskaidrots 491. apsvērumā, UIN likuma 25. pantā, ar ko sākas IV nodaļa “Preferenciāla nodokļu politika”, ir paredzēts: “Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts.” Turklāt 26. panta 2. punktā ir precizēts, ka atbrīvojums no nodokļa ir piemērojams ienākumiem no pašu kapitāla ieguldījumiem starp “atbalsttiesīgajiem rezidentuzņēmumiem” – tas, šķiet, ierobežo minētā panta piemērošanas jomu, attiecinot to tikai uz konkrētiem rezidentuzņēmumiem. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šāda preferenciāla nodokļu politika attiecas tikai uz konkrētām nozarēm, kuras īpaši atbalsta un veicina valsts, piemēram, OŠK ražošanas nozari, un tāpēc tā ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi Komisija apstiprināja 493. un 494. apsvērumā aprakstīto secinājumu, ka šī shēma ir kompensējama subsīdija.

Valsts piedāvā ienākuma nodokļa atvieglojumus uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs vai projektos, kuru attīstību īpaši atbalsta un veicina valsts.

atbalsttiesīgajiem rezidentuzņēmumiem

c)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (497) | Komisija ir aprēķinājusi subsīdijas apjomu, piemērojot parasto nodokļa likmi dividenžu ienākumiem, kuri atskaitīti no ienākumiem, kas apliekami ar nodokli. |
| --- | --- |

(497)

Komisija ir aprēķinājusi subsīdijas apjomu, piemērojot parasto nodokļa likmi dividenžu ienākumiem, kuri atskaitīti no ienākumiem, kas apliekami ar nodokli.

| (498) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ZTT grupa apgalvoja, ka Komisijai ienākuma nodokļa deklarācijā būtu jānošķir divi dažādi nodokļu režīmi, proti, ienākumi no dividendēm un nodokļu korekcijas summa ieguldījumiem, jo šī summa nav ienākumi no dividendēm, uz kuriem attiecas UIN likuma 26. panta 2. punkta noteikumi. Komisija piekrita šim apgalvojumam un attiecīgi koriģēja ieguvuma aprēķinu. |
| --- | --- |

(498)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ZTT grupa apgalvoja, ka Komisijai ienākuma nodokļa deklarācijā būtu jānošķir divi dažādi nodokļu režīmi, proti, ienākumi no dividendēm un nodokļu korekcijas summa ieguldījumiem, jo šī summa nav ienākumi no dividendēm, uz kuriem attiecas UIN likuma 26. panta 2. punkta noteikumi. Komisija piekrita šim apgalvojumam un attiecīgi koriģēja ieguvuma aprēķinu.

ZTT

| (499) | Subsīdijas likme, kas tika konstatēta šai konkrētajai shēmai, bija 1,05 % FTT grupai un 0,21 % ZTT grupai. |
| --- | --- |

(499)

Subsīdijas likme, kas tika konstatēta šai konkrētajai shēmai, bija 1,05 % FTT grupai un 0,21 % ZTT grupai.

FTT

ZTT

3.7.1.4.   Paātrināta amortizācija iekārtām, ko izmanto augsto tehnoloģiju uzņēmumi

| (500) | UIN likuma 32. pantā teikts: “Ja uzņēmuma pamatlīdzekļu paātrināta amortizācija ir patiešām nepieciešama tehnoloģiskā progresa vai citu iemeslu dēļ, tad amortizācijas gadu skaitu var samazināt vai var pieņemt paātrinātās amortizācijas metodi.” |
| --- | --- |

(500)

UIN likuma 32. pantā teikts: “Ja uzņēmuma pamatlīdzekļu paātrināta amortizācija ir patiešām nepieciešama tehnoloģiskā progresa vai citu iemeslu dēļ, tad amortizācijas gadu skaitu var samazināt vai var pieņemt paātrinātās amortizācijas metodi.”

Ja uzņēmuma pamatlīdzekļu paātrināta amortizācija ir patiešām nepieciešama tehnoloģiskā progresa vai citu iemeslu dēļ, tad amortizācijas gadu skaitu var samazināt vai var pieņemt paātrinātās amortizācijas metodi.

a)   Juridiskais pamats

| (501) | Programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 32. pants kopā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumiem, kā arī šādi paziņojumi:






  — | Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums par politiku, kā atskaitāmas iekārtas un ierīces uzņēmumu ienākuma nodokļa vajadzībām (Cai Shui (2018) Nr. 54), |
| --- | --- | --- |

(501)

Programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 32. pants kopā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumiem, kā arī šādi paziņojumi:

—

Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums par politiku, kā atskaitāmas iekārtas un ierīces uzņēmumu ienākuma nodokļa vajadzībām (Cai Shui (2018) Nr. 54),

Cai Shui

| — | Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums par pamatlīdzekļu paātrinātai amortizācijai piemērojamās uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas sīku reglamentējumu (Cai Shui (2014) Nr. 75), un |
| --- | --- |

—

Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums par pamatlīdzekļu paātrinātai amortizācijai piemērojamās uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas sīku reglamentējumu (Cai Shui (2014) Nr. 75), un

Cai Shui

| — | Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums par pamatlīdzekļu paātrinātai amortizācijai piemērojamās uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas papildu sīku reglamentējumu (Cai Shui (2015) Nr. 106). |
| --- | --- |

—

Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums par pamatlīdzekļu paātrinātai amortizācijai piemērojamās uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas papildu sīku reglamentējumu (Cai Shui (2015) Nr. 106).

Cai Shui

b)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (502) | Paziņojumā par politiku, kā atskaitāmas iekārtas un ierīces uzņēmumu ienākuma nodokļa vajadzībām (Cai Shui (2018) Nr. 54), teikts: “Ja uzņēmuma nesen pirktas iekārtas vai ierīces vienības vērtība laika posmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim nepārsniedz piecus miljonus RMB, uzņēmumam ir atļauts iekļaut šo vērtību kārtējā perioda izmaksās un izdevumos kā vienreizēju maksājumu, ko atskaita, aprēķinot tā ar nodokli apliekamos ienākumus, un vairs nav jāaprēķina gada amortizācija.” Minētie tiesību akti neattiecas uz atsevišķu nozari. |
| --- | --- |

(502)

Paziņojumā par politiku, kā atskaitāmas iekārtas un ierīces uzņēmumu ienākuma nodokļa vajadzībām (Cai Shui (2018) Nr. 54), teikts: “Ja uzņēmuma nesen pirktas iekārtas vai ierīces vienības vērtība laika posmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim nepārsniedz piecus miljonus RMB, uzņēmumam ir atļauts iekļaut šo vērtību kārtējā perioda izmaksās un izdevumos kā vienreizēju maksājumu, ko atskaita, aprēķinot tā ar nodokli apliekamos ienākumus, un vairs nav jāaprēķina gada amortizācija.” Minētie tiesību akti neattiecas uz atsevišķu nozari.

Cai Shui

Ja uzņēmuma nesen pirktas iekārtas vai ierīces vienības vērtība laika posmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim nepārsniedz piecus miljonus RMB, uzņēmumam ir atļauts iekļaut šo vērtību kārtējā perioda izmaksās un izdevumos kā vienreizēju maksājumu, ko atskaita, aprēķinot tā ar nodokli apliekamos ienākumus, un vairs nav jāaprēķina gada amortizācija.

| (503) | Attiecībā uz aktīviem, kuru vienības vērtība pārsniedz 5 miljonus RMB, joprojām tiek piemērots Paziņojums par pamatlīdzekļu paātrinātai amortizācijai piemērojamās uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas sīku reglamentējumu (Cai Shui (2014) Nr. 75) un Paziņojums par pamatlīdzekļu paātrinātai amortizācijai piemērojamās uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas papildu sīku reglamentējumu (Cai Shui (2015) Nr. 106). Saskaņā ar šiem paziņojumiem pamatlīdzekļi, ko pirkuši uzņēmumi 10 galvenajās nozarēs, var izvēlēties paātrinātās amortizācijas metodi. |
| --- | --- |

(503)

Attiecībā uz aktīviem, kuru vienības vērtība pārsniedz 5 miljonus RMB, joprojām tiek piemērots Paziņojums par pamatlīdzekļu paātrinātai amortizācijai piemērojamās uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas sīku reglamentējumu (Cai Shui (2014) Nr. 75) un Paziņojums par pamatlīdzekļu paātrinātai amortizācijai piemērojamās uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas papildu sīku reglamentējumu (Cai Shui (2015) Nr. 106). Saskaņā ar šiem paziņojumiem pamatlīdzekļi, ko pirkuši uzņēmumi 10 galvenajās nozarēs, var izvēlēties paātrinātās amortizācijas metodi.

Cai Shui

Cai Shui

| (504) | Komisija konstatēja, ka izmeklēšanas periodā izlasē iekļautie uzņēmumi nav piemērojuši paātrinātu amortizāciju aktīviem, kuru vienības vērtība pārsniedz 5 miljonus RMB. Tāpēc, tā kā uz šiem aktīviem neattiecās Paziņojums Cai Shui (2014) Nr. 75 un Paziņojums Cai Shui (2015) Nr. 106, Komisija konstatēja, ka ražotāji eksportētāji nav saņēmuši kompensējamas subsīdijas. |
| --- | --- |

(504)

Komisija konstatēja, ka izmeklēšanas periodā izlasē iekļautie uzņēmumi nav piemērojuši paātrinātu amortizāciju aktīviem, kuru vienības vērtība pārsniedz 5 miljonus RMB. Tāpēc, tā kā uz šiem aktīviem neattiecās Paziņojums Cai Shui (2014) Nr. 75 un Paziņojums Cai Shui (2015) Nr. 106, Komisija konstatēja, ka ražotāji eksportētāji nav saņēmuši kompensējamas subsīdijas.

Cai Shui

Cai Shui

| (505) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji būtu varējuši saņēmuši ieguvumu no ēku un būvju paātrinātas amortizācijas, jo tās ir izslēgtas no 5 miljonu RMB robežvērtības darbības jomas saskaņā ar Paziņojuma par politiku, kā atskaitāmas iekārtas un ierīces uzņēmumu ienākuma nodokļa vajadzībām (Cai Shui (2018) Nr. 54), 2. pantu. Šajā ziņā Komisija apstiprināja, ka izlasē iekļautie uzņēmumi izmeklēšanas periodā nesaņēma ieguvumu no ēku un būvju paātrinātas amortizācijas. |
| --- | --- |

(505)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji būtu varējuši saņēmuši ieguvumu no ēku un būvju paātrinātas amortizācijas, jo tās ir izslēgtas no 5 miljonu RMB robežvērtības darbības jomas saskaņā ar Paziņojuma par politiku, kā atskaitāmas iekārtas un ierīces uzņēmumu ienākuma nodokļa vajadzībām (Cai Shui (2018) Nr. 54), 2. pantu. Šajā ziņā Komisija apstiprināja, ka izlasē iekļautie uzņēmumi izmeklēšanas periodā nesaņēma ieguvumu no ēku un būvju paātrinātas amortizācijas.

Cai Shui

c)   Secinājums

| (506) | Komisija uzskatīja, ka ražotāji eksportētāji IP laikā nav saņēmuši kompensējamas subsīdijas minētās programmas ietvaros. |
| --- | --- |

(506)

Komisija uzskatīja, ka ražotāji eksportētāji IP laikā nav saņēmuši kompensējamas subsīdijas minētās programmas ietvaros.

3.7.1.5.   Atbrīvojums no zemes izmantošanas nodokļa

| (507) | Organizācija vai privātpersona, kura izmanto zemi lielpilsētās, rajonu pilsētās un administratīvajos centros, kā arī rūpniecības un izrakteņu ieguves reģionos, parasti maksā pilsētu zemes izmantošanas nodokli. Zemes izmantošanas nodokli iekasē vietējās nodokļu iestādes vietās, kurās zeme tiek izmantota. Tomēr konkrētām zemes kategorijām, piemēram, no jūras atgūtai zemei, valdības iestādēm, tautas organizācijām un militāram vienībām izmantošanai piešķirtai zemei, ar Finanšu ministrijas piešķīrumiem finansētajām iestādēm izmantošanai piešķirtai zemei, reliģiska kulta celtnēm izmantotai zemei, publiskiem parkiem un publiskām vēsturiskām un apskates vietām, ielām, ceļiem, sabiedriskiem laukumiem, zālieniem un citām sabiedriskām vietām pilsētvidē, ir piešķirts atbrīvojums no zemes izmantošanas nodokļa. |
| --- | --- |

(507)

Organizācija vai privātpersona, kura izmanto zemi lielpilsētās, rajonu pilsētās un administratīvajos centros, kā arī rūpniecības un izrakteņu ieguves reģionos, parasti maksā pilsētu zemes izmantošanas nodokli. Zemes izmantošanas nodokli iekasē vietējās nodokļu iestādes vietās, kurās zeme tiek izmantota. Tomēr konkrētām zemes kategorijām, piemēram, no jūras atgūtai zemei, valdības iestādēm, tautas organizācijām un militāram vienībām izmantošanai piešķirtai zemei, ar Finanšu ministrijas piešķīrumiem finansētajām iestādēm izmantošanai piešķirtai zemei, reliģiska kulta celtnēm izmantotai zemei, publiskiem parkiem un publiskām vēsturiskām un apskates vietām, ielām, ceļiem, sabiedriskiem laukumiem, zālieniem un citām sabiedriskām vietām pilsētvidē, ir piešķirts atbrīvojums no zemes izmantošanas nodokļa.

a)   Juridiskais pamats

| (508) | Programmas juridiskais pamats ir:






  — | Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par nekustamā īpašuma nodokli (Guo Fa (1986) Nr. 90, grozīti 2011. gadā), |
| --- | --- | --- |

(508)

Programmas juridiskais pamats ir:

—

Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par nekustamā īpašuma nodokli (Guo Fa (1986) Nr. 90, grozīti 2011. gadā),

Guo Fa

| — | Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par pilsētu zemes izmantošanas nodokli (pārskatīti 2019. gadā), Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes Rīkojums Nr. 709, un |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par pilsētu zemes izmantošanas nodokli (pārskatīti 2019. gadā), Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes Rīkojums Nr. 709, un

| — | Vairāki atzinumi par aktīvu atbalstu privātās ekonomikas ilgtspējīgai un veselīgai attīstībai (EFa (2018) Nr. 33). |
| --- | --- |

—

Vairāki atzinumi par aktīvu atbalstu privātās ekonomikas ilgtspējīgai un veselīgai attīstībai (EFa (2018) Nr. 33).

EFa

b)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (509) | Viens uzņēmums vienā no izlasē iekļautajām grupām saņēma ieguvumu no zemes izmantošanas nodokļa summas samazinājuma par 60 %, pamatojoties uz īpašo politiku, kas 2019. un 2020. gadā bija piemērojama augsto tehnoloģiju uzņēmumiem saskaņā ar “Vairāku atzinumu par aktīvu atbalstu privātās ekonomikas ilgtspējīgai un veselīgai attīstībai” (EFa (2018) Nr. 33) 2. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(509)

Viens uzņēmums vienā no izlasē iekļautajām grupām saņēma ieguvumu no zemes izmantošanas nodokļa summas samazinājuma par 60 %, pamatojoties uz īpašo politiku, kas 2019. un 2020. gadā bija piemērojama augsto tehnoloģiju uzņēmumiem saskaņā ar “Vairāku atzinumu par aktīvu atbalstu privātās ekonomikas ilgtspējīgai un veselīgai attīstībai” (EFa (2018) Nr. 33) 2. panta 1. punktu.

EFa

| (510) | Attiecīgais uzņēmums neietilpa nevienā no atbrīvotajām kategorijām, kas noteiktas Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumu par pilsētas zemes izmantošanas nodokli (pārskatīti 2019. gadā) 6. pantā. |
| --- | --- |

(510)

Attiecīgais uzņēmums neietilpa nevienā no atbrīvotajām kategorijām, kas noteiktas Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumu par pilsētas zemes izmantošanas nodokli (pārskatīti 2019. gadā) 6. pantā.

| (511) | Turklāt tas pats uzņēmums 2020. gada pirmajā ceturksnī tika pilnībā atbrīvots no zemes izmantošanas nodokļa maksāšanas, pamatojoties uz Hubei provinces Tautas valdības Galvenā biroja Paziņojumu par attiecīgās politikas un pasākumu iespiešanu un izplatīšanu, lai risinātu Covid-19 situāciju un atbalstītu mazos un vidējos uzņēmumus grūtību pārvarēšanai (EZhengBanFa (2020) Nr. 5) un Hubei provinces Tautas valdības Paziņojumu par attiecīgās politikas un pasākumu publicēšanu un izplatīšanu, lai paātrinātu ekonomikas un sabiedrības attīstību Hubei provincē (EZhengBanFa (2020) Nr. 6). |
| --- | --- |

(511)

Turklāt tas pats uzņēmums 2020. gada pirmajā ceturksnī tika pilnībā atbrīvots no zemes izmantošanas nodokļa maksāšanas, pamatojoties uz Hubei provinces Tautas valdības Galvenā biroja Paziņojumu par attiecīgās politikas un pasākumu iespiešanu un izplatīšanu, lai risinātu Covid-19 situāciju un atbalstītu mazos un vidējos uzņēmumus grūtību pārvarēšanai (EZhengBanFa (2020) Nr. 5) un Hubei provinces Tautas valdības Paziņojumu par attiecīgās politikas un pasākumu publicēšanu un izplatīšanu, lai paātrinātu ekonomikas un sabiedrības attīstību Hubei provincē (EZhengBanFa (2020) Nr. 6).

EZhengBanFa

EZhengBanFa

c)   Secinājums

| (512) | Komisija uzskata, ka iepriekš aprakstītais zemes izmantošanas nodokļa samazinājums augsto tehnoloģiju uzņēmumiem ir subsīdija vai nu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta, vai 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, vai nu tieši nododot līdzekļus (samaksātā nodokļa atmaksu), vai Ķīnas valdībai negūstot ieņēmumus (nesamaksāto nodokli), tiek veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Subsīdija ir īpaša, jo tā ir paredzēta tikai augsto tehnoloģiju uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(512)

Komisija uzskata, ka iepriekš aprakstītais zemes izmantošanas nodokļa samazinājums augsto tehnoloģiju uzņēmumiem ir subsīdija vai nu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta, vai 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, vai nu tieši nododot līdzekļus (samaksātā nodokļa atmaksu), vai Ķīnas valdībai negūstot ieņēmumus (nesamaksāto nodokli), tiek veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Subsīdija ir īpaša, jo tā ir paredzēta tikai augsto tehnoloģiju uzņēmumiem.

| (513) | Ieguvums saņēmējiem ir vienāds ar atmaksāto summu / nodokļu ietaupījumu. Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo uzņēmums ir saņēmis nodokļu samazinājumu, lai gan tas neatbilst nevienam no 507. apsvērumā minētajiem objektīvajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(513)

Ieguvums saņēmējiem ir vienāds ar atmaksāto summu / nodokļu ietaupījumu. Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo uzņēmums ir saņēmis nodokļu samazinājumu, lai gan tas neatbilst nevienam no 507. apsvērumā minētajiem objektīvajiem kritērijiem.

| (514) | Attiecībā uz atbrīvojumu no zemes izmantošanas nodokļa 2020. gada pirmajā ceturksnī Komisija uzskatīja, ka pasākums nav īpašs pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo, ņemot vērā Covid pandēmiju, šis atbrīvojums no nodokļa attiecās ne tikai uz konkrētu uzņēmumu vai nozari vai uzņēmumu vai nozaru grupu, bet tika piemērots visām nozarēm. |
| --- | --- |

(514)

Attiecībā uz atbrīvojumu no zemes izmantošanas nodokļa 2020. gada pirmajā ceturksnī Komisija uzskatīja, ka pasākums nav īpašs pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo, ņemot vērā Covid pandēmiju, šis atbrīvojums no nodokļa attiecās ne tikai uz konkrētu uzņēmumu vai nozari vai uzņēmumu vai nozaru grupu, bet tika piemērots visām nozarēm.

d)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (515) | Kompensējamās subsīdijas apjoms tika aprēķināts kā ieguvums, kas izmeklēšanas periodā piešķirts saņēmējiem. Tika uzskatīts, ka šis ieguvums ir izmeklēšanas periodā atmaksāta summa. Konkrētajai shēmai konstatētais subsīdijas apjoms FTT grupai bija nebūtisks. |
| --- | --- |

(515)

Kompensējamās subsīdijas apjoms tika aprēķināts kā ieguvums, kas izmeklēšanas periodā piešķirts saņēmējiem. Tika uzskatīts, ka šis ieguvums ir izmeklēšanas periodā atmaksāta summa. Konkrētajai shēmai konstatētais subsīdijas apjoms FTT grupai bija nebūtisks.

FTT

3.7.1.6.   Kopējais apjoms visām atbrīvojuma no nodokļa shēmām un nodokļa samazinājuma programmām

| (516) | Visām nodokļu shēmām konstatētā kopējā subsīdijas likme izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā bija šāda:

  Atbrīvojumi no nodokļa un nodokļa samazinājumi







  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas likme |
| --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(516)

Visām nodokļu shēmām konstatētā kopējā subsīdijas likme izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā bija šāda:

Atbrīvojumi no nodokļa un nodokļa samazinājumi

Atbrīvojumi no nodokļa un nodokļa samazinājumi

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas likme

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

2,43  %

ZTT grupa:

ZTT

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,82  %

3.7.2.   Elektroenerģijas nodrošināšana par samazinātiem tarifiem

Elektroenerģijas nodrošināšana par samazinātiem tarifiem

a)   Juridiskais pamats

| — | Valsts attīstības un reformu komisijas un Valsts enerģētikas pārvaldes apkārtraksts par aktīvi atbalstāmiem darījumiem ar enerģiju, kuri ir orientēti uz tirgu, un turpmāku tirdzniecības mehānisma uzlabošanu, Fa Gua Yun Xing (2018) Nr. 1027, izdots 2018. gada 16. jūlijā |
| --- | --- |

—

Valsts attīstības un reformu komisijas un Valsts enerģētikas pārvaldes apkārtraksts par aktīvi atbalstāmiem darījumiem ar enerģiju, kuri ir orientēti uz tirgu, un turpmāku tirdzniecības mehānisma uzlabošanu, Fa Gua Yun Xing (2018) Nr. 1027, izdots 2018. gada 16. jūlijā

Fa Gua Yun Xing

| — | Vairāki Ķīnas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas un Valsts padomes atzinumi par enerģētikas sistēmas reformas padziļināšanu (Zhong Fa (2015) Nr. 9) |
| --- | --- |

—

Vairāki Ķīnas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas un Valsts padomes atzinumi par enerģētikas sistēmas reformas padziļināšanu (Zhong Fa (2015) Nr. 9)

Zhong Fa

| — | Paziņojums par elektroenerģijas ražošanas un patēriņa plāna pilnīgu liberalizāciju komerciālajiem lietotājiem (Valsts attīstības un reformu komisija (2019) Nr. 1105) |
| --- | --- |

—

Paziņojums par elektroenerģijas ražošanas un patēriņa plāna pilnīgu liberalizāciju komerciālajiem lietotājiem (Valsts attīstības un reformu komisija (2019) Nr. 1105)

| — | 2019. gada 29. novembra Elektroenerģijas tirdzniecības noteikumi attiecībā uz vidēja termiņa un ilgtermiņa darījumu īstenošanas noteikumiem (pagaidu) Hubei provincē |
| --- | --- |

—

2019. gada 29. novembra Elektroenerģijas tirdzniecības noteikumi attiecībā uz vidēja termiņa un ilgtermiņa darījumu īstenošanas noteikumiem (pagaidu) Hubei provincē

| — | Elektroenerģijas tirdzniecības noteikumi attiecībā uz vidēja termiņa un ilgtermiņa darījumiem Dzjansu provincē |
| --- | --- |

—

Elektroenerģijas tirdzniecības noteikumi attiecībā uz vidēja termiņa un ilgtermiņa darījumiem Dzjansu provincē

| — | Dzjansu provinces cenu biroja paziņojums par elektroenerģijas cenu struktūras saprātīgu korekciju, Su Jia Gong (2017) Nr. 124 un |
| --- | --- |

—

Dzjansu provinces cenu biroja paziņojums par elektroenerģijas cenu struktūras saprātīgu korekciju, Su Jia Gong (2017) Nr. 124 un

Su Jia Gong

| — | Valsts attīstības un reformu komisijas Apkārtraksts (2020) Nr. 258 par uzņēmumu elektroenerģijas izmaksu samazināšanu nolūkā atbalstīt darba un ražošanas attīstības atjaunošanu un cenu reformu |
| --- | --- |

—

Valsts attīstības un reformu komisijas Apkārtraksts (2020) Nr. 258 par uzņēmumu elektroenerģijas izmaksu samazināšanu nolūkā atbalstīt darba un ražošanas attīstības atjaunošanu un cenu reformu

b)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (517) | Visi izlasē iekļautie uzņēmumi pirka elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(517)

Visi izlasē iekļautie uzņēmumi pirka elektroenerģiju.

| (518) | Dažu izlasē iekļauto grupu uzņēmumu elektroenerģijas pirkuma cenas atbilda provinces līmenī noteiktajām oficiālajām cenām lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem. Kā tika konstatēts iepriekšējās izmeklēšanās (117), elektroenerģijas piegāde par oficiāli noteiktām cenām nerada īpašas priekšrocības. |
| --- | --- |

(518)

Dažu izlasē iekļauto grupu uzņēmumu elektroenerģijas pirkuma cenas atbilda provinces līmenī noteiktajām oficiālajām cenām lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem. Kā tika konstatēts iepriekšējās izmeklēšanās (117), elektroenerģijas piegāde par oficiāli noteiktām cenām nerada īpašas priekšrocības.

117

| (519) | Tomēr Komisija konstatēja, ka izmeklētie uzņēmumi divās izlasē iekļautajās grupās ir saņēmuši ieguvumu no daļējas elektroenerģijas izmaksu samazināšanas vai atmaksas/korekcijas. |
| --- | --- |

(519)

Tomēr Komisija konstatēja, ka izmeklētie uzņēmumi divās izlasē iekļautajās grupās ir saņēmuši ieguvumu no daļējas elektroenerģijas izmaksu samazināšanas vai atmaksas/korekcijas.

| (520) | Komisija konstatēja, ka uzņēmumi, kas ietilpst vienā no izlasē iekļautajām grupām, saņēma ieguvumu no īpašām elektroenerģijas izmaksu atmaksām/korekcijām, jo šiem uzņēmumiem bija atļauts piedalīties izmēģinājuma programmā “uz tirgu orientētiem elektroenerģijas darījumiem”. Minētajiem uzņēmumiem nebija līguma ar elektroenerģijas ražotāju par tiešu elektroenerģijas piegādi. Atmaksas/korekcijas tika saņemtas tāpēc, ka attiecīgie uzņēmumi iepriekš paziņoja elektrostacijām savu elektroenerģijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(520)

Komisija konstatēja, ka uzņēmumi, kas ietilpst vienā no izlasē iekļautajām grupām, saņēma ieguvumu no īpašām elektroenerģijas izmaksu atmaksām/korekcijām, jo šiem uzņēmumiem bija atļauts piedalīties izmēģinājuma programmā “uz tirgu orientētiem elektroenerģijas darījumiem”. Minētajiem uzņēmumiem nebija līguma ar elektroenerģijas ražotāju par tiešu elektroenerģijas piegādi. Atmaksas/korekcijas tika saņemtas tāpēc, ka attiecīgie uzņēmumi iepriekš paziņoja elektrostacijām savu elektroenerģijas pieprasījumu.

| (521) | Komisija arī konstatēja, ka, tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās (118), dažiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir atļauts pirkt elektroenerģiju tieši no elektroenerģijas ražotājiem, noslēdzot tiešā pirkuma līgumus. Šādi līgumi paredz noteiktu elektroenerģijas daudzumu par noteiktu cenu, kas ir zemāka par provinces līmenī noteiktajām oficiālajām cenām lieliem rūpnieciskiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(521)

Komisija arī konstatēja, ka, tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās (118), dažiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir atļauts pirkt elektroenerģiju tieši no elektroenerģijas ražotājiem, noslēdzot tiešā pirkuma līgumus. Šādi līgumi paredz noteiktu elektroenerģijas daudzumu par noteiktu cenu, kas ir zemāka par provinces līmenī noteiktajām oficiālajām cenām lieliem rūpnieciskiem lietotājiem.

118

| (522) | Iespēja slēgt tiešus elektroenerģijas piegādes līgumus vai saņemt ieguvumu no elektroenerģijas izmaksu atmaksām/korekcijām, piedaloties “uz tirgu orientētos elektroenerģijas darījumos”, pašlaik nav pieejama visiem lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem. Valsts līmenī Ķīnas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas un Valsts padomes atzinumos par enerģētikas sistēmas reformas padziļināšanu norādīts, piemēram, ka “uzņēmumiem, kuri neatbilst valsts rūpniecības politikai un kuru produkti un procesi tiek izslēgti, nevajadzētu piedalīties tiešajos darījumos” (119). Tajos pašos atzinumos arī norādīts: “Pēc piekļuves standartu noteikšanas mums būtu arī jāatjaunina to vietējo elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu un elektroenerģijas mazumtirgotāju katalogi, kuri atbilst standartiem, ko katru gadu publisko valdības, un dinamiski jāregulē lietotāju katalogs. Katalogā iekļautie elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, elektroenerģijas mazumtirgotāji un lietotāji var brīvprātīgi reģistrēties tirdzniecības iestādēs, lai kļūtu par tirgus dalībniekiem.” Tātad, lai piedalītos tiešās tirdzniecības sistēmā, uzņēmumam būtu jāatbilst noteiktiem standartiem un jābūt iekļautam “lietotāju katalogā”. |
| --- | --- |

(522)

Iespēja slēgt tiešus elektroenerģijas piegādes līgumus vai saņemt ieguvumu no elektroenerģijas izmaksu atmaksām/korekcijām, piedaloties “uz tirgu orientētos elektroenerģijas darījumos”, pašlaik nav pieejama visiem lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem. Valsts līmenī Ķīnas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas un Valsts padomes atzinumos par enerģētikas sistēmas reformas padziļināšanu norādīts, piemēram, ka “uzņēmumiem, kuri neatbilst valsts rūpniecības politikai un kuru produkti un procesi tiek izslēgti, nevajadzētu piedalīties tiešajos darījumos” (119). Tajos pašos atzinumos arī norādīts: “Pēc piekļuves standartu noteikšanas mums būtu arī jāatjaunina to vietējo elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu un elektroenerģijas mazumtirgotāju katalogi, kuri atbilst standartiem, ko katru gadu publisko valdības, un dinamiski jāregulē lietotāju katalogs. Katalogā iekļautie elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, elektroenerģijas mazumtirgotāji un lietotāji var brīvprātīgi reģistrēties tirdzniecības iestādēs, lai kļūtu par tirgus dalībniekiem.” Tātad, lai piedalītos tiešās tirdzniecības sistēmā, uzņēmumam būtu jāatbilst noteiktiem standartiem un jābūt iekļautam “lietotāju katalogā”.

uz tirgu orientētos elektroenerģijas darījumos

uzņēmumiem, kuri neatbilst valsts rūpniecības politikai un kuru produkti un procesi tiek izslēgti, nevajadzētu piedalīties tiešajos darījumos

119

Pēc piekļuves standartu noteikšanas mums būtu arī jāatjaunina to vietējo elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu un elektroenerģijas mazumtirgotāju katalogi, kuri atbilst standartiem, ko katru gadu publisko valdības, un dinamiski jāregulē lietotāju katalogs. Katalogā iekļautie elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, elektroenerģijas mazumtirgotāji un lietotāji var brīvprātīgi reģistrēties tirdzniecības iestādēs, lai kļūtu par tirgus dalībniekiem.

lietotāju katalogā

| (523) | Praksē elektroenerģijas tiešo tirdzniecību veic provinces. Lai varētu saņemt apstiprinājumu dalībai elektroenerģijas tiešā pirkuma izmēģinājuma shēmā, uzņēmumiem ir jāpiesakās provinču iestādēs un tiem ir jāatbilst noteiktiem kritērijiem. Ar konkrētiem uzņēmumiem nenotiek faktiskas uz tirgus balstītas sarunas vai konkursa procedūra, jo daudzumi, kas pirkti saskaņā ar tiešā pirkuma līgumiem, nav balstīti uz reālo piedāvājumu un pieprasījumu. Faktiski elektroenerģijas ražotāji un enerģijas lietotāji nevar brīvi tieši pārdot vai pirkt visu savu elektroenerģiju. Tos ierobežo kvantitatīvas kvotas, kuras tiem piešķir vietējā valdība. Turklāt, lai gan par cenām ir paredzēts tieši vienoties elektroenerģijas ražotājiem un elektroenerģijas lietotājiem vai ar starpniekiem pakalpojumu sniedzējiem uzņēmumiem, rēķinus uzņēmumiem faktiski izraksta valsts energotīklu uzņēmums. Visbeidzot, visi parakstītie tiešā pirkuma līgumi jāiesniedz vietējai valdībai reģistrēšanai. |
| --- | --- |

(523)

Praksē elektroenerģijas tiešo tirdzniecību veic provinces. Lai varētu saņemt apstiprinājumu dalībai elektroenerģijas tiešā pirkuma izmēģinājuma shēmā, uzņēmumiem ir jāpiesakās provinču iestādēs un tiem ir jāatbilst noteiktiem kritērijiem. Ar konkrētiem uzņēmumiem nenotiek faktiskas uz tirgus balstītas sarunas vai konkursa procedūra, jo daudzumi, kas pirkti saskaņā ar tiešā pirkuma līgumiem, nav balstīti uz reālo piedāvājumu un pieprasījumu. Faktiski elektroenerģijas ražotāji un enerģijas lietotāji nevar brīvi tieši pārdot vai pirkt visu savu elektroenerģiju. Tos ierobežo kvantitatīvas kvotas, kuras tiem piešķir vietējā valdība. Turklāt, lai gan par cenām ir paredzēts tieši vienoties elektroenerģijas ražotājiem un elektroenerģijas lietotājiem vai ar starpniekiem pakalpojumu sniedzējiem uzņēmumiem, rēķinus uzņēmumiem faktiski izraksta valsts energotīklu uzņēmums. Visbeidzot, visi parakstītie tiešā pirkuma līgumi jāiesniedz vietējai valdībai reģistrēšanai.

| (524) | ĶV 2018. gadā izdeva Valsts attīstības un reformu komisijas un Valsts enerģētikas pārvaldes apkārtrakstu par aktīvi atbalstāmiem darījumiem ar enerģiju, kuri ir orientēti uz tirgu, un turpmāku tirdzniecības mehānisma uzlabošanu (Fa Gua Yun Xing (2018) Nr. 1027). Lai gan apkārtraksta mērķis ir vairot tiešus darījumus elektroenerģijas tirgū, tajā ir īpaši minētas konkrētas nozares, ieskaitot tādas augsto tehnoloģiju nozares kā OŠK ražošanas nozare, kas tiek atbalstītas un saņem ieguvumu no elektroenerģijas tirgus liberalizācijas. Jo īpaši III iedaļas “Atvēršana, kas ļauj ienākt prasībām atbilstošiem lietotājiem” 2. punktā norādīts “tāds atbalsts jaunajām nozarēm ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, augstajām tehnoloģijām, internetam, lielajiem datiem un augstas klases rūpniecībai, kā arī uzņēmumiem ar izteiktām priekšrocībām un īpatnībām un augsto tehnoloģiju saturam, kurš vērsts uz dalību darījumos, bez sprieguma līmeņa un elektroenerģijas patēriņa ierobežojumiem”. |
| --- | --- |

(524)

ĶV 2018. gadā izdeva Valsts attīstības un reformu komisijas un Valsts enerģētikas pārvaldes apkārtrakstu par aktīvi atbalstāmiem darījumiem ar enerģiju, kuri ir orientēti uz tirgu, un turpmāku tirdzniecības mehānisma uzlabošanu (Fa Gua Yun Xing (2018) Nr. 1027). Lai gan apkārtraksta mērķis ir vairot tiešus darījumus elektroenerģijas tirgū, tajā ir īpaši minētas konkrētas nozares, ieskaitot tādas augsto tehnoloģiju nozares kā OŠK ražošanas nozare, kas tiek atbalstītas un saņem ieguvumu no elektroenerģijas tirgus liberalizācijas. Jo īpaši III iedaļas “Atvēršana, kas ļauj ienākt prasībām atbilstošiem lietotājiem” 2. punktā norādīts “tāds atbalsts jaunajām nozarēm ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, augstajām tehnoloģijām, internetam, lielajiem datiem un augstas klases rūpniecībai, kā arī uzņēmumiem ar izteiktām priekšrocībām un īpatnībām un augsto tehnoloģiju saturam, kurš vērsts uz dalību darījumos, bez sprieguma līmeņa un elektroenerģijas patēriņa ierobežojumiem”.

Fa Gua Yun Xing

tāds atbalsts jaunajām nozarēm ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, augstajām tehnoloģijām, internetam, lielajiem datiem un augstas klases rūpniecībai, kā arī uzņēmumiem ar izteiktām priekšrocībām un īpatnībām un augsto tehnoloģiju saturam, kurš vērsts uz dalību darījumos, bez sprieguma līmeņa un elektroenerģijas patēriņa ierobežojumiem

| (525) | Turklāt Paziņojumā par elektroenerģijas ražošanas un patēriņa plāna pilnīgu liberalizāciju komerciālajiem lietotājiem (2019) Nr. 1105, kura mērķis ir vēl vairāk liberalizēt elektroenerģijas tirgu, ir noteikts, ka “tie komerciālie elektroenerģijas lietotāji, kas neievēro valsts rūpniecības politiku, pagaidām nepiedalās uz tirgu orientētos darījumos, un elektroenerģijas lietotāji, kuru ražojumi un procesi ietilpst Nozares strukturālās pielāgošanas ievirzes kataloga izslēgtajās un ierobežotajās kategorijās, stingri īsteno pašreizējo diferencēto elektroenerģijas cenu politiku”. |
| --- | --- |

(525)

Turklāt Paziņojumā par elektroenerģijas ražošanas un patēriņa plāna pilnīgu liberalizāciju komerciālajiem lietotājiem (2019) Nr. 1105, kura mērķis ir vēl vairāk liberalizēt elektroenerģijas tirgu, ir noteikts, ka “tie komerciālie elektroenerģijas lietotāji, kas neievēro valsts rūpniecības politiku, pagaidām nepiedalās uz tirgu orientētos darījumos, un elektroenerģijas lietotāji, kuru ražojumi un procesi ietilpst Nozares strukturālās pielāgošanas ievirzes kataloga izslēgtajās un ierobežotajās kategorijās, stingri īsteno pašreizējo diferencēto elektroenerģijas cenu politiku”.

tie komerciālie elektroenerģijas lietotāji, kas neievēro valsts rūpniecības politiku, pagaidām nepiedalās uz tirgu orientētos darījumos, un elektroenerģijas lietotāji, kuru ražojumi un procesi ietilpst Nozares strukturālās pielāgošanas ievirzes kataloga izslēgtajās un ierobežotajās kategorijās, stingri īsteno pašreizējo diferencēto elektroenerģijas cenu politiku

| (526) | Tāpēc tiesību aktos ir paredzēta “uz tirgu orientētu elektroenerģijas darījumu” selektīva piemērošana elektroenerģijas tirgū, attiecinot to tikai uz konkrētām nozarēm, piemēram, nozarēm, kas atbilst valsts rūpniecības politikai, īpašu uzmanību pievēršot augsto tehnoloģiju nozarēm. Tā rezultātā šīs nozares maksā zemākas elektroenerģijas cenas. |
| --- | --- |

(526)

Tāpēc tiesību aktos ir paredzēta “uz tirgu orientētu elektroenerģijas darījumu” selektīva piemērošana elektroenerģijas tirgū, attiecinot to tikai uz konkrētām nozarēm, piemēram, nozarēm, kas atbilst valsts rūpniecības politikai, īpašu uzmanību pievēršot augsto tehnoloģiju nozarēm. Tā rezultātā šīs nozares maksā zemākas elektroenerģijas cenas.

| (527) | Komisija arī konstatēja, ka daži izmeklētie uzņēmumi laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam saņēma ieguvumu no to elektroenerģijas izmaksu atmaksām/korekcijām, pamatojoties uz valsts mēroga politiku (120), kuras mērķis ir atvieglot Covid-19 pandēmijas radīto slogu uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka šis pasākums nav īpašs. |
| --- | --- |

(527)

Komisija arī konstatēja, ka daži izmeklētie uzņēmumi laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam saņēma ieguvumu no to elektroenerģijas izmaksu atmaksām/korekcijām, pamatojoties uz valsts mēroga politiku (120), kuras mērķis ir atvieglot Covid-19 pandēmijas radīto slogu uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka šis pasākums nav īpašs.

120

c)   Secinājums

| (528) | Komisija uzskatīja, ka konkrētajiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem piešķirtie samazinātie elektroenerģijas tarifi un atmaksas/korekcijas, kas izriet no dalības “uz tirgu orientētos elektroenerģijas darījumos” ar vai bez tiešiem elektroenerģijas piegādes līgumiem, ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2) punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai (proti, energotīkla operatoram) negūstot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Saņēmēju ieguvums ir vienāds ar elektroenerģijas izmaksu ietaupījumu, ko rada vai nu samazinātas elektroenerģijas cenas, par kurām panākta vienošanās tiešo elektroenerģijas piegādes līgumu ietvaros, vai arī atmaksas/korekcijas sakarā ar dalību “uz tirgu orientētu elektroenerģijas darījumu” izmēģinājuma programmā, jo elektroenerģija tika piegādāta par cenu, kas ir zemāka par parasto tīkla cenu, kuru maksā citi lielie rūpnieciskie lietotāji, kam valsts nav atļāvusi piedalīties “uz tirgu orientētos darījumos” par elektroenerģijas piegādi. |
| --- | --- |

(528)

Komisija uzskatīja, ka konkrētajiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem piešķirtie samazinātie elektroenerģijas tarifi un atmaksas/korekcijas, kas izriet no dalības “uz tirgu orientētos elektroenerģijas darījumos” ar vai bez tiešiem elektroenerģijas piegādes līgumiem, ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2) punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai (proti, energotīkla operatoram) negūstot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Saņēmēju ieguvums ir vienāds ar elektroenerģijas izmaksu ietaupījumu, ko rada vai nu samazinātas elektroenerģijas cenas, par kurām panākta vienošanās tiešo elektroenerģijas piegādes līgumu ietvaros, vai arī atmaksas/korekcijas sakarā ar dalību “uz tirgu orientētu elektroenerģijas darījumu” izmēģinājuma programmā, jo elektroenerģija tika piegādāta par cenu, kas ir zemāka par parasto tīkla cenu, kuru maksā citi lielie rūpnieciskie lietotāji, kam valsts nav atļāvusi piedalīties “uz tirgu orientētos darījumos” par elektroenerģijas piegādi.

uz tirgu orientētos elektroenerģijas darījumos

uz tirgu orientētu elektroenerģijas darījumu

uz tirgu orientētos darījumos

| (529) | Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau tiesību akti ierobežo šīs shēmas piemērošanu, attiecinot to tikai uz uzņēmumiem, kuri atbilst konkrētiem valsts noteiktiem rūpniecības politikas mērķiem un kuru ražojumi vai procesi nav izslēgti kā tādi, kas nav tiesīgi piedalīties shēmā. |
| --- | --- |

(529)

Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau tiesību akti ierobežo šīs shēmas piemērošanu, attiecinot to tikai uz uzņēmumiem, kuri atbilst konkrētiem valsts noteiktiem rūpniecības politikas mērķiem un kuru ražojumi vai procesi nav izslēgti kā tādi, kas nav tiesīgi piedalīties shēmā.

| (530) | Tādējādi Komisija secināja, ka izmeklēšanas periodā ir darbojusies subsīdiju shēma un ka tā ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(530)

Tādējādi Komisija secināja, ka izmeklēšanas periodā ir darbojusies subsīdiju shēma un ka tā ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē.

d)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (531) | Kompensējamās subsīdijas apjoms tika aprēķināts kā ieguvums, kas izmeklēšanas periodā piešķirts saņēmējiem. Šo ieguvumu aprēķināja kā starpību starp kopējo elektroenerģijas cenu, kas jāmaksā saskaņā ar oficiālo elektroenerģijas cenu, un kopējo elektroenerģijas cenu, ko maksā izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saskaņā ar samazināto likmi un/vai atņemot dažāda veida atmaksas/korekcijas. |
| --- | --- |

(531)

Kompensējamās subsīdijas apjoms tika aprēķināts kā ieguvums, kas izmeklēšanas periodā piešķirts saņēmējiem. Šo ieguvumu aprēķināja kā starpību starp kopējo elektroenerģijas cenu, kas jāmaksā saskaņā ar oficiālo elektroenerģijas cenu, un kopējo elektroenerģijas cenu, ko maksā izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saskaņā ar samazināto likmi un/vai atņemot dažāda veida atmaksas/korekcijas.

| (532) | Šai shēmai konstatētā subsīdijas likme izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā ir šāda:

  Elektroenerģijas nodrošināšana par samazinātiem tarifiem







  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas likme |
| --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(532)

Šai shēmai konstatētā subsīdijas likme izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā ir šāda:

Elektroenerģijas nodrošināšana par samazinātiem tarifiem

Elektroenerģijas nodrošināšana par samazinātiem tarifiem

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas likme

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,18  %

ZTT grupa:

ZTT

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,06  %

3.8.   Preču piegāde par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

Preču piegāde par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

3.8.1.   Zemes nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

Zemes nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

| (533) | Visa zeme Ķīnas Tautas Republikā ir vai nu valsts vai kolektīva – ciema vai mazpilsētas – īpašumā, un īpašumtiesības un zemi vai tām pielīdzināmas tiesības var nodot vai piešķirt uzņēmumiem vai privātpersonām. Visi zemes gabali urbanizētās teritorijās pieder valstij, savukārt visi zemes gabali lauku reģionos pieder ciemiem vai nelielām pilsētām. |
| --- | --- |

(533)

Visa zeme Ķīnas Tautas Republikā ir vai nu valsts vai kolektīva – ciema vai mazpilsētas – īpašumā, un īpašumtiesības un zemi vai tām pielīdzināmas tiesības var nodot vai piešķirt uzņēmumiem vai privātpersonām. Visi zemes gabali urbanizētās teritorijās pieder valstij, savukārt visi zemes gabali lauku reģionos pieder ciemiem vai nelielām pilsētām.

| (534) | Tomēr saskaņā ar ĶTR konstitucionālajām tiesībām un zemes izmantošanas tiesību aktiem uzņēmumi un privātpersonas var pirkt “zemes izmantošanas tiesības”. Rūpniecības zemi parasti iznomā uz 50 gadiem, un nomas tiesības var pagarināt vēl uz 50 gadiem. |
| --- | --- |

(534)

Tomēr saskaņā ar ĶTR konstitucionālajām tiesībām un zemes izmantošanas tiesību aktiem uzņēmumi un privātpersonas var pirkt “zemes izmantošanas tiesības”. Rūpniecības zemi parasti iznomā uz 50 gadiem, un nomas tiesības var pagarināt vēl uz 50 gadiem.

| (535) | ĶV norādīja, ka Ķīnas Tautas Republikas Īpašuma likuma 137. pantā ir noteikts, ka “zeme, ko izmanto rūpniecības, darījumdarbības, izklaides vajadzībām vai komerciālām dzīvojamajām mājām utt., vai zeme, kurai ir divi vai vairāk paredzētie lietotāji, tiek nodota izsoles, piedāvājumu konkursa vai kāda citāda publiska konkursa ceļā”. Turklāt ĶV atsaucas uz 3. pantu Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumos par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu pilsētu teritorijās. Minētajā pantā teikts, ka “ikviena sabiedrība, uzņēmums, citāda organizācija un privātpersona Ķīnas Tautas Republikā vai ārpus tās, ja vien likumā nav noteikts citādi, var iegūt tiesības izmantot zemi un iesaistīties zemes apbūvē, izmantošanā un apsaimniekošanā saskaņā ar šo noteikumu noteikumiem”. |
| --- | --- |

(535)

ĶV norādīja, ka Ķīnas Tautas Republikas Īpašuma likuma 137. pantā ir noteikts, ka “zeme, ko izmanto rūpniecības, darījumdarbības, izklaides vajadzībām vai komerciālām dzīvojamajām mājām utt., vai zeme, kurai ir divi vai vairāk paredzētie lietotāji, tiek nodota izsoles, piedāvājumu konkursa vai kāda citāda publiska konkursa ceļā”. Turklāt ĶV atsaucas uz 3. pantu Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumos par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu pilsētu teritorijās. Minētajā pantā teikts, ka “ikviena sabiedrība, uzņēmums, citāda organizācija un privātpersona Ķīnas Tautas Republikā vai ārpus tās, ja vien likumā nav noteikts citādi, var iegūt tiesības izmantot zemi un iesaistīties zemes apbūvē, izmantošanā un apsaimniekošanā saskaņā ar šo noteikumu noteikumiem”.

zeme, ko izmanto rūpniecības, darījumdarbības, izklaides vajadzībām vai komerciālām dzīvojamajām mājām utt., vai zeme, kurai ir divi vai vairāk paredzētie lietotāji, tiek nodota izsoles, piedāvājumu konkursa vai kāda citāda publiska konkursa ceļā

ikviena sabiedrība, uzņēmums, citāda organizācija un privātpersona Ķīnas Tautas Republikā vai ārpus tās, ja vien likumā nav noteikts citādi, var iegūt tiesības izmantot zemi un iesaistīties zemes apbūvē, izmantošanā un apsaimniekošanā saskaņā ar šo noteikumu noteikumiem

a)   Juridiskais pamats

| (536) | Zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu Ķīnā reglamentē Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likums. Turklāt pie juridiskā pamata pieder arī šādi dokumenti:






  — | Ķīnas Tautas Republikas Īpašuma likums (Ķīnas Tautas Republikas prezidenta Rīkojums Nr. 62), |
| --- | --- | --- |

(536)

Zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu Ķīnā reglamentē Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likums. Turklāt pie juridiskā pamata pieder arī šādi dokumenti:

—

Ķīnas Tautas Republikas Īpašuma likums (Ķīnas Tautas Republikas prezidenta Rīkojums Nr. 62),

| — | Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likums (Ķīnas Tautas Republikas prezidenta Rīkojums Nr. 28), |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likums (Ķīnas Tautas Republikas prezidenta Rīkojums Nr. 28),

| — | Ķīnas Tautas Republikas Likums par pilsētu nekustamā īpašuma pārvaldību (Ķīnas Tautas Republikas prezidenta Rīkojums Nr. 18), |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republikas Likums par pilsētu nekustamā īpašuma pārvaldību (Ķīnas Tautas Republikas prezidenta Rīkojums Nr. 18),

| — | Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu pilsētu teritorijās (Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes Dekrēts Nr. 55), |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu pilsētu teritorijās (Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes Dekrēts Nr. 55),

| — | Noteikumi par Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likuma īstenošanu (Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes Rīkojums (2014) Nr. 653), |
| --- | --- |

—

Noteikumi par Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likuma īstenošanu (Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes Rīkojums (2014) Nr. 653),

| — | Noteikumi par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā (CSRC Paziņojums Nr. 39), un |
| --- | --- |

—

Noteikumi par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā (CSRC Paziņojums Nr. 39), un

CSRC

| — | Valsts padomes Paziņojums par aktuāliem jautājumiem attiecībā uz zemes kontroles stiprināšanu (Guo Fa (2006) Nr. 31). |
| --- | --- |

—

Valsts padomes Paziņojums par aktuāliem jautājumiem attiecībā uz zemes kontroles stiprināšanu (Guo Fa (2006) Nr. 31).

Guo Fa

b)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (537) | Saskaņā ar Noteikumu par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā 10. pantu vietējās pārvaldes iestādes nosaka cenas atbilstoši pilsētu zemes izvērtēšanas sistēmai, kuru atbilstoši valdības rūpniecības politikai atjaunina reizi trijos gados. |
| --- | --- |

(537)

Saskaņā ar Noteikumu par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā 10. pantu vietējās pārvaldes iestādes nosaka cenas atbilstoši pilsētu zemes izvērtēšanas sistēmai, kuru atbilstoši valdības rūpniecības politikai atjaunina reizi trijos gados.

| (538) | Iepriekšējās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka cenas, ko Ķīnas Tautas Republika maksā par zemes izmantošanas tiesībām (“ZIT”), nav reprezentatīvas tirgus cenai, kuru brīvā tirgū nosaka piedāvājums un pieprasījums, jo tā konstatēja, ka izsoļu sistēma ir neskaidra, nepārredzama, praksē nedarbojas, un iestādes patvaļīgi nosaka cenas. (121) Kā jau minēts iepriekšējā apsvērumā, iestādes nosaka cenas atbilstoši pilsētu zemes izvērtēšanas sistēmai, kas, tām nosakot cenu rūpniecības zemei, bez citiem kritērijiem liek ņemt vērā arī rūpniecības politiku. |
| --- | --- |

(538)

Iepriekšējās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka cenas, ko Ķīnas Tautas Republika maksā par zemes izmantošanas tiesībām (“ZIT”), nav reprezentatīvas tirgus cenai, kuru brīvā tirgū nosaka piedāvājums un pieprasījums, jo tā konstatēja, ka izsoļu sistēma ir neskaidra, nepārredzama, praksē nedarbojas, un iestādes patvaļīgi nosaka cenas. (121) Kā jau minēts iepriekšējā apsvērumā, iestādes nosaka cenas atbilstoši pilsētu zemes izvērtēšanas sistēmai, kas, tām nosakot cenu rūpniecības zemei, bez citiem kritērijiem liek ņemt vērā arī rūpniecības politiku.

121

| (539) | Šajā izmeklēšanā netika novērotas būtiskas ar to saistītas pārmaiņas. Piemēram, Komisija konstatēja, ka lielākā daļa izlasē iekļauto uzņēmumu ieguva ZIT nevis konkursa procedūrā, bet tāpēc, ka vietējās iestādes šīs tiesības piešķīra. |
| --- | --- |

(539)

Šajā izmeklēšanā netika novērotas būtiskas ar to saistītas pārmaiņas. Piemēram, Komisija konstatēja, ka lielākā daļa izlasē iekļauto uzņēmumu ieguva ZIT nevis konkursa procedūrā, bet tāpēc, ka vietējās iestādes šīs tiesības piešķīra.

| (540) | Minētie pierādījumi ir pretrunā ĶV apgalvojumiem, ka Ķīnas Tautas Republikā par ZIT maksātās cenas ir reprezentatīvas tirgus cenas, ko brīvā tirgū nosaka piedāvājums un pieprasījums. |
| --- | --- |

(540)

Minētie pierādījumi ir pretrunā ĶV apgalvojumiem, ka Ķīnas Tautas Republikā par ZIT maksātās cenas ir reprezentatīvas tirgus cenas, ko brīvā tirgū nosaka piedāvājums un pieprasījums.

c)   Secinājums

| (541) | Izmeklēšanas konstatējumi liecina, ka situācija Ķīnas Tautas Republikā ZIT iegādes ziņā ir nepārredzama un ka iestādes nosaka cenas patvaļīgi. |
| --- | --- |

(541)

Izmeklēšanas konstatējumi liecina, ka situācija Ķīnas Tautas Republikā ZIT iegādes ziņā ir nepārredzama un ka iestādes nosaka cenas patvaļīgi.

| (542) | Tāpēc zemes izmantošanas tiesību piešķiršana, ko veic ĶV, būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta un 3. panta 2) punkta nozīmē tādas preču piegādes veidā, kas piešķir ieguvumu saņēmējuzņēmumiem. Kā skaidrots iepriekš 537.–540. apsvērumā, Ķīnas Tautas Republikā nav funkcionējoša zemes tirgus, un ārējas atsauces vērtības izmantošana (sk. turpmāk 549.–551. apsvērumu) pierāda, ka summa, ko par zemes izmantošanas tiesībām maksā izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, ir ievērojami zemāka nekā parastā tirgus likme. |
| --- | --- |

(542)

Tāpēc zemes izmantošanas tiesību piešķiršana, ko veic ĶV, būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta un 3. panta 2) punkta nozīmē tādas preču piegādes veidā, kas piešķir ieguvumu saņēmējuzņēmumiem. Kā skaidrots iepriekš 537.–540. apsvērumā, Ķīnas Tautas Republikā nav funkcionējoša zemes tirgus, un ārējas atsauces vērtības izmantošana (sk. turpmāk 549.–551. apsvērumu) pierāda, ka summa, ko par zemes izmantošanas tiesībām maksā izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, ir ievērojami zemāka nekā parastā tirgus likme.

| (543) | Saistībā ar tādu uzņēmumu preferenciālu piekļuvi rūpniecības zemei, kuri darbojas konkrētās nozarēs, Komisija norādīja, ka, kā jau minēts 538. apsvērumā, vietējām valdības iestādēm, nosakot cenu, jāņem vērā valsts rūpniecības politika. Šajā rūpniecības politikā OŠK ražošanas nozare ir minēta pie atbalstāmajām nozarēm (122). Turklāt saskaņā ar Valsts padomes Lēmumu Nr. 40 valsts iestādes, piešķirot zemi, ņem vērā Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu un rūpniecības politiku. Lēmuma Nr. 40 XVIII pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas. No tā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 4. panta 2. punkta c) apakšpunktu subsīdija ir īpaša, jo zemi preferenciālā kārtā piešķir tikai tiem uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās nozarēs, šajā gadījumā – OŠK ražošanas nozarē, un valdības prakse šajā jomā ir neskaidra un nepārredzama. |
| --- | --- |

(543)

Saistībā ar tādu uzņēmumu preferenciālu piekļuvi rūpniecības zemei, kuri darbojas konkrētās nozarēs, Komisija norādīja, ka, kā jau minēts 538. apsvērumā, vietējām valdības iestādēm, nosakot cenu, jāņem vērā valsts rūpniecības politika. Šajā rūpniecības politikā OŠK ražošanas nozare ir minēta pie atbalstāmajām nozarēm (122). Turklāt saskaņā ar Valsts padomes Lēmumu Nr. 40 valsts iestādes, piešķirot zemi, ņem vērā Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu un rūpniecības politiku. Lēmuma Nr. 40 XVIII pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas. No tā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 4. panta 2. punkta c) apakšpunktu subsīdija ir īpaša, jo zemi preferenciālā kārtā piešķir tikai tiem uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās nozarēs, šajā gadījumā – OŠK ražošanas nozarē, un valdības prakse šajā jomā ir neskaidra un nepārredzama.

122

| (544) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka izlasē iekļautajiem uzņēmumiem , nodrošinot zemes izmantošanas tiesības, nav piešķirts nekāds ieguvums, jo ĶTR ir brīvs zemes tirgus. Šajā sakarā ĶV atsaucās uz ĶTR Civilkodeksa 347. pantu, kurā noteikts: “Ja zemi izmanto rūpnieciskiem, komerciāliem, tūrisma vai izklaides mērķiem, preču glabāšanai vai citiem peļņas gūšanas mērķiem, vai ja ir divas vai vairākas personas, kas vēlas izmantot vienu un to pašu zemes gabalu, tiesības izmantot zemi būvniecībai piešķir, izmantojot uzaicinājumu iesniegt piedāvājumu, izsoli vai citu atklātu solīšanu. Zemes cena tiek noteikta, izmantojot konkurenci tirgū.” |
| --- | --- |

(544)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka izlasē iekļautajiem uzņēmumiem , nodrošinot zemes izmantošanas tiesības, nav piešķirts nekāds ieguvums, jo ĶTR ir brīvs zemes tirgus. Šajā sakarā ĶV atsaucās uz ĶTR Civilkodeksa 347. pantu, kurā noteikts: “Ja zemi izmanto rūpnieciskiem, komerciāliem, tūrisma vai izklaides mērķiem, preču glabāšanai vai citiem peļņas gūšanas mērķiem, vai ja ir divas vai vairākas personas, kas vēlas izmantot vienu un to pašu zemes gabalu, tiesības izmantot zemi būvniecībai piešķir, izmantojot uzaicinājumu iesniegt piedāvājumu, izsoli vai citu atklātu solīšanu. Zemes cena tiek noteikta, izmantojot konkurenci tirgū.”

Ja zemi izmanto rūpnieciskiem, komerciāliem, tūrisma vai izklaides mērķiem, preču glabāšanai vai citiem peļņas gūšanas mērķiem, vai ja ir divas vai vairākas personas, kas vēlas izmantot vienu un to pašu zemes gabalu, tiesības izmantot zemi būvniecībai piešķir, izmantojot uzaicinājumu iesniegt piedāvājumu, izsoli vai citu atklātu solīšanu

Zemes cena tiek noteikta, izmantojot konkurenci tirgū.

| (545) | Komisija konstatēja, ka, lai gan pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras, šie noteikumi regulāri netiek ievēroti, jo daži pircēji iegūst zemi bez maksas vai par cenu, kas ir zemāka nekā tirgus likmes (123). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot tautsaimniecības plānu īstenošanu (124). |
| --- | --- |

(545)

Komisija konstatēja, ka, lai gan pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras, šie noteikumi regulāri netiek ievēroti, jo daži pircēji iegūst zemi bez maksas vai par cenu, kas ir zemāka nekā tirgus likmes (123). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot tautsaimniecības plānu īstenošanu (124).

123

124

| (546) | Turklāt, tā kā ĶTR nevienai nozarei nav īpašas zemes politikas, ĶV nepiekrita Komisijai, ka pasākumi ir īpaši. Tā arī norādīja, ka Lēmums Nr. 40 neparedz, ka valsts iestādēm būtu pienākums nodrošināt zemi atbalstāmajām nozarēm. |
| --- | --- |

(546)

Turklāt, tā kā ĶTR nevienai nozarei nav īpašas zemes politikas, ĶV nepiekrita Komisijai, ka pasākumi ir īpaši. Tā arī norādīja, ka Lēmums Nr. 40 neparedz, ka valsts iestādēm būtu pienākums nodrošināt zemi atbalstāmajām nozarēm.

| (547) | Šajā sakarā Valsts padomes Lēmuma Nr. 40 XII pantā ir minēts, ka svarīgs atsauces avots ieguldījumu virzīšanai, valdības veiktajai ieguldījumu projektu vadībai un nodokļu, kredītu, zemes (izcēlums pievienots) un importa un eksporta politikas formulēšanai un īstenošanai ir Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogs. Turklāt Lēmuma Nr. 40 ievadā ir noteikts: “Visi attiecīgie departamenti paātrina attiecīgas politikas formulēšanu nodokļu, kredītu, zemes (izcēlums pievienots), importa un eksporta u. c. jomās un stiprina koordināciju ar rūpniecības politiku, lai turpinātu pilnīgot politikas sistēmu rūpniecības pārstrukturēšanai.” Tāpēc ir skaidrs, ka valsts iestādēm, piešķirot zemi uzņēmumiem, ir jāņem vērā Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogs un rūpniecības politika. Lēmuma Nr. 40 XVIII pantā noteikts, ka attiecībā uz ierobežotajām nozarēm “departamenti, kas pārvalda ieguldījumus, nepārbauda, neapstiprina un nereģistrē, finanšu iestādes tām nevar piešķirt aizdevumu, citi departamenti, kas pārvalda zemes apsaimniekošanu, pilsētu plānošanu un būvniecību, vides aizsardzību, kvalitātes inspicēšanu, ugunsdzēsību, muitu, rūpniecību un tirdzniecību utt., nevar veikt attiecīgas procedūras” (izcēlums pievienots). Tāpēc zemes apsaimniekošanas departamentiem ir aizliegts nodrošināt zemi ierobežotām ražošanas nozarēm. Iepriekš minētie Lēmuma Nr. 40 noteikumi, kas lasāmi, ņemot vērā Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, norāda uz skaidru saikni starp atbalstāmo nozaru rūpniecības politiku un zemes nodrošināšanas politiku. Tāpēc šo ĶV apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(547)

Šajā sakarā Valsts padomes Lēmuma Nr. 40 XII pantā ir minēts, ka svarīgs atsauces avots ieguldījumu virzīšanai, valdības veiktajai ieguldījumu projektu vadībai un nodokļu, kredītu, zemes (izcēlums pievienots) un importa un eksporta politikas formulēšanai un īstenošanai ir Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogs. Turklāt Lēmuma Nr. 40 ievadā ir noteikts: “Visi attiecīgie departamenti paātrina attiecīgas politikas formulēšanu nodokļu, kredītu, zemes (izcēlums pievienots), importa un eksporta u. c. jomās un stiprina koordināciju ar rūpniecības politiku, lai turpinātu pilnīgot politikas sistēmu rūpniecības pārstrukturēšanai.” Tāpēc ir skaidrs, ka valsts iestādēm, piešķirot zemi uzņēmumiem, ir jāņem vērā Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogs un rūpniecības politika. Lēmuma Nr. 40 XVIII pantā noteikts, ka attiecībā uz ierobežotajām nozarēm “departamenti, kas pārvalda ieguldījumus, nepārbauda, neapstiprina un nereģistrē, finanšu iestādes tām nevar piešķirt aizdevumu, citi departamenti, kas pārvalda zemes apsaimniekošanu, pilsētu plānošanu un būvniecību, vides aizsardzību, kvalitātes inspicēšanu, ugunsdzēsību, muitu, rūpniecību un tirdzniecību utt., nevar veikt attiecīgas procedūras” (izcēlums pievienots). Tāpēc zemes apsaimniekošanas departamentiem ir aizliegts nodrošināt zemi ierobežotām ražošanas nozarēm. Iepriekš minētie Lēmuma Nr. 40 noteikumi, kas lasāmi, ņemot vērā Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, norāda uz skaidru saikni starp atbalstāmo nozaru rūpniecības politiku un zemes nodrošināšanas politiku. Tāpēc šo ĶV apgalvojumu noraidīja.

izcēlums pievienots

Visi attiecīgie departamenti paātrina attiecīgas politikas formulēšanu nodokļu, kredītu, zemes (izcēlums pievienots), importa un eksporta u. c. jomās un stiprina koordināciju ar rūpniecības politiku, lai turpinātu pilnīgot politikas sistēmu rūpniecības pārstrukturēšanai.

departamenti, kas pārvalda ieguldījumus, nepārbauda, neapstiprina un nereģistrē, finanšu iestādes tām nevar piešķirt aizdevumu, citi departamenti, kas pārvalda zemes apsaimniekošanu, pilsētu plānošanu un būvniecību, vides aizsardzību, kvalitātes inspicēšanu, ugunsdzēsību, muitu, rūpniecību un tirdzniecību utt., nevar veikt attiecīgas procedūras

| (548) | Tādējādi Komisija šo subsīdiju uzskatīja par kompensējamu. |
| --- | --- |

(548)

Tādējādi Komisija šo subsīdiju uzskatīja par kompensējamu.

d)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (549) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās (125) un saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu par ārējo atsauces vērtību tika izmantotas zemes cenas Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķajā muitas teritorijā (“Ķīnas Taibeja”) (126). Saņēmējiem piešķirtais ieguvums tiek aprēķināts, ņemot vērā starpību starp summu, ko katrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs faktiski samaksājis (t. i., faktisko samaksāto summu, kas norādīta līgumā, un attiecīgā gadījumā līgumā norādīto cenu, no kuras atņemta vietējās valdības piešķirtās atmaksas/dotācijas summa) par zemes izmantošanas tiesībām, un summu, kas parasti būtu jāmaksā, pamatojoties uz Ķīnas Taibejas atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(549)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās (125) un saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu par ārējo atsauces vērtību tika izmantotas zemes cenas Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķajā muitas teritorijā (“Ķīnas Taibeja”) (126). Saņēmējiem piešķirtais ieguvums tiek aprēķināts, ņemot vērā starpību starp summu, ko katrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs faktiski samaksājis (t. i., faktisko samaksāto summu, kas norādīta līgumā, un attiecīgā gadījumā līgumā norādīto cenu, no kuras atņemta vietējās valdības piešķirtās atmaksas/dotācijas summa) par zemes izmantošanas tiesībām, un summu, kas parasti būtu jāmaksā, pamatojoties uz Ķīnas Taibejas atsauces vērtību.

125

126

| (550) | Komisija uzskata Ķīnas Taibeju par piemērotu ārējās atsauces vērtības avotu šādu iemeslu dēļ:






  — | salīdzināms ekonomikas attīstības līmenis, IKP un ekonomikas struktūra Ķīnas Taibejā un lielākajā daļā ĶTR provinču un pilsētu, kur atrodas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, |
| --- | --- | --- |

(550)

Komisija uzskata Ķīnas Taibeju par piemērotu ārējās atsauces vērtības avotu šādu iemeslu dēļ:

—

salīdzināms ekonomikas attīstības līmenis, IKP un ekonomikas struktūra Ķīnas Taibejā un lielākajā daļā ĶTR provinču un pilsētu, kur atrodas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji,

| — | ĶTR un Ķīnas Taibejas ģeogrāfiskais tuvums, |
| --- | --- |

—

ĶTR un Ķīnas Taibejas ģeogrāfiskais tuvums,

| — | rūpniecības infrastruktūras lielais īpatsvars Ķīnas Taibejā un daudzās ĶTR provincēs, |
| --- | --- |

—

rūpniecības infrastruktūras lielais īpatsvars Ķīnas Taibejā un daudzās ĶTR provincēs,

| — | ciešas ekonomiskās saites un pārrobežu tirdzniecība starp Ķīnas Taibeju un ĶTR, |
| --- | --- |

—

ciešas ekonomiskās saites un pārrobežu tirdzniecība starp Ķīnas Taibeju un ĶTR,

| — | lielais iedzīvotāju blīvums daudzās ĶTR provincēs un Ķīnas Taibejā, |
| --- | --- |

—

lielais iedzīvotāju blīvums daudzās ĶTR provincēs un Ķīnas Taibejā,

| — | to zemes veidu un darījumu līdzība Ķīnas Taibejā un ĶTR, kurus izmanto attiecīgās atsauces vērtības aprēķinā, un |
| --- | --- |

—

to zemes veidu un darījumu līdzība Ķīnas Taibejā un ĶTR, kurus izmanto attiecīgās atsauces vērtības aprēķinā, un

| — | Ķīnas Taibejai un ĶTR kopīgās demogrāfiskās, valodas un kultūras īpatnības. |
| --- | --- |

—

Ķīnas Taibejai un ĶTR kopīgās demogrāfiskās, valodas un kultūras īpatnības.

| (551) | Saskaņā ar iepriekšējās izmeklēšanās izmantoto metodiku (127) un tā kā šajā sakarā nebija citas piemērotākas informācijas, Komisija izmantoja vidējo zemes cenu par kvadrātmetru, kas noteikta sešos Ķīnas Taibejas rajonos, kur atrodas lielākā daļa Taivānas rūpniecisko parku (t. i., Taibejā, Taidžunā, Tainaņā, Gaosjunā, Taojuaņā, Sjiņdžu) un koriģēta, ņemot vērā inflāciju un IKP dinamiku kopš attiecīgo zemes izmantošanas tiesību līgumu noslēgšanas dienas. Tā kā visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atrodas ĶTR rūpnieciskajās zonās, Komisija uzskatīja par lietderīgu noteikt atsauces vērtību darījumiem, kas arī notika rūpnieciskajā zonā. Informācija par rūpniecības zemes cenām no 2013. gada tika iegūta no Taivānas Ekonomikas lietu ministrijas Rūpniecības biroja tīmekļa vietnes (128). Attiecībā uz iepriekšējiem gadiem cenas tika koriģētas, izmantojot SVF publicētos inflācijas rādītājus un IKP izmaiņas uz vienu iedzīvotāju pašreizējās cenās ASV dolāros Taivānā. |
| --- | --- |

(551)

Saskaņā ar iepriekšējās izmeklēšanās izmantoto metodiku (127) un tā kā šajā sakarā nebija citas piemērotākas informācijas, Komisija izmantoja vidējo zemes cenu par kvadrātmetru, kas noteikta sešos Ķīnas Taibejas rajonos, kur atrodas lielākā daļa Taivānas rūpniecisko parku (t. i., Taibejā, Taidžunā, Tainaņā, Gaosjunā, Taojuaņā, Sjiņdžu) un koriģēta, ņemot vērā inflāciju un IKP dinamiku kopš attiecīgo zemes izmantošanas tiesību līgumu noslēgšanas dienas. Tā kā visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atrodas ĶTR rūpnieciskajās zonās, Komisija uzskatīja par lietderīgu noteikt atsauces vērtību darījumiem, kas arī notika rūpnieciskajā zonā. Informācija par rūpniecības zemes cenām no 2013. gada tika iegūta no Taivānas Ekonomikas lietu ministrijas Rūpniecības biroja tīmekļa vietnes (128). Attiecībā uz iepriekšējiem gadiem cenas tika koriģētas, izmantojot SVF publicētos inflācijas rādītājus un IKP izmaiņas uz vienu iedzīvotāju pašreizējās cenās ASV dolāros Taivānā.

127

128

| (552) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV nepiekrita, ka tiek izmantota atsauces vērtība ārpus kontinentālās Ķīnas, kā rezultātā veiktais ieguvumu aprēķins neatbilst pamatregulas 6. panta d) punktam un SKP nolīguma 14. panta d) punktam. ĶV apgalvoja, ka kontinentālajā Ķīnā pastāv neizkropļotas atsauces vērtības, jo zemes izmantošanas tiesības tiek nodotas publiskā izsolē vai izsolītas saskaņā ar Zemes pārvaldības likumu, un, tā kā privāti uzņēmumi, kam pieder zemes izmantošanas tiesības, var tās iznomāt vai pārdot nesaistītiem pircējiem, Komisijai būtu vajadzējis par atsauces vērtību izmantot cenas kontinentālajā Ķīnā. Turklāt ĶV apgalvoja, ka tas, ka cenas tiek noteiktas konkursa un sarunu ceļā, nodrošina, ka tās netiek izkropļotas, bet atspoguļo atbilstošu tirgus cenu. |
| --- | --- |

(552)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV nepiekrita, ka tiek izmantota atsauces vērtība ārpus kontinentālās Ķīnas, kā rezultātā veiktais ieguvumu aprēķins neatbilst pamatregulas 6. panta d) punktam un SKP nolīguma 14. panta d) punktam. ĶV apgalvoja, ka kontinentālajā Ķīnā pastāv neizkropļotas atsauces vērtības, jo zemes izmantošanas tiesības tiek nodotas publiskā izsolē vai izsolītas saskaņā ar Zemes pārvaldības likumu, un, tā kā privāti uzņēmumi, kam pieder zemes izmantošanas tiesības, var tās iznomāt vai pārdot nesaistītiem pircējiem, Komisijai būtu vajadzējis par atsauces vērtību izmantot cenas kontinentālajā Ķīnā. Turklāt ĶV apgalvoja, ka tas, ka cenas tiek noteiktas konkursa un sarunu ceļā, nodrošina, ka tās netiek izkropļotas, bet atspoguļo atbilstošu tirgus cenu.

| (553) | Tomēr ĶV nav sniegusi statistiku vai datus, kas ļautu Komisijai izskatīt ierosinājumu izmantot cenas, par kādām privātie uzņēmumi nomā vai pārdod tālāk zemes izmantošanas tiesības. Komisija arī nevarēja atrast publiski pieejamus datus par šo jautājumu. Turklāt, pat ja šāda informācija tiktu saņemta, tā attiektos tikai uz sekundāro, proti, nodošanas, tirgu, jo primārajā tirgū ir tikai viens dalībnieks (t. i., sākotnējo zemes izmantošanas tiesību sadali vienmēr veic ĶV). Tik tiešām primārais tirgus, kurā notiek sākotnējā sadale uz 50 gadiem, atšķiras no sekundārajā tirgū īstenotās nomas, kam parasti vajadzētu būt uz daudz īsāku termiņu, vai arī vismaz pārvērtēšanas, izbeigšanas noteikumiem vajadzētu atšķirties. Tāpēc Komisija turpināja izmantot informāciju, kas pieejama par primāro tirgu, kurš šajā lietā ir izmeklējamais tirgus. |
| --- | --- |

(553)

Tomēr ĶV nav sniegusi statistiku vai datus, kas ļautu Komisijai izskatīt ierosinājumu izmantot cenas, par kādām privātie uzņēmumi nomā vai pārdod tālāk zemes izmantošanas tiesības. Komisija arī nevarēja atrast publiski pieejamus datus par šo jautājumu. Turklāt, pat ja šāda informācija tiktu saņemta, tā attiektos tikai uz sekundāro, proti, nodošanas, tirgu, jo primārajā tirgū ir tikai viens dalībnieks (t. i., sākotnējo zemes izmantošanas tiesību sadali vienmēr veic ĶV). Tik tiešām primārais tirgus, kurā notiek sākotnējā sadale uz 50 gadiem, atšķiras no sekundārajā tirgū īstenotās nomas, kam parasti vajadzētu būt uz daudz īsāku termiņu, vai arī vismaz pārvērtēšanas, izbeigšanas noteikumiem vajadzētu atšķirties. Tāpēc Komisija turpināja izmantot informāciju, kas pieejama par primāro tirgu, kurš šajā lietā ir izmeklējamais tirgus.

| (554) | Turklāt ĶV apgalvoja, ka tad, ja tiktu izmantota atsauces vērtība ārpus kontinentālās Ķīnas, būtu nepareizi izmantot tādu salīdzināšanas metodi, kādu izmantoja Komisija, kā arī izvēlēties Ķīnas Taibeju. Pirmkārt, Komisija esot nepareizi salīdzinājusi dažus Ķīnas Taibejas raksturlielumus, piemēram, ekonomisko attīstību, rūpnieciskās infrastruktūras stāvokli utt., ar kontinentālās Ķīnas provinču un pilsētu raksturlielumiem, jo abi tirgi nav līdzīgi. Otrkārt, ĶV apgalvoja, ka zemes cenas Ķīnas Taibejā nav ne saistītas, ne sakarā ar dominējošajiem tirgus apstākļiem kontinentālajā Ķīnā, kā to nosaka SKP nolīguma 14. panta d) punkts, jo Ķīnas Taibejā zeme ir jāpērk, bet kontinentālajā Ķīnā zeme tiek nomāta uz 50 gadiem. Turklāt kontinentālās Ķīnas un Ķīnas Taibejas iedzīvotāju blīvums, platība un IKP ir ļoti atšķirīgi, un tāpēc abi tirgi nav salīdzināmi. Piemēram, 2020. gadā Ķīnas iedzīvotāju blīvums bija 149 cilvēki uz vienu kvadrātkilometru zemes, bet Ķīnas Taibejā – 650 cilvēki uz vienu kvadrātkilometru zemes. Turklāt Ķīnas Taibejas platība ir aptuveni 36 197 km2, proti, daudz mazāka nekā tādas attiecīgās provinces kā Hubei (185 900 km2) un Dzjansu (102 600 km2). Tāpēc ĶV apgalvoja, ka ir jāveic korekcija, lai atspoguļotu šos faktorus. ĶV arī apgalvoja, ka netika veiktas korekcijas, ņemot vērā inflāciju, un pieprasīja atklāt detalizētu informāciju par datiem, kas bija pamatā atsauces vērtības aprēķiniem, jo īpaši par izmantoto Ķīnas Taibejas cenu atsauces vērtību un iepriekšējo gadu korekcijām izmantotajiem datiem. |
| --- | --- |

(554)

Turklāt ĶV apgalvoja, ka tad, ja tiktu izmantota atsauces vērtība ārpus kontinentālās Ķīnas, būtu nepareizi izmantot tādu salīdzināšanas metodi, kādu izmantoja Komisija, kā arī izvēlēties Ķīnas Taibeju. Pirmkārt, Komisija esot nepareizi salīdzinājusi dažus Ķīnas Taibejas raksturlielumus, piemēram, ekonomisko attīstību, rūpnieciskās infrastruktūras stāvokli utt., ar kontinentālās Ķīnas provinču un pilsētu raksturlielumiem, jo abi tirgi nav līdzīgi. Otrkārt, ĶV apgalvoja, ka zemes cenas Ķīnas Taibejā nav ne saistītas, ne sakarā ar dominējošajiem tirgus apstākļiem kontinentālajā Ķīnā, kā to nosaka SKP nolīguma 14. panta d) punkts, jo Ķīnas Taibejā zeme ir jāpērk, bet kontinentālajā Ķīnā zeme tiek nomāta uz 50 gadiem. Turklāt kontinentālās Ķīnas un Ķīnas Taibejas iedzīvotāju blīvums, platība un IKP ir ļoti atšķirīgi, un tāpēc abi tirgi nav salīdzināmi. Piemēram, 2020. gadā Ķīnas iedzīvotāju blīvums bija 149 cilvēki uz vienu kvadrātkilometru zemes, bet Ķīnas Taibejā – 650 cilvēki uz vienu kvadrātkilometru zemes. Turklāt Ķīnas Taibejas platība ir aptuveni 36 197 km2, proti, daudz mazāka nekā tādas attiecīgās provinces kā Hubei (185 900 km2) un Dzjansu (102 600 km2). Tāpēc ĶV apgalvoja, ka ir jāveic korekcija, lai atspoguļotu šos faktorus. ĶV arī apgalvoja, ka netika veiktas korekcijas, ņemot vērā inflāciju, un pieprasīja atklāt detalizētu informāciju par datiem, kas bija pamatā atsauces vērtības aprēķiniem, jo īpaši par izmantoto Ķīnas Taibejas cenu atsauces vērtību un iepriekšējo gadu korekcijām izmantotajiem datiem.

2

2

2

| (555) | ZTT grupa arī apgalvoja, ka Komisijas izmantotā atsauces vērtība ir acīmredzami nepiemērota. Pirmkārt, būtu jāapsver Ķīnas provinču attīstības stāvoklis un jāsalīdzina tas ar Ķīnas Taibejas provinču attīstības stāvokli zemes izmantošanas tiesību iegūšanas laikā, nevis izmeklēšanas periodā. Otrkārt, Ķīnas Taibejas IKP pēdējo trīs gadu laikā ir vairāk nekā trīs reizes pārsniedzis kontinentālās Ķīnas IKP un par vairāk nekā 50 % pārsniedzis Dzjansu provinces IKP 2020. gadā. Treškārt, ir jāpiemēro nevis Ķīnas Taibejas, bet Ķīnas provinču, kurās atrodas izlasē iekļautie ražotāji, korekcijas indeksi. Visbeidzot, minētā persona lūdza Komisiju sniegt jēgpilnu statistiku un sīkāku informāciju par atsauces vērtības aprēķiniem vai šādu aprēķinu veikšanai izmantoto datu pilnīgu kopumu. |
| --- | --- |

(555)

ZTT grupa arī apgalvoja, ka Komisijas izmantotā atsauces vērtība ir acīmredzami nepiemērota. Pirmkārt, būtu jāapsver Ķīnas provinču attīstības stāvoklis un jāsalīdzina tas ar Ķīnas Taibejas provinču attīstības stāvokli zemes izmantošanas tiesību iegūšanas laikā, nevis izmeklēšanas periodā. Otrkārt, Ķīnas Taibejas IKP pēdējo trīs gadu laikā ir vairāk nekā trīs reizes pārsniedzis kontinentālās Ķīnas IKP un par vairāk nekā 50 % pārsniedzis Dzjansu provinces IKP 2020. gadā. Treškārt, ir jāpiemēro nevis Ķīnas Taibejas, bet Ķīnas provinču, kurās atrodas izlasē iekļautie ražotāji, korekcijas indeksi. Visbeidzot, minētā persona lūdza Komisiju sniegt jēgpilnu statistiku un sīkāku informāciju par atsauces vērtības aprēķiniem vai šādu aprēķinu veikšanai izmantoto datu pilnīgu kopumu.

ZTT

| (556) | Šajā sakarā Komisija norādīja, ka, izvēloties Ķīnas Taibeju par atsauces vērtības avotu, par pamatu tika izmantota 550. apsvērumā uzskaitīto faktoru pārbaude. Lai gan starp zemes izmantošanas tiesībām kontinentālajā Ķīnā un zemes pārdošanu Ķīnas Taibejā pastāv zināmas tirgus apstākļu atšķirības, tās nav tik būtiskas, lai padarītu Ķīnas Taibeju par nederīgu atsauces vērtības avotu. Turklāt ĶV salīdzināja iedzīvotāju blīvuma skaitliskos rādītājus visas valsts līmenī. Tuvāk aplūkojot iedzīvotāju blīvumu ražotāju eksportētāju faktiskajās atrašanās vietās, redzams, ka iedzīvotāju blīvuma vidējie skaitliskie rādītāji faktiski ir diezgan līdzīgi. Piemēram, Hubei iedzīvotāju blīvums 2020. gadā bija 308 cilvēki uz km2; turpretī Uhaņas pilsētā, kurā atrodas lielākā daļa uzņēmumu, iedzīvotāju blīvums bija 1145 cilvēki uz km2 (129). Dzjansu iedzīvotāju blīvums bija 830 cilvēki uz km2 (130). Tāpēc Komisija uzskatīja, ka korekcija nav pamatota. |
| --- | --- |

(556)

Šajā sakarā Komisija norādīja, ka, izvēloties Ķīnas Taibeju par atsauces vērtības avotu, par pamatu tika izmantota 550. apsvērumā uzskaitīto faktoru pārbaude. Lai gan starp zemes izmantošanas tiesībām kontinentālajā Ķīnā un zemes pārdošanu Ķīnas Taibejā pastāv zināmas tirgus apstākļu atšķirības, tās nav tik būtiskas, lai padarītu Ķīnas Taibeju par nederīgu atsauces vērtības avotu. Turklāt ĶV salīdzināja iedzīvotāju blīvuma skaitliskos rādītājus visas valsts līmenī. Tuvāk aplūkojot iedzīvotāju blīvumu ražotāju eksportētāju faktiskajās atrašanās vietās, redzams, ka iedzīvotāju blīvuma vidējie skaitliskie rādītāji faktiski ir diezgan līdzīgi. Piemēram, Hubei iedzīvotāju blīvums 2020. gadā bija 308 cilvēki uz km2; turpretī Uhaņas pilsētā, kurā atrodas lielākā daļa uzņēmumu, iedzīvotāju blīvums bija 1145 cilvēki uz km2 (129). Dzjansu iedzīvotāju blīvums bija 830 cilvēki uz km2 (130). Tāpēc Komisija uzskatīja, ka korekcija nav pamatota.

2

2

129

2

130

| (557) | Šai subsīdijai konstatētā subsīdijas likme izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā ir šāda:

  Zemes nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo







  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas likme |
| --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(557)

Šai subsīdijai konstatētā subsīdijas likme izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā ir šāda:

Zemes nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

Zemes nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas likme

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,84  %

ZTT grupa:

ZTT

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,40  %

3.8.2.   Izejvielu nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

Izejvielu nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo

| (558) | Sūdzības iesniedzējs savā sūdzībā sniedza pierādījumus tam, ka Ķīnas OŠK ražotāji darbojas atbalstāmā ražošanas nozarē un ka ir pamatoti secināt, ka subsīdijas, kas piešķirtas to izejvielu ražotājiem, kuras izmanto OŠK ražošanā, galu galā dod ieguvumu OŠK ražotājiem. OŠK ražotāji šo ieguvumu saņemtu tieši, ciktāl tie ir vertikāli integrēti, un netieši, ciktāl šo subsīdiju rezultātā izejresursu cenas Ķīnas iekšzemes tirgū būtu zemākas nekā citādi. |
| --- | --- |

(558)

Sūdzības iesniedzējs savā sūdzībā sniedza pierādījumus tam, ka Ķīnas OŠK ražotāji darbojas atbalstāmā ražošanas nozarē un ka ir pamatoti secināt, ka subsīdijas, kas piešķirtas to izejvielu ražotājiem, kuras izmanto OŠK ražošanā, galu galā dod ieguvumu OŠK ražotājiem. OŠK ražotāji šo ieguvumu saņemtu tieši, ciktāl tie ir vertikāli integrēti, un netieši, ciktāl šo subsīdiju rezultātā izejresursu cenas Ķīnas iekšzemes tirgū būtu zemākas nekā citādi.

| (559) | Lai gan ĶV, kā iepriekš izklāstīts 168. un 169. apsvērumā, AKP laikā iesniedza dokumentus par attiecīgo Juņnaņas provinces politiku, tā nav sniegusi atbalstu Komisijai, palīdzot tai iegūt informāciju no privātiem vai valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, un tāpēc tika uzskatīta par tādu, kas tikai daļēji sadarbojas ar Komisiju saistībā ar pieprasījumiem saņemt informāciju par izejvielu piegādi un attiecīgo tirgu. |
| --- | --- |

(559)

Lai gan ĶV, kā iepriekš izklāstīts 168. un 169. apsvērumā, AKP laikā iesniedza dokumentus par attiecīgo Juņnaņas provinces politiku, tā nav sniegusi atbalstu Komisijai, palīdzot tai iegūt informāciju no privātiem vai valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, un tāpēc tika uzskatīta par tādu, kas tikai daļēji sadarbojas ar Komisiju saistībā ar pieprasījumiem saņemt informāciju par izejvielu piegādi un attiecīgo tirgu.

| (560) | Šo konstatējumu nemainīja ĶV arguments, ka Komisija bija pieprasījusi informāciju par nenozīmīgu tirgu, jo nevis germānijs, bet germānija tetrahlorīds ir izejviela, ko izmanto OŠK ražošanā. Tā kā germānijs ir germānija tetrahlorīda izejmateriāls, noteikumi par germāniju un attiecīgo tirgu ietekmē konkrēto atvasinājumu – germānija tetrahlorīdu. |
| --- | --- |

(560)

Šo konstatējumu nemainīja ĶV arguments, ka Komisija bija pieprasījusi informāciju par nenozīmīgu tirgu, jo nevis germānijs, bet germānija tetrahlorīds ir izejviela, ko izmanto OŠK ražošanā. Tā kā germānijs ir germānija tetrahlorīda izejmateriāls, noteikumi par germāniju un attiecīgo tirgu ietekmē konkrēto atvasinājumu – germānija tetrahlorīdu.

| (561) | Tā kā izmeklējamās uzņēmumu grupas bija vertikāli integrētas, izmeklēšanā principā tika iekļautas izejvielas, ko piegādāja ar OŠK ražojošajiem subjektiem saistītie piegādātāji. Tāpēc, ciktāl dažas izmeklējamās kompensējamās subsīdijas tika saņemtas šo saistīto piegādātāju līmenī, tās tika iekļautas aprēķinos par katru iepriekš analizēto subsīdiju shēmu. |
| --- | --- |

(561)

Tā kā izmeklējamās uzņēmumu grupas bija vertikāli integrētas, izmeklēšanā principā tika iekļautas izejvielas, ko piegādāja ar OŠK ražojošajiem subjektiem saistītie piegādātāji. Tāpēc, ciktāl dažas izmeklējamās kompensējamās subsīdijas tika saņemtas šo saistīto piegādātāju līmenī, tās tika iekļautas aprēķinos par katru iepriekš analizēto subsīdiju shēmu.

| (562) | Komisija arī pārbaudīja, vai nesaistīti pamatizejvielu piegādātāji izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nav piegādājuši izejresursus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Komisija īpašu uzmanību pievērsa OŠK ražošanas pamatizejvielām, ko izlasē iekļautie uzņēmumi lielā mērā pirka no nesaistītiem piegādātājiem, proti, germānija tetrahlorīdam un silīcija hlorīdam. |
| --- | --- |

(562)

Komisija arī pārbaudīja, vai nesaistīti pamatizejvielu piegādātāji izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nav piegādājuši izejresursus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Komisija īpašu uzmanību pievērsa OŠK ražošanas pamatizejvielām, ko izlasē iekļautie uzņēmumi lielā mērā pirka no nesaistītiem piegādātājiem, proti, germānija tetrahlorīdam un silīcija hlorīdam.

| (563) | Germānija tetrahlorīda sākotnējais izejmateriāls ir germānijs, kas ir neaizstājams daudziem augsto tehnoloģiju ražojumiem. Tas ir svarīgs izejmateriāls, ko izmanto OŠK ražošanā, lai palielinātu to refrakcijas koeficientu un palīdzētu līdz minimumam samazināt signāla zudumus lielos attālumos (131). Ģeoloģisko apstākļu dēļ Juņnaņas reģionā ir bagātīgi germānija krājumi. |
| --- | --- |

(563)

Germānija tetrahlorīda sākotnējais izejmateriāls ir germānijs, kas ir neaizstājams daudziem augsto tehnoloģiju ražojumiem. Tas ir svarīgs izejmateriāls, ko izmanto OŠK ražošanā, lai palielinātu to refrakcijas koeficientu un palīdzētu līdz minimumam samazināt signāla zudumus lielos attālumos (131). Ģeoloģisko apstākļu dēļ Juņnaņas reģionā ir bagātīgi germānija krājumi.

131

| (564) | Ņemot vērā to, ka ĶV sadarbojās daļēji, Komisija analizēja ierobežoto dokumentu kopumu, ko bija iesniegusi ĶV, un papildināja tos, uz pieejamās informācijas pamata pētot valdības plānus un politiku attiecībā uz šiem izejresursiem, kā arī šo izejresursu tirgus dalībniekus. Komisija konstatēja, ka ĶV Juņnaņā ir īstenojusi plānus un stratēģijas germānija nozares atbalstam. Plāni, kas attiecas uz šīs izejvielas ražošanu, ietver Valsts ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānu Juņnaņas provincei (132), Juņnaņas provinces valdības Paziņojumu par Juņnaņas rūpniecības attīstību 2016.–2020. gadā (133) un Juņnaņas provinces valdības Paziņojumu par vairākiem reālās ekonomikas attīstības atbalsta pasākumiem (134). |
| --- | --- |

(564)

Ņemot vērā to, ka ĶV sadarbojās daļēji, Komisija analizēja ierobežoto dokumentu kopumu, ko bija iesniegusi ĶV, un papildināja tos, uz pieejamās informācijas pamata pētot valdības plānus un politiku attiecībā uz šiem izejresursiem, kā arī šo izejresursu tirgus dalībniekus. Komisija konstatēja, ka ĶV Juņnaņā ir īstenojusi plānus un stratēģijas germānija nozares atbalstam. Plāni, kas attiecas uz šīs izejvielas ražošanu, ietver Valsts ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānu Juņnaņas provincei (132), Juņnaņas provinces valdības Paziņojumu par Juņnaņas rūpniecības attīstību 2016.–2020. gadā (133) un Juņnaņas provinces valdības Paziņojumu par vairākiem reālās ekonomikas attīstības atbalsta pasākumiem (134).

132

133

134

| (565) | Valsts ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā Juņnaņas provincei ir nepārprotama atsauce uz germāniju, formulējot mērķi “aktīvi attīstīt jaunus saules elementu materiālus, piemēram, germāniju un plānkārtiņas” un “atbalstīt jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozares attīstību, paātrināt jaunu elektronisko informācijas un pusvadītāju funkcionālo materiālu izstrādi, kuru pamatā ir platīna grupas, germānija, indija un citu retzemju metālu un dārgmetālu materiāli”. |
| --- | --- |

(565)

Valsts ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā Juņnaņas provincei ir nepārprotama atsauce uz germāniju, formulējot mērķi “aktīvi attīstīt jaunus saules elementu materiālus, piemēram, germāniju un plānkārtiņas” un “atbalstīt jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozares attīstību, paātrināt jaunu elektronisko informācijas un pusvadītāju funkcionālo materiālu izstrādi, kuru pamatā ir platīna grupas, germānija, indija un citu retzemju metālu un dārgmetālu materiāli”.

aktīvi attīstīt jaunus saules elementu materiālus, piemēram, germāniju un plānkārtiņas

atbalstīt jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozares attīstību, paātrināt jaunu elektronisko informācijas un pusvadītāju funkcionālo materiālu izstrādi, kuru pamatā ir platīna grupas, germānija, indija un citu retzemju metālu un dārgmetālu materiāli

| (566) | Piecgades plāna mērķi ir atspoguļoti un izvērsti turpmākajos valdības paziņojumos un īstenošanas pasākumos. Kā izklāstīts 79. apsvērumā, ĶTR plānošanas sistēmas rezultātā resursi tiek piešķirti nozarēm, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām. |
| --- | --- |

(566)

Piecgades plāna mērķi ir atspoguļoti un izvērsti turpmākajos valdības paziņojumos un īstenošanas pasākumos. Kā izklāstīts 79. apsvērumā, ĶTR plānošanas sistēmas rezultātā resursi tiek piešķirti nozarēm, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām.

| (567) | Juņnaņas provinces valdības Paziņojumā par Juņnaņas rūpniecības attīstību 2016.–2020. gadā provinces valdība kā stratēģiskos uzdevumus skaidri noteica “enerģiski veicināt Juņnaņas dārgmetālu jauno materiālu rūpniecības parku, (..) nacionālo germānija rūpniecisko bāzi, jaunu optoelektronisko materiālu un ierīču būvniecību”, “likvidēt ārvalstu tehniskos šķēršļus un paātrināt jaunu retzemju materiālu, piemēram, (..) germānija un jauno materiālu uz germānija bāzes, ieguvi” un “proaktīvi izvērst jauno mūsdienīgo materiālu, piemēram,(..) germānija, pētniecību un izstrādi”. |
| --- | --- |

(567)

Juņnaņas provinces valdības Paziņojumā par Juņnaņas rūpniecības attīstību 2016.–2020. gadā provinces valdība kā stratēģiskos uzdevumus skaidri noteica “enerģiski veicināt Juņnaņas dārgmetālu jauno materiālu rūpniecības parku, (..) nacionālo germānija rūpniecisko bāzi, jaunu optoelektronisko materiālu un ierīču būvniecību”, “likvidēt ārvalstu tehniskos šķēršļus un paātrināt jaunu retzemju materiālu, piemēram, (..) germānija un jauno materiālu uz germānija bāzes, ieguvi” un “proaktīvi izvērst jauno mūsdienīgo materiālu, piemēram,(..) germānija, pētniecību un izstrādi”.

enerģiski veicināt Juņnaņas dārgmetālu jauno materiālu rūpniecības parku, (..) nacionālo germānija rūpniecisko bāzi, jaunu optoelektronisko materiālu un ierīču būvniecību

likvidēt ārvalstu tehniskos šķēršļus un paātrināt jaunu retzemju materiālu, piemēram, (..) germānija un jauno materiālu uz germānija bāzes, ieguvi

proaktīvi izvērst jauno mūsdienīgo materiālu, piemēram,(..) germānija, pētniecību un izstrādi

| (568) | Trešajā dokumentā, kurā izklāstīts mehānisms germānija nozares veicināšanai Juņnaņas provincē, ir aprakstīts tiešs finansiāls atbalsts: “Saskaņā ar principu “komerciālā pirkšana un uzglabāšana, banku aizdevumi, finanšu subsīdijas, tirgus darbība, pašfinansēšanās” mēs esam veikuši (..) germānija (..) un citu svarīgāko krāsaino metālu produktu komerciālu pirkšanu un uzglabāšanu visā provincē. Kopējais pirkuma un uzglabāšanas apjoms ir aptuveni 800 000 tonnu, un saņemšanas un uzglabāšanas laiks ir viens gads. Līdzekļus, kas vajadzīgi saņemšanai un glabāšanai, uzņēmums aizdod bankai preču ķīlas veidā. Provinces valdība piešķīra īpašu fondu 1 miljarda juaņu apmērā, lai subsidētu banku aizdevumus uzņēmumiem. Cita starpā 80 % atlaižu subsīdijas tiks piešķirtas uzņēmumiem, kas pērk un uzglabā alvu, germāniju un indiju.” |
| --- | --- |

(568)

Trešajā dokumentā, kurā izklāstīts mehānisms germānija nozares veicināšanai Juņnaņas provincē, ir aprakstīts tiešs finansiāls atbalsts: “Saskaņā ar principu “komerciālā pirkšana un uzglabāšana, banku aizdevumi, finanšu subsīdijas, tirgus darbība, pašfinansēšanās” mēs esam veikuši (..) germānija (..) un citu svarīgāko krāsaino metālu produktu komerciālu pirkšanu un uzglabāšanu visā provincē. Kopējais pirkuma un uzglabāšanas apjoms ir aptuveni 800 000 tonnu, un saņemšanas un uzglabāšanas laiks ir viens gads. Līdzekļus, kas vajadzīgi saņemšanai un glabāšanai, uzņēmums aizdod bankai preču ķīlas veidā. Provinces valdība piešķīra īpašu fondu 1 miljarda juaņu apmērā, lai subsidētu banku aizdevumus uzņēmumiem. Cita starpā 80 % atlaižu subsīdijas tiks piešķirtas uzņēmumiem, kas pērk un uzglabā alvu, germāniju un indiju.”

Saskaņā ar principu “komerciālā pirkšana un uzglabāšana, banku aizdevumi, finanšu subsīdijas, tirgus darbība, pašfinansēšanās” mēs esam veikuši (..) germānija (..) un citu svarīgāko krāsaino metālu produktu komerciālu pirkšanu un uzglabāšanu visā provincē. Kopējais pirkuma un uzglabāšanas apjoms ir aptuveni 800 000 tonnu, un saņemšanas un uzglabāšanas laiks ir viens gads. Līdzekļus, kas vajadzīgi saņemšanai un glabāšanai, uzņēmums aizdod bankai preču ķīlas veidā. Provinces valdība piešķīra īpašu fondu 1 miljarda juaņu apmērā, lai subsidētu banku aizdevumus uzņēmumiem. Cita starpā 80 % atlaižu subsīdijas tiks piešķirtas uzņēmumiem, kas pērk un uzglabā alvu, germāniju un indiju.

| (569) | Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, Komisija konstatēja, ka Juņnaņas provincē esošie uzņēmumi, kas darbojas germānija ražošanas nozarē, arī germānija tetrahlorīda ražotāji, ir saņēmuši subsīdijas no valsts. Piemēram, daļēji valsts īpašumā esošais uzņēmums YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium un tā meitasuzņēmumi no ĶV saņēma vairākus maksājumus. Savā 2020. gada pārskatā uzņēmums ziņo, ka 2019. gadā ienākumi no subsīdiju maksājumiem bijuši 21 847 627 RMB. No ĶV saņemtās dotācijas 2020. gadā sasniedza 55 361 284 RMB (135). ĶV dotācijas germānija ražošanas nozarei neaprobežojas tikai ar vienu uzņēmumu. Valsts īpašumā esošais uzņēmums Yunnan Chihong Zinc and Germanium savā 2019. gada pārskatā arī norādīja, ka tas minētajā gadā bija saņēmis subsīdijas 43 771 439 RMB apmērā (136). |
| --- | --- |

(569)

Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, Komisija konstatēja, ka Juņnaņas provincē esošie uzņēmumi, kas darbojas germānija ražošanas nozarē, arī germānija tetrahlorīda ražotāji, ir saņēmuši subsīdijas no valsts. Piemēram, daļēji valsts īpašumā esošais uzņēmums YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium un tā meitasuzņēmumi no ĶV saņēma vairākus maksājumus. Savā 2020. gada pārskatā uzņēmums ziņo, ka 2019. gadā ienākumi no subsīdiju maksājumiem bijuši 21 847 627 RMB. No ĶV saņemtās dotācijas 2020. gadā sasniedza 55 361 284 RMB (135). ĶV dotācijas germānija ražošanas nozarei neaprobežojas tikai ar vienu uzņēmumu. Valsts īpašumā esošais uzņēmums Yunnan Chihong Zinc and Germanium savā 2019. gada pārskatā arī norādīja, ka tas minētajā gadā bija saņēmis subsīdijas 43 771 439 RMB apmērā (136).

YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium

135

Yunnan Chihong Zinc and Germanium

136

| (570) | Tāpēc ir acīmredzams, ka ĶV ir iesaistīta visā OŠK vērtības veidošanas ķēdē, kas, visticamāk, ietekmē cenas tā, lai tās neatspoguļotu tirgus spēkus. Izmantojot iepriekš aprakstītos līdzekļus, valdības iejaucas nozarēs, kas ražo OŠK ražošanā izmantotās izejvielas, jo īpaši germāniju un germānija tetrahlorīdu. |
| --- | --- |

(570)

Tāpēc ir acīmredzams, ka ĶV ir iesaistīta visā OŠK vērtības veidošanas ķēdē, kas, visticamāk, ietekmē cenas tā, lai tās neatspoguļotu tirgus spēkus. Izmantojot iepriekš aprakstītos līdzekļus, valdības iejaucas nozarēs, kas ražo OŠK ražošanā izmantotās izejvielas, jo īpaši germāniju un germānija tetrahlorīdu.

| (571) | Ņemot vērā to, ka antidempinga maksājumu var noteikt dempinga starpības līmenī, kā paskaidrots 769. apsvērumā, un ņemot vērā 765. apsvērumā izklāstīto apstākļu potenciālo nozīmi, Komisija nolēma neturpināt izmeklēšanu par šo apgalvoto subsīdiju un paturēja tiesības vajadzības gadījumā atgriezties pie šā jautājuma. |
| --- | --- |

(571)

Ņemot vērā to, ka antidempinga maksājumu var noteikt dempinga starpības līmenī, kā paskaidrots 769. apsvērumā, un ņemot vērā 765. apsvērumā izklāstīto apstākļu potenciālo nozīmi, Komisija nolēma neturpināt izmeklēšanu par šo apgalvoto subsīdiju un paturēja tiesības vajadzības gadījumā atgriezties pie šā jautājuma.

3.9.   Secinājums par subsidēšanu

Secinājums par subsidēšanu

| (572) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija saskaņā ar pamatregulas noteikumiem aprēķināja kompensējamo subsīdiju apjomu izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, pārbaudot katru subsīdiju un subsīdiju programmu, un saskaitīja iegūtos skaitliskos rādītājus kopā, lai aprēķinātu subsidēšanas kopējo apjomu katram ražotājam eksportētājam izmeklēšanas periodā. Lai aprēķinātu turpmāk norādīto kopējo subsidēšanu, Komisija vispirms aprēķināja subsidēšanas procentuālo apjomu, t. i., subsīdijas apjomu, kas izteikts procentos no uzņēmuma kopējā apgrozījuma. Pēc tam šo procentuālo daļu izmantoja, lai aprēķinātu subsīdiju, kas piešķirta attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tad tika aprēķināts subsīdijas apjoms par izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma tonnu un aprēķinātas turpmāk minētās starpības procentos no tā paša eksporta tonnas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (“CIF”) vērtības. |
| --- | --- |

(572)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija saskaņā ar pamatregulas noteikumiem aprēķināja kompensējamo subsīdiju apjomu izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, pārbaudot katru subsīdiju un subsīdiju programmu, un saskaitīja iegūtos skaitliskos rādītājus kopā, lai aprēķinātu subsidēšanas kopējo apjomu katram ražotājam eksportētājam izmeklēšanas periodā. Lai aprēķinātu turpmāk norādīto kopējo subsidēšanu, Komisija vispirms aprēķināja subsidēšanas procentuālo apjomu, t. i., subsīdijas apjomu, kas izteikts procentos no uzņēmuma kopējā apgrozījuma. Pēc tam šo procentuālo daļu izmantoja, lai aprēķinātu subsīdiju, kas piešķirta attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tad tika aprēķināts subsīdijas apjoms par izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma tonnu un aprēķinātas turpmāk minētās starpības procentos no tā paša eksporta tonnas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (“CIF”) vērtības.

CIF

| (573) | Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu kopējais subsīdiju apjoms izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, tika aprēķināts, pamatojoties uz kopējo vidējo svērto kompensējamo subsīdiju apjomu, kas noteikts izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, izslēdzot nenozīmīgus apjomus, kā arī subsīdiju apjomu, kas noteikts precēm, uz kurām attiecas pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumi. Tomēr, lai noteiktu šos apjomus, Komisija neignorēja konstatējumus, kuri daļēji balstīti uz pieejamajiem faktiem. Faktiski Komisija uzskata, ka minētajās lietās izmantotie pieejamie fakti nav būtiski ietekmējuši informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu subsidēšanas apjomu, tā ka eksportētāji, kas netika aicināti sadarboties izmeklēšanā, šādas pieejas dēļ netiks skarti (137). |
| --- | --- |

(573)

Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu kopējais subsīdiju apjoms izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, tika aprēķināts, pamatojoties uz kopējo vidējo svērto kompensējamo subsīdiju apjomu, kas noteikts izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, izslēdzot nenozīmīgus apjomus, kā arī subsīdiju apjomu, kas noteikts precēm, uz kurām attiecas pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumi. Tomēr, lai noteiktu šos apjomus, Komisija neignorēja konstatējumus, kuri daļēji balstīti uz pieejamajiem faktiem. Faktiski Komisija uzskata, ka minētajās lietās izmantotie pieejamie fakti nav būtiski ietekmējuši informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu subsidēšanas apjomu, tā ka eksportētāji, kas netika aicināti sadarboties izmeklēšanā, šādas pieejas dēļ netiks skarti (137).

137

| (574) | Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības pakāpi un izlases reprezentativitāti arī tiesību uz subsīdiju ziņā, Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi noteikt apjomu “visiem pārējiem uzņēmumiem” lielākā apjoma līmenī, kas noteikts izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Apjoms “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās.






  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas likme |
| --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(574)

Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības pakāpi un izlases reprezentativitāti arī tiesību uz subsīdiju ziņā, Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi noteikt apjomu “visiem pārējiem uzņēmumiem” lielākā apjoma līmenī, kas noteikts izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Apjoms “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās.

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas likme

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,33  %

ZTT grupa:

ZTT

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

7,8  %

Visi pārējie uzņēmumi

10,33  %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Mērvienība

Mērvienība

| (575) | Lai gan oficiālā importa statistika ir sniegta kilogramos, ievērojot ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares piezīmes, Komisija uzskatīja, ka šī mērvienība nav piemērota pienācīgai attiecīgo apjomu noteikšanai. Izmeklēšana liecina, ka ražošanas nozare kā galveno apjoma rādītāju parasti izmanto nevis svaru, bet garumu. Ar to var izmērīt kabeļa garumu (kabeļu kilometros) vai tajā esošo šķiedru kopējo garumu (šķiedras kilometros). Ņemot vērā to, ka pašreizējā izmeklēšana attiecas uz kabeļiem, kabeļu kilometrus uzskata par vispiemērotāko mērvienību, ko kaitējuma noteikšanā izmantos turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(575)

Lai gan oficiālā importa statistika ir sniegta kilogramos, ievērojot ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares piezīmes, Komisija uzskatīja, ka šī mērvienība nav piemērota pienācīgai attiecīgo apjomu noteikšanai. Izmeklēšana liecina, ka ražošanas nozare kā galveno apjoma rādītāju parasti izmanto nevis svaru, bet garumu. Ar to var izmērīt kabeļa garumu (kabeļu kilometros) vai tajā esošo šķiedru kopējo garumu (šķiedras kilometros). Ņemot vērā to, ka pašreizējā izmeklēšana attiecas uz kabeļiem, kabeļu kilometrus uzskata par vispiemērotāko mērvienību, ko kaitējuma noteikšanā izmantos turpmāk tekstā.

| (576) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCCME apgalvoja, ka importa apjomi esot bijis jāaprēķina, pamatojoties uz šķiedras kilometriem, nevis kabeļu kilometriem, jo šķiedras kilometri esot pieņemtais nozares standarts un vienīgā mērvienība, kas atspoguļojot milzīgās šķiedru skaita atšķirības vienā kabelī. |
| --- | --- |

(576)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCCME apgalvoja, ka importa apjomi esot bijis jāaprēķina, pamatojoties uz šķiedras kilometriem, nevis kabeļu kilometriem, jo šķiedras kilometri esot pieņemtais nozares standarts un vienīgā mērvienība, kas atspoguļojot milzīgās šķiedru skaita atšķirības vienā kabelī.

CCCME

| (577) | Komisija saglabāja secinājumu, ka kabeļu kilometrs ir piemērota mērvienība, jo ražojumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir kabeļi un šķiedru skaits kabelī ir kabeļa īpaša iezīme, kas ir atspoguļota RKN. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(577)

Komisija saglabāja secinājumu, ka kabeļu kilometrs ir piemērota mērvienība, jo ražojumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir kabeļi un šķiedru skaits kabelī ir kabeļa īpaša iezīme, kas ir atspoguļota RKN. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

4.2.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (578) | Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 29 ražotāji. Izņemot divus nākamajā iedaļā minētos uzņēmumus, šie ražotāji veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē. Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības kaitējuma noteikšanas pamatā ir 27 dalībvalstu (ES27) dati par visu attiecīgo periodu. |
| --- | --- |

(578)

Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 29 ražotāji. Izņemot divus nākamajā iedaļā minētos uzņēmumus, šie ražotāji veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē. Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības kaitējuma noteikšanas pamatā ir 27 dalībvalstu (ES27) dati par visu attiecīgo periodu.

| (579) | Tika noteikts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 1,2 miljoni kabeļu kilometru. Komisija šo skaitlisko rādītāju noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, tiešo informāciju no deviņām personām (sešiem sūdzības iesniedzējiem, trijiem uzņēmumiem, kas atbalsta sūdzību) un – pārējo ražotāju gadījumā – tirgus informāciju. Kā norādīts 41. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti trīs Savienības ražotāji, kuri veido 52 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(579)

Tika noteikts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 1,2 miljoni kabeļu kilometru. Komisija šo skaitlisko rādītāju noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, tiešo informāciju no deviņām personām (sešiem sūdzības iesniedzējiem, trijiem uzņēmumiem, kas atbalsta sūdzību) un – pārējo ražotāju gadījumā – tirgus informāciju. Kā norādīts 41. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti trīs Savienības ražotāji, kuri veido 52 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

4.3.   Divu ražotāju izslēgšana no Savienības ražošanas nozares

Divu ražotāju izslēgšana no Savienības ražošanas nozares

| (580) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu ražotājus, kuri ir saistīti ar Ķīnas eksportētājiem vai importētājiem un/vai kuri paši ir ražojuma, par kuru tiek apgalvots, ka tas ir subsidēts, importētāji, var izslēgt no Savienības ražošanas nozares. Pamatregulas 9. panta 2. punktā ir paredzēts, kādos gadījumos ražotāji ir uzskatāmi par saistītiem ar eksportētājiem vai importētājiem. |
| --- | --- |

(580)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu ražotājus, kuri ir saistīti ar Ķīnas eksportētājiem vai importētājiem un/vai kuri paši ir ražojuma, par kuru tiek apgalvots, ka tas ir subsidēts, importētāji, var izslēgt no Savienības ražošanas nozares. Pamatregulas 9. panta 2. punktā ir paredzēts, kādos gadījumos ražotāji ir uzskatāmi par saistītiem ar eksportētājiem vai importētājiem.

| (581) | Komisija veica izpēti par Savienības ražošanas nozares pastāvošajām attiecībām ar attiecīgā ražojuma importētājiem vai eksportētājiem. Izmeklēšanā tika atklāts, ka viens izlasē iekļautais Savienības ražotājs importēja nelielu optiskās šķiedras kabeļa daudzumu no Ķīnas un cits ir mazākuma akciju turētājs izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja uzņēmumā. Ņemot vērā, ka pirmais ražotājs importē niecīgus apjomus un otrais ražotājs apliecināja, ka nekontrolē šo ražotāju eksportētāju un otrādi un ka šo attiecību dēļ tas nerīkojās atšķirīgi no nesaistītiem ražotājiem, Komisija secināja, ka nav iemesla nevienu no šiem uzņēmumiem izslēgt no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(581)

Komisija veica izpēti par Savienības ražošanas nozares pastāvošajām attiecībām ar attiecīgā ražojuma importētājiem vai eksportētājiem. Izmeklēšanā tika atklāts, ka viens izlasē iekļautais Savienības ražotājs importēja nelielu optiskās šķiedras kabeļa daudzumu no Ķīnas un cits ir mazākuma akciju turētājs izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja uzņēmumā. Ņemot vērā, ka pirmais ražotājs importē niecīgus apjomus un otrais ražotājs apliecināja, ka nekontrolē šo ražotāju eksportētāju un otrādi un ka šo attiecību dēļ tas nerīkojās atšķirīgi no nesaistītiem ražotājiem, Komisija secināja, ka nav iemesla nevienu no šiem uzņēmumiem izslēgt no Savienības ražošanas nozares.

| (582) | Saistībā ar trešo izlasē neiekļauto ražotāju, ņemot vērā tā attiecības ar Ķīnas ražotāju eksportētāju (kuru kontrolē tas pats subjekts) un vērā ņemamos importa apjomus no Ķīnas, Komisija uzskatīja, ka, neraugoties uz šā uzņēmuma ievērojamo ražošanas apjomu Savienībā, šādu ražotāju ir pamatoti izslēgt no Savienības ražošanas nozares definīcijas. |
| --- | --- |

(582)

Saistībā ar trešo izlasē neiekļauto ražotāju, ņemot vērā tā attiecības ar Ķīnas ražotāju eksportētāju (kuru kontrolē tas pats subjekts) un vērā ņemamos importa apjomus no Ķīnas, Komisija uzskatīja, ka, neraugoties uz šā uzņēmuma ievērojamo ražošanas apjomu Savienībā, šādu ražotāju ir pamatoti izslēgt no Savienības ražošanas nozares definīcijas.

| (583) | Līdzīgā kārtā, attiecībā uz ražotāju Savienībā, kurš nesadarbojās un ziņoja par lielu importa apjomu no Ķīnas, Komisija nolēma, ka, ņemot vērā attiecības ar Ķīnas ražotāju eksportētāju un ievērojamo importa apjomu, tas būtu tāpat jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(583)

Līdzīgā kārtā, attiecībā uz ražotāju Savienībā, kurš nesadarbojās un ziņoja par lielu importa apjomu no Ķīnas, Komisija nolēma, ka, ņemot vērā attiecības ar Ķīnas ražotāju eksportētāju un ievērojamo importa apjomu, tas būtu tāpat jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares.

| (584) | Tā kā izmeklēšanā netika konstatēts, ka kāds cits ražotājs būtu vai nu saistīts ar Ķīnas eksportētājiem vai veiktu importu no Ķīnas, nebija vajadzības no Savienības ražošanas nozares definīcijas izslēgt vēl kādu ražotāju. |
| --- | --- |

(584)

Tā kā izmeklēšanā netika konstatēts, ka kāds cits ražotājs būtu vai nu saistīts ar Ķīnas eksportētājiem vai veiktu importu no Ķīnas, nebija vajadzības no Savienības ražošanas nozares definīcijas izslēgt vēl kādu ražotāju.

| (585) | CCCME apgalvoja, ka vairāki Savienības ražotāji ir saistīti ar Ķīnas OŠK ražotājiem, un lūdza Komisiju veikt segmentētu kaitējuma analīzi, atsevišķi analizējot šo importa plūsmu. |
| --- | --- |

(585)

CCCME apgalvoja, ka vairāki Savienības ražotāji ir saistīti ar Ķīnas OŠK ražotājiem, un lūdza Komisiju veikt segmentētu kaitējuma analīzi, atsevišķi analizējot šo importa plūsmu.

CCCME

| (586) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCCME atkārtoja minēto apgalvojumu, ka Savienības ražotāju imports būtu jānošķir un jānovērtē atsevišķi no citu personu importa. CCCME arī uzskatīja, ka Komisijai būtu jāizpauž Savienības ražotāju importa apjoms un procentuālā daļa no saistītajiem un nesaistītajiem Ķīnas ražotājiem IP laikā. |
| --- | --- |

(586)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCCME atkārtoja minēto apgalvojumu, ka Savienības ražotāju imports būtu jānošķir un jānovērtē atsevišķi no citu personu importa. CCCME arī uzskatīja, ka Komisijai būtu jāizpauž Savienības ražotāju importa apjoms un procentuālā daļa no saistītajiem un nesaistītajiem Ķīnas ražotājiem IP laikā.

CCCME

CCCME

| (587) | Kā izklāstīts iepriekš, Komisija analīzē ir pienācīgi ņēmusi vērā Savienības ražotāju saikni ar Ķīnas uzņēmumiem, izslēdzot ražotājus, kuriem ir ievērojams imports no Ķīnas, un ņēma arī vērā to attiecības ar Ķīnas eksportētājiem. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji importēja nelielus attiecīgā ražojuma daudzumus (mazāk nekā 1 % no sava ražošanas apjoma) no saistītiem uzņēmumiem Ķīnā. Citi uzņēmumi, kas veic ražošanu Savienībā un importē ievērojamus daudzumus, netika uzskatīti par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē, kā izklāstīts 582.–584. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(587)

Kā izklāstīts iepriekš, Komisija analīzē ir pienācīgi ņēmusi vērā Savienības ražotāju saikni ar Ķīnas uzņēmumiem, izslēdzot ražotājus, kuriem ir ievērojams imports no Ķīnas, un ņēma arī vērā to attiecības ar Ķīnas eksportētājiem. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji importēja nelielus attiecīgā ražojuma daudzumus (mazāk nekā 1 % no sava ražošanas apjoma) no saistītiem uzņēmumiem Ķīnā. Citi uzņēmumi, kas veic ražošanu Savienībā un importē ievērojamus daudzumus, netika uzskatīti par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē, kā izklāstīts 582.–584. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (588) | Connect Com iesniedza sarakstu ar citiem Savienības optiskās šķiedras kabeļu ražotājiem, kurus sūdzības iesniedzējs nebija ņēmis vērā. Komisija norādīja, ka šie uzņēmumi izmeklēšanā nesadarbojās un ka aplēses par Savienības ražotājiem, kuri nesadarbojās, tika sniegtas, pamatojoties uz uzticamu tirgus informāciju (138). |
| --- | --- |

(588)

Connect Com iesniedza sarakstu ar citiem Savienības optiskās šķiedras kabeļu ražotājiem, kurus sūdzības iesniedzējs nebija ņēmis vērā. Komisija norādīja, ka šie uzņēmumi izmeklēšanā nesadarbojās un ka aplēses par Savienības ražotājiem, kuri nesadarbojās, tika sniegtas, pamatojoties uz uzticamu tirgus informāciju (138).

Connect Com

138

4.4.   Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

| (589) | Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija pārbaudīja, vai un kādā mērā analīzē ir jāņem vērā Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma turpmākais lietojums. |
| --- | --- |

(589)

Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija pārbaudīja, vai un kādā mērā analīzē ir jāņem vērā Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma turpmākais lietojums.

4.5.   Izmantošana ierobežotajam tirgum

Izmantošana ierobežotajam tirgum

| (590) | Komisija konstatēja, ka attiecīgajā periodā no 5,8 % līdz 4,4 % no Savienības ražotāju produkcijas bija paredzēts izmantot ierobežotajam tirgum. Tādā gadījumā kabeļi tika piegādāti tā paša uzņēmuma vai uzņēmumu grupu ietvaros turpmākai lejupējai apstrādei, jo īpaši ar savienotājiem aprīkotu kabeļu ražošanai. |
| --- | --- |

(590)

Komisija konstatēja, ka attiecīgajā periodā no 5,8 % līdz 4,4 % no Savienības ražotāju produkcijas bija paredzēts izmantot ierobežotajam tirgum. Tādā gadījumā kabeļi tika piegādāti tā paša uzņēmuma vai uzņēmumu grupu ietvaros turpmākai lejupējai apstrādei, jo īpaši ar savienotājiem aprīkotu kabeļu ražošanai.

| (591) | Atšķirība starp ierobežoto un brīvo tirgu kaitējuma analīzes kontekstā ir būtiska, jo ražojumiem, ko paredzēts izmantot ierobežotajam tirgum, nav tieši jākonkurē ar importu. Gluži pretēji, produkcija, ko paredzēts pārdot brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgo ražojumu, kuru importē. |
| --- | --- |

(591)

Atšķirība starp ierobežoto un brīvo tirgu kaitējuma analīzes kontekstā ir būtiska, jo ražojumiem, ko paredzēts izmantot ierobežotajam tirgum, nav tieši jākonkurē ar importu. Gluži pretēji, produkcija, ko paredzēts pārdot brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgo ražojumu, kuru importē.

| (592) | Lai gūtu maksimāli pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija apkopoja datus par visu darbību optiskās šķiedras jomā un noteica, vai ražošana paredzēta izmantošanai ierobežotajā tirgū vai brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(592)

Lai gūtu maksimāli pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija apkopoja datus par visu darbību optiskās šķiedras jomā un noteica, vai ražošana paredzēta izmantošanai ierobežotajā tirgū vai brīvajā tirgū.

| (593) | Komisija pārbaudīja dažus ar Savienības ražošanas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz brīvā tirgus datiem. Šie rādītāji ir šādi: pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū; tirgus daļa; izaugsme; eksporta apjoms un cenas; rentabilitāte; ienākums no ieguldījumiem; naudas plūsma. Ja bija iespējams un ja tas bija pamatoti, pārbaudē gūtie konstatējumi tika salīdzināti ar datiem par ierobežoto tirgu, lai nodrošinātu pilnīgu pārskatu par situāciju Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(593)

Komisija pārbaudīja dažus ar Savienības ražošanas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz brīvā tirgus datiem. Šie rādītāji ir šādi: pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū; tirgus daļa; izaugsme; eksporta apjoms un cenas; rentabilitāte; ienākums no ieguldījumiem; naudas plūsma. Ja bija iespējams un ja tas bija pamatoti, pārbaudē gūtie konstatējumi tika salīdzināti ar datiem par ierobežoto tirgu, lai nodrošinātu pilnīgu pārskatu par situāciju Savienības ražošanas nozarē.

| (594) | Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi varētu pārbaudīt, tikai ietverot visas darbības, arī izmantošanu ierobežotajā tirgū Savienības ražošanas nozarē (139). Tie ir šādi rādītāji: ražošanas apjoms; jauda, jaudas izmantojums; ieguldījumi; krājumi; nodarbinātība; ražīgums; algas; spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(594)

Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi varētu pārbaudīt, tikai ietverot visas darbības, arī izmantošanu ierobežotajā tirgū Savienības ražošanas nozarē (139). Tie ir šādi rādītāji: ražošanas apjoms; jauda, jaudas izmantojums; ieguldījumi; krājumi; nodarbinātība; ražīgums; algas; spēja piesaistīt kapitālu.

139

| (595) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCCME apgalvoja, ka, analizējot Savienības ražošanas nozares vispārējo stāvokli tirgū, nevajadzētu ignorēt ierobežoto tirgu. |
| --- | --- |

(595)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCCME apgalvoja, ka, analizējot Savienības ražošanas nozares vispārējo stāvokli tirgū, nevajadzētu ignorēt ierobežoto tirgu.

CCCME

| (596) | Šajā sakarā, kā aprakstīts turpmāk, Komisija nav ignorējusi ierobežoto tirgu, bet gan to identificējusi un novērtējusi pārmaiņas tajā laika gaitā. Tas sniedza pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tas, ka šā tirgus lielums ir mazs un samazinās, nepārprotami liecina, ka tam nav būtiskas ietekmes uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Komisija arī atgādina, ka ar savienotājiem aprīkoti kabeļi nav attiecīgais ražojums. |
| --- | --- |

(596)

Šajā sakarā, kā aprakstīts turpmāk, Komisija nav ignorējusi ierobežoto tirgu, bet gan to identificējusi un novērtējusi pārmaiņas tajā laika gaitā. Tas sniedza pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tas, ka šā tirgus lielums ir mazs un samazinās, nepārprotami liecina, ka tam nav būtiskas ietekmes uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Komisija arī atgādina, ka ar savienotājiem aprīkoti kabeļi nav attiecīgais ražojums.

4.6.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (597) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz datiem par pārdošanas apjomiem, ko noteicis sūdzības iesniedzējs, kā arī pamatojoties uz importa datiem, kuri ir noteikti saskaņā ar 600.–607. apsvērumā izklāstīto metodiku. |
| --- | --- |

(597)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz datiem par pārdošanas apjomiem, ko noteicis sūdzības iesniedzējs, kā arī pamatojoties uz importa datiem, kuri ir noteikti saskaņā ar 600.–607. apsvērumā izklāstīto metodiku.

| (598) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (kabeļu kilometros) | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā brīvajā tirgū kopā | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Indekss | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Ierobežotais tirgus | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indekss | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Avots: | ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ES muitas dienesti, Eurostat, sūdzības iesniedzēji. |

(598)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (kabeļu kilometros)

Patēriņš Savienībā (kabeļu kilometros)

2017

2018

2019

IP

Patēriņš Savienībā brīvajā tirgū kopā

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Indekss

Indekss

100

100

120

120

130

130

138

138

Ierobežotais tirgus

61 505

59 802

62 710

54 205

Indekss

Indekss

100

100

97

97

102

102

88

88

Avots:

Avots:

ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ES muitas dienesti, Eurostat, sūdzības iesniedzēji.

Eurostat

| (599) | Patēriņš brīvajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 38%. Saistībā ar plaša mēroga digitālo izvēršanos Eiropas Savienībā tas ir tirgus, kura izaugsme ir spēcīga, un ir plānojams, ka tā izaugsme turpināties krasā tempā (140). Līdz izmeklēšanas periodam patēriņš turpināja palielināties, neraugoties uz faktu, ka perioda otrā puse (t. i., 2020. gada pirmais pusgads) sakrita ar pirmajiem traucējumu mēnešiem saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Izmeklēšanā gūtie konstatējumi apliecina, ka pandēmija, kas sākās izmeklēšanas perioda pēdējos mēnešos, un ar to saistītie profilakses pasākumi palēnināja izaugsmi, bet nekavēja attiecīgā ražojuma patēriņa pieaugumu Savienībā izmeklēšanas periodā kopumā. Ierobežoto tirgu veido optiskās šķiedras kabeļu izmantošana uzņēmumu piedāvātajos savienojamības risinājumos, arī ar savienotājiem aprīkotu kabeļu ražošanā; tā apjoms, kas bija ļoti neliels attiecībā pret kopējo tirgu, attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %. |
| --- | --- |

(599)

Patēriņš brīvajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 38%. Saistībā ar plaša mēroga digitālo izvēršanos Eiropas Savienībā tas ir tirgus, kura izaugsme ir spēcīga, un ir plānojams, ka tā izaugsme turpināties krasā tempā (140). Līdz izmeklēšanas periodam patēriņš turpināja palielināties, neraugoties uz faktu, ka perioda otrā puse (t. i., 2020. gada pirmais pusgads) sakrita ar pirmajiem traucējumu mēnešiem saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Izmeklēšanā gūtie konstatējumi apliecina, ka pandēmija, kas sākās izmeklēšanas perioda pēdējos mēnešos, un ar to saistītie profilakses pasākumi palēnināja izaugsmi, bet nekavēja attiecīgā ražojuma patēriņa pieaugumu Savienībā izmeklēšanas periodā kopumā. Ierobežoto tirgu veido optiskās šķiedras kabeļu izmantošana uzņēmumu piedāvātajos savienojamības risinājumos, arī ar savienotājiem aprīkotu kabeļu ražošanā; tā apjoms, kas bija ļoti neliels attiecībā pret kopējo tirgu, attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %.

140

4.7.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.7.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (600) | Oficiālo importa statistiku par KN kodu 8544 70 00 sniedz kilogramos, un šis kods attiecas arī uz ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums. Lai iegūtu precīzāku priekšstatu par importu, Komisija pārbaudīja valstu muitas dienestu sniegto detalizēto informāciju par visu atsevišķo importa darījumu kopumu laikposmā no 2017. gada līdz IP, par ko importētāji ziņoja savās muitas deklarācijās un ko apstrādāja minētie dienesti. Informācija attiecās uz importu deviņās dalībvalstīs (Bulgārijā, Dānijā, Francijā, Vācijā, Ungārijā, Nīderlandē, Portugālē, Rumānijā un Spānijā), un to uzskatīja par reprezentatīvu, jo tā aptvēra 79 % importa attiecīgajā periodā. Veicot detalizētu analīzi uz šīs informācijas pamata, tika izdarīti turpmāk izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(600)

Oficiālo importa statistiku par KN kodu 8544 70 00 sniedz kilogramos, un šis kods attiecas arī uz ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums. Lai iegūtu precīzāku priekšstatu par importu, Komisija pārbaudīja valstu muitas dienestu sniegto detalizēto informāciju par visu atsevišķo importa darījumu kopumu laikposmā no 2017. gada līdz IP, par ko importētāji ziņoja savās muitas deklarācijās un ko apstrādāja minētie dienesti. Informācija attiecās uz importu deviņās dalībvalstīs (Bulgārijā, Dānijā, Francijā, Vācijā, Ungārijā, Nīderlandē, Portugālē, Rumānijā un Spānijā), un to uzskatīja par reprezentatīvu, jo tā aptvēra 79 % importa attiecīgajā periodā. Veicot detalizētu analīzi uz šīs informācijas pamata, tika izdarīti turpmāk izklāstītie secinājumi.

| (601) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju Connect com apgalvoja, ka importa apjoms tika pārbaudīts tikai deviņās dalībvalstīs un ka tas nebija reprezentatīvs, jo tādas lielas dalībvalstis kā Itālija, Polija, Austrija u. c. šajā analīzē netika iekļautas. Šajā sakarā Komisija norāda, ka no valsts muitas dienestiem saņemtā informācija bija papildu analīze, lai visa KN koda 8544 70 00 ietvaros precīzāk identificētu attiecīgo ražojumu. Komisija izmantoja informāciju no visām valsts iestādēm, kas laikus atbildēja uz tās informācijas pieprasījumu, un uzskatīja, ka 79 % no kopējā importa apjoma sniedz reprezentatīvu priekšstatu par attiecīgā ražojuma īpatsvaru kopējā importa apjomā, uz ko attiecas KN kods. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šis arguments nav pamatots. |
| --- | --- |

(601)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju Connect com apgalvoja, ka importa apjoms tika pārbaudīts tikai deviņās dalībvalstīs un ka tas nebija reprezentatīvs, jo tādas lielas dalībvalstis kā Itālija, Polija, Austrija u. c. šajā analīzē netika iekļautas. Šajā sakarā Komisija norāda, ka no valsts muitas dienestiem saņemtā informācija bija papildu analīze, lai visa KN koda 8544 70 00 ietvaros precīzāk identificētu attiecīgo ražojumu. Komisija izmantoja informāciju no visām valsts iestādēm, kas laikus atbildēja uz tās informācijas pieprasījumu, un uzskatīja, ka 79 % no kopējā importa apjoma sniedz reprezentatīvu priekšstatu par attiecīgā ražojuma īpatsvaru kopējā importa apjomā, uz ko attiecas KN kods. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šis arguments nav pamatots.

Connect com

| (602) | Importa no Ķīnas apjoms noteikts, izmantojot to pašu pamatojumu, ko izmantoja atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā, proti, pamatojoties uz informāciju, ko izlases veida pārbaudē sniedza Ķīnas ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(602)

Importa no Ķīnas apjoms noteikts, izmantojot to pašu pamatojumu, ko izmantoja atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā, proti, pamatojoties uz informāciju, ko izlases veida pārbaudē sniedza Ķīnas ražotāji eksportētāji.

| (603) | Importu no citām trešām valstīm noteica, pamatojoties uz 600. apsvērumā minēto detalizēto analīzi, kurā attiecīgā ražojuma importu noteica kilogramos un pārrēķināja kabeļu kilometros, izmantojot precīzus pārrēķina koeficientus, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji sniedza atbildēs uz 60. apsvērumā minēto papildu informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(603)

Importu no citām trešām valstīm noteica, pamatojoties uz 600. apsvērumā minēto detalizēto analīzi, kurā attiecīgā ražojuma importu noteica kilogramos un pārrēķināja kabeļu kilometros, izmantojot precīzus pārrēķina koeficientus, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji sniedza atbildēs uz 60. apsvērumā minēto papildu informācijas pieprasījumu.

| (604) | Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz importa apjomu, kas salīdzināts ar patēriņa apjomu brīvajā tirgū (redzams 1. tabulā). |
| --- | --- |

(604)

Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz importa apjomu, kas salīdzināts ar patēriņa apjomu brīvajā tirgū (redzams 1. tabulā).

| (605) | Imports no attiecīgās valsts attīstījās šādi:

  2. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no attiecīgās valsts apjoms (kabeļu kilometros) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Indekss | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Tirgus daļa (%) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Indekss | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Avots: | ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, Eurostat, ES muitas dienesti. |

(605)

Imports no attiecīgās valsts attīstījās šādi:

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Importa apjoms un tirgus daļa

2017

2018

2019

IP

Importa no attiecīgās valsts apjoms (kabeļu kilometros)

189 479

354 167

434 754

498 335

Indekss

Indekss

100

100

187

187

229

229

263

263

Tirgus daļa (%)

14,8

23,0

26,3

28,3

Indekss

Indekss

100

100

155

155

177

177

191

191

Avots:

Avots:

ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, Eurostat, ES muitas dienesti.

Eurostat

| (606) | Apstākļos, kad Ķīnas ražotājiem ir ievērojams jaudas pārpalikums (saskaņā ar aplēsēm, kuru pamatā ir sūdzības iesniedzēju nodrošināta tirgus analīze (141), tas vairāk nekā divas reizes pārsniedz visa ES tirgus lielumu), attiecīgajā periodā imports no attiecīgās valsts palielinājās no aptuveni 190 000 kabeļu kilometru līdz aptuveni 500 000 kabeļu kilometru, kas uzskatāms par ļoti strauju pieaugumu vairāk nekā divarpus reizes. Šis 163 % pieaugums ir vairāk nekā četras reizes lielāks par patēriņa pieaugumu – tas iezīmē Ķīnas izplatīšanās šajā tirgū dziļumu un dinamiku. |
| --- | --- |

(606)

Apstākļos, kad Ķīnas ražotājiem ir ievērojams jaudas pārpalikums (saskaņā ar aplēsēm, kuru pamatā ir sūdzības iesniedzēju nodrošināta tirgus analīze (141), tas vairāk nekā divas reizes pārsniedz visa ES tirgus lielumu), attiecīgajā periodā imports no attiecīgās valsts palielinājās no aptuveni 190 000 kabeļu kilometru līdz aptuveni 500 000 kabeļu kilometru, kas uzskatāms par ļoti strauju pieaugumu vairāk nekā divarpus reizes. Šis 163 % pieaugums ir vairāk nekā četras reizes lielāks par patēriņa pieaugumu – tas iezīmē Ķīnas izplatīšanās šajā tirgū dziļumu un dinamiku.

141

| (607) | Rezultātā minētā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 14,8 % līdz 28,3 % – tas ir milzīgs pieaugums par 91 %. Būtu jānorāda, ka importa apjomi no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājies katru gadu, un tas liecina par strauju un plašu izplatīšanos tirgū. |
| --- | --- |

(607)

Rezultātā minētā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 14,8 % līdz 28,3 % – tas ir milzīgs pieaugums par 91 %. Būtu jānorāda, ka importa apjomi no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājies katru gadu, un tas liecina par strauju un plašu izplatīšanos tirgū.

| (608) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa esot novērtēta par zemu un importa no Ķīnas tirgus daļa esot pārspīlēti liela. Šajā saistībā CCCME arī apgalvoja, ka tirgus dati esot jābalsta uz šķiedras kilometriem, nevis kabeļu kilometriem, kā rezultātā importa no Ķīnas tirgus daļa būtu bijusi mazāka. |
| --- | --- |

(608)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa esot novērtēta par zemu un importa no Ķīnas tirgus daļa esot pārspīlēti liela. Šajā saistībā CCCME arī apgalvoja, ka tirgus dati esot jābalsta uz šķiedras kilometriem, nevis kabeļu kilometriem, kā rezultātā importa no Ķīnas tirgus daļa būtu bijusi mazāka.

CCCME

CCCME

| (609) | Izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgajam ražojumam vispiemērotākā mērvienība ir kabeļu kilometrs, kā paskaidrots 575. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(609)

Izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgajam ražojumam vispiemērotākā mērvienība ir kabeļu kilometrs, kā paskaidrots 575. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.7.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas, cenu samazinājums, cenu nospiešana

Importa no attiecīgās valsts cenas, cenu samazinājums, cenu nospiešana

| (610) | Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz atbildēm, ko sniedza eksportētāji, kuri sadarbojās, atbildot uz informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(610)

Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz atbildēm, ko sniedza eksportētāji, kuri sadarbojās, atbildot uz informācijas pieprasījumu.

| (611) | Vidējā cena importam no attiecīgās valsts attīstījās šādi:

  3. tabula


  Importa cenas (EUR par kabeļu kilometru) | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīna | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Indekss | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Avots: | ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |

(611)

Vidējā cena importam no attiecīgās valsts attīstījās šādi:

3. tabula

3. tabula

Importa cenas (EUR par kabeļu kilometru)

Importa cenas (EUR par kabeļu kilometru)

2017

2018

2019

IP

Ķīna

452,9

401,9

468,5

349,1

Indekss

Indekss

100

100

89

89

103

103

77

77

Avots:

Avots:

ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (612) | Importa no Ķīnas cenas attiecīgajā periodā samazinājās no 452 EUR par kabeļu kilometru līdz 349 EUR par kabeļu kilometru, samazinoties par 23 %. Šis process būtu jāaplūko, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju pieaugošo agresivitāti, kas ir saistīta ar jaudas pārpalikumu šajā valstī (sk. 606. apsvērumu). Šis rādītājs būtu jāskata, ņemot vērā ievērojamās cenu atšķirības konkrētajam garumam starp dažādiem ražojuma veidiem, kā arī lielas atšķirības ražojumu klāstā no gada uz gadu. Ražojuma mainīgums izrietēja gan no pārdoto kabeļu veidu mainības un līdz ar to cenas, gan arī no tā, ka katru gadu ne visi ražojumu veidi tika iepirkti konkursa kārtībā vai pārdoti. |
| --- | --- |

(612)

Importa no Ķīnas cenas attiecīgajā periodā samazinājās no 452 EUR par kabeļu kilometru līdz 349 EUR par kabeļu kilometru, samazinoties par 23 %. Šis process būtu jāaplūko, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju pieaugošo agresivitāti, kas ir saistīta ar jaudas pārpalikumu šajā valstī (sk. 606. apsvērumu). Šis rādītājs būtu jāskata, ņemot vērā ievērojamās cenu atšķirības konkrētajam garumam starp dažādiem ražojuma veidiem, kā arī lielas atšķirības ražojumu klāstā no gada uz gadu. Ražojuma mainīgums izrietēja gan no pārdoto kabeļu veidu mainības un līdz ar to cenas, gan arī no tā, ka katru gadu ne visi ražojumu veidi tika iepirkti konkursa kārtībā vai pārdoti.

| (613) | Lai izvairītos no ražojumu klāsta mainīguma, kas iezīmē cenu laikrindas attiecīgajā periodā, un iegūtu precīzākus un reprezentatīvākus datus, Komisija analizēja arī visaptverošu informāciju, ko izlasē iekļautie Ķīnas eksportētāji un Savienības ražotāji sniedza, pamatojoties uz tieši salīdzināmu ražojumu agregētākām grupām. Tā rezultātā tika identificētas 35 identiskas (atbilstošas) grupas, kuras pārdod gan Ķīnas eksportētāji, gan Savienības ražošanas nozare un kurām katrā pārbaudītajā gadā bija pārdošanas darījumi. Citiem vārdiem sakot, Komisija ieguva pilnīgu laikrindu ar cenu pēc ražojuma veida par katru gadu aplūkojamajā periodā. Šīs cenas var uzskatīt par reprezentatīvām attiecībā uz kopējo Ķīnas eksportu šajā periodā, jo tās aptver 62 % no izlasē iekļauto uzņēmumu eksporta izmeklēšanas periodā. Rezultātā iegūtās reprezentatīvās laikrindas (svērtā agregētā veidā) attīstījās šādi:

  3.bis tabula


  Imports no Ķīnas (EUR par kabeļu kilometru) | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Indekss | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Reprezentativitāte (%) | 94 | 35 | 59 | 62 |

(613)

Lai izvairītos no ražojumu klāsta mainīguma, kas iezīmē cenu laikrindas attiecīgajā periodā, un iegūtu precīzākus un reprezentatīvākus datus, Komisija analizēja arī visaptverošu informāciju, ko izlasē iekļautie Ķīnas eksportētāji un Savienības ražotāji sniedza, pamatojoties uz tieši salīdzināmu ražojumu agregētākām grupām. Tā rezultātā tika identificētas 35 identiskas (atbilstošas) grupas, kuras pārdod gan Ķīnas eksportētāji, gan Savienības ražošanas nozare un kurām katrā pārbaudītajā gadā bija pārdošanas darījumi. Citiem vārdiem sakot, Komisija ieguva pilnīgu laikrindu ar cenu pēc ražojuma veida par katru gadu aplūkojamajā periodā. Šīs cenas var uzskatīt par reprezentatīvām attiecībā uz kopējo Ķīnas eksportu šajā periodā, jo tās aptver 62 % no izlasē iekļauto uzņēmumu eksporta izmeklēšanas periodā. Rezultātā iegūtās reprezentatīvās laikrindas (svērtā agregētā veidā) attīstījās šādi:

3.bis tabula

3.bis tabula

Imports no Ķīnas (EUR par kabeļu kilometru)

Imports no Ķīnas (EUR par kabeļu kilometru)

2017

2018

2019

IP

Vidējā cena

854

720

593

320

Indekss

Indekss

100

100

84

84

69

69

38

38

Reprezentativitāte (%)

94

35

59

62

| (614) | Tas liecina par ievērojamu un nepārtrauktu Ķīnas eksporta cenu kritumu. Citiem vārdiem sakot, ja salīdzina to pašu ražojuma veidu pārdošanas darījumus pa gadiem, importa no Ķīnas cenas katru gadu skaidri un jūtami kritušās, un tās bija ievērojami zemākas par Savienības ražotāju cenām laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam (7.bis tabula). |
| --- | --- |

(614)

Tas liecina par ievērojamu un nepārtrauktu Ķīnas eksporta cenu kritumu. Citiem vārdiem sakot, ja salīdzina to pašu ražojuma veidu pārdošanas darījumus pa gadiem, importa no Ķīnas cenas katru gadu skaidri un jūtami kritušās, un tās bija ievērojami zemākas par Savienības ražotāju cenām laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam (7.bis tabula).

bis

| (615) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:






  — | katra veida ražojumu vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas līdz EXW līmenim), un |
| --- | --- | --- |

(615)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

—

katra veida ražojumu vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas līdz EXW līmenim), un

EXW

| — | attiecīgās katra veida ražojumu vidējās svērtās cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū par importu no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas summa (“
  CIF
  ”) ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimporta izmaksām. |
| --- | --- |

—

attiecīgās katra veida ražojumu vidējās svērtās cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū par importu no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas summa (“
  CIF
  ”) ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimporta izmaksām.

CIF

| (616) | Cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, ja vajadzīgs, izdarot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecināja, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija 30,0 % un 33,2 %, tādējādi kopējā cenu samazinājuma starpība bija 31,5 %. Kā aprakstīts 673. apsvērumāError! No bookmark name given., konkursu analīze apstiprina, ka konkursu līmenī pastāv cenu samazinājums. |
| --- | --- |

(616)

Cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, ja vajadzīgs, izdarot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecināja, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija 30,0 % un 33,2 %, tādējādi kopējā cenu samazinājuma starpība bija 31,5 %. Kā aprakstīts 673. apsvērumāError! No bookmark name given., konkursu analīze apstiprina, ka konkursu līmenī pastāv cenu samazinājums.

Error! No bookmark name given.

| (617) | Tas atbilst 613. un 614. apsvērumā norādītajām cenām. |
| --- | --- |

(617)

Tas atbilst 613. un 614. apsvērumā norādītajām cenām.

| (618) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju ZTT grupa arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi skaidrojumu par agregētām RKN grupām, kas tādējādi bija nepamatotas. CCCME apgalvoja, ka šo grupu izmantošana nozīmēja, ka pastāv problēma Savienības ražošanas nozares un Ķīnas cenu atbilstībā un salīdzināmībā. CCCME atsaucās uz Ekspertu grupas ziņojumu lietā China – X-Ray Equipment (142), kurā lemts, ka izmeklēšanas iestādei ir pienākums nodrošināt, lai ražojumi, kurus tā salīdzinājusi savā cenu samazinājuma un apspiešanas analīzē, būtu faktiski salīdzināmi, un apgalvoja, ka Komisija nav nodrošinājusi šādu cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(618)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju ZTT grupa arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi skaidrojumu par agregētām RKN grupām, kas tādējādi bija nepamatotas. CCCME apgalvoja, ka šo grupu izmantošana nozīmēja, ka pastāv problēma Savienības ražošanas nozares un Ķīnas cenu atbilstībā un salīdzināmībā. CCCME atsaucās uz Ekspertu grupas ziņojumu lietā China – X-Ray Equipment (142), kurā lemts, ka izmeklēšanas iestādei ir pienākums nodrošināt, lai ražojumi, kurus tā salīdzinājusi savā cenu samazinājuma un apspiešanas analīzē, būtu faktiski salīdzināmi, un apgalvoja, ka Komisija nav nodrošinājusi šādu cenu salīdzināmību.

ZTT

CCCME

CCCME

China – X-Ray Equipment

142

| (619) | Komisija šim apgalvojumam nepiekrita divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, šīs grupas netika izmantotas cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem. Otrkārt, tās tika izmantotas, lai salīdzinātu cenas pa ražojuma veidiem, kā izklāstīts 613. apsvērumā, tieši tāpēc, lai nodrošinātu, ka cenu tendences laika gaitā nesagroza ievērojamas izmaiņas ražojumu klāstā attiecīgajā periodā, un tādējādi uzlabojot salīdzināmības precizitāti laika gaitā, pamatojoties uz grupām, kas, kā paskaidrots iepriekš, bija reprezentatīvas attiecībā uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(619)

Komisija šim apgalvojumam nepiekrita divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, šīs grupas netika izmantotas cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem. Otrkārt, tās tika izmantotas, lai salīdzinātu cenas pa ražojuma veidiem, kā izklāstīts 613. apsvērumā, tieši tāpēc, lai nodrošinātu, ka cenu tendences laika gaitā nesagroza ievērojamas izmaiņas ražojumu klāstā attiecīgajā periodā, un tādējādi uzlabojot salīdzināmības precizitāti laika gaitā, pamatojoties uz grupām, kas, kā paskaidrots iepriekš, bija reprezentatīvas attiecībā uz attiecīgo ražojumu.

| (620) | Komisija norādīja, ka, novērtējot cenu samazinājuma starpību un mērķa cenas samazinājuma starpību, par atsauci salīdzināšanas vajadzībām tika izmantoti modeļi, kas eksportēti no attiecīgās valsts uz Savienību. Ražotāju eksportētāju eksporta pārdošanas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu salīdzināšanas būtība ir tāda, ka ne visus eksportētos modeļus pārdeva Savienības ražošanas nozare. Pašreizējā lietā izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju atbilstības līmenis bija 70 %, ko Komisija uzskatīja par pietiekamu, lai nodrošinātu plašu un taisnīgu eksportēto modeļu un Savienības ražošanas nozares pārdoto modeļu salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(620)

Komisija norādīja, ka, novērtējot cenu samazinājuma starpību un mērķa cenas samazinājuma starpību, par atsauci salīdzināšanas vajadzībām tika izmantoti modeļi, kas eksportēti no attiecīgās valsts uz Savienību. Ražotāju eksportētāju eksporta pārdošanas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu salīdzināšanas būtība ir tāda, ka ne visus eksportētos modeļus pārdeva Savienības ražošanas nozare. Pašreizējā lietā izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju atbilstības līmenis bija 70 %, ko Komisija uzskatīja par pietiekamu, lai nodrošinātu plašu un taisnīgu eksportēto modeļu un Savienības ražošanas nozares pārdoto modeļu salīdzinājumu.

4.8.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.8.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (621) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(621)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (622) | Komisija no ieinteresētajām personām ir saņēmusi vairākas piezīmes par kaitējumu. ĶV apgalvoja, ka imports no Ķīnas neradīja kaitējumu vai kaitējuma draudus, jo rādītāji liecināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir labs un ka Savienības ražošanas nozare ar savu tirgus daļu joprojām ieņem vadošu pozīciju. Connect Com norādīja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājums bija ļoti ierobežots un radās iespējami oligopola tirgus kontekstā. |
| --- | --- |

(622)

Komisija no ieinteresētajām personām ir saņēmusi vairākas piezīmes par kaitējumu. ĶV apgalvoja, ka imports no Ķīnas neradīja kaitējumu vai kaitējuma draudus, jo rādītāji liecināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir labs un ka Savienības ražošanas nozare ar savu tirgus daļu joprojām ieņem vadošu pozīciju. Connect Com norādīja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājums bija ļoti ierobežots un radās iespējami oligopola tirgus kontekstā.

Connect Com

| (623) | Connect Com pauda, ka pat tad, ja kaitējums radās, tas bija nenozīmīgs, ja tika gūta peļņa līdz pat minimālajam peļņas procentam 5 % līmenī, un šajā sakarā uzņēmums atgādināja par Komisijas 1988. gada 23. decembra Lēmumu, ar ko izbeidz antidempinga procedūru saistībā ar Kanādas, Honkongas un Japānas izcelsmes mobilo šūnu radiotelefonu importu (143), kā arī par 1997. gada 17. decembra spriedumu lietā EFMA/Padome (144). Tomēr būtu jāatgādina, ka lēmumā par radiotelefoniem peļņas procents tika aplūkots saistībā ar rādītāju uzlabošanos un ka minētā Tiesas lieta attiecās uz prasību, kuru Vispārējā tiesa noraidīja, ka mērķa peļņai, ko Komisija noteica izmeklēšanas laikā, vajadzēja būt augstākai. Tādējādi šie precedenti neapstiprina viedokli, ka kaitējums būtu nenozīmīgs, ja peļņas procenti pārsniedz 5 %. Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz visaptverošu novērtējumu par visiem pamatregulas 8. panta 4. punktā minētajiem faktoriem, kas analizēti konkrētā tirgus un attiecīgās ražošanas nozares kontekstā. Turklāt ražošanas nozares gūtā peļņa bija mazāka par mērķa peļņu, kas noteikta, ņemot vērā visus ar attiecīgo ražošanas nozari saistītos elementus, kā noteikts pamatregulas 12. panta 1.a punktā. |
| --- | --- |

(623)

Connect Com pauda, ka pat tad, ja kaitējums radās, tas bija nenozīmīgs, ja tika gūta peļņa līdz pat minimālajam peļņas procentam 5 % līmenī, un šajā sakarā uzņēmums atgādināja par Komisijas 1988. gada 23. decembra Lēmumu, ar ko izbeidz antidempinga procedūru saistībā ar Kanādas, Honkongas un Japānas izcelsmes mobilo šūnu radiotelefonu importu (143), kā arī par 1997. gada 17. decembra spriedumu lietā EFMA/Padome (144). Tomēr būtu jāatgādina, ka lēmumā par radiotelefoniem peļņas procents tika aplūkots saistībā ar rādītāju uzlabošanos un ka minētā Tiesas lieta attiecās uz prasību, kuru Vispārējā tiesa noraidīja, ka mērķa peļņai, ko Komisija noteica izmeklēšanas laikā, vajadzēja būt augstākai. Tādējādi šie precedenti neapstiprina viedokli, ka kaitējums būtu nenozīmīgs, ja peļņas procenti pārsniedz 5 %. Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz visaptverošu novērtējumu par visiem pamatregulas 8. panta 4. punktā minētajiem faktoriem, kas analizēti konkrētā tirgus un attiecīgās ražošanas nozares kontekstā. Turklāt ražošanas nozares gūtā peļņa bija mazāka par mērķa peļņu, kas noteikta, ņemot vērā visus ar attiecīgo ražošanas nozari saistītos elementus, kā noteikts pamatregulas 12. panta 1.a punktā.

Connect Com

143

EFMA

144

| (624) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem sūdzības iesniedzēja sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras ietvēra datus par visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(624)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem sūdzības iesniedzēja sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras ietvēra datus par visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (625) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas. |
| --- | --- |

(625)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas.

| (626) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(626)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.8.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.8.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (627) | Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (kabeļu kilometros) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Indekss | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Ražošanas jauda (kabeļu kilometros) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Indekss | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Jaudas izmantojums (%) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Indekss | 100 | 102 | 92 | 88 |

(627)

Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2017

2018

2019

IP

Ražošanas apjoms (kabeļu kilometros)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Indekss

Indekss

100

100

112

112

118

118

116

116

Ražošanas jauda (kabeļu kilometros)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Indekss

Indekss

100

100

110

110

127

127

131

131

Jaudas izmantojums (%)

67

68

62

59

Indekss

Indekss

100

100

102

102

92

92

88

88

| (628) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 16 %. Padziļināta analīze rāda, ka 2017.–2019. gadā Savienības ražošanas apjoms palielinājās par 18 %, savukārt izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas apjoms nedaudz samazinājās par 2 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(628)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 16 %. Padziļināta analīze rāda, ka 2017.–2019. gadā Savienības ražošanas apjoms palielinājās par 18 %, savukārt izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas apjoms nedaudz samazinājās par 2 procentpunktiem.

| (629) | Vispārējais pieaugums attiecīgajā periodā bija saistīts ar augušo pieprasījumu, kas redzams 1. tabulā. Tomēr tirgū, kas palielinājās par 38 %, Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā izdevās palielināt ražošanas apjomu tikai par 16 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no tirgus pieauguma. |
| --- | --- |

(629)

Vispārējais pieaugums attiecīgajā periodā bija saistīts ar augušo pieprasījumu, kas redzams 1. tabulā. Tomēr tirgū, kas palielinājās par 38 %, Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā izdevās palielināt ražošanas apjomu tikai par 16 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no tirgus pieauguma.

| (630) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas jauda palielinājās par 31 %. Šis rādītājs atspoguļo dažu Savienības ražotāju veiktos ieguldījumus atbilstoši tirgus izaugsmei. Šos centienus traucēja aizvien lielāka Ķīnas izcelsmes ražojumu izplatīšanās tirgū, kas, pateicoties negodīgām cenu noteikšanas stratēģijām, arvien vairāk pārņēma Savienības ražošanas nozares tirgus daļas. |
| --- | --- |

(630)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas jauda palielinājās par 31 %. Šis rādītājs atspoguļo dažu Savienības ražotāju veiktos ieguldījumus atbilstoši tirgus izaugsmei. Šos centienus traucēja aizvien lielāka Ķīnas izcelsmes ražojumu izplatīšanās tirgū, kas, pateicoties negodīgām cenu noteikšanas stratēģijām, arvien vairāk pārņēma Savienības ražošanas nozares tirgus daļas.

| (631) | Tā rezultātā jaudas izmantojums samazinājās par 12 %, izmeklēšanas periodā nokrītot līdz līmenim zem 60 %. Savienības ražotājiem tika liegta iespēja palielināt ražošanas apjomu atbilstīgi tirgus izaugsmei. |
| --- | --- |

(631)

Tā rezultātā jaudas izmantojums samazinājās par 12 %, izmeklēšanas periodā nokrītot līdz līmenim zem 60 %. Savienības ražotājiem tika liegta iespēja palielināt ražošanas apjomu atbilstīgi tirgus izaugsmei.

4.8.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (632) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (kabeļu kilometros) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Indekss | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Ierobežotais tirgus | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indekss | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Ierobežotais tirgus procentos no Savienības pārdošanas apjoma | 7,0 | 6,3 | 6,2 | 5,4 |
| Indekss | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Indekss | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū: tirgus daļa (%) | 64,3 | 57,6 | 57,2 | 53,5 |
| Indekss | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozare. |

(632)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2017

2018

2019

IP

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (kabeļu kilometros)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Indekss

Indekss

100

100

107

107

114

114

113

113

Ierobežotais tirgus

61 505

59 802

62 710

54 205

Indekss

Indekss

100

100

97

97

102

102

88

88

Ierobežotais tirgus procentos no Savienības pārdošanas apjoma

7,0

6,3

6,2

5,4

Indekss

Indekss

100

100

91

91

89

89

78

78

Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū

821 268

886 040

946 729

941 498

Indekss

Indekss

100

100

108

108

115

115

115

115

Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū: tirgus daļa (%)

64,3

57,6

57,2

53,5

Indekss

Indekss

100

100

90

90

89

89

83

83

Avots:

Avots:

Savienības ražošanas nozare.

| (633) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms palielinājās par 13 %. Tomēr patēriņa pieauguma dēļ tirgus daļa brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās no 64,3 % līdz 53,5 %, kas ir sarukums par vairāk nekā 10 procentpunktiem (–17 %). |
| --- | --- |

(633)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms palielinājās par 13 %. Tomēr patēriņa pieauguma dēļ tirgus daļa brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās no 64,3 % līdz 53,5 %, kas ir sarukums par vairāk nekā 10 procentpunktiem (–17 %).

| (634) | Arī Savienības pārdošanas apjoms brīvajā tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Savienības pārdošanas apjoms attīstījās ļoti līdzīgi Savienības ražošanas apjoma tendencei, tāpēc ka rūpniecības nozare lielā mērā darbojas pēc sistēmas “ražošana pēc pasūtījuma”. |
| --- | --- |

(634)

Arī Savienības pārdošanas apjoms brīvajā tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Savienības pārdošanas apjoms attīstījās ļoti līdzīgi Savienības ražošanas apjoma tendencei, tāpēc ka rūpniecības nozare lielā mērā darbojas pēc sistēmas “ražošana pēc pasūtījuma”.

| (635) | Savienības ražošanas nozares ierobežotā tirgus līmenis (izteikts procentos no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā) visā attiecīgajā periodā bija ļoti zems ar lejupejošu tendenci – šis procents samazinājās no 7 % 2017. gadā līdz 5,4 % IP laikā. Tam bija neliela ietekme, jo šis tirgus nebija liels. |
| --- | --- |

(635)

Savienības ražošanas nozares ierobežotā tirgus līmenis (izteikts procentos no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā) visā attiecīgajā periodā bija ļoti zems ar lejupejošu tendenci – šis procents samazinājās no 7 % 2017. gadā līdz 5,4 % IP laikā. Tam bija neliela ietekme, jo šis tirgus nebija liels.

4.8.2.3.   Izaugsme

| (636) | No Savienības pārdošanas apjoma tirgus daļas zuduma izriet, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nespēja gūt labumu no Savienības tirgus pieauguma. |
| --- | --- |

(636)

No Savienības pārdošanas apjoma tirgus daļas zuduma izriet, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nespēja gūt labumu no Savienības tirgus pieauguma.

4.8.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (637) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits (FTE
   (145)) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Indekss | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Ražīgums (kabeļu kilometri / FTE) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozare. |

(637)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2017

2018

2019

IP

Nodarbināto skaits (FTE
   (145))

FTE

145

4 088

4 589

4 815

4 659

Indekss

Indekss

100

100

112

112

118

118

114

114

Ražīgums (kabeļu kilometri / FTE)

FTE

260

260

260

264

Indekss

Indekss

100

100

100

100

100

100

102

102

Avots:

Avots:

Savienības ražošanas nozare.

| (638) | Laikposmā no 2017. gada līdz 2019. gadam nodarbinātība, kas izteikta FTE, Savienības ražošanas nozarē palielinājās par 18 %. Šim kāpumam sekoja kritums par četriem procentpunktiem izmeklēšanas periodā. Šī dinamika lielā mērā atbilst ražošanas apjoma tendencei, kas parādīta 3. tabulā. |
| --- | --- |

(638)

Laikposmā no 2017. gada līdz 2019. gadam nodarbinātība, kas izteikta FTE, Savienības ražošanas nozarē palielinājās par 18 %. Šim kāpumam sekoja kritums par četriem procentpunktiem izmeklēšanas periodā. Šī dinamika lielā mērā atbilst ražošanas apjoma tendencei, kas parādīta 3. tabulā.

FTE

| (639) | Tā kā ražošanas un nodarbinātības skaitlisko rādītāju izmaiņas bija ļoti līdzīgas, ražīgums, kas izteikts kabeļu kilometros uz vienu darbinieku, saglabājās diezgan stabils. |
| --- | --- |

(639)

Tā kā ražošanas un nodarbinātības skaitlisko rādītāju izmaiņas bija ļoti līdzīgas, ražīgums, kas izteikts kabeļu kilometros uz vienu darbinieku, saglabājās diezgan stabils.

4.8.2.5.   Subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas

| (640) | Visas subsīdijas starpības būtiski pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko subsīdijas starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(640)

Visas subsīdijas starpības būtiski pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko subsīdijas starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

| (641) | Šī ir pirmā antisubsidēšanas izmeklēšana par attiecīgo ražojumu. Tādēļ nebija pieejami dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu iespējamas iepriekšējas subsidēšanas ietekmi. |
| --- | --- |

(641)

Šī ir pirmā antisubsidēšanas izmeklēšana par attiecīgo ražojumu. Tādēļ nebija pieejami dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu iespējamas iepriekšējas subsidēšanas ietekmi.

4.8.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.8.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (642) | Vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām, ko izlasē iekļautie Savienības ražotāji prasīja no nesaistītiem klientiem Savienībā, attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR par kabeļu kilometru) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Indekss | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR par kabeļu kilometru) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Indekss | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(642)

Vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām, ko izlasē iekļautie Savienības ražotāji prasīja no nesaistītiem klientiem Savienībā, attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2017

2018

2019

IP

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR par kabeļu kilometru)

816

861

944

821

Indekss

Indekss

100

100

105

105

116

116

101

101

Vienības ražošanas izmaksas (EUR par kabeļu kilometru)

756

785

860

758

Indekss

Indekss

100

100

104

104

114

114

100

100

Avots:

Avots:

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (643) | Pārdošanas cenas nesaistītām personām (brīvajā tirgū) Savienības tirgū 2017.–2019. gadā pieauga par 16 % un tad izmeklēšanas periodā samazinājās, sasniedzot līdzīgu līmeni kā 2017. gadā reģistrētais (+1 %). Tomēr cenu līmenis ir lielā mērā atkarīgs no pārdoto ražojumu sarežģītības, ņemot vērā apstākli, ka cenas var būtiski atšķirties atkarībā no kabeļa īpašībām (piemēram, šķiedru skaita, pārklājumu skaita un veida utt.). |
| --- | --- |

(643)

Pārdošanas cenas nesaistītām personām (brīvajā tirgū) Savienības tirgū 2017.–2019. gadā pieauga par 16 % un tad izmeklēšanas periodā samazinājās, sasniedzot līdzīgu līmeni kā 2017. gadā reģistrētais (+1 %). Tomēr cenu līmenis ir lielā mērā atkarīgs no pārdoto ražojumu sarežģītības, ņemot vērā apstākli, ka cenas var būtiski atšķirties atkarībā no kabeļa īpašībām (piemēram, šķiedru skaita, pārklājumu skaita un veida utt.).

| (644) | Tas ir skaidri redzams, salīdzinot cenu attīstību ar ražošanas izmaksu attīstību, ņemot vērā to, ka sarežģītāki kabeļi, kurus var pārdot par augstākām cenām, arī ir saistīti ar augstākām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(644)

Tas ir skaidri redzams, salīdzinot cenu attīstību ar ražošanas izmaksu attīstību, ņemot vērā to, ka sarežģītāki kabeļi, kurus var pārdot par augstākām cenām, arī ir saistīti ar augstākām ražošanas izmaksām.

| (645) | Vienības ražošanas izmaksas 2017.–2019. gada periodā palielinājās par 14 %, aptuveni atbilstīgi vidējām cenām Savienības brīvajā tirgū (16 %). Pēc tam tās pazeminājās par 14 % atbilstīgi cenu kritumam tajā pašā periodā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam (15 %). |
| --- | --- |

(645)

Vienības ražošanas izmaksas 2017.–2019. gada periodā palielinājās par 14 %, aptuveni atbilstīgi vidējām cenām Savienības brīvajā tirgū (16 %). Pēc tam tās pazeminājās par 14 % atbilstīgi cenu kritumam tajā pašā periodā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam (15 %).

| (646) | Kā minēts 613. apsvērumā, lai izvairītos no ražojumu klāsta mainīguma, kas iezīmē cenu laikrindas attiecīgajā periodā, Komisija analizēja visaptverošu informāciju, ko izlasē iekļautie Ķīnas eksportētāji un Savienības ražotāji sniedza, pamatojoties uz tieši salīdzināmu ražojumu agregētākām grupām. Tā rezultātā tika identificētas 35 identiskas (atbilstošas) grupas, kuras pārdod gan Ķīnas eksportētāji, gan Savienības ražošanas nozare un kurām ir pilnīgas laikrindas katrā gadā aplūkojamajā periodā. |
| --- | --- |

(646)

Kā minēts 613. apsvērumā, lai izvairītos no ražojumu klāsta mainīguma, kas iezīmē cenu laikrindas attiecīgajā periodā, Komisija analizēja visaptverošu informāciju, ko izlasē iekļautie Ķīnas eksportētāji un Savienības ražotāji sniedza, pamatojoties uz tieši salīdzināmu ražojumu agregētākām grupām. Tā rezultātā tika identificētas 35 identiskas (atbilstošas) grupas, kuras pārdod gan Ķīnas eksportētāji, gan Savienības ražošanas nozare un kurām ir pilnīgas laikrindas katrā gadā aplūkojamajā periodā.

| (647) | Tās ir reprezentatīvas ES ražošanas nozares pārdošanas apjomiem konkrētajā periodā (vairāk nekā 34 % no šādu atbilstošu ražojumu pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā). Iegūtās reprezentatīvās laikrindas ir šādas:

  7.bis tabula


  Savienības ražošanas nozare (EUR par kabeļu kilometru) | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Indekss | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Reprezentativitāte (%) | 42 | 38 | 35 | 34 |

(647)

Tās ir reprezentatīvas ES ražošanas nozares pārdošanas apjomiem konkrētajā periodā (vairāk nekā 34 % no šādu atbilstošu ražojumu pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā). Iegūtās reprezentatīvās laikrindas ir šādas:

7.bis tabula

7.bis tabula

Savienības ražošanas nozare (EUR par kabeļu kilometru)

Savienības ražošanas nozare (EUR par kabeļu kilometru)

2017

2018

2019

IP

Vidējā cena

817

780

792

719

Indekss

Indekss

100

100

95

95

97

97

88

88

Reprezentativitāte (%)

42

38

35

34

| (648) | Tas liecina par ievērojamu Savienības ražošanas nozares cenu kritumu, kas ir līdzīgs Ķīnas eksporta cenu kritumam, kurš minēts 613. apsvērumā. |
| --- | --- |

(648)

Tas liecina par ievērojamu Savienības ražošanas nozares cenu kritumu, kas ir līdzīgs Ķīnas eksporta cenu kritumam, kurš minēts 613. apsvērumā.

| (649) | Turklāt, ņemot vērā to, ka klienti bieži pieprasa tādus OŠK veidus pēc individuāla pasūtījuma, kuri pielāgoti konkrētām vajadzībām, un ka dažas dalībvalstis arī nosaka īpašas tehniskās prasības, salīdzinot cenas laika gaitā vienam un tam pašam klientam un dalībvalstij, rodas vēl precīzāks priekšstats par cenu dinamiku. Savienības ražošanas nozare šajā sakarā sniedza sīkāku papildu informāciju. Šādās ražojumu grupu, klienta un dalībvalsts visnozīmīgākajās divdesmit kombinācijās cenām bija šāda dinamika (146):

  7.ter tabula


  Savienības ražošanas nozare (EUR par kabeļu kilometru, indekss)









  2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(649)

Turklāt, ņemot vērā to, ka klienti bieži pieprasa tādus OŠK veidus pēc individuāla pasūtījuma, kuri pielāgoti konkrētām vajadzībām, un ka dažas dalībvalstis arī nosaka īpašas tehniskās prasības, salīdzinot cenas laika gaitā vienam un tam pašam klientam un dalībvalstij, rodas vēl precīzāks priekšstats par cenu dinamiku. Savienības ražošanas nozare šajā sakarā sniedza sīkāku papildu informāciju. Šādās ražojumu grupu, klienta un dalībvalsts visnozīmīgākajās divdesmit kombinācijās cenām bija šāda dinamika (146):

146

7.ter tabula

7.ter tabula

Savienības ražošanas nozare (EUR par kabeļu kilometru, indekss)

Savienības ražošanas nozare (EUR par kabeļu kilometru, indekss)

2017

2018

2019

IP

100

100

73

73

56

56

59

59

| (650) | Tas atkal liecina par acīmredzamu Savienības ražošanas nozares cenu kritumu attiecīgajā periodā pēc Ķīnas eksporta cenu krituma, kas minēts 610.–614. apsvērumā. |
| --- | --- |

(650)

Tas atkal liecina par acīmredzamu Savienības ražošanas nozares cenu kritumu attiecīgajā periodā pēc Ķīnas eksporta cenu krituma, kas minēts 610.–614. apsvērumā.

4.8.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (651) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR/FTE) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Indekss | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(651)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2017

2018

2019

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR/FTE)

FTE

39 511

35 826

39 157

38 966

Indekss

Indekss

100

100

91

91

99

99

99

99

Avots:

Avots:

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (652) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku laikposmā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam saglabājās salīdzinoši stabilas. Nelielais šo izmaksu samazinājums 2018. gadā atbilst pilnslodzes ekvivalentu skaita pieaugumam par 13 % un atspoguļo šā papildu darbaspēka izmaksas. |
| --- | --- |

(652)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku laikposmā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam saglabājās salīdzinoši stabilas. Nelielais šo izmaksu samazinājums 2018. gadā atbilst pilnslodzes ekvivalentu skaita pieaugumam par 13 % un atspoguļo šā papildu darbaspēka izmaksas.

4.8.3.3.   Krājumi

| (653) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Krājumi | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (kabeļu kilometros) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Indekss | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%) | 12,7 | 13,5 | 12,9 | 13,9 |
| Indekss | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(653)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Krājumi

Krājumi

2017

2018

2019

IP

Krājumi perioda beigās (kabeļu kilometros)

134 925

161 561

161 878

171 058

Indekss

Indekss

100

100

120

120

120

120

127

127

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%)

12,7

13,5

12,9

13,9

Indekss

Indekss

100

100

106

106

102

102

110

110

Avots:

Avots:

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (654) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 27 %. Lai gan krājumu pieaugums nozīmē, ka konkrētu regulāro ražojumu pārdošanas apgrozījums ir lēnāks un varētu būt saistīts ar Savienības ražošanas nozares pieaugošajām grūtībām pārdot savus ražojumus ļoti agresīvas cenu konkurences dēļ no Ķīnas ražotāju eksportētāju puses, pieaugumu no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam var saistīt arī ar sezonālu ietekmi. Katrā ziņā, ņemot vērā to, ka lielākā daļa ražošanas notiek, pamatojoties uz pasūtījumiem un klientu specifikācijām, krājumi nav galvenais kaitējuma rādītājs. |
| --- | --- |

(654)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 27 %. Lai gan krājumu pieaugums nozīmē, ka konkrētu regulāro ražojumu pārdošanas apgrozījums ir lēnāks un varētu būt saistīts ar Savienības ražošanas nozares pieaugošajām grūtībām pārdot savus ražojumus ļoti agresīvas cenu konkurences dēļ no Ķīnas ražotāju eksportētāju puses, pieaugumu no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam var saistīt arī ar sezonālu ietekmi. Katrā ziņā, ņemot vērā to, ka lielākā daļa ražošanas notiek, pamatojoties uz pasūtījumiem un klientu specifikācijām, krājumi nav galvenais kaitējuma rādītājs.

4.8.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (655) | Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Indekss | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Naudas plūsma (EUR) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Indekss | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Ieguldījumi (EUR) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Indekss | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Indekss | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Avots: | izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(655)

Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2017

2018

2019

IP

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

8,1

8,4

8,5

7,9

Indekss

Indekss

100

100

104

104

104

104

97

97

Naudas plūsma (EUR)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Indekss

Indekss

100

100

146

146

125

125

120

120

Ieguldījumi (EUR)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Indekss

Indekss

100

100

112

112

137

137

99

99

Ienākums no ieguldījumiem (%)

34

36

24

20

Indekss

Indekss

100

100

105

105

70

70

58

58

Avots:

Avots:

izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (656) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(656)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (657) | Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte bija pozitīva, bet neparasti zema visā attiecīgajā periodā, un tā samazinājās no 8,1 % 2017. gadā līdz 7,9 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(657)

Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte bija pozitīva, bet neparasti zema visā attiecīgajā periodā, un tā samazinājās no 8,1 % 2017. gadā līdz 7,9 % izmeklēšanas periodā.

| (658) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju ZTT grupa apgalvoja – reversā inženiertehniskā analīze parādot, ka Savienības ražošanas nozare guva ļoti lielu peļņu, Savienības tirgū nosakot pārmērīgi lielas cenas, un tas radījis nopietnas šaubas par Savienības ražošanas nozares atrašanos kaitējuma stāvoklī, un cenu samazinājumu esot izraisījušas Savienības ražošanas nozares prasītās nepamatotās cenas, nevis imports par zemām cenām no Ķīnas. |
| --- | --- |

(658)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju ZTT grupa apgalvoja – reversā inženiertehniskā analīze parādot, ka Savienības ražošanas nozare guva ļoti lielu peļņu, Savienības tirgū nosakot pārmērīgi lielas cenas, un tas radījis nopietnas šaubas par Savienības ražošanas nozares atrašanos kaitējuma stāvoklī, un cenu samazinājumu esot izraisījušas Savienības ražošanas nozares prasītās nepamatotās cenas, nevis imports par zemām cenām no Ķīnas.

ZTT

| (659) | Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. ZTT grupas iesniegtā reversā inženiertehniskā analīze bija daļēja un nebalstījās uz izmaksu un cenu pilnīgu novērtējumu. Komisija pārbaudīja peļņas procentus, pamatojoties uz visaptverošu informāciju, un šī analīze parādīja, ka tie ir tādi, kā aprakstīts 655.–657. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(659)

Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. ZTT grupas iesniegtā reversā inženiertehniskā analīze bija daļēja un nebalstījās uz izmaksu un cenu pilnīgu novērtējumu. Komisija pārbaudīja peļņas procentus, pamatojoties uz visaptverošu informāciju, un šī analīze parādīja, ka tie ir tādi, kā aprakstīts 655.–657. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

ZTT

| (660) | Sūdzības iesniedzēji uzstāja, ka, ņemot vērā, ka attiecīgajā nozarē bija jāveic ieguldījumi un pētniecība, nepieciešamais peļņas procents bija 15 %. Izmeklēšana parādīja, ka jau plānoto ieguldījumu līmenis, kas būtu veikts parastos apstākļos, lai neatpaliktu no norisēm tirgū, būtu jāuztur ar 13,4 % vidējo peļņu, pamatojoties uz attiecīgo periodu. Šie ieguldījumi aptvēra šādus aspektus: aprīkojuma modernizēšanas un uzturēšanas izmaksas esošās jaudas efektivitātes nodrošināšanai un jaudas pielāgošanai mainīgajam ražojumu klāstam; jaudas palielināšanu; pētniecības un izstrādes izmaksas (ražojumu un procesu inovāciju). |
| --- | --- |

(660)

Sūdzības iesniedzēji uzstāja, ka, ņemot vērā, ka attiecīgajā nozarē bija jāveic ieguldījumi un pētniecība, nepieciešamais peļņas procents bija 15 %. Izmeklēšana parādīja, ka jau plānoto ieguldījumu līmenis, kas būtu veikts parastos apstākļos, lai neatpaliktu no norisēm tirgū, būtu jāuztur ar 13,4 % vidējo peļņu, pamatojoties uz attiecīgo periodu. Šie ieguldījumi aptvēra šādus aspektus: aprīkojuma modernizēšanas un uzturēšanas izmaksas esošās jaudas efektivitātes nodrošināšanai un jaudas pielāgošanai mainīgajam ražojumu klāstam; jaudas palielināšanu; pētniecības un izstrādes izmaksas (ražojumu un procesu inovāciju).

| (661) | Komisija konstatēja, ka iepriekš minētais lielums atbilst vēsturiskajai peļņai laikā, kad nebija subsidēta importa no Ķīnas; kā liecina 10.bis tabulā parādītā analīze, šī peļņa bija aptuveni 12 %. |
| --- | --- |

(661)

Komisija konstatēja, ka iepriekš minētais lielums atbilst vēsturiskajai peļņai laikā, kad nebija subsidēta importa no Ķīnas; kā liecina 10.bis tabulā parādītā analīze, šī peļņa bija aptuveni 12 %.

bis

| (662) | Tas apliecina to, ka peļņas līmenis 8 % robežās attiecīgajā periodā nav pietiekams, lai uzturētu darbību augošā augsto tehnoloģiju tirgū, un tādējādi tas ir Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma izpausme.

  10.bis tabula


  Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pirms 2017. gada | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas procents (%) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(662)

Tas apliecina to, ka peļņas līmenis 8 % robežās attiecīgajā periodā nav pietiekams, lai uzturētu darbību augošā augsto tehnoloģiju tirgū, un tādējādi tas ir Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma izpausme.

10.bis tabula

10.bis tabula

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pirms 2017. gada

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pirms 2017. gada

2014

2015

2016

Peļņas procents (%)

10,4

12,6

12,4

| (663) | Tomēr pašreizējā lietā šāds peļņas līmenis netika novērots. Rentabilitāte patiešām samazinājās salīdzinājumā ar 2014.–2016. gadu. Zemāks peļņas līmenis visā attiecīgajā periodā atspoguļo vērā ņemamu cenu kaitējumu visā attiecīgajā periodā. Importa no Ķīnas radītā lejupējā spiediena dēļ (gan apjomu pieauguma, gan zemo cenu ziņā) Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas, samazināt izmaksas un tādējādi panākt parastu peļņas līmeni, kāds tika sasniegts pirms jaudas palielināšanas maksimuma, nemaz nerunājot par jebkādu pieaugumu. |
| --- | --- |

(663)

Tomēr pašreizējā lietā šāds peļņas līmenis netika novērots. Rentabilitāte patiešām samazinājās salīdzinājumā ar 2014.–2016. gadu. Zemāks peļņas līmenis visā attiecīgajā periodā atspoguļo vērā ņemamu cenu kaitējumu visā attiecīgajā periodā. Importa no Ķīnas radītā lejupējā spiediena dēļ (gan apjomu pieauguma, gan zemo cenu ziņā) Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas, samazināt izmaksas un tādējādi panākt parastu peļņas līmeni, kāds tika sasniegts pirms jaudas palielināšanas maksimuma, nemaz nerunājot par jebkādu pieaugumu.

| (664) | Pēc pieauguma 2018. gadā naudas plūsma attiecīgā perioda otrajā pusē samazinājās. |
| --- | --- |

(664)

Pēc pieauguma 2018. gadā naudas plūsma attiecīgā perioda otrajā pusē samazinājās.

| (665) | Importēto preču radītā spiediena tiešā rezultātā Savienības ražošanas nozarei nācās atlikt ieguldījumus, tajā skaitā tādus, kas jau bija ieplānoti un apstiprināti. Šie ieguldījumi, kuru mērķis bija palielināt esošo Savienības ražošanas jaudu, attiecīgajā periodā tika apturēti (pat tad, kad projektu izpilde jau bija sākusies), un to izraisīja mainīgie tirgus apstākļi, ko radīja importa no Ķīnas agresīvā cenu noteikšana. Tādējādi ieguldījumi attiecīgā perioda beigās strauji samazinājās pretstatā iepriekšējo gadu tendencei un vispārējai tirgus izaugsmei. |
| --- | --- |

(665)

Importēto preču radītā spiediena tiešā rezultātā Savienības ražošanas nozarei nācās atlikt ieguldījumus, tajā skaitā tādus, kas jau bija ieplānoti un apstiprināti. Šie ieguldījumi, kuru mērķis bija palielināt esošo Savienības ražošanas jaudu, attiecīgajā periodā tika apturēti (pat tad, kad projektu izpilde jau bija sākusies), un to izraisīja mainīgie tirgus apstākļi, ko radīja importa no Ķīnas agresīvā cenu noteikšana. Tādējādi ieguldījumi attiecīgā perioda beigās strauji samazinājās pretstatā iepriekšējo gadu tendencei un vispārējai tirgus izaugsmei.

| (666) | Attiecīgajā periodā ienākumam no ieguldījumiem bija negatīva dinamika, un tas faktiski samazinājās par 42 %. Šī negatīvā tendence parāda, ka, lai gan konkurētspējas saglabāšanai un efektivitātes un konkurētspējas uzlabošanai joprojām tika veikti ieguldījumi, ienākumi no šiem ieguldījumiem attiecīgajā periodā ir ievērojami samazinājušies, jo Savienības ražošanas nozare nespēj uzlabot rentabilitātes rādītāju. |
| --- | --- |

(666)

Attiecīgajā periodā ienākumam no ieguldījumiem bija negatīva dinamika, un tas faktiski samazinājās par 42 %. Šī negatīvā tendence parāda, ka, lai gan konkurētspējas saglabāšanai un efektivitātes un konkurētspējas uzlabošanai joprojām tika veikti ieguldījumi, ienākumi no šiem ieguldījumiem attiecīgajā periodā ir ievērojami samazinājušies, jo Savienības ražošanas nozare nespēj uzlabot rentabilitātes rādītāju.

| (667) | Tā kā ienākums no ieguldījumiem tik strauji samazinājās, ja vien situācija neuzlabosies, izlasē iekļauto ražotāju spēja nākotnē piesaistīt kapitālu ir acīmredzami apdraudēta. |
| --- | --- |

(667)

Tā kā ienākums no ieguldījumiem tik strauji samazinājās, ja vien situācija neuzlabosies, izlasē iekļauto ražotāju spēja nākotnē piesaistīt kapitālu ir acīmredzami apdraudēta.

4.9.   Pārdošanas darījumu analīze uz konkursu pamata

Pārdošanas darījumu analīze uz konkursu pamata

| (668) | Lielākā daļa OŠK tiek pārdoti konkursa procedūrās. Lai iegūtu nepieciešamo izpratni par šo svarīgo tirgus aspektu un papildinātu atlikušo kaitējuma analīzes daļu, Komisija pieprasīja no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, importētājiem un lietotājiem sīku informāciju par konkursiem. Tika uzdoti jautājumi par raksturu, procesu, termiņiem un citiem būtiskiem aspektiem, aptverot gan pabeigtus, gan īstenošanas procesā esošus konkursus. Konkursa rīkotāju sadarbības līmenis ar Komisiju bija ļoti zems. Izmeklēšanā nepiedalījās neviens konkursa rīkotājs, un no lielajiem telesakaru operatoriem detalizētu informāciju par konkursiem sniedza tikai Deutsche Telekom. |
| --- | --- |

(668)

Lielākā daļa OŠK tiek pārdoti konkursa procedūrās. Lai iegūtu nepieciešamo izpratni par šo svarīgo tirgus aspektu un papildinātu atlikušo kaitējuma analīzes daļu, Komisija pieprasīja no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, importētājiem un lietotājiem sīku informāciju par konkursiem. Tika uzdoti jautājumi par raksturu, procesu, termiņiem un citiem būtiskiem aspektiem, aptverot gan pabeigtus, gan īstenošanas procesā esošus konkursus. Konkursa rīkotāju sadarbības līmenis ar Komisiju bija ļoti zems. Izmeklēšanā nepiedalījās neviens konkursa rīkotājs, un no lielajiem telesakaru operatoriem detalizētu informāciju par konkursiem sniedza tikai Deutsche Telekom.

Deutsche Telekom

| (669) | Pēc tam kad Komisija nebija noteikusi pagaidu pasākumus, tā pieprasīja izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem sīku papildu informāciju par visiem konkursiem, kuros tie piedalījās attiecīgajā periodā, ietverot informāciju, ja tāda pieejama, par piedāvājumiem, cenām un konkurentiem. |
| --- | --- |

(669)

Pēc tam kad Komisija nebija noteikusi pagaidu pasākumus, tā pieprasīja izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem sīku papildu informāciju par visiem konkursiem, kuros tie piedalījās attiecīgajā periodā, ietverot informāciju, ja tāda pieejama, par piedāvājumiem, cenām un konkurentiem.

| (670) | Iesniegtā informācija liecināja par ļoti neviendabīgu un sadrumstalotu ainu ar ļoti lielu skaitu konkursu, kas katru gadu tiek organizēti dažādās dalībvalstīs, ar plašu konkursu rīkotāju un pretendentu loku un dažādiem termiņiem un noteikumiem. No konkursa rīkotāja puses konkursi var būt vai nu publiski, ko organizē pašvaldības vai citi publiski subjekti, vai privāti, kurus organizē lieli telesakaru vai tīkla operatori. Ir arī daudzas citas mazāka mēroga iepirkuma procedūras, kotēšana, e-izsoles un iepirkumi par mazākām summām, ko rīko, izmantojot tiešus kontaktus ar klientiem. Katrs konkursa process ir ļoti specifisks konkursa rīkotājam, kas var izmantot dažādus procesus atkarībā no konkrētā konkursa un tirgus norisēm. Konkursos piedalās arī plašs dalībnieku loks. Ķīnas ražotāji eksportētāji piedalās tieši (arī ar savu meitasuzņēmumu starpniecību) un netieši, veidojot partnerības ar vietējiem uzņēmumiem dažādās dalībvalstīs. Ar Savienības ražotājiem konkurē arī importētāji, tirgotāji un izplatītāji. Dažkārt tiek iesaistīti arī uzstādītāji un konkursā uzvarējušie piegādātāji pārdod ražojumu telesakaru operatoriem ar šo uzstādītāju starpniecību. |
| --- | --- |

(670)

Iesniegtā informācija liecināja par ļoti neviendabīgu un sadrumstalotu ainu ar ļoti lielu skaitu konkursu, kas katru gadu tiek organizēti dažādās dalībvalstīs, ar plašu konkursu rīkotāju un pretendentu loku un dažādiem termiņiem un noteikumiem. No konkursa rīkotāja puses konkursi var būt vai nu publiski, ko organizē pašvaldības vai citi publiski subjekti, vai privāti, kurus organizē lieli telesakaru vai tīkla operatori. Ir arī daudzas citas mazāka mēroga iepirkuma procedūras, kotēšana, e-izsoles un iepirkumi par mazākām summām, ko rīko, izmantojot tiešus kontaktus ar klientiem. Katrs konkursa process ir ļoti specifisks konkursa rīkotājam, kas var izmantot dažādus procesus atkarībā no konkrētā konkursa un tirgus norisēm. Konkursos piedalās arī plašs dalībnieku loks. Ķīnas ražotāji eksportētāji piedalās tieši (arī ar savu meitasuzņēmumu starpniecību) un netieši, veidojot partnerības ar vietējiem uzņēmumiem dažādās dalībvalstīs. Ar Savienības ražotājiem konkurē arī importētāji, tirgotāji un izplatītāji. Dažkārt tiek iesaistīti arī uzstādītāji un konkursā uzvarējušie piegādātāji pārdod ražojumu telesakaru operatoriem ar šo uzstādītāju starpniecību.

| (671) | Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka Savienībā tiek organizēts ļoti daudz konkursu. Trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji ziņoja kopā par vairāk nekā 500 konkursiem, kuros tie tieši piedalījās izmeklēšanas periodā. Viens no nesaistītiem importētajiem, kuri sadarbojās, piedalās 150–200 konkursos gadā, pievēršoties tikai Vācijas tirgum. |
| --- | --- |

(671)

Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka Savienībā tiek organizēts ļoti daudz konkursu. Trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji ziņoja kopā par vairāk nekā 500 konkursiem, kuros tie tieši piedalījās izmeklēšanas periodā. Viens no nesaistītiem importētajiem, kuri sadarbojās, piedalās 150–200 konkursos gadā, pievēršoties tikai Vācijas tirgum.

| (672) | Konkursu ilgums ir ļoti atšķirīgs – no tūlītējas piegādes līdz trim gadiem. Garākos konkursos, lai gan cenas ir saskaņotas, apjomi nav fiksēti, tāpēc konkursa rīkotāji var izsludināt jaunus konkursus, kas aizstāj esošos, kad cenas samazinās. Tādējādi, lai gan konkursi nodrošina vispārējus cenu nosacījumu “griestus”, cenas var dinamiski mainīties un mainās visā konkursa īstenošanas periodā. Rezultātā tās parasti pielāgojas pašreizējiem tirgus apstākļiem un lielā mērā atspoguļo tos. |
| --- | --- |

(672)

Konkursu ilgums ir ļoti atšķirīgs – no tūlītējas piegādes līdz trim gadiem. Garākos konkursos, lai gan cenas ir saskaņotas, apjomi nav fiksēti, tāpēc konkursa rīkotāji var izsludināt jaunus konkursus, kas aizstāj esošos, kad cenas samazinās. Tādējādi, lai gan konkursi nodrošina vispārējus cenu nosacījumu “griestus”, cenas var dinamiski mainīties un mainās visā konkursa īstenošanas periodā. Rezultātā tās parasti pielāgojas pašreizējiem tirgus apstākļiem un lielā mērā atspoguļo tos.

| (673) | Komisija analizēja detalizēto informāciju, ko par konkursiem sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji, atbildot uz tās pieprasījumu. No paziņotajiem konkursiem, kuros Savienības ražotāji iesniedza piedāvājumu attiecīgajā periodā, Komisija analizēja tos konkursus, par kuriem bija konkrēti pierādījumi par Ķīnas dalību. Attiecīgajā periodā bija 55 šādi konkursi. Analizētie konkursi veido 45 % no izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoma un 14 % no kopējā ES patēriņa izmeklēšanas periodā. Attiecībā uz šiem konkursiem tika veikta cenu un apjoma kaitējuma detalizēta analīze katram konkursam, un tā liecina par ievērojamiem pārdošanas apjoma zaudējumiem (no 25 % līdz 100 %) un/vai cenu nospiešanu (no 5 % līdz 55 %), un/vai cenu samazinājumu (no 8 % līdz 39 %). Šī konkrētu konkursu analīze vēl vairāk apstiprināja cenu nospiešanu un cenu samazinājumu visā periodā, kā jau aprakstīts iepriekš. |
| --- | --- |

(673)

Komisija analizēja detalizēto informāciju, ko par konkursiem sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji, atbildot uz tās pieprasījumu. No paziņotajiem konkursiem, kuros Savienības ražotāji iesniedza piedāvājumu attiecīgajā periodā, Komisija analizēja tos konkursus, par kuriem bija konkrēti pierādījumi par Ķīnas dalību. Attiecīgajā periodā bija 55 šādi konkursi. Analizētie konkursi veido 45 % no izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoma un 14 % no kopējā ES patēriņa izmeklēšanas periodā. Attiecībā uz šiem konkursiem tika veikta cenu un apjoma kaitējuma detalizēta analīze katram konkursam, un tā liecina par ievērojamiem pārdošanas apjoma zaudējumiem (no 25 % līdz 100 %) un/vai cenu nospiešanu (no 5 % līdz 55 %), un/vai cenu samazinājumu (no 8 % līdz 39 %). Šī konkrētu konkursu analīze vēl vairāk apstiprināja cenu nospiešanu un cenu samazinājumu visā periodā, kā jau aprakstīts iepriekš.

| (674) | Connect Com iesniedza piezīmes saistībā ar konkursa procedūrām un norādīja, ka sūdzības iesniedzēja minētie Savienības ražotāji kopumā nav zaudējuši daudzos konkursos, bet tikai vienā vai dažos lielos privātos konkursos. Tas uzsvēra, ka sūdzības iesniedzējs atsaucās tikai uz vienu uzaicinājumu piedalīties privātā konkursā un uz viena Ķīnas ražotāja cenu noteikšanas rīcību kā cenu samazinājuma pierādījumu. Connect Com iesniedza paziņojumu par Vācijas rajonā piešķirtām līgumslēgšanas tiesībām, kurā bija skaidri norādītas uzvarējušā pretendenta noteiktās cenas. Tas pauda, ka sūdzības iesniedzējs savā izklāstā bija izlaidis visu publisko konkursu tirgus segmentu. Kā norādīja Connect Com, sūdzības iesniedzēja pārstāvētie Savienības ražotāji šajos konkursos bija neveiksmīgi, jo neatbilda noteiktajiem kritērijiem (piemēram, saistībā ar noliktavām, krājumiem, plašu ražojumu klāstu, loģistikas koncepciju). Konkrētāk, Connect Com uzsvēra Prysmian un Corning mazo uzglabāšanas vietu ietilpību. Connect Com apgalvoja, ka būtu nepareizi noliegt publisko konkursu tirgus segmenta pastāvēšanu, jo cenas publisko un privāto konkursu tirgū ir lielā mērā vienādas vai savstarpēji atkarīgas. Connect Com uzskata, ka būtu nepareizi noteikt maksājumus visam tirgum, kas ir sadalīts publisko un privāto konkursu segmentos. Tika izdarīta atsauce uz Komisijas Lēmuma 98/230/EK (147) 42. apsvērumu. Pamatojoties uz minēto lēmumu, Connect Com apgalvoja, ka segmentēto tirgu gadījumā Savienības ražošanas nozarei netiek nodarīts vispārējs kaitējums, ja, lai gan pārdošanas apjoms kādā tirgus segmentā (šajā gadījumā privātos konkursos) ir nedaudz samazinājies, Savienības ražošanas nozarei ir pārdošanas iespējas citā tirgus segmentā (šajā gadījumā publiskos konkursos), kas kompensē pārdošanas apjoma samazināšanos. |
| --- | --- |

(674)

Connect Com iesniedza piezīmes saistībā ar konkursa procedūrām un norādīja, ka sūdzības iesniedzēja minētie Savienības ražotāji kopumā nav zaudējuši daudzos konkursos, bet tikai vienā vai dažos lielos privātos konkursos. Tas uzsvēra, ka sūdzības iesniedzējs atsaucās tikai uz vienu uzaicinājumu piedalīties privātā konkursā un uz viena Ķīnas ražotāja cenu noteikšanas rīcību kā cenu samazinājuma pierādījumu. Connect Com iesniedza paziņojumu par Vācijas rajonā piešķirtām līgumslēgšanas tiesībām, kurā bija skaidri norādītas uzvarējušā pretendenta noteiktās cenas. Tas pauda, ka sūdzības iesniedzējs savā izklāstā bija izlaidis visu publisko konkursu tirgus segmentu. Kā norādīja Connect Com, sūdzības iesniedzēja pārstāvētie Savienības ražotāji šajos konkursos bija neveiksmīgi, jo neatbilda noteiktajiem kritērijiem (piemēram, saistībā ar noliktavām, krājumiem, plašu ražojumu klāstu, loģistikas koncepciju). Konkrētāk, Connect Com uzsvēra Prysmian un Corning mazo uzglabāšanas vietu ietilpību. Connect Com apgalvoja, ka būtu nepareizi noliegt publisko konkursu tirgus segmenta pastāvēšanu, jo cenas publisko un privāto konkursu tirgū ir lielā mērā vienādas vai savstarpēji atkarīgas. Connect Com uzskata, ka būtu nepareizi noteikt maksājumus visam tirgum, kas ir sadalīts publisko un privāto konkursu segmentos. Tika izdarīta atsauce uz Komisijas Lēmuma 98/230/EK (147) 42. apsvērumu. Pamatojoties uz minēto lēmumu, Connect Com apgalvoja, ka segmentēto tirgu gadījumā Savienības ražošanas nozarei netiek nodarīts vispārējs kaitējums, ja, lai gan pārdošanas apjoms kādā tirgus segmentā (šajā gadījumā privātos konkursos) ir nedaudz samazinājies, Savienības ražošanas nozarei ir pārdošanas iespējas citā tirgus segmentā (šajā gadījumā publiskos konkursos), kas kompensē pārdošanas apjoma samazināšanos.

Connect Com

Connect Com

Connect Com

Connect Com

Prysmian

Corning

Connect Com

Connect Com

147

Connect Com

| (675) | 673. apsvērumā sniegtie argumenti un analīze ir pretrunā šiem apgalvojumiem. Neraugoties uz Savienības ražošanas nozares ievērojamajiem centieniem saglabāt cenu konkurētspēju, lielu tirgus daļu iekaroja Ķīnas eksportētāji, kuru piedāvājumus Savienības ražošanas nozare nevarēja pārspēt cenu ziņā. Attiecībā uz Komisijas 1998. gada lēmumu par volframa oksīda un volframskābes importu – Komisija minētajā lietā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājums atvērtajā tirgū būtu jāskata, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares tendenci izmantot arvien lielāku attiecīgā ražojuma produkcijas īpatsvaru, lai ražotu lejupējus ražojumus. Pamatā esošā faktiskā situācija attiecībā uz šiem diviem dažādajiem Savienības ražošanas nozares tirgus segmentiem (atvērtais tirgus un izmantošana ierobežotajā tirgū) atšķiras no konkurences situācijas šajā lietā, kur ierobežotā tirgus apjoms attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās un veidoja ļoti nelielu attiecīgā ražojuma produkcijas īpatsvaru. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(675)

673. apsvērumā sniegtie argumenti un analīze ir pretrunā šiem apgalvojumiem. Neraugoties uz Savienības ražošanas nozares ievērojamajiem centieniem saglabāt cenu konkurētspēju, lielu tirgus daļu iekaroja Ķīnas eksportētāji, kuru piedāvājumus Savienības ražošanas nozare nevarēja pārspēt cenu ziņā. Attiecībā uz Komisijas 1998. gada lēmumu par volframa oksīda un volframskābes importu – Komisija minētajā lietā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājums atvērtajā tirgū būtu jāskata, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares tendenci izmantot arvien lielāku attiecīgā ražojuma produkcijas īpatsvaru, lai ražotu lejupējus ražojumus. Pamatā esošā faktiskā situācija attiecībā uz šiem diviem dažādajiem Savienības ražošanas nozares tirgus segmentiem (atvērtais tirgus un izmantošana ierobežotajā tirgū) atšķiras no konkurences situācijas šajā lietā, kur ierobežotā tirgus apjoms attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās un veidoja ļoti nelielu attiecīgā ražojuma produkcijas īpatsvaru. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti.

| (676) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju Connect Com apgalvoja, ka Komisija nav izpaudusi, cik konkursos uzvarējis Ķīnas ražotājs un kāda iemesla dēļ, un atkārtoja savu argumentu, ka cena nekad nav vienīgais izšķirošais kritērijs, bet drīzāk šādi kritēriji ir kvalitāte un loģistika. Turklāt Connect Com pieprasīja 673. apsvērumā minētās analīzes rezultātu izpaušanu. |
| --- | --- |

(676)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju Connect Com apgalvoja, ka Komisija nav izpaudusi, cik konkursos uzvarējis Ķīnas ražotājs un kāda iemesla dēļ, un atkārtoja savu argumentu, ka cena nekad nav vienīgais izšķirošais kritērijs, bet drīzāk šādi kritēriji ir kvalitāte un loģistika. Turklāt Connect Com pieprasīja 673. apsvērumā minētās analīzes rezultātu izpaušanu.

Connect Com

Connect Com

| (677) | Šajā sakarā Komisija savāca detalizētu informāciju par konkursiem attiecīgajā periodā. Komisija pārbaudīja un analizēja šo informāciju, kas ir ļoti konfidenciāla un ko tāpēc nevar izpaust ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(677)

Šajā sakarā Komisija savāca detalizētu informāciju par konkursiem attiecīgajā periodā. Komisija pārbaudīja un analizēja šo informāciju, kas ir ļoti konfidenciāla un ko tāpēc nevar izpaust ieinteresētajām personām.

| (678) | Konkursu analīze liecina par procesu, kurā Savienības ražošanas nozares ražojumi tiek paātrināti aizstāti ar Ķīnas ražojumiem un kuru izmeklēšanas perioda beigās apstiprināja konkursu rezultāti. Šī atklātā cenu erozija un Savienības ražošanas nozares turpmāki ievērojami apjomu zaudējumi atbilst kopējai kaitējuma ainai un apstiprina to. |
| --- | --- |

(678)

Konkursu analīze liecina par procesu, kurā Savienības ražošanas nozares ražojumi tiek paātrināti aizstāti ar Ķīnas ražojumiem un kuru izmeklēšanas perioda beigās apstiprināja konkursu rezultāti. Šī atklātā cenu erozija un Savienības ražošanas nozares turpmāki ievērojami apjomu zaudējumi atbilst kopējai kaitējuma ainai un apstiprina to.

4.10.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (679) | Uz pozitīvu tendenci norāda vairāki rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, jauda, pārdošanas apjoms Savienības tirgū un nodarbinātība. Tomēr šo rādītāju dinamika neatbilda patēriņa pieaugumam, un, ja Savienības ražošanas nozare būtu varējusi pilnībā gūt labumu no augošā tirgus, šiem rādītājiem faktiski būtu bijis jāpalielinās vēl vairāk. Neraugoties uz pārdošanas apjoma palielināšanos, Savienības ražošanas nozare zaudēja 10,8 procentpunktus no tirgus daļas (no 64,3 % uz 53,5 %) augošā tirgū. Tas ir saistīts ar Ķīnas eksporta radīto cenu spiedienu, un visā attiecīgajā periodā ir noticis ievērojama cenu samazinājums un, katrā ziņā, cenu nospiešana. |
| --- | --- |

(679)

Uz pozitīvu tendenci norāda vairāki rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, jauda, pārdošanas apjoms Savienības tirgū un nodarbinātība. Tomēr šo rādītāju dinamika neatbilda patēriņa pieaugumam, un, ja Savienības ražošanas nozare būtu varējusi pilnībā gūt labumu no augošā tirgus, šiem rādītājiem faktiski būtu bijis jāpalielinās vēl vairāk. Neraugoties uz pārdošanas apjoma palielināšanos, Savienības ražošanas nozare zaudēja 10,8 procentpunktus no tirgus daļas (no 64,3 % uz 53,5 %) augošā tirgū. Tas ir saistīts ar Ķīnas eksporta radīto cenu spiedienu, un visā attiecīgajā periodā ir noticis ievērojama cenu samazinājums un, katrā ziņā, cenu nospiešana.

| (680) | Iepriekš minētais radīja finansiālu kaitējumu, kas izpaudās kā mazāka peļņa un ieguldījumu un ar to saistītās peļņas samazināšanās. |
| --- | --- |

(680)

Iepriekš minētais radīja finansiālu kaitējumu, kas izpaudās kā mazāka peļņa un ieguldījumu un ar to saistītās peļņas samazināšanās.

| (681) | Papildus tam, kā paskaidrots iepriekš 673. apsvērumā, konkursu ietvaros veiktās pārdošanas apjomu analīze liecina, ka tirgus daļas un cenu erozija paātrinās un turpinās paātrināties Ķīnas ražotāju eksportētāju ārkārtīgi agresīvās rīcības dēļ. |
| --- | --- |

(681)

Papildus tam, kā paskaidrots iepriekš 673. apsvērumā, konkursu ietvaros veiktās pārdošanas apjomu analīze liecina, ka tirgus daļas un cenu erozija paātrinās un turpinās paātrināties Ķīnas ražotāju eksportētāju ārkārtīgi agresīvās rīcības dēļ.

| (682) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCCME apgalvoja, ka vairāki galvenie rādītāji neliecina, ka Savienības ražošanas nozarei būtu nodarīts kaitējums, proti, IP laikā tās ražīgums saglabājās stabils un pat palielinājās, ražošanas apjoms un nodarbinātība saglabājās stabili, jauda palielinājās, pārdošanas cenas saglabājās stabilas ar nelielu samazinājumu, rentabilitāte un ieguldījumi saglabājās augstā līmenī. CCCME arī apgalvoja, ka Ekspertu grupa lietā Thailand – H-Beams (148) norādīja, ka “šādas vairāku faktoru pozitīvas izmaiņas prasītu pārliecinošu skaidrojumu par to, kāpēc un kā, ņemot vērā šādas acīmredzamas pozitīvas tendences, iekšzemes ražošanas nozarei tika nodarīts vai joprojām tiek nodarīts kaitējums nolīguma nozīmē”. CCCME apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi šādu pārliecinošu paskaidrojumu. CCCME arī apgalvoja, ka Komisija vīnskābes lietā (149) secināja, ka attiecīgajai ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums, jo rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās, neraugoties uz ražošanas nozares lejupejošām tendencēm attiecībā uz tās ražošanas un pārdošanas apjomiem un tirgus daļu. |
| --- | --- |

(682)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju CCCME apgalvoja, ka vairāki galvenie rādītāji neliecina, ka Savienības ražošanas nozarei būtu nodarīts kaitējums, proti, IP laikā tās ražīgums saglabājās stabils un pat palielinājās, ražošanas apjoms un nodarbinātība saglabājās stabili, jauda palielinājās, pārdošanas cenas saglabājās stabilas ar nelielu samazinājumu, rentabilitāte un ieguldījumi saglabājās augstā līmenī. CCCME arī apgalvoja, ka Ekspertu grupa lietā Thailand – H-Beams (148) norādīja, ka “šādas vairāku faktoru pozitīvas izmaiņas prasītu pārliecinošu skaidrojumu par to, kāpēc un kā, ņemot vērā šādas acīmredzamas pozitīvas tendences, iekšzemes ražošanas nozarei tika nodarīts vai joprojām tiek nodarīts kaitējums nolīguma nozīmē”. CCCME apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi šādu pārliecinošu paskaidrojumu. CCCME arī apgalvoja, ka Komisija vīnskābes lietā (149) secināja, ka attiecīgajai ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums, jo rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās, neraugoties uz ražošanas nozares lejupejošām tendencēm attiecībā uz tās ražošanas un pārdošanas apjomiem un tirgus daļu.

CCCME

CCCME

Thailand – H-Beams

148

CCCME

CCCME

vīnskābes

149

| (683) | Kā norādīts 679. apsvērumā, šie rādītāji jāvērtē, ņemot vērā patēriņa pieaugumu augošā tirgū, un šī analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt pietiekamu labumu no tirgus paplašināšanās, un tas iezīmē faktisko negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares izaugsmi. Turklāt konkursa detalizēta analīze liecināja par ļoti skaidru cenu samazinājumu un augošajiem pārdošanas zaudējumiem Savienības ražošanas nozarē. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(683)

Kā norādīts 679. apsvērumā, šie rādītāji jāvērtē, ņemot vērā patēriņa pieaugumu augošā tirgū, un šī analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt pietiekamu labumu no tirgus paplašināšanās, un tas iezīmē faktisko negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares izaugsmi. Turklāt konkursa detalizēta analīze liecināja par ļoti skaidru cenu samazinājumu un augošajiem pārdošanas zaudējumiem Savienības ražošanas nozarē. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (684) | Komisija atgādina, ka kaitējuma faktoru izsvēršana katrā gadījumā atšķiras atkarībā no ražošanas nozares un faktiskās situācijas. Tomēr neviena no CCCME minētajām lietām faktiski nav salīdzināma ar šo lietu. Piemēram, vīnskābes lietā Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendence attiecīgajā periodā bija stabili pozitīva un izmeklēšanas periodā pat pārsniedza mērķa peļņu, kas šajā gadījumā tā nav. Tāpat faktiskie apstākļi izmeklēšanā, kuru veica Ekspertu grupa lietā Thailand – H-Beams, būtiski atšķīrās. Vissvarīgākais ir tas, ka Ekspertu grupas iebildumi bija saistīti ar to, ka Taizemes izmeklēšanas iestāde nav paskaidrojusi, kā pozitīvās tendences (jo īpaši rentabilitāte) varētu pamatot tās apstiprinošo kaitējuma konstatēšanu. Arī šajā lietā fakti nav līdzīgi H-Beams lietas faktiem. Papildus tam, ka šajā gadījumā vairāki kaitējuma rādītāji uzrādīja negatīvu tendenci, Komisija ir pilnībā izskaidrojusi savu kaitējuma faktoru analīzi un secinājumus. Tāpēc Komisija konstatēja, ka CCCME iepriekš citētajās lietās izdarītie secinājumi nav piemērojami šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(684)

Komisija atgādina, ka kaitējuma faktoru izsvēršana katrā gadījumā atšķiras atkarībā no ražošanas nozares un faktiskās situācijas. Tomēr neviena no CCCME minētajām lietām faktiski nav salīdzināma ar šo lietu. Piemēram, vīnskābes lietā Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendence attiecīgajā periodā bija stabili pozitīva un izmeklēšanas periodā pat pārsniedza mērķa peļņu, kas šajā gadījumā tā nav. Tāpat faktiskie apstākļi izmeklēšanā, kuru veica Ekspertu grupa lietā Thailand – H-Beams, būtiski atšķīrās. Vissvarīgākais ir tas, ka Ekspertu grupas iebildumi bija saistīti ar to, ka Taizemes izmeklēšanas iestāde nav paskaidrojusi, kā pozitīvās tendences (jo īpaši rentabilitāte) varētu pamatot tās apstiprinošo kaitējuma konstatēšanu. Arī šajā lietā fakti nav līdzīgi H-Beams lietas faktiem. Papildus tam, ka šajā gadījumā vairāki kaitējuma rādītāji uzrādīja negatīvu tendenci, Komisija ir pilnībā izskaidrojusi savu kaitējuma faktoru analīzi un secinājumus. Tāpēc Komisija konstatēja, ka CCCME iepriekš citētajās lietās izdarītie secinājumi nav piemērojami šajā izmeklēšanā.

CCCME

vīnskābes

Thailand – H-Beams

H-Beams

CCCME

| (685) | CCCME arī apgalvoja, ka saskaņā ar Ekspertu grupas atzinumu lietā EC and certain member States – Large Civil Aircraft (150) tirgus daļas kritēriji vien nevarēja būt par pamatu konstatējumam par būtisku kaitējumu, un, pieaugot pieprasījumam, visi tirgus dalībnieki palielināja pārdošanas apjomu, kas liecināja par atvērtu un konkurenciālu tirgu. Turklāt CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās nākotnē un eksportētāju jaudas pārpalikums nevarēja būt būtiska kaitējuma pamats, jo šajā izmeklēšanā netika novērtēti kaitējuma draudi un tā neatbilda šādai lietai nepieciešamajam pierādījumu standartam saskaņā ar lietu T-528/09 Hubei Xinyegang Steel/Padome (151), kurā Vispārējā tiesa uzskatīja eksportētāju jaudas pārpalikuma novērtējumu par daļu no “zaudējumu draudu” pārbaudes. |
| --- | --- |

(685)

CCCME arī apgalvoja, ka saskaņā ar Ekspertu grupas atzinumu lietā EC and certain member States – Large Civil Aircraft (150) tirgus daļas kritēriji vien nevarēja būt par pamatu konstatējumam par būtisku kaitējumu, un, pieaugot pieprasījumam, visi tirgus dalībnieki palielināja pārdošanas apjomu, kas liecināja par atvērtu un konkurenciālu tirgu. Turklāt CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās nākotnē un eksportētāju jaudas pārpalikums nevarēja būt būtiska kaitējuma pamats, jo šajā izmeklēšanā netika novērtēti kaitējuma draudi un tā neatbilda šādai lietai nepieciešamajam pierādījumu standartam saskaņā ar lietu T-528/09 Hubei Xinyegang Steel/Padome (151), kurā Vispārējā tiesa uzskatīja eksportētāju jaudas pārpalikuma novērtējumu par daļu no “zaudējumu draudu” pārbaudes.

CCCME

EC and certain member States – Large Civil Aircraft

150

CCCME

Hubei Xinyegang Steel

151

zaudējumu draudu

| (686) | Šajā sakarā Komisija atgādina, ka konstatējums par būtisku kaitējumu nav balstīts tikai uz tirgus daļām, bet gan uz vairāku 599., 606., 612. un 661. apsvērumā novērtēto ekonomisko rādītāju kopumu, kas cita starpā ietver faktisko negatīvo ietekmi uz izaugsmi, cenu nospiešanu, cenu samazinājumu, mērķa cenas samazinājumu un samazinātu peļņu, kas norāda uz būtisku kaitējumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(686)

Šajā sakarā Komisija atgādina, ka konstatējums par būtisku kaitējumu nav balstīts tikai uz tirgus daļām, bet gan uz vairāku 599., 606., 612. un 661. apsvērumā novērtēto ekonomisko rādītāju kopumu, kas cita starpā ietver faktisko negatīvo ietekmi uz izaugsmi, cenu nospiešanu, cenu samazinājumu, mērķa cenas samazinājumu un samazinātu peļņu, kas norāda uz būtisku kaitējumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (687) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(687)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (688) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja, vai subsidētais imports no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar subsidēto importu no attiecīgās valsts, netiktu attiecināts uz subsidēto importu. Šie faktori ir šādi: imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, pārdošanas apjoms ierobežotajā tirgū un izejvielu cenas. |
| --- | --- |

(688)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja, vai subsidētais imports no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar subsidēto importu no attiecīgās valsts, netiktu attiecināts uz subsidēto importu. Šie faktori ir šādi: imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, pārdošanas apjoms ierobežotajā tirgū un izejvielu cenas.

5.1.   Subsidētā importa ietekme

Subsidētā importa ietekme

| (689) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās visā attiecīgajā periodā notika vienlaikus un bija tieši saistīta ar ievērojamu apjomu tāda importa no Ķīnas ienākšanu Savienības tirgū, kura cenas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un kurš katrā ziņā ievērojami nospieda Savienības pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(689)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās visā attiecīgajā periodā notika vienlaikus un bija tieši saistīta ar ievērojamu apjomu tāda importa no Ķīnas ienākšanu Savienības tirgū, kura cenas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un kurš katrā ziņā ievērojami nospieda Savienības pārdošanas cenas.

| (690) | Importa no Ķīnas apjoms palielinājās (kā redzams 2. tabulā) no aptuveni 189 000 kabeļu kilometru 2017. gadā līdz aptuveni 498 000 kabeļu kilometru izmeklēšanas periodā, t. i., tas pieauga divarpus reizes (+163 %). Tajā pašā periodā tirgus daļa palielinājās no 14,8 % līdz 28,3 %, t. i., bija gandrīz divkāršs pieaugums (+91 %). Šajā periodā (kā redzams 5. tabulā) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū palielinājās tikai par 14 %, un tās tirgus daļa samazinājās no 64,3 % līdz 53,5 % – tas ir samazinājums par 10,8 procentpunktiem (jeb –17 %). Pārdošanas apjoma samazinājums ierobežotajā tirgū, kas bija mazāks, bija mērens (–12 %). Subsidētā importa apjoms ir palielinājies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē. Kā parādīts 1. tabulā, patēriņš Savienības tirgū attiecīgajā periodā ir palielinājies par 38 %, un ir skaidrs, ka no šā palielinājuma labumu guva galvenokārt importētāji no Ķīnas. |
| --- | --- |

(690)

Importa no Ķīnas apjoms palielinājās (kā redzams 2. tabulā) no aptuveni 189 000 kabeļu kilometru 2017. gadā līdz aptuveni 498 000 kabeļu kilometru izmeklēšanas periodā, t. i., tas pieauga divarpus reizes (+163 %). Tajā pašā periodā tirgus daļa palielinājās no 14,8 % līdz 28,3 %, t. i., bija gandrīz divkāršs pieaugums (+91 %). Šajā periodā (kā redzams 5. tabulā) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū palielinājās tikai par 14 %, un tās tirgus daļa samazinājās no 64,3 % līdz 53,5 % – tas ir samazinājums par 10,8 procentpunktiem (jeb –17 %). Pārdošanas apjoma samazinājums ierobežotajā tirgū, kas bija mazāks, bija mērens (–12 %). Subsidētā importa apjoms ir palielinājies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē. Kā parādīts 1. tabulā, patēriņš Savienības tirgū attiecīgajā periodā ir palielinājies par 38 %, un ir skaidrs, ka no šā palielinājuma labumu guva galvenokārt importētāji no Ķīnas.

| (691) | Subsidētā importa cenas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās, piemēram, par 62 % saskaņā ar 3.bis tabulu. Savienības ražošanas nozares salīdzināmās pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītām personām (“brīvajā tirgū”) attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 12 %, pamatojoties uz 7.bis tabulā sniegto analīzi, un par 41 %, izmantojot 7.ter tabulā sniegto precīzāko analīzi. Cenu līmenis lielā mērā ir atkarīgs no pārdoto ražojuma veidu sarežģītības, un visprecīzākais veids, kā pārbaudīt cenu tendences, ir iekšzemē ražoto un no attiecīgās valsts importēto ražojumu salīdzinājums katram veidam (pamatojoties uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem). Izmeklēšanas periodā tas liecina, ka abiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir augstāka par 30 %. |
| --- | --- |

(691)

Subsidētā importa cenas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās, piemēram, par 62 % saskaņā ar 3.bis tabulu. Savienības ražošanas nozares salīdzināmās pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītām personām (“brīvajā tirgū”) attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 12 %, pamatojoties uz 7.bis tabulā sniegto analīzi, un par 41 %, izmantojot 7.ter tabulā sniegto precīzāko analīzi. Cenu līmenis lielā mērā ir atkarīgs no pārdoto ražojuma veidu sarežģītības, un visprecīzākais veids, kā pārbaudīt cenu tendences, ir iekšzemē ražoto un no attiecīgās valsts importēto ražojumu salīdzinājums katram veidam (pamatojoties uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem). Izmeklēšanas periodā tas liecina, ka abiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir augstāka par 30 %.

bis

bis

ter

| (692) | Attiecīgā perioda sākumā šī agresīvā rīcība sāka ārdīt Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, un izmeklēšanas periodā tirgū joprojām ir pieejami Ķīnas ražojumi par ārkārtīgi zemām cenām (kas ir daudz zemākas par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām). Šāda uzvedība, arī izmantojot iepriekš iedaļā par konkursiem aprakstītos mehānismus (670.–673. apsvērums), ir izraisījusi cenu nospiešanu, pārdošanas apjomu zaudēšanu, tirgus daļas sarukšanu, kā arī finansiālu kaitējumu gan nospiestas rentabilitātes, gan ieguldījumu samazināšanās veidā, un tādējādi apdraud Savienības ražošanas nozares pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(692)

Attiecīgā perioda sākumā šī agresīvā rīcība sāka ārdīt Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, un izmeklēšanas periodā tirgū joprojām ir pieejami Ķīnas ražojumi par ārkārtīgi zemām cenām (kas ir daudz zemākas par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām). Šāda uzvedība, arī izmantojot iepriekš iedaļā par konkursiem aprakstītos mehānismus (670.–673. apsvērums), ir izraisījusi cenu nospiešanu, pārdošanas apjomu zaudēšanu, tirgus daļas sarukšanu, kā arī finansiālu kaitējumu gan nospiestas rentabilitātes, gan ieguldījumu samazināšanās veidā, un tādējādi apdraud Savienības ražošanas nozares pastāvēšanu.

| (693) | Kā aprakstīts iepriekš 665. apsvērumā, bija arī pierādījumi, ka daži plānotie Savienības ražošanas nozares ieguldījumi un paplašināšanas projekti ir atcelti vai apturēti importa no Ķīnas par agresīvām cenām pieauguma un no tā izrietošā Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudējuma dēļ. |
| --- | --- |

(693)

Kā aprakstīts iepriekš 665. apsvērumā, bija arī pierādījumi, ka daži plānotie Savienības ražošanas nozares ieguldījumi un paplašināšanas projekti ir atcelti vai apturēti importa no Ķīnas par agresīvām cenām pieauguma un no tā izrietošā Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudējuma dēļ.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (694) | Importam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreja | Apjoms (kabeļu kilometros) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Indekss | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Tirgus daļa (%) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Indekss | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turcija | Apjoms (kabeļu kilometros) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Indekss | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Tirgus daļa (%) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Indekss | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norvēģija | Apjoms (kabeļu kilometros) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Indekss | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Tirgus daļa (%) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Indekss | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (kabeļu kilometros) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Indekss | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Tirgus daļa (%) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Indekss | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgo valsti | Apjoms (kabeļu kilometros) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Indekss | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Tirgus daļa (%) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Indekss | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Avots: | ES muitas dienestu dati, Comext (Eurostat). |

(694)

Importam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2017

2018

2019

IP

Koreja

Apjoms (kabeļu kilometros)

20 450

51 339

44 405

45 908

Indekss

Indekss

100

100

251

251

217

217

224

224

Tirgus daļa (%)

1,6

3,3

2,7

2,6

Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru)

796

873

1 627

1 073

Indekss

Indekss

100

100

110

110

204

204

135

135

Turcija

Apjoms (kabeļu kilometros)

26 732

32 932

22 922

37 008

Indekss

Indekss

100

100

123

123

86

86

138

138

Tirgus daļa (%)

2,1

2,1

1,4

2,1

Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru)

428

501

776

594

Indekss

Indekss

100

100

117

117

181

181

139

139

Norvēģija

Apjoms (kabeļu kilometros)

12 143

11 622

22 728

26 471

Indekss

Indekss

100

100

96

96

187

187

218

218

Tirgus daļa (%)

1,0

0,8

1,4

1,5

Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru)

330

271

279

261

Indekss

Indekss

100

100

82

82

85

85

79

79

Citas trešās valstis

Apjoms (kabeļu kilometros)

126 307

114 520

77 787

107 334

Indekss

Indekss

100

100

91

91

62

62

85

85

Tirgus daļa (%)

9,9

7,4

4,7

6,1

Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru)

1 631

1 728

2 447

1 218

Indekss

Indekss

100

100

106

106

150

150

75

75

Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgo valsti

Apjoms (kabeļu kilometros)

185 633

210 414

167 842

216 721

Indekss

Indekss

100

100

113

113

90

90

117

117

Tirgus daļa (%)

14,5

13,7

10,1

12,3

Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru)

1 280

1 247

1 708

964

Indekss

Indekss

100

100

97

97

133

133

75

75

Avots:

Avots:

ES muitas dienestu dati, Comext (Eurostat).

Comext

Eurostat

| (695) | Imports no Korejas attiecīgajā periodā pieauga – no gandrīz 20 000 kabeļu kilometru 2017. gadā līdz gandrīz 45 000 kabeļu kilometru izmeklēšanas periodā. Šā importa tirgus daļa pieauga no 1,6 % 2017. gadā līdz 2,6 % izmeklēšanas periodā. Korejas ražotāju vidējās cenas šķiet ievērojami augstākas nekā Savienības ražošanas nozares un ražotāju eksportētāju cenas. Tāpēc, ņemot vērā augstās cenas un ierobežotos apjomus, imports no Korejas, šķiet, neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(695)

Imports no Korejas attiecīgajā periodā pieauga – no gandrīz 20 000 kabeļu kilometru 2017. gadā līdz gandrīz 45 000 kabeļu kilometru izmeklēšanas periodā. Šā importa tirgus daļa pieauga no 1,6 % 2017. gadā līdz 2,6 % izmeklēšanas periodā. Korejas ražotāju vidējās cenas šķiet ievērojami augstākas nekā Savienības ražošanas nozares un ražotāju eksportētāju cenas. Tāpēc, ņemot vērā augstās cenas un ierobežotos apjomus, imports no Korejas, šķiet, neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (696) | Šķiet, imports no Turcijas tika pārdots par zemām cenām, lai gan augstākām nekā imports no Ķīnas laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam, un tās pakāpeniski palielinājās. Attiecīgajā periodā Turcijas eksportētāju tirgus daļa bija pamatā stabila, tikai mazliet pārsniedzot 2 %. Šo tendenču pamatā ir statistika, kas ietver daudzus ražojuma veidus, un tāpēc, ņemot vērā kopējos ierobežotos apjomus, Komisija nevar precīzi aplēst šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Lai gan nevar izslēgt, ka imports no Turcijas varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ņemot vērā tā relatīvo apjomu attiecībā pret attiecīgā ražojuma importu un stabilu tirgus daļu visā periodā, Komisija secināja, ka pat tad, ja šim importam bija neliela ietekme uz ražošanas nozares stāvokli, tas nemazina cēloņsakarību starp subsidēto importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(696)

Šķiet, imports no Turcijas tika pārdots par zemām cenām, lai gan augstākām nekā imports no Ķīnas laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam, un tās pakāpeniski palielinājās. Attiecīgajā periodā Turcijas eksportētāju tirgus daļa bija pamatā stabila, tikai mazliet pārsniedzot 2 %. Šo tendenču pamatā ir statistika, kas ietver daudzus ražojuma veidus, un tāpēc, ņemot vērā kopējos ierobežotos apjomus, Komisija nevar precīzi aplēst šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Lai gan nevar izslēgt, ka imports no Turcijas varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ņemot vērā tā relatīvo apjomu attiecībā pret attiecīgā ražojuma importu un stabilu tirgus daļu visā periodā, Komisija secināja, ka pat tad, ja šim importam bija neliela ietekme uz ražošanas nozares stāvokli, tas nemazina cēloņsakarību starp subsidēto importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (697) | Visbeidzot, attiecīgajā periodā palielinājās arī imports no Norvēģijas. Norvēģijas eksportētāju cenas, kas jau bija zemas 2017. gadā, attiecīgajā periodā turpināja samazināties (–21 % laikposmā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam), un cenu līmenis bija ievērojami zemāks par Savienības ražošanas nozares un Ķīnas eksportētāju cenu līmeni. Attiecīgajā periodā Norvēģijas eksportētāju tirgus daļa palielinājās no 1 % līdz 1,5 %. Šo tendenču pamatā ir statistika, kas ietver daudzus ražojuma veidus, un tāpēc, ņemot vērā kopējos ierobežotos apjomus, Komisija nevar precīzi aplēst šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Lai gan nevar izslēgt, ka imports no Norvēģijas varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ņemot vērā tā relatīvo apjomu attiecībā pret attiecīgā ražojuma importu, Komisija secināja, ka pat tad, ja šim importam bija neliela ietekme uz ražošanas nozares stāvokli, tas nemazina cēloņsakarību starp subsidēto importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(697)

Visbeidzot, attiecīgajā periodā palielinājās arī imports no Norvēģijas. Norvēģijas eksportētāju cenas, kas jau bija zemas 2017. gadā, attiecīgajā periodā turpināja samazināties (–21 % laikposmā no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam), un cenu līmenis bija ievērojami zemāks par Savienības ražošanas nozares un Ķīnas eksportētāju cenu līmeni. Attiecīgajā periodā Norvēģijas eksportētāju tirgus daļa palielinājās no 1 % līdz 1,5 %. Šo tendenču pamatā ir statistika, kas ietver daudzus ražojuma veidus, un tāpēc, ņemot vērā kopējos ierobežotos apjomus, Komisija nevar precīzi aplēst šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Lai gan nevar izslēgt, ka imports no Norvēģijas varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ņemot vērā tā relatīvo apjomu attiecībā pret attiecīgā ražojuma importu, Komisija secināja, ka pat tad, ja šim importam bija neliela ietekme uz ražošanas nozares stāvokli, tas nemazina cēloņsakarību starp subsidēto importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (698) | Attiecīgajā periodā absolūtā izteiksmē nedaudz samazinājās imports no citām trešām valstīm un procesā tas zaudēja lielu tirgus daļu. Vidējās cenas bija augstas, un tādējādi nekas neliecina par to, ka tās Savienības ražošanas nozarei būtu nodarījušas būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(698)

Attiecīgajā periodā absolūtā izteiksmē nedaudz samazinājās imports no citām trešām valstīm un procesā tas zaudēja lielu tirgus daļu. Vidējās cenas bija augstas, un tādējādi nekas neliecina par to, ka tās Savienības ražošanas nozarei būtu nodarījušas būtisku kaitējumu.

| (699) | CCCME apgalvoja, ka nav nekādas korelācijas starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares attīstību. CCCME jo īpaši apgalvoja, ka laikā 2017. un 2018. gadā, kad importa apjoms no Ķīnas pieauga visvairāk, Savienības ražošanas nozare piedzīvoja rentabilitātes pieaugumu. CCCME arī apgalvoja, ka laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam, kad importa apjoms no Ķīnas palielinājās un tā cenas samazinājās, Savienības ražotāji pārdošanas cenas palielināja, nezaudēdami tirgus daļu. |
| --- | --- |

(699)

CCCME apgalvoja, ka nav nekādas korelācijas starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares attīstību. CCCME jo īpaši apgalvoja, ka laikā 2017. un 2018. gadā, kad importa apjoms no Ķīnas pieauga visvairāk, Savienības ražošanas nozare piedzīvoja rentabilitātes pieaugumu. CCCME arī apgalvoja, ka laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam, kad importa apjoms no Ķīnas palielinājās un tā cenas samazinājās, Savienības ražotāji pārdošanas cenas palielināja, nezaudēdami tirgus daļu.

CCCME

CCCME

CCCME

| (700) | Šajā sakarā Komisija atgādina, ka tirgū galvenokārt tiek slēgti ilgtermiņa piegādes līgumi, kā paskaidrots 668.–678. apsvērumā. Turklāt Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija zemāka par mērķa peļņu, kas liecina, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums jau 2018. un 2019. gadā, kad, kā novēroja CCCME, imports par dempinga cenām no Ķīnas ievērojami palielinājās. Tāpēc Komisija uzskata, ka iepriekš izklāstītie CCCME argumenti neliecina par cēloņsakarības trūkumu starp dempingu un kaitējumu. Patiesībā tas tikai apstiprināja, ka starp Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa pieaugumu un dažu kaitējuma rādītāju negatīvo tendenci bija zināms laika intervāls. |
| --- | --- |

(700)

Šajā sakarā Komisija atgādina, ka tirgū galvenokārt tiek slēgti ilgtermiņa piegādes līgumi, kā paskaidrots 668.–678. apsvērumā. Turklāt Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija zemāka par mērķa peļņu, kas liecina, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums jau 2018. un 2019. gadā, kad, kā novēroja CCCME, imports par dempinga cenām no Ķīnas ievērojami palielinājās. Tāpēc Komisija uzskata, ka iepriekš izklāstītie CCCME argumenti neliecina par cēloņsakarības trūkumu starp dempingu un kaitējumu. Patiesībā tas tikai apstiprināja, ka starp Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa pieaugumu un dažu kaitējuma rādītāju negatīvo tendenci bija zināms laika intervāls.

CCCME

CCCME

| (701) | Ņemot vērā iepriekš minēto, imports no valstīm, kas nav Ķīna, nevarētu būt izraisījis Savienības ražošanas nozares darbības rādītāju novēroto pasliktināšanos, un katrā ziņā tas nemazina cēloņsakarību starp kaitējumu un importa no Ķīnas nonākšanu tirgū. |
| --- | --- |

(701)

Ņemot vērā iepriekš minēto, imports no valstīm, kas nav Ķīna, nevarētu būt izraisījis Savienības ražošanas nozares darbības rādītāju novēroto pasliktināšanos, un katrā ziņā tas nemazina cēloņsakarību starp kaitējumu un importa no Ķīnas nonākšanu tirgū.

5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (702) | Savienības ražošanas nozares eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2017 | 2018 | 2019 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (kabeļu kilometros) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Indekss | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Indekss | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Avots: | Savienības ražošanas nozare. |

(702)

Savienības ražošanas nozares eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Savienības ražotāju eksporta rādītāji

Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2017

2018

2019

IP

Eksporta apjoms (kabeļu kilometros)

85 676

99 295

95 397

108 672

Indekss

Indekss

100

100

116

116

111

111

127

127

Vidējā cena (EUR par kabeļu kilometru)

1 329

1 111

1 282

949

Indekss

Indekss

100

100

84

84

96

96

71

71

Avots:

Avots:

Savienības ražošanas nozare.

| (703) | Savienības ražošanas nozares eksports attiecīgajā periodā pieauga par 27 % – no gandrīz no aptuveni 85 000 kabeļu kilometru 2017. gadā līdz aptuveni 108 000 kabeļu kilometru izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(703)

Savienības ražošanas nozares eksports attiecīgajā periodā pieauga par 27 % – no gandrīz no aptuveni 85 000 kabeļu kilometru 2017. gadā līdz aptuveni 108 000 kabeļu kilometru izmeklēšanas periodā.

| (704) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta vidējā cena attiecīgajā periodā samazinājās par 29 % – no 1 329 EUR par kabeļu kilometru 2017. gadā līdz 949 EUR par kabeļu kilometru izmeklēšanas periodā. Cenu līmeņi pārsniedza cenu līmeņus Savienībā. |
| --- | --- |

(704)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta vidējā cena attiecīgajā periodā samazinājās par 29 % – no 1 329 EUR par kabeļu kilometru 2017. gadā līdz 949 EUR par kabeļu kilometru izmeklēšanas periodā. Cenu līmeņi pārsniedza cenu līmeņus Savienībā.

| (705) | Ņemot vērā pieaugošus eksporta apjomus un salīdzinoši augstus cenu līmeņus, ir skaidrs, ka šis eksports nebūtu radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(705)

Ņemot vērā pieaugošus eksporta apjomus un salīdzinoši augstus cenu līmeņus, ir skaidrs, ka šis eksports nebūtu radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

5.2.3.   Apjomi izmantošanai ierobežotajā tirgū

Apjomi izmantošanai ierobežotajā tirgū

| (706) | Kā parādīts 4. tabulā, attiecīgajā periodā izmantošana ierobežotajā tirgū Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 12 %. |
| --- | --- |

(706)

Kā parādīts 4. tabulā, attiecīgajā periodā izmantošana ierobežotajā tirgū Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 12 %.

| (707) | Paturot prātā, ka tirgus bija mazs (tiek lēsts, ka mazāks nekā 5 % no Savienības ražošanas apjoma izmeklēšanas periodā), Komisija konstatēja, ka nelielais izmantošanas samazinājums ierobežotajā tirgū Savienības ražošanas nozarei neradīja būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(707)

Paturot prātā, ka tirgus bija mazs (tiek lēsts, ka mazāks nekā 5 % no Savienības ražošanas apjoma izmeklēšanas periodā), Komisija konstatēja, ka nelielais izmantošanas samazinājums ierobežotajā tirgū Savienības ražošanas nozarei neradīja būtisku kaitējumu.

5.2.4.   Izejvielu cenas

Izejvielu cenas

| (708) | Galvenā Savienības ražošanas nozarē izmantotā izejviela ir optiskās šķiedras, kas ir vai nu ražotas Savienībā, vai importētas. Vairāki importētāji ir apgalvojuši, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji iegādājas optisko šķiedru no to saistītajiem uzņēmumiem ārpus Savienības par transfertcenu, kas neatbilst šīs izejvielas tirgus cenai. Importētāji pauda aizdomas, ka šī transfertcena bija pārāk augsta, tāpēc izlasē iekļauto ES ražotāju peļņas līmenis bija zemāks. |
| --- | --- |

(708)

Galvenā Savienības ražošanas nozarē izmantotā izejviela ir optiskās šķiedras, kas ir vai nu ražotas Savienībā, vai importētas. Vairāki importētāji ir apgalvojuši, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji iegādājas optisko šķiedru no to saistītajiem uzņēmumiem ārpus Savienības par transfertcenu, kas neatbilst šīs izejvielas tirgus cenai. Importētāji pauda aizdomas, ka šī transfertcena bija pārāk augsta, tāpēc izlasē iekļauto ES ražotāju peļņas līmenis bija zemāks.

| (709) | Konkrētāk, Connect Com pauda bažas par iekšējām transfertcenām starpuzņēmumu darījumos, kas tiek veikti Prysmian un Corning grupās. |
| --- | --- |

(709)

Konkrētāk, Connect Com pauda bažas par iekšējām transfertcenām starpuzņēmumu darījumos, kas tiek veikti Prysmian un Corning grupās.

Connect Com

Prysmian

Corning

| (710) | Lai izmeklētu šo apgalvojumu, Komisija no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem pieprasīja papildu informāciju par to optiskās šķiedras pirkumiem optiskās šķiedras kabeļu ražošanai izmeklēšanas periodā. Komisija arī pieprasīja informāciju par izlasē iekļauto Savienības ražotāju saistīto uzņēmumu ražoto optisko šķiedru un par šo šķiedru pārdošanas apjomiem (apjoms un daudzums) gan saistītiem, gan nesaistītiem klientiem Savienībā un ārpus tās robežām. Salīdzinot viena un tā paša veida šķiedras ražojumu pārdošanu saistītām un nesaistītām personām, Komisija varēja noteikt, ka cenas kāpj līdzīgā veidā, tādējādi šķiedru pārdošana saistītiem uzņēmumiem tika veikta atbilstīgi godīgas konkurences principam. Dati par šo darbību ir saistīti ar konkrētu uzņēmumu un ir konfidenciāli, un tāpēc tos nevar izpaust. |
| --- | --- |

(710)

Lai izmeklētu šo apgalvojumu, Komisija no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem pieprasīja papildu informāciju par to optiskās šķiedras pirkumiem optiskās šķiedras kabeļu ražošanai izmeklēšanas periodā. Komisija arī pieprasīja informāciju par izlasē iekļauto Savienības ražotāju saistīto uzņēmumu ražoto optisko šķiedru un par šo šķiedru pārdošanas apjomiem (apjoms un daudzums) gan saistītiem, gan nesaistītiem klientiem Savienībā un ārpus tās robežām. Salīdzinot viena un tā paša veida šķiedras ražojumu pārdošanu saistītām un nesaistītām personām, Komisija varēja noteikt, ka cenas kāpj līdzīgā veidā, tādējādi šķiedru pārdošana saistītiem uzņēmumiem tika veikta atbilstīgi godīgas konkurences principam. Dati par šo darbību ir saistīti ar konkrētu uzņēmumu un ir konfidenciāli, un tāpēc tos nevar izpaust.

| (711) | Tāpēc Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu neradīja transfertcenu ietekme uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti. |
| --- | --- |

(711)

Tāpēc Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu neradīja transfertcenu ietekme uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti.

5.2.5.   Covid-19 pandēmijas ietekme

Covid-19 pandēmijas ietekme

| (712) | CCCME 5. apsvērumā minētajās piezīmēs par procedūras sākšanu apgalvoja, ka pastāv skaidra korelācija starp ES (un pasaules) OŠK ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos un pandēmijas sākumu un ka šo situāciju nevajadzētu izmantot, lai noteiktu nepamatotus tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju Connect Com apgalvoja, ka nav skaidrs, kura IP datu daļa attiecas uz 2019. gadu un kura – uz 2020. gadu, un tāpēc nevar novērtēt paredzamo Covid-19 pandēmijas ietekmi, un pieprasīja sniegt IP datu dalījumu. Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija norāda, ka tā pieprasīja, lai visi personu sniegtie IP dati būtu sadalīti pa ceturkšņiem, lai novērtētu Covid-19 pandēmijas iespējamo ietekmi uz IP. Izmeklēšanā atklājās, ka Covid-19 pandēmijai bija tikai ļoti ierobežota un īslaicīga ietekme uz ražošanas nozari (kā aprakstīts 599. un 729. apsvērumā) un tā nekavēja ievērojamu patēriņa pieaugumu Savienībā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(712)

CCCME 5. apsvērumā minētajās piezīmēs par procedūras sākšanu apgalvoja, ka pastāv skaidra korelācija starp ES (un pasaules) OŠK ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos un pandēmijas sākumu un ka šo situāciju nevajadzētu izmantot, lai noteiktu nepamatotus tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju Connect Com apgalvoja, ka nav skaidrs, kura IP datu daļa attiecas uz 2019. gadu un kura – uz 2020. gadu, un tāpēc nevar novērtēt paredzamo Covid-19 pandēmijas ietekmi, un pieprasīja sniegt IP datu dalījumu. Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija norāda, ka tā pieprasīja, lai visi personu sniegtie IP dati būtu sadalīti pa ceturkšņiem, lai novērtētu Covid-19 pandēmijas iespējamo ietekmi uz IP. Izmeklēšanā atklājās, ka Covid-19 pandēmijai bija tikai ļoti ierobežota un īslaicīga ietekme uz ražošanas nozari (kā aprakstīts 599. un 729. apsvērumā) un tā nekavēja ievērojamu patēriņa pieaugumu Savienībā attiecīgajā periodā.

CCCME

Connect Com

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (713) | Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru sekas attiecībā uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisīja subsidētais imports. Neviens no pārējiem faktoriem neizskaidroja negatīvās tendences Savienības ražošanas nozarē saistībā ar tirgus daļas zaudēšanu, cenu nospiešanu un zemu rentabilitāti, ieguldījumu samazināšanos un ienākumu no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(713)

Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru sekas attiecībā uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisīja subsidētais imports. Neviens no pārējiem faktoriem neizskaidroja negatīvās tendences Savienības ražošanas nozarē saistībā ar tirgus daļas zaudēšanu, cenu nospiešanu un zemu rentabilitāti, ieguldījumu samazināšanos un ienākumu no ieguldījumiem.

| (714) | Subsidētā importa radītā negatīvā ietekme uz rentabilitāti un pastāvīgs cenu spiediens liedza Savienības ražošanas nozarei veikt vajadzīgos ieguldījumus ražošanas nozares ilgtermiņa izdzīvošanas interesēs. To apstiprina 657. apsvērumā aprakstītā lejupejošā tendence un 665. apsvērumā aplūkotā plānoto ieguldījumu atcelšana. |
| --- | --- |

(714)

Subsidētā importa radītā negatīvā ietekme uz rentabilitāti un pastāvīgs cenu spiediens liedza Savienības ražošanas nozarei veikt vajadzīgos ieguldījumus ražošanas nozares ilgtermiņa izdzīvošanas interesēs. To apstiprina 657. apsvērumā aprakstītā lejupejošā tendence un 665. apsvērumā aplūkotā plānoto ieguldījumu atcelšana.

| (715) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka subsidētais imports no attiecīgās valsts nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Citi zināmie faktori ne atsevišķi, ne kopā nevarēja mazināt cēloņsakarību starp subsidēto importu un būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(715)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka subsidētais imports no attiecīgās valsts nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Citi zināmie faktori ne atsevišķi, ne kopā nevarēja mazināt cēloņsakarību starp subsidēto importu un būtisko kaitējumu.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (716) | Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 31. pantu var nepārprotami secināt, ka šajā lietā Savienības interesēs nav pieņemt pasākumus, lai gan ir konstatētas subsīdijas, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un citu attiecīgo ekonomikas dalībnieku intereses. |
| --- | --- |

(716)

Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 31. pantu var nepārprotami secināt, ka šajā lietā Savienības interesēs nav pieņemt pasākumus, lai gan ir konstatētas subsīdijas, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un citu attiecīgo ekonomikas dalībnieku intereses.

| (717) | Saistībā ar Savienības interesēm tika iesniegtas vairākas piezīmes. Konkrētāk, ĶV apgalvoja, ka imports no Ķīnas efektīvi sekmē tehnoloģiju attīstību nozarē un veicina konkurenci Savienības tirgū. ĶV norādīja, ka, ja optiskās šķiedras kabeļu nozare Savienībā būs pārmērīgi aizsargāta, tā tikai zaudēs konkurētspēju salīdzinājumā ar trešām valstīm, tāpēc izmeklēšana šajā nozarē nav Savienības interesēs, un šāda izmeklēšana varētu kaitēt Ķīnas un Savienības divpusējai sadarbībai digitālajā jomā. |
| --- | --- |

(717)

Saistībā ar Savienības interesēm tika iesniegtas vairākas piezīmes. Konkrētāk, ĶV apgalvoja, ka imports no Ķīnas efektīvi sekmē tehnoloģiju attīstību nozarē un veicina konkurenci Savienības tirgū. ĶV norādīja, ka, ja optiskās šķiedras kabeļu nozare Savienībā būs pārmērīgi aizsargāta, tā tikai zaudēs konkurētspēju salīdzinājumā ar trešām valstīm, tāpēc izmeklēšana šajā nozarē nav Savienības interesēs, un šāda izmeklēšana varētu kaitēt Ķīnas un Savienības divpusējai sadarbībai digitālajā jomā.

| (718) | Arī Connect Com apgalvoja, ka pasākumu noteikšana kaitētu nozarei, jo importētāji no Ķīnas vairs nevarētu iesniegt pievilcīgus piedāvājumus konkursos. Tā rezultātā paaugstinātos cenu līmenis konkursa procedūrās, negatīvi ietekmējot publiskos budžetus. |
| --- | --- |

(718)

Arī Connect Com apgalvoja, ka pasākumu noteikšana kaitētu nozarei, jo importētāji no Ķīnas vairs nevarētu iesniegt pievilcīgus piedāvājumus konkursos. Tā rezultātā paaugstinātos cenu līmenis konkursa procedūrās, negatīvi ietekmējot publiskos budžetus.

Connect Com

| (719) | CCCME norādīja, ka ES digitalizācijas programmas un pārejas uz 5G īstenošana tiktu vislabāk sekmēta, turpmāk neierobežojot kvalitatīvu optiskās šķiedras kabeļu piegādes no Ķīnas. |
| --- | --- |

(719)

CCCME norādīja, ka ES digitalizācijas programmas un pārejas uz 5G īstenošana tiktu vislabāk sekmēta, turpmāk neierobežojot kvalitatīvu optiskās šķiedras kabeļu piegādes no Ķīnas.

CCCME

| (720) | Savukārt Cable 77 uzsvēra, ka maksājumu uzlikšana optiskās šķiedras kabeļiem ietekmētu arī citas nozares un ka gadījumā, ja kabeļiem tiktu uzlikti maksājumi, tie būtu jāuzliek arī šķiedrām, jo Savienības ražotāji izmanto arī ārpus Savienības ražotas šķiedras. |
| --- | --- |

(720)

Savukārt Cable 77 uzsvēra, ka maksājumu uzlikšana optiskās šķiedras kabeļiem ietekmētu arī citas nozares un ka gadījumā, ja kabeļiem tiktu uzlikti maksājumi, tie būtu jāuzliek arī šķiedrām, jo Savienības ražotāji izmanto arī ārpus Savienības ražotas šķiedras.

Cable 77

| (721) | Tomēr, kā izklāstīts turpmākajos apsvērumos, Komisija nekonstatēja pārliecinošus iemeslus secināt, ka pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļiem nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(721)

Tomēr, kā izklāstīts turpmākajos apsvērumos, Komisija nekonstatēja pārliecinošus iemeslus secināt, ka pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļiem nav Savienības interesēs.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (722) | Savienībā ir 29 uzņēmumi, kuri ražo OŠK un kuriem ir aptuveni 4700 darbinieku (FTE). Ražotāji atrodas visā Savienībā. |
| --- | --- |

(722)

Savienībā ir 29 uzņēmumi, kuri ražo OŠK un kuriem ir aptuveni 4700 darbinieku (FTE). Ražotāji atrodas visā Savienībā.

FTE

| (723) | Pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei saglabāt konkurētspēju tirgū un atgūt zaudēto tirgus daļu, tā uzlabojot tās rentabilitāti līdz līmenim, kas uzskatāms par ilgtspējīgu. |
| --- | --- |

(723)

Pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei saglabāt konkurētspēju tirgū un atgūt zaudēto tirgus daļu, tā uzlabojot tās rentabilitāti līdz līmenim, kas uzskatāms par ilgtspējīgu.

| (724) | Pasākumu nenoteikšana, visticamāk, būtiski negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari tādā ziņā, ka turpinātos cenu nospiešana, samazinātos pārdošanas un ražošanas apjomi un vēl vairāk pasliktinātos finansiālā situācija rentabilitātes un ieguldījumu ziņā, apdraudot ražošanas nozares nākotni. |
| --- | --- |

(724)

Pasākumu nenoteikšana, visticamāk, būtiski negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari tādā ziņā, ka turpinātos cenu nospiešana, samazinātos pārdošanas un ražošanas apjomi un vēl vairāk pasliktinātos finansiālā situācija rentabilitātes un ieguldījumu ziņā, apdraudot ražošanas nozares nākotni.

6.2.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (725) | Importa nozares pārstāvji sadarbojās salīdzinoši maz. Aizpildītu atlases veidlapu noteiktajā termiņā iesniedza pieci nesaistīti importētāji. No šiem pieciem importētājiem četri iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas par Ķīnas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļiem pieteicās jauns importētājs, kurš vēlējās sadarboties arī šīs izmeklēšanas ietvaros. Komisija šim importētājam piešķīra ieinteresētās personas statusu, sākot ar datumu, kad tas pieteicās, un tā izskatīja šīs izmeklēšanas vajadzībām iesniegto informāciju, neskarot jau pabeigtos procesuālos posmus. |
| --- | --- |

(725)

Importa nozares pārstāvji sadarbojās salīdzinoši maz. Aizpildītu atlases veidlapu noteiktajā termiņā iesniedza pieci nesaistīti importētāji. No šiem pieciem importētājiem četri iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas par Ķīnas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļiem pieteicās jauns importētājs, kurš vēlējās sadarboties arī šīs izmeklēšanas ietvaros. Komisija šim importētājam piešķīra ieinteresētās personas statusu, sākot ar datumu, kad tas pieteicās, un tā izskatīja šīs izmeklēšanas vajadzībām iesniegto informāciju, neskarot jau pabeigtos procesuālos posmus.

| (726) | Pieci importētāji, kuri sadarbojās, nodrošina aptuveni 12 % no importa no Ķīnas. Divi importētāji savās atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza pilnīgu informāciju, bet pārējie trīs importētāji nespēja sniegt precīzus peļņas datus par attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā. Visi importētāji, kuri sadarbojās, iebilda pret pasākumiem. |
| --- | --- |

(726)

Pieci importētāji, kuri sadarbojās, nodrošina aptuveni 12 % no importa no Ķīnas. Divi importētāji savās atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza pilnīgu informāciju, bet pārējie trīs importētāji nespēja sniegt precīzus peļņas datus par attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā. Visi importētāji, kuri sadarbojās, iebilda pret pasākumiem.

| (727) | Importētāji, kuri sadarbojās, atrodas četrās dažādās dalībvalstīs, kur galvenokārt ir koncentrēta to darbība. 70–90 % no pirktajiem OŠK tie importē no Ķīnas un atlikušo daudzumu iegādājas no ražotājiem Savienībā un citās trešās valstīs. Šie importētāji uzsvēra, ka ir būtiski, lai būtu pieejami dažādi piegādes avoti. OŠK importam no trešām valstīm Savienībā nepiemēro muitas nodokli. |
| --- | --- |

(727)

Importētāji, kuri sadarbojās, atrodas četrās dažādās dalībvalstīs, kur galvenokārt ir koncentrēta to darbība. 70–90 % no pirktajiem OŠK tie importē no Ķīnas un atlikušo daudzumu iegādājas no ražotājiem Savienībā un citās trešās valstīs. Šie importētāji uzsvēra, ka ir būtiski, lai būtu pieejami dažādi piegādes avoti. OŠK importam no trešām valstīm Savienībā nepiemēro muitas nodokli.

| (728) | Importētāju, kuri sadarbojās, svarīga darbības daļa ir piedāvājumu iesniegšana konkursos par mazāku projektu īstenošanu. Papildus šai piedāvājumu iesniegšanai tie arī piedāvā klientiem papildu ražojumus (piemēram, cauruļvadus, savienotājus un sadales skapjus) un sarežģītus pakalpojumus (piemēram, tīkla izstrādi un uzstādīšanu). Attiecīgais ražojums vidēji nodrošina aptuveni trešdaļu no to kopējā apgrozījuma. |
| --- | --- |

(728)

Importētāju, kuri sadarbojās, svarīga darbības daļa ir piedāvājumu iesniegšana konkursos par mazāku projektu īstenošanu. Papildus šai piedāvājumu iesniegšanai tie arī piedāvā klientiem papildu ražojumus (piemēram, cauruļvadus, savienotājus un sadales skapjus) un sarežģītus pakalpojumus (piemēram, tīkla izstrādi un uzstādīšanu). Attiecīgais ražojums vidēji nodrošina aptuveni trešdaļu no to kopējā apgrozījuma.

| (729) | Neviens no importētājiem neapgalvoja, ka Covid-19 pandēmija būtu būtiski ietekmējusi to darījumdarbību. Viens importētājs norādīja, ka 2020. gada martā bija vērojama zināma palēnināšanās pārvietošanās ierobežojumu dēļ, bet uzsvēra, ka krīzes rezultātā palielinājās optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšanas līdz galalietotājam (FTTH) projektu nozīme. |
| --- | --- |

(729)

Neviens no importētājiem neapgalvoja, ka Covid-19 pandēmija būtu būtiski ietekmējusi to darījumdarbību. Viens importētājs norādīja, ka 2020. gada martā bija vērojama zināma palēnināšanās pārvietošanās ierobežojumu dēļ, bet uzsvēra, ka krīzes rezultātā palielinājās optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšanas līdz galalietotājam (FTTH) projektu nozīme.

FTTH

| (730) | Importētāji uzskata, ka to konkurences priekšrocība salīdzinājumā ar Savienības ražotājiem izriet no to efektīvās pārdošanas struktūras un loģistikas. Tie saīsina piegādes laiku, uzglabājot savās noliktavās lielus preču krājumus, un cenšas ātri un elastīgi reaģēt uz savu klientu vajadzībām. |
| --- | --- |

(730)

Importētāji uzskata, ka to konkurences priekšrocība salīdzinājumā ar Savienības ražotājiem izriet no to efektīvās pārdošanas struktūras un loģistikas. Tie saīsina piegādes laiku, uzglabājot savās noliktavās lielus preču krājumus, un cenšas ātri un elastīgi reaģēt uz savu klientu vajadzībām.

| (731) | Importētāji apgalvoja, ka tie nevar iegūt visus savus OŠK no Savienības ražošanas nozares, jo ražošanas nozare nevar nodrošināt vajadzīgos ražojumu daudzumus noteiktajos termiņos. Tie apgalvoja, ka 2017.–2018. gadā pastāvēja OŠK un to galvenās izejvielas – optiskās šķiedras – deficīts, jo Savienības ražošanas nozare nevarēja apmierināt to radīto pieprasījumu, tāpēc tiem bija jāatrod citi piegādātāji. Daži importētāji uzsvēra, ka, ņemot vērā optiskās šķiedras un 5G tīklu izvēršanu, pieprasījums pēc OŠK ir audzis un sagaidāms, ka nākotnē tas turpinās palielināties. Tie apgalvoja, ka šis pieprasījuma pieaugums kopā ar iespējamajiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem varētu izraisīt jaunu deficītu tirgū un kavēt optiskās šķiedras un 5G tīkla paplašināšanas gaitu. |
| --- | --- |

(731)

Importētāji apgalvoja, ka tie nevar iegūt visus savus OŠK no Savienības ražošanas nozares, jo ražošanas nozare nevar nodrošināt vajadzīgos ražojumu daudzumus noteiktajos termiņos. Tie apgalvoja, ka 2017.–2018. gadā pastāvēja OŠK un to galvenās izejvielas – optiskās šķiedras – deficīts, jo Savienības ražošanas nozare nevarēja apmierināt to radīto pieprasījumu, tāpēc tiem bija jāatrod citi piegādātāji. Daži importētāji uzsvēra, ka, ņemot vērā optiskās šķiedras un 5G tīklu izvēršanu, pieprasījums pēc OŠK ir audzis un sagaidāms, ka nākotnē tas turpinās palielināties. Tie apgalvoja, ka šis pieprasījuma pieaugums kopā ar iespējamajiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem varētu izraisīt jaunu deficītu tirgū un kavēt optiskās šķiedras un 5G tīkla paplašināšanas gaitu.

| (732) | Savienības ražošanas nozares pārstāvji atspēkoja apgalvojumu par piegādes problēmām, norādot, ka Savienības nozarei ir pieejama liela neizmantotā jauda. Patiešām, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares jauda izmeklēšanas periodā tika izmantota 59 % apmērā un ka optiskās šķiedras kabeļu ražošanas jauda pārsniedz 2 miljonus kabeļu kilometru, kas ievērojami pārsniedz lēsto OŠK patēriņu Savienībā turpmākajos gados. Savienības ražošanas nozare sniedza pierādījumus tam, ka Savienības ražotājiem ir jauda vajadzības gadījumā ražot lielākus OŠK apjomus. Turklāt trešās valstīs pastāv alternatīvi piegādes avoti. |
| --- | --- |

(732)

Savienības ražošanas nozares pārstāvji atspēkoja apgalvojumu par piegādes problēmām, norādot, ka Savienības nozarei ir pieejama liela neizmantotā jauda. Patiešām, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares jauda izmeklēšanas periodā tika izmantota 59 % apmērā un ka optiskās šķiedras kabeļu ražošanas jauda pārsniedz 2 miljonus kabeļu kilometru, kas ievērojami pārsniedz lēsto OŠK patēriņu Savienībā turpmākajos gados. Savienības ražošanas nozare sniedza pierādījumus tam, ka Savienības ražotājiem ir jauda vajadzības gadījumā ražot lielākus OŠK apjomus. Turklāt trešās valstīs pastāv alternatīvi piegādes avoti.

| (733) | Importētāji arī apgalvoja, ka tiem ar klientiem ir ilgtermiņa piegādes līgumi, kuros ir paredzētas fiksētas cenas visā līgumu termiņā (divi līdz četri gadi), un ka šajos līgumos nav iekļauta cenas korekcijas klauzula gadījumiem, kad neparedzēti palielinās to pirkuma cenas. Tādējādi izmaksu pieaugumu tie nevarētu novirzīt uz saviem klientiem. Importētāji apgalvoja, ka tie nevar piedalīties konkursos, kas tiek izsludināti šīs izmeklēšanas laikā, jo tie nezina, kādu cenu tie maksās par OŠK pasākumu noteikšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(733)

Importētāji arī apgalvoja, ka tiem ar klientiem ir ilgtermiņa piegādes līgumi, kuros ir paredzētas fiksētas cenas visā līgumu termiņā (divi līdz četri gadi), un ka šajos līgumos nav iekļauta cenas korekcijas klauzula gadījumiem, kad neparedzēti palielinās to pirkuma cenas. Tādējādi izmaksu pieaugumu tie nevarētu novirzīt uz saviem klientiem. Importētāji apgalvoja, ka tie nevar piedalīties konkursos, kas tiek izsludināti šīs izmeklēšanas laikā, jo tie nezina, kādu cenu tie maksās par OŠK pasākumu noteikšanas gadījumā.

| (734) | Importētāji arī apgalvoja, ka spēkā esošo līgumu gadījumā nebūtu iespējams pāriet pie piegādes avota citā trešā valstī, jo kabeļiem ir tikuši piemēroti sarežģīti apstiprināšanas procesi, tādējādi pastāvētu risks, ka radīsies būtiski kavējumi un vērā ņemami sarežģījumi iepūšanas procesā, kas ir jāpielāgo kabeļa stingrumam. Dažādu piegādātāju kabeļu stingrums atšķiras pat tad, ja ražojumiem ir vienāda tehniskā specifikācija. |
| --- | --- |

(734)

Importētāji arī apgalvoja, ka spēkā esošo līgumu gadījumā nebūtu iespējams pāriet pie piegādes avota citā trešā valstī, jo kabeļiem ir tikuši piemēroti sarežģīti apstiprināšanas procesi, tādējādi pastāvētu risks, ka radīsies būtiski kavējumi un vērā ņemami sarežģījumi iepūšanas procesā, kas ir jāpielāgo kabeļa stingrumam. Dažādu piegādātāju kabeļu stingrums atšķiras pat tad, ja ražojumiem ir vienāda tehniskā specifikācija.

| (735) | Turklāt daži importētāji arī apgalvo, ka Ķīnā ražoto kabeļu kvalitāte ir labāka nekā Savienības ražošanas nozares kabeļiem. Viņi norāda, ka, lai gan tehniskās specifikācijas neatšķiras, OŠK Ķīnā tiek ražoti, izmantojot jaunākas ražošanas līnijas, un apdare, locīšana un tehniskās īpašības atbilst augstākiem standartiem. Šie importētāji arī apgalvo, ka kvalitātes atšķirības neattiecas tikai uz ražojumu, jo Ķīnas ražotāji elastīgāk un ātrāk nodrošina savu klientu individuālās vajadzības un sniedz labākas kvalitātes pēcpārdošanas pakalpojumus. Turklāt viens importētājs apgalvo, ka cenu atšķirība starp Savienības un Ķīnas optiskās šķiedras kabeļiem ir mazāka, nekā norādīts sūdzībā. Šis importētājs arī apgalvo, ka Savienības ražotāji piegādā citus ražojumus (cauruļvadus, lūkas, aizdares) un ka pasākumu piemērošana ļautu Savienības ražotājiem sasaistīt šos citus ražojumus ar OŠK un pārdot tos kā daļu no projekta. Tas arī uzskata, ka pasākumi atturētu Savienības ražotājus no inovācijas, jo tie būtu pasargāti no konkurences. Šis importētājs uzskata, ka tādējādi palēninātos tīklu izvēršana. |
| --- | --- |

(735)

Turklāt daži importētāji arī apgalvo, ka Ķīnā ražoto kabeļu kvalitāte ir labāka nekā Savienības ražošanas nozares kabeļiem. Viņi norāda, ka, lai gan tehniskās specifikācijas neatšķiras, OŠK Ķīnā tiek ražoti, izmantojot jaunākas ražošanas līnijas, un apdare, locīšana un tehniskās īpašības atbilst augstākiem standartiem. Šie importētāji arī apgalvo, ka kvalitātes atšķirības neattiecas tikai uz ražojumu, jo Ķīnas ražotāji elastīgāk un ātrāk nodrošina savu klientu individuālās vajadzības un sniedz labākas kvalitātes pēcpārdošanas pakalpojumus. Turklāt viens importētājs apgalvo, ka cenu atšķirība starp Savienības un Ķīnas optiskās šķiedras kabeļiem ir mazāka, nekā norādīts sūdzībā. Šis importētājs arī apgalvo, ka Savienības ražotāji piegādā citus ražojumus (cauruļvadus, lūkas, aizdares) un ka pasākumu piemērošana ļautu Savienības ražotājiem sasaistīt šos citus ražojumus ar OŠK un pārdot tos kā daļu no projekta. Tas arī uzskata, ka pasākumi atturētu Savienības ražotājus no inovācijas, jo tie būtu pasargāti no konkurences. Šis importētājs uzskata, ka tādējādi palēninātos tīklu izvēršana.

| (736) | Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju Connect Com apgalvoja, ka ierosinātais maksājumu līmenis ievērojami pārsniedz tā peļņas procentu. Šāda situācija radītu būtiskus zaudējumus, jo tas nevarētu novirzīt maksājumus saviem klientiem, ar kuriem tam ir ilgtermiņa līgumi par fiksētām cenām. Turklāt Connect Com apgalvoja, ka tā peļņas procents publiskajos iepirkumos parasti ir ievērojami zemāks nekā 20 % un ka antisubsidēšanas pasākumi kopā ar antidempinga maksājumiem neļautu tam izpildīt pašreizējos līgumus. Tāpēc maksājumi galu galā varētu izraisīt tā bankrotu. Tas arī apgalvoja, ka Savienības ražotāji nespēja vai nevēlējās laikus piegādāt OŠK atbilstoši tā vajadzībām un ka tad, ja pasākumi tiktu ieviesti, rastos OŠK deficīts un ievērojami kavētos pasūtījumu izpildes termiņi un tīklu izvēršana. Turklāt Connect Com apgalvoja, ka nav pareizi palielināt ES ražotāju peļņas procentu no 8 % līdz 12 %, vienlaikus samazinot importētāju peļņas procentu līdz nullei vai pat zaudējumiem. |
| --- | --- |

(736)

Piezīmēs par izpausto galīgo informāciju Connect Com apgalvoja, ka ierosinātais maksājumu līmenis ievērojami pārsniedz tā peļņas procentu. Šāda situācija radītu būtiskus zaudējumus, jo tas nevarētu novirzīt maksājumus saviem klientiem, ar kuriem tam ir ilgtermiņa līgumi par fiksētām cenām. Turklāt Connect Com apgalvoja, ka tā peļņas procents publiskajos iepirkumos parasti ir ievērojami zemāks nekā 20 % un ka antisubsidēšanas pasākumi kopā ar antidempinga maksājumiem neļautu tam izpildīt pašreizējos līgumus. Tāpēc maksājumi galu galā varētu izraisīt tā bankrotu. Tas arī apgalvoja, ka Savienības ražotāji nespēja vai nevēlējās laikus piegādāt OŠK atbilstoši tā vajadzībām un ka tad, ja pasākumi tiktu ieviesti, rastos OŠK deficīts un ievērojami kavētos pasūtījumu izpildes termiņi un tīklu izvēršana. Turklāt Connect Com apgalvoja, ka nav pareizi palielināt ES ražotāju peļņas procentu no 8 % līdz 12 %, vienlaikus samazinot importētāju peļņas procentu līdz nullei vai pat zaudējumiem.

Connect Com

Connect Com

Connect Com

| (737) | Komisija ir konstatējusi, ka, lai arī importētājiem, kuri sadarbojās, ir stabilas darījumu saites ar to OŠK piegādātājiem Ķīnā, tiem ar šiem piegādātājiem nav ilgtermiņa līgumu, kuros būtu noteikti apjomi vai pirkuma cenas. Importētāji regulāri pasūta lielākus OŠK apjomus un attiecībā uz katru pasūtījumu saņem cenas piedāvājumu no Ķīnas ražotājiem. Lai gan importētāji apgalvo, ka piegādātāju maiņa būtu dārga un laikietilpīga, tie visi iegādājas ražojumus arī no citiem avotiem (t. i., no avotiem Savienībā, Amerikas Savienotajās Valstīs, Indijā, Kazahstānā, Baltkrievijā, Ukrainā), un 2017.–2018. gadā, kad, kā tiek apgalvots, tie saskārās ar ražojumu deficītu, tie visi sekmīgi atrada jaunus piegādātājus. Tas liecina, ka, lai gan importētājiem patiešām būtu jāmaksā augstāka cena par pasūtījumiem, kas jau ir veikti pirms pasākumu noteikšanas, bet vēl nav saņemti, tiem nebūtu pārmērīgi grūti salīdzinoši īsā laikā pāriet pie jauniem piegādātājiem. |
| --- | --- |

(737)

Komisija ir konstatējusi, ka, lai arī importētājiem, kuri sadarbojās, ir stabilas darījumu saites ar to OŠK piegādātājiem Ķīnā, tiem ar šiem piegādātājiem nav ilgtermiņa līgumu, kuros būtu noteikti apjomi vai pirkuma cenas. Importētāji regulāri pasūta lielākus OŠK apjomus un attiecībā uz katru pasūtījumu saņem cenas piedāvājumu no Ķīnas ražotājiem. Lai gan importētāji apgalvo, ka piegādātāju maiņa būtu dārga un laikietilpīga, tie visi iegādājas ražojumus arī no citiem avotiem (t. i., no avotiem Savienībā, Amerikas Savienotajās Valstīs, Indijā, Kazahstānā, Baltkrievijā, Ukrainā), un 2017.–2018. gadā, kad, kā tiek apgalvots, tie saskārās ar ražojumu deficītu, tie visi sekmīgi atrada jaunus piegādātājus. Tas liecina, ka, lai gan importētājiem patiešām būtu jāmaksā augstāka cena par pasūtījumiem, kas jau ir veikti pirms pasākumu noteikšanas, bet vēl nav saņemti, tiem nebūtu pārmērīgi grūti salīdzinoši īsā laikā pāriet pie jauniem piegādātājiem.

| (738) | Lai gan domājams, ka kompensācijas pasākumi radītu zināmu negatīvu ietekmi uz importētājiem un varētu samazināt to rentabilitāti, daļu no maksājuma izraisītā izmaksu pieauguma importētāji spēs absorbēt un/vai novirzīt uz saviem klientiem, ņemot vērā to ievērojamo peļņas procentu, kas pārsniedz 20 %. Tiem ir arī iespēja atrast alternatīvus piegādes avotus, tai skaitā citās trešās valstīs un Savienības ražošanas nozarē. Tādējādi citi piegādes avoti attiecīgajam ražojumam apvienojumā ar spēju absorbēt un/vai daļēji novirzīt maksājumu ietekmi uz saviem klientiem nozīmētu, ka pasākumu noteikšana nesamērīgi neietekmētu nesaistītos importētājus. |
| --- | --- |

(738)

Lai gan domājams, ka kompensācijas pasākumi radītu zināmu negatīvu ietekmi uz importētājiem un varētu samazināt to rentabilitāti, daļu no maksājuma izraisītā izmaksu pieauguma importētāji spēs absorbēt un/vai novirzīt uz saviem klientiem, ņemot vērā to ievērojamo peļņas procentu, kas pārsniedz 20 %. Tiem ir arī iespēja atrast alternatīvus piegādes avotus, tai skaitā citās trešās valstīs un Savienības ražošanas nozarē. Tādējādi citi piegādes avoti attiecīgajam ražojumam apvienojumā ar spēju absorbēt un/vai daļēji novirzīt maksājumu ietekmi uz saviem klientiem nozīmētu, ka pasākumu noteikšana nesamērīgi neietekmētu nesaistītos importētājus.

| (739) | Piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu CCCME apgalvoja, ka kompensācijas pasākumu noteikšana kaitētu ES digitalizācijas programmai un savienojamības mērķiem, jo tie radīs kritisku šā 5G tīkliem nozīmīgā ražojuma deficītu un izraisīs cenu pieaugumu, taču nesniedza pierādījumus šajā sakarā. |
| --- | --- |

(739)

Piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu CCCME apgalvoja, ka kompensācijas pasākumu noteikšana kaitētu ES digitalizācijas programmai un savienojamības mērķiem, jo tie radīs kritisku šā 5G tīkliem nozīmīgā ražojuma deficītu un izraisīs cenu pieaugumu, taču nesniedza pierādījumus šajā sakarā.

CCCME

| (740) | Apgalvojumi par kvalitātes atšķirībām, piegāžu deficītu, Savienības ražošanas nozares nespēju vai nevēlēšanos apgādāt tirgu, cenu atšķirībām, importētāju rentabilitāti, monopola vai oligopola riskiem, inovācijas stimuliem un telesakaru tīklu izvēršanas laikiem bija nepamatoti un tāpēc tos nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(740)

Apgalvojumi par kvalitātes atšķirībām, piegāžu deficītu, Savienības ražošanas nozares nespēju vai nevēlēšanos apgādāt tirgu, cenu atšķirībām, importētāju rentabilitāti, monopola vai oligopola riskiem, inovācijas stimuliem un telesakaru tīklu izvēršanas laikiem bija nepamatoti un tāpēc tos nevar pieņemt.

| (741) | Katrā ziņā, izmeklēšana ir parādījusi, ka viens no galvenajiem kaitējuma aspektiem šajā lietā ir tieši tas, ka imports no Ķīnas par dempinga cenām liedza Savienības ražošanas nozarei sasniegt tādu peļņas līmeni, kas tai ļautu turpināt ieguldījumus cita starpā turpmākā spējā apmierināt augošo pieprasījumu augošā Savienības tirgū. Pasākumu paredzamā ietekme ir tieši tāda, kas nepieciešama, lai atjaunotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un ļautu gūt šādu peļņu, veikt ieguldījumus un palielināt jaudu. |
| --- | --- |

(741)

Katrā ziņā, izmeklēšana ir parādījusi, ka viens no galvenajiem kaitējuma aspektiem šajā lietā ir tieši tas, ka imports no Ķīnas par dempinga cenām liedza Savienības ražošanas nozarei sasniegt tādu peļņas līmeni, kas tai ļautu turpināt ieguldījumus cita starpā turpmākā spējā apmierināt augošo pieprasījumu augošā Savienības tirgū. Pasākumu paredzamā ietekme ir tieši tāda, kas nepieciešama, lai atjaunotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un ļautu gūt šādu peļņu, veikt ieguldījumus un palielināt jaudu.

| (742) | Piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu Connect Com apgalvoja, ka izejvielu izmaksas ievērojami aug visās nozarēs un ka tas ietekmē arī platjoslas kabeļu ražošanu. Šajā sakarā Connect Com sniedza piemērus par nezināma Ķīnas piegādātāja cenu pieaugumu laikposmā no 2020. gada otrā ceturkšņa līdz 2021. gada otrajam ceturksnim. Šajā sakarā Connect Com apgalvoja, ka Eiropā ir steidzami jāpaplašina platjoslas kabeļu tīkli, bet Savienības ražotāji īstermiņā nevar apmierināt pieprasījumu par konkurētspējīgām un pieņemamām cenām, tāpēc maksājumus nevajadzētu noteikt vai vismaz tie būtu jāaptur. |
| --- | --- |

(742)

Piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu Connect Com apgalvoja, ka izejvielu izmaksas ievērojami aug visās nozarēs un ka tas ietekmē arī platjoslas kabeļu ražošanu. Šajā sakarā Connect Com sniedza piemērus par nezināma Ķīnas piegādātāja cenu pieaugumu laikposmā no 2020. gada otrā ceturkšņa līdz 2021. gada otrajam ceturksnim. Šajā sakarā Connect Com apgalvoja, ka Eiropā ir steidzami jāpaplašina platjoslas kabeļu tīkli, bet Savienības ražotāji īstermiņā nevar apmierināt pieprasījumu par konkurētspējīgām un pieņemamām cenām, tāpēc maksājumus nevajadzētu noteikt vai vismaz tie būtu jāaptur.

Connect Com

Connect Com

Connect Com

| (743) | Netika pamatota ne šā cenu pieauguma reprezentativitāte, ne ietekme uz lietotājiem un importētājiem. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(743)

Netika pamatota ne šā cenu pieauguma reprezentativitāte, ne ietekme uz lietotājiem un importētājiem. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

6.3.   Lietotāju un izplatītāju intereses

Lietotāju un izplatītāju intereses

| (744) | Attiecīgo ražojumu iegādājas vairāku nozaru dalībnieki, galvenokārt lieli telesakaru operatori, publiskā sektora iestādes (piemēram, pašvaldības), kas atbild par platjoslas tīkla izvēršanu, uzstādītāji, operatori un izplatītāji. |
| --- | --- |

(744)

Attiecīgo ražojumu iegādājas vairāku nozaru dalībnieki, galvenokārt lieli telesakaru operatori, publiskā sektora iestādes (piemēram, pašvaldības), kas atbild par platjoslas tīkla izvēršanu, uzstādītāji, operatori un izplatītāji.

| (745) | Izmeklēšanā sadarbojās neliels skaits lietotāju: divi lieli telesakaru operatori (Deutsche Telekom Vācijā un Proximus Beļģijā), pieci tīkla uzstādītāji un operatori, viens izplatītājs un viens maza mēroga lietotājs. Šie lietotāji, kuri sadarbojās, kopā nodrošina mazāk nekā 12 % no kopējā no Ķīnas veiktā OŠK importa apjoma un mazāk nekā 9 % no OŠK kopējā patēriņa apjoma ES izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(745)

Izmeklēšanā sadarbojās neliels skaits lietotāju: divi lieli telesakaru operatori (Deutsche Telekom Vācijā un Proximus Beļģijā), pieci tīkla uzstādītāji un operatori, viens izplatītājs un viens maza mēroga lietotājs. Šie lietotāji, kuri sadarbojās, kopā nodrošina mazāk nekā 12 % no kopējā no Ķīnas veiktā OŠK importa apjoma un mazāk nekā 9 % no OŠK kopējā patēriņa apjoma ES izmeklēšanas periodā.

Deutsche Telekom

Proximus

| (746) | Daudzas lietotāju iesniegtās atbildes uz anketas jautājumiem bija ļoti nepilnīgas, un tajās nebija sniegti nekādi argumenti vai informācija par Savienības interesēm. Izmeklēšanā nesadarbojās neviena publiskā sektora iestāde, kas iepērk OŠK. |
| --- | --- |

(746)

Daudzas lietotāju iesniegtās atbildes uz anketas jautājumiem bija ļoti nepilnīgas, un tajās nebija sniegti nekādi argumenti vai informācija par Savienības interesēm. Izmeklēšanā nesadarbojās neviena publiskā sektora iestāde, kas iepērk OŠK.

| (747) | BYCN Axione un vēl viens lietotājs, kas iegādājas OŠK galvenokārt no Savienības ražotājiem, neiebilda pret pasākumiem. Deutsche Telekom un Spānijas izplatītājs Comercial Electro Industrial S.A. (“Comel”) iebilstu pret pasākumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(747)

BYCN Axione un vēl viens lietotājs, kas iegādājas OŠK galvenokārt no Savienības ražotājiem, neiebilda pret pasākumiem. Deutsche Telekom un Spānijas izplatītājs Comercial Electro Industrial S.A. (“Comel”) iebilstu pret pasākumu noteikšanu.

BYCN Axione

Deutsche Telekom

Comercial Electro Industrial S.A.

Comel

| (748) | Deutsche Telekom sagaida, ka plašās 5G tīkla izvēršanas dēļ pieaugs pieprasījums pēc OŠK, un uzsver, ka OŠK tirgus aptver visu pasauli, to raksturo standartizēta tehnoloģija un attiecīgā ražojuma izmantošana un piegādes aptver visu pasauli. Tas apgalvo, ka maksājumu piemērošana no Ķīnas importētiem OŠK varētu būtiski apgrūtināt Savienības kabeļu pieprasījuma nodrošināšanu, radītu risku, ka tiks apgrūtināta vai kavēta tīklu izvēršana, kā arī būtiski palielinātu izmaksas ES klientiem. Tas arī apgalvo, ka pastāvošo jaudas pārpalikumu dēļ cenas ir samazinājušās un ka pirms dažiem gadiem, kad, kā tiek apgalvots, bija piegāžu deficīts, visi tirgus dalībnieki veica ieguldījumus jaudas palielināšanā. |
| --- | --- |

(748)

Deutsche Telekom sagaida, ka plašās 5G tīkla izvēršanas dēļ pieaugs pieprasījums pēc OŠK, un uzsver, ka OŠK tirgus aptver visu pasauli, to raksturo standartizēta tehnoloģija un attiecīgā ražojuma izmantošana un piegādes aptver visu pasauli. Tas apgalvo, ka maksājumu piemērošana no Ķīnas importētiem OŠK varētu būtiski apgrūtināt Savienības kabeļu pieprasījuma nodrošināšanu, radītu risku, ka tiks apgrūtināta vai kavēta tīklu izvēršana, kā arī būtiski palielinātu izmaksas ES klientiem. Tas arī apgalvo, ka pastāvošo jaudas pārpalikumu dēļ cenas ir samazinājušās un ka pirms dažiem gadiem, kad, kā tiek apgalvots, bija piegāžu deficīts, visi tirgus dalībnieki veica ieguldījumus jaudas palielināšanā.

Deutsche Telekom

| (749) | Komisija secināja, ka kompensācijas maksājumi neizbēgami ietekmētu to lietotāju izmaksas, kuri pērk OŠK no Ķīnas, bet tas izriet no Ķīnas eksportētāju negodīgās ar eksportu saistītās rīcības. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka OŠK veido tikai nelielu daļu no kopējām digitālu tīklu projektu īstenošanas izmaksām: 5G gadījumā šī izmaksu daļa bija ievērojami mazāka par 5 %. Telesakaru operatoru, kuri sadarbojās, veiktie attiecīgā ražojuma pirkumi veido tikai niecīgu procentuālo daļu no uzņēmumu apgrozījuma, un lielu daļu OŠK uzņēmumi pērk no citiem avotiem. Saistībā ar cita lietotāja apgalvojumu, ka piegādātāju maiņa ir sarežģīta, kā paskaidrots 737. apsvērumā, ir konstatēts, ka arī citi importētāji iepērk ražojumu no dažādiem avotiem trešās valstīs. Lietotājiem arī ir iespēja atrast alternatīvus piegādes avotus, ieskaitot piegādātājus no citām trešām valstīm. Tā kā sagaidāms, ka OŠK pieprasījums turpmākajos gados pieaugs, lietotāji un izplatītāji konkurēs lielākā tirgū nekā agrāk. Tā viņiem ir iespēja saglabāt un izvērst savu darījumdarbību pat tad, ja kompensācijas maksājumu dēļ viņu cenas pieaugs. |
| --- | --- |

(749)

Komisija secināja, ka kompensācijas maksājumi neizbēgami ietekmētu to lietotāju izmaksas, kuri pērk OŠK no Ķīnas, bet tas izriet no Ķīnas eksportētāju negodīgās ar eksportu saistītās rīcības. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka OŠK veido tikai nelielu daļu no kopējām digitālu tīklu projektu īstenošanas izmaksām: 5G gadījumā šī izmaksu daļa bija ievērojami mazāka par 5 %. Telesakaru operatoru, kuri sadarbojās, veiktie attiecīgā ražojuma pirkumi veido tikai niecīgu procentuālo daļu no uzņēmumu apgrozījuma, un lielu daļu OŠK uzņēmumi pērk no citiem avotiem. Saistībā ar cita lietotāja apgalvojumu, ka piegādātāju maiņa ir sarežģīta, kā paskaidrots 737. apsvērumā, ir konstatēts, ka arī citi importētāji iepērk ražojumu no dažādiem avotiem trešās valstīs. Lietotājiem arī ir iespēja atrast alternatīvus piegādes avotus, ieskaitot piegādātājus no citām trešām valstīm. Tā kā sagaidāms, ka OŠK pieprasījums turpmākajos gados pieaugs, lietotāji un izplatītāji konkurēs lielākā tirgū nekā agrāk. Tā viņiem ir iespēja saglabāt un izvērst savu darījumdarbību pat tad, ja kompensācijas maksājumu dēļ viņu cenas pieaugs.

| (750) | Komisija arī uzsver, ka Ķīnas veicinātais jaudas pārpalikums neattaisno negodīgu tirdzniecības praksi, kuras radītais kaitējums Savienības ražošanas nozarei apdraud tās nākotni, kā arī piegādes avotu daudzveidību un tādējādi konkurenci Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(750)

Komisija arī uzsver, ka Ķīnas veicinātais jaudas pārpalikums neattaisno negodīgu tirdzniecības praksi, kuras radītais kaitējums Savienības ražošanas nozarei apdraud tās nākotni, kā arī piegādes avotu daudzveidību un tādējādi konkurenci Savienības tirgū.

| (751) | Tāpēc Komisija secināja, ka pasākumu noteikšana nerada nesamērīgu ietekmi uz lietotājiem un izplatītājiem. |
| --- | --- |

(751)

Tāpēc Komisija secināja, ka pasākumu noteikšana nerada nesamērīgu ietekmi uz lietotājiem un izplatītājiem.

6.4.   Citi faktori

Citi faktori

| (752) | Optiskās šķiedras kabeļi ir vajadzīgi ātrdarbīgu platjoslas tīklu izbūvei, tādējādi tie ir ļoti svarīgi iedzīvotājiem, uzņēmumiem un publiskā sektora struktūrām visā ES, ņemot vērā atkarību no šiem tīkliem, kas ir nepieciešami darbam un mācībām mājās, kā arī darījumdarbības veikšanai vai pakalpojumu sniegšanai. Ieguldījumu veikšana programmas NextGenerationEU ietvaros (152) ir viena no Eiropas Savienības prioritātēm. Eiropas Savienības mērķis ir arī izvērst augsto tehnoloģiju platjoslas infrastruktūru, kas aptvertu visu ES. Tādējādi optiskās šķiedras kabeļi ir būtisks faktors ES digitālās desmitgades (153) īstenošanai un tās digitālās suverenitātes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(752)

Optiskās šķiedras kabeļi ir vajadzīgi ātrdarbīgu platjoslas tīklu izbūvei, tādējādi tie ir ļoti svarīgi iedzīvotājiem, uzņēmumiem un publiskā sektora struktūrām visā ES, ņemot vērā atkarību no šiem tīkliem, kas ir nepieciešami darbam un mācībām mājās, kā arī darījumdarbības veikšanai vai pakalpojumu sniegšanai. Ieguldījumu veikšana programmas NextGenerationEU ietvaros (152) ir viena no Eiropas Savienības prioritātēm. Eiropas Savienības mērķis ir arī izvērst augsto tehnoloģiju platjoslas infrastruktūru, kas aptvertu visu ES. Tādējādi optiskās šķiedras kabeļi ir būtisks faktors ES digitālās desmitgades (153) īstenošanai un tās digitālās suverenitātes nodrošināšanai.

NextGenerationEU

152

153

| (753) | Ņemot vērā attiecīgā ražojuma nozīmi iepriekš izklāstīto valsts politikas mērķu kontekstā, Komisija ir rūpīgi izvērtējusi iespējamo pasākumu ietekmi uz platjoslas tīkla projektu īstenošanu. |
| --- | --- |

(753)

Ņemot vērā attiecīgā ražojuma nozīmi iepriekš izklāstīto valsts politikas mērķu kontekstā, Komisija ir rūpīgi izvērtējusi iespējamo pasākumu ietekmi uz platjoslas tīkla projektu īstenošanu.

| (754) | Vairākas personas apgalvoja, ka maksājumu noteikšana kaitētu patērētājiem un publiskajiem budžetiem Savienībā, jo palielinātos OŠK cena un tādējādi tīkla projektu kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(754)

Vairākas personas apgalvoja, ka maksājumu noteikšana kaitētu patērētājiem un publiskajiem budžetiem Savienībā, jo palielinātos OŠK cena un tādējādi tīkla projektu kopējās izmaksas.

| (755) | Tāpēc Komisija veica analīzi par OŠK izmaksām tīkla projektu kopējās izmaksās. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka OŠK veido tikai nelielu daļu no digitālo tīklu izvēršanas kopējām izmaksām. Šo projektu nozīmīgākais izmaksu elements ir būvniecības darbi (t. i., zemes rakšana, lai varētu ierīkot kabeļus), kas veido aptuveni 80 % izmaksu. Pārējie 20 % ir izmaksas par materiāliem, kas ietver arī citus ražojumus, piemēram, cauruļvadus, sadales skapjus un savienotājus. Komisija ir konstatējusi, ka OŠK veido nelielu daļu no kopējām tīklu projektu izmaksām. Saskaņā ar informāciju, ko sniedzis viens no lielajiem lietotājiem, 5G gadījumā OŠK veido mazāk nekā 5 % no kopējām izmaksām. ES ražotāji un importētāji, kuri sadarbojās, arī ir apgalvojuši, ka OŠK veido aptuveni 5–10 % no tīklu projektu kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

(755)

Tāpēc Komisija veica analīzi par OŠK izmaksām tīkla projektu kopējās izmaksās. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka OŠK veido tikai nelielu daļu no digitālo tīklu izvēršanas kopējām izmaksām. Šo projektu nozīmīgākais izmaksu elements ir būvniecības darbi (t. i., zemes rakšana, lai varētu ierīkot kabeļus), kas veido aptuveni 80 % izmaksu. Pārējie 20 % ir izmaksas par materiāliem, kas ietver arī citus ražojumus, piemēram, cauruļvadus, sadales skapjus un savienotājus. Komisija ir konstatējusi, ka OŠK veido nelielu daļu no kopējām tīklu projektu izmaksām. Saskaņā ar informāciju, ko sniedzis viens no lielajiem lietotājiem, 5G gadījumā OŠK veido mazāk nekā 5 % no kopējām izmaksām. ES ražotāji un importētāji, kuri sadarbojās, arī ir apgalvojuši, ka OŠK veido aptuveni 5–10 % no tīklu projektu kopējām izmaksām.

| (756) | Apstāklis, ka par lielu tīkla projektu īstenošanu atbildīgo lielo ES tīkla operatoru un publiskā sektora iestāžu sadarbības līmenis ir tik zems, arī liecina par to, ka iespējamo pasākumu piemērošana OŠK būtiski neietekmētu šo projektu izmaksas un īstenošanas laiku. |
| --- | --- |

(756)

Apstāklis, ka par lielu tīkla projektu īstenošanu atbildīgo lielo ES tīkla operatoru un publiskā sektora iestāžu sadarbības līmenis ir tik zems, arī liecina par to, ka iespējamo pasākumu piemērošana OŠK būtiski neietekmētu šo projektu izmaksas un īstenošanas laiku.

6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (757) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienībā un citās trešās valstīs ir pieejama pietiekama jauda, lai būtu iespējams aizstāt Ķīnas izcelsmes importu. Turklāt kompensācijas pasākumu noteikšana sniegtu Savienības ražošanas nozarei iespēju veikt ieguldījumus savās ražotnēs Savienībā un jaunās tehnoloģijās, radot ieguvumus lietotājnozarei. Tajā pašā laikā pasākumi neliegtu importam no trešām valstīm (ieskaitot Ķīnu) godīgi konkurēt Savienības tirgū. Pat tad, ja atbilstīgi tirgus dalībnieku prognozēm turpmākajos gados palielināsies pieprasījums pēc OŠK, attiecīgā ražojuma importētājiem un lietotājiem nerastos vērā ņemami piegāžu deficīta riski un tādējādi netiktu kavēta optiskās šķiedras platjoslas tīkla izvēršana līdz mājokļiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(757)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienībā un citās trešās valstīs ir pieejama pietiekama jauda, lai būtu iespējams aizstāt Ķīnas izcelsmes importu. Turklāt kompensācijas pasākumu noteikšana sniegtu Savienības ražošanas nozarei iespēju veikt ieguldījumus savās ražotnēs Savienībā un jaunās tehnoloģijās, radot ieguvumus lietotājnozarei. Tajā pašā laikā pasākumi neliegtu importam no trešām valstīm (ieskaitot Ķīnu) godīgi konkurēt Savienības tirgū. Pat tad, ja atbilstīgi tirgus dalībnieku prognozēm turpmākajos gados palielināsies pieprasījums pēc OŠK, attiecīgā ražojuma importētājiem un lietotājiem nerastos vērā ņemami piegāžu deficīta riski un tādējādi netiktu kavēta optiskās šķiedras platjoslas tīkla izvēršana līdz mājokļiem un uzņēmumiem.

| (758) | Lai gan tad, ja pasākumi netiktu noteikti, lietotāji, importētāji, galalietotāji un publiskie budžeti īstermiņā varētu gūt labumu no lētākiem ražojumiem, subsidētais imports no Ķīnas nenovēršami radītu situāciju, kurā Savienības ražotājiem nāktos pamest Savienības tirgu, un rezultātā lietotāju nozare zaudētu vērtīgus piegādes avotus un, tā kā nepastāvētu konkurence ar Savienības ražotājiem, iespējams, paaugstinātos importa cenas. Visbeidzot, Savienības ražotāju izdzīvošana ir būtiska ES digitālās suverenitātes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(758)

Lai gan tad, ja pasākumi netiktu noteikti, lietotāji, importētāji, galalietotāji un publiskie budžeti īstermiņā varētu gūt labumu no lētākiem ražojumiem, subsidētais imports no Ķīnas nenovēršami radītu situāciju, kurā Savienības ražotājiem nāktos pamest Savienības tirgu, un rezultātā lietotāju nozare zaudētu vērtīgus piegādes avotus un, tā kā nepastāvētu konkurence ar Savienības ražotājiem, iespējams, paaugstinātos importa cenas. Visbeidzot, Savienības ražotāju izdzīvošana ir būtiska ES digitālās suverenitātes nodrošināšanai.

| (759) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes OŠK importam nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(759)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes OŠK importam nebūtu Savienības interesēs.

7.   GALĪGIE KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

GALĪGIE KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (760) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un saskaņā ar pamatregulas 15. pantu, būtu jānosaka galīgs kompensācijas maksājums. |
| --- | --- |

(760)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un saskaņā ar pamatregulas 15. pantu, būtu jānosaka galīgs kompensācijas maksājums.

7.1.   Galīgo kompensācijas pasākumu līmenis

Galīgo kompensācijas pasākumu līmenis

| (761) | Pamatregulas 15. panta 1. punkta trešajā daļā ir noteikts, ka galīgā kompensācijas maksājuma apjoms nepārsniedz noteikto kompensējamo subsīdiju apjomu. |
| --- | --- |

(761)

Pamatregulas 15. panta 1. punkta trešajā daļā ir noteikts, ka galīgā kompensācijas maksājuma apjoms nepārsniedz noteikto kompensējamo subsīdiju apjomu.

| (762) | 15. panta 1. punkta ceturtajā daļā ir noteikts: “Ja Komisija, pamatojoties uz visu iesniegto informāciju, var skaidri secināt, ka Savienības interesēs nav noteikt pasākumu apjomu saskaņā ar trešo daļu, kompensācijas maksājuma apjoms ir mazāks, ja ar to pietiktu, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.” |
| --- | --- |

(762)

15. panta 1. punkta ceturtajā daļā ir noteikts: “Ja Komisija, pamatojoties uz visu iesniegto informāciju, var skaidri secināt, ka Savienības interesēs nav noteikt pasākumu apjomu saskaņā ar trešo daļu, kompensācijas maksājuma apjoms ir mazāks, ja ar to pietiktu, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.”

Ja Komisija, pamatojoties uz visu iesniegto informāciju, var skaidri secināt, ka Savienības interesēs nav noteikt pasākumu apjomu saskaņā ar trešo daļu, kompensācijas maksājuma apjoms ir mazāks, ja ar to pietiktu, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei

| (763) | Komisijai šāda informācija nav iesniegta, tāpēc kompensācijas pasākumu līmenis tiks noteikts, atsaucoties uz 15. panta 1. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

(763)

Komisijai šāda informācija nav iesniegta, tāpēc kompensācijas pasākumu līmenis tiks noteikts, atsaucoties uz 15. panta 1. punkta trešo daļu.

| (764) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgajām kompensācijas maksājuma likmēm, kas izteiktas CIF cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:






  Uzņēmums | Kompensācijas maksājuma likme |
| --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(764)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgajām kompensācijas maksājuma likmēm, kas izteiktas CIF cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:

CIF

Uzņēmums

Kompensācijas maksājuma likme

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

ZTT grupa:

ZTT

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

I pielikumā uzskaitītie citi uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

7,8  %

II pielikumā uzskaitītie citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet nesadarbojās antisubsidēšanas izmeklēšanā

10,3  %

Visi pārējie uzņēmumi

10,3  %

| (765) | Antisubsidēšanas izmeklēšana tika veikta paralēli atsevišķai antidempinga izmeklēšanai, kura attiecās uz to pašu ĶTR izcelsmes attiecīgo ražojumu un kurā Komisija noteica antidempinga pasākumus dempinga starpības līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu un 15. panta 2. punktu Komisija nodrošināja, lai, nosakot kumulatīvu maksājumu, kas atspoguļo subsidēšanas līmeni un pilnu dempinga līmeni, netiktu divreiz kompensēta subsidēšanas ietekme (“divkārša pieskaitīšana”). |
| --- | --- |

(765)

Antisubsidēšanas izmeklēšana tika veikta paralēli atsevišķai antidempinga izmeklēšanai, kura attiecās uz to pašu ĶTR izcelsmes attiecīgo ražojumu un kurā Komisija noteica antidempinga pasākumus dempinga starpības līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu un 15. panta 2. punktu Komisija nodrošināja, lai, nosakot kumulatīvu maksājumu, kas atspoguļo subsidēšanas līmeni un pilnu dempinga līmeni, netiktu divreiz kompensēta subsidēšanas ietekme (“divkārša pieskaitīšana”).

| (766) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (154) 2. panta 6.a punktu, tika noteikta saliktā normālā vērtība, atsaucoties uz neizkropļotām izmaksām un peļņu attiecīgā ārējā reprezentatīvā valstī. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 15. panta 2. punktu un lai izvairītos no divkāršas pieskaitīšanas, Komisija vispirms noteica galīgo kompensācijas maksājumu konstatētā galīgā subsidēšanas apjoma līmenī un pēc tam noteica atlikušo galīgo antidempinga maksājumu, kas atbilst attiecīgajai dempinga starpībai, kura samazināta par kompensācijas maksājuma apjomu un līdz attiecīgam kaitējuma novēršanas līmenim, kas konstatēts atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā. Tā kā Komisija samazināja konstatēto dempinga starpību par visu Ķīnas Tautas Republikā konstatēto subsidēšanas apjomu, tad pamatregulas 24. panta 1. punkta nozīmē nebija jautājuma par divkāršo pieskaitīšanu. |
| --- | --- |

(766)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (154) 2. panta 6.a punktu, tika noteikta saliktā normālā vērtība, atsaucoties uz neizkropļotām izmaksām un peļņu attiecīgā ārējā reprezentatīvā valstī. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 15. panta 2. punktu un lai izvairītos no divkāršas pieskaitīšanas, Komisija vispirms noteica galīgo kompensācijas maksājumu konstatētā galīgā subsidēšanas apjoma līmenī un pēc tam noteica atlikušo galīgo antidempinga maksājumu, kas atbilst attiecīgajai dempinga starpībai, kura samazināta par kompensācijas maksājuma apjomu un līdz attiecīgam kaitējuma novēršanas līmenim, kas konstatēts atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā. Tā kā Komisija samazināja konstatēto dempinga starpību par visu Ķīnas Tautas Republikā konstatēto subsidēšanas apjomu, tad pamatregulas 24. panta 1. punkta nozīmē nebija jautājuma par divkāršo pieskaitīšanu.

154

| (767) | Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, Komisija konstatēja, ka augstākā maksājuma līmenis, kas noteikts izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, būtu reprezentatīvs “visiem pārējiem uzņēmumiem”. “Visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamais maksājums tiks piemērots tikai tiem uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(767)

Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, Komisija konstatēja, ka augstākā maksājuma līmenis, kas noteikts izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, būtu reprezentatīvs “visiem pārējiem uzņēmumiem”. “Visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamais maksājums tiks piemērots tikai tiem uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās.

| (768) | Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu kopējais subsīdiju apjoms izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika aprēķināts, pamatojoties uz kopējo vidējo svērto kompensējamo subsīdiju apjomu, kas noteikts izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, izslēdzot nenozīmīgus apjomus, kā arī subsīdiju apjomu, kas noteikts precēm, uz kurām attiecas pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumi Tomēr, lai noteiktu šos apjomus, Komisija neignorēja konstatējumus, kuri daļēji balstīti uz pieejamajiem faktiem. Faktiski Komisija uzskatīja, ka minētajās lietās pieejamie un izmantotie fakti būtiski neietekmēja informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu subsidēšanas apjomu, tā ka eksportētāji, kas netika aicināti sadarboties izmeklēšanā, šādas pieejas dēļ netiks skarti. |
| --- | --- |

(768)

Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu kopējais subsīdiju apjoms izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika aprēķināts, pamatojoties uz kopējo vidējo svērto kompensējamo subsīdiju apjomu, kas noteikts izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, izslēdzot nenozīmīgus apjomus, kā arī subsīdiju apjomu, kas noteikts precēm, uz kurām attiecas pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumi Tomēr, lai noteiktu šos apjomus, Komisija neignorēja konstatējumus, kuri daļēji balstīti uz pieejamajiem faktiem. Faktiski Komisija uzskatīja, ka minētajās lietās pieejamie un izmantotie fakti būtiski neietekmēja informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu subsidēšanas apjomu, tā ka eksportētāji, kas netika aicināti sadarboties izmeklēšanā, šādas pieejas dēļ netiks skarti.

| (769) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, likmes, ar kādām tiks noteikti maksājumi, ir šādas:










  Uzņēmums | Dempinga starpība | Subsīdijas likme | Kaitējuma novēršanas līmenis | Kompensācijas maksājuma likme | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(769)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, likmes, ar kādām tiks noteikti maksājumi, ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Subsīdijas likme

Kaitējuma novēršanas līmenis

Kompensācijas maksājuma likme

Antidempinga maksājuma likme

FTT grupa:

FTT

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

ZTT grupa:

ZTT

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

5,1  %

42,0  %

5,1  %

14,6  %

I pielikumā uzskaitītie citi uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

31,2  %

7,8  %

52,7  %

7,8  %

23,4  %

II pielikumā uzskaitītie citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet nesadarbojās antisubsidēšanas izmeklēšanā

31,2  %

10,3  %

52,8  %

10,3  %

20,9  %

Visi pārējie uzņēmumi

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

| (770) | Šajā regulā norādītā individuālā uzņēmumu kompensācijas maksājuma likme tika noteikta, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tā atspoguļo stāvokli, kas minētajā izmeklēšanā konstatēts attiecībā uz konkrēto uzņēmumu. Tādējādi šī maksājuma likme (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ekskluzīvi piemērojama attiecīgās valsts izcelsmes ražojumiem, ko ražojis minētais uzņēmums. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojusi kāda cita grupa, kas nav īpaši minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kuri ir saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(770)

Šajā regulā norādītā individuālā uzņēmumu kompensācijas maksājuma likme tika noteikta, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tā atspoguļo stāvokli, kas minētajā izmeklēšanā konstatēts attiecībā uz konkrēto uzņēmumu. Tādējādi šī maksājuma likme (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ekskluzīvi piemērojama attiecīgās valsts izcelsmes ražojumiem, ko ražojis minētais uzņēmums. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojusi kāda cita grupa, kas nav īpaši minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kuri ir saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

| (771) | Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas minētās individuālās maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina sava subjekta nosaukumu. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula, ar ko informē par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(771)

Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas minētās individuālās maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina sava subjekta nosaukumu. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula, ar ko informē par nosaukuma maiņu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7.2.   Īpašais uzraudzības noteikums

Īpašais uzraudzības noteikums

| (772) | Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo kompensācijas maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie kompensācijas maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina kompensācijas maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(772)

Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo kompensācijas maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie kompensācijas maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina kompensācijas maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (773) | Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās kompensācijas maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka nākamais pieprasījums piemērot zemāko maksājuma likmi ir pamatots. |
| --- | --- |

(773)

Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās kompensācijas maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka nākamais pieprasījums piemērot zemāko maksājuma likmi ir pamatots.

| (774) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 23. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(774)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 23. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (775) | Lai nodrošinātu pienācīgu kompensācijas maksājuma piemērošanu, maksājuma apmērs, kas noteikts visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(775)

Lai nodrošinātu pienācīgu kompensācijas maksājuma piemērošanu, maksājuma apmērs, kas noteikts visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

8.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (776) | Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga kompensācijas maksājuma noteikšanu ĶTR izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi. |
| --- | --- |

(776)

Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga kompensācijas maksājuma noteikšanu ĶTR izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (777) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (155) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, tad procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(777)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (155) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, tad procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

155

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (778) | Kā skaidrots iepriekš 765. un 769. apsvērumā, lai izvairītos no divkāršas pieskaitīšanas, Komisija no dempinga starpības atskaitīja daļu no subsīdiju apjoma. Tādējādi, ja galīgie kompensācijas maksājumi tiktu mainīti vai atcelti, antidempinga maksājumu līmenis būtu automātiski tādā pašā mērā proporcionāli jāpalielina, lai atspoguļotu faktisko divkāršās pieskaitīšanas apmēru, kas radies šīs maiņas vai atcelšanas dēļ. Šai antidempinga maksājumu maiņai būtu jānotiek no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(778)

Kā skaidrots iepriekš 765. un 769. apsvērumā, lai izvairītos no divkāršas pieskaitīšanas, Komisija no dempinga starpības atskaitīja daļu no subsīdiju apjoma. Tādējādi, ja galīgie kompensācijas maksājumi tiktu mainīti vai atcelti, antidempinga maksājumu līmenis būtu automātiski tādā pašā mērā proporcionāli jāpalielina, lai atspoguļotu faktisko divkāršās pieskaitīšanas apmēru, kas radies šīs maiņas vai atcelšanas dēļ. Šai antidempinga maksājumu maiņai būtu jānotiek no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

| (779) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu (156), |
| --- | --- |

(779)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu (156),

156

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgs kompensācijas maksājums tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes monomodālās optiskās šķiedras kabeļu importam, kas izgatavoti no vienas vai vairākām atsevišķām šķiedrām aizsargapvalkos, ar elektrības vadītājiem vai bez tiem, un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8544 70 00 (Taric kods 8544700010).

Nav iekļauti šādi ražojumi:

| i) | kabeļi, kuros katra optiskā šķiedra vienā vai abos galos ir individuāli aprīkota ar ekspluatācijai gataviem savienotājiem; un |
| --- | --- |

i)

kabeļi, kuros katra optiskā šķiedra vienā vai abos galos ir individuāli aprīkota ar ekspluatācijai gataviem savienotājiem; un

| ii) | zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi. Zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi ir tādi optiskās šķiedras kabeļi ar vara vai alumīnija vadītāju, kuriem ir plastmasas izolācija un kuros esošās šķiedras ir ietvertas vienā vai vairākos metāla moduļos. |
| --- | --- |

ii)

zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi. Zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi ir tādi optiskās šķiedras kabeļi ar vara vai alumīnija vadītāju, kuriem ir plastmasas izolācija un kuros esošās šķiedras ir ietvertas vienā vai vairākos metāla moduļos.

2.   Galīgais kompensācijas maksājums, ko piemēro 1. punktā aprakstītā turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāds:

| Uzņēmums | Galīgais kompensācijas maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  1. | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

Uzņēmums

Galīgais kompensācijas maksājums

Taric papildu kods

FTT grupa:

1.

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| 2. | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

2.

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| 3. | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

C696

ZTT grupa:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

C697

I pielikumā uzskaitītie citi uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

7,8  %

II pielikumā uzskaitītie citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet nesadarbojās antisubsidēšanas izmeklēšanā

10,3  %

Visi pārējie uzņēmumi

10,3  %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās kompensācijas maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušā subjekta amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies(-usies), apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais (attiecīgā ražojuma) (apjoms), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese), (Taric papildu kods), Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

5.   Muitas deklarācijā norāda 1. panta 1. punktā aprakstītā ražojuma garumu kilometros, ja šī norāde ir saderīga ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumu (157).

6.   Gadījumos, kad konkrētiem ražotājiem eksportētājiem kompensācijas maksājums ir atskaitīts no antidempinga maksājuma, ja tiek saņemti atmaksas pieprasījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 21. pantu, tad attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju automātiski tiek novērtēta dempinga starpība, kas dominējusi atmaksāšanas izmeklēšanas periodā.

2. pants

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/2011 (158) groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:







  Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT grupa:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

1)

regulas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums

Taric papildu kods

FTT grupa:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

33,7  %

C696

ZTT grupa:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

14,6  %

C697

I pielikumā uzskaitītie citi uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

23,4  %

II pielikumā uzskaitītie citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet nesadarbojās antisubsidēšanas izmeklēšanā

20,9  %

Visi pārējie uzņēmumi

33,7  %

C699”;

| 2) | regulā iekļauj jaunu 1. panta 7. punktu:

  “7.   Ja ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES)2022/72 (*1) 1. pantu noteiktie kompensācijas maksājumi tiek mainīti vai atcelti, tad 2. punktā vai I vai II pielikumā norādītos maksājumus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas proporcionāli palielina, nepārsniedzot attiecīgi uzņēmumam konstatēto faktisko dempinga starpību vai kaitējuma starpību.


  (*1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/72 (2022. gada 18. janvāris), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas optiskas šķiedras kabeļu importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam (OV L 12, 19.1.2022., 34 lpp.).”;" |
| --- | --- |

2)

regulā iekļauj jaunu 1. panta 7. punktu:

“7.   Ja ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES)2022/72 (*1) 1. pantu noteiktie kompensācijas maksājumi tiek mainīti vai atcelti, tad 2. punktā vai I vai II pielikumā norādītos maksājumus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas proporcionāli palielina, nepārsniedzot attiecīgi uzņēmumam konstatēto faktisko dempinga starpību vai kaitējuma starpību.

(*1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/72 (2022. gada 18. janvāris), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas optiskas šķiedras kabeļu importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam (OV L 12, 19.1.2022., 34 lpp.).”;"

*1

| 3) | regulā iekļauj jaunu 1. panta 8. punktu:

  “8.   Gadījumos, kad konkrētiem ražotājiem eksportētājiem kompensācijas maksājums ir atskaitīts no antidempinga maksājuma, ja tiek saņemti atmaksājuma pieprasījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 21. pantu, tad attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju automātiski tiek novērtēta dempinga starpība, kas dominējusi atmaksāšanas izmeklēšanas periodā.”; |
| --- | --- |

3)

regulā iekļauj jaunu 1. panta 8. punktu:

“8.   Gadījumos, kad konkrētiem ražotājiem eksportētājiem kompensācijas maksājums ir atskaitīts no antidempinga maksājuma, ja tiek saņemti atmaksājuma pieprasījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 21. pantu, tad attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju automātiski tiek novērtēta dempinga starpība, kas dominējusi atmaksāšanas izmeklēšanas periodā.”;

| 4) | regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I un II pielikumu. |
| --- | --- |

4)

regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I un II pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 18. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

1

(2)  
  OV C 442, 21.12.2020., 18. lpp.

2

(3)  Šajā regulā apzīmējums “ĶV” lietots plašā nozīmē, ar to apzīmējot Valsts padomi, kā arī visas ministrijas, departamentus, aģentūras un pārvaldes iestādes centrālajā, reģionālajā un vietējā līmenī.

3

(4)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importu (OV C 316, 24.9.2020., 10. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.) (“KVP lieta”), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1690 (2018. gada 9. novembris), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 283, 12.11.2018., 1. lpp.) (“riepu lieta”), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/72 (2019. gada 17. janvāris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam (OV L 16, 18.1.2019., 5. lpp.) (“e-velosipēdu lieta”), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/776 (2020. gada 12. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/492, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam (OV L 189, 15.6.2020., 33. lpp.) (“SŠA lieta”).

5

(6)  Sk. Ekspertu grupas ziņojumu lietā United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China, WT/DS437/R, pieņemts 2015. gada 16. janvārī, 7.152. punkts.

6

United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China

(7)  Sk. iepriekš atsauces uz lietām 5. zemsvītras piezīmē.

7

(8)  Pieejamas vietnē https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2508.

8

(9)  Paziņojums par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (2020/C 86/06) (OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.).

9

(10)  Komisijas dienestu darba dokuments On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations, 2017. gada 20. decembris, SWD(2017) 483 final/2 (“Ziņojums”), 4. nodaļa, 41., 42. un 83. lpp.

10

On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

(11)  Sk. Stratēģisko jauno nozaru nozīmīgo ražojumu un pakalpojumu ievirzes katalogu: http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf; stratēģijas Made in China 2025 katalogu “Četri būtiskie elementi”: http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html un http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf; visi pēdējoreiz skatīti 2021. gada 18. augustā.

11

Made in China 2025

(12)  Ziņojums, 2. nodaļa, 17. lpp.

12

(13)  Valsts padomes paziņojums par “
  Made in China 2025
  ” izdošanu (Guofa (2015) Nr. 28), valdības informatīvā sleja (www.gov.cn), pēdējoreiz skatīts 2021. gada 28. jūnijā.

13

Made in China 2025

Guofa

(14)  Sk. US-China Economic and Security Review Commission, 13. piecgades plāns, 12. lpp.

14

US-China Economic and Security Review Commission

(15)  http://www.gov.cn/xinwen/2014-10/14/content_2764849.htm, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. augustā.

15

(16)  http://www.forestry.gov.cn/lczb/5/20210429/101204144404645.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

16

(17)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. augustā.

17

(18)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 28. jūnijā.

18

(19)  Sk. Made in China 2025, Chapter 4: Strategic Support and Supply.

19

Made in China 2025, Chapter 4: Strategic Support and Supply

(20)  http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. augustā.

20

(21)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-06/24/content_9972.htm, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. augustā.

21

(22)  http://www.gov.cn/xinwen/2016-12/08/content_5145162.htm, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. augustā.

22

(23)  http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n4509627/c5862297/part/5862506.doc, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

23

(24)  https://www.miit.gov.cn/ztzl/rdzt/znzzxggz/wjfb/art/2020/art_4430cca546bd4f4c9dd7c96b31bc7c11. html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

24

(25)  https://www.directindustry.com/soc/yangtze-optical-fibre-cable-joint-stock-limited-company-212621.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. augustā.

25

(26)  http://www.gov.cn/zwgk/2009-04/15/content_1282430.htm, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 2. augustā.

26

(27)  http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 2. augustā.

27

(28)  http://www.gov.cn/zwgk/2010-04/08/content_1576039.htm, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 2. augustā.

28

(29)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-07/04/content_10002.htm, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 2. augustā.

29

(30)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 5. augustā.

30

(31)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 3. augustā.

31

(32)  http://www.gov.cn/zwgk/2006-12/21/content_474651.htm, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 7. augustā.

32

(33)  http://www.most.gov.cn/xwzx/xwfb/200312/t20031214_10451.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 7. augustā.

33

(34)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietā European Communities and Certain Member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft.

34

European Communities and Certain Member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft

(35)  https://itlaw.wikia.org/wiki/Broadband_infrastructure, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 26. oktobrī.

35

https://www.investopedia.com/terms/b/broadband.asp, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 26. oktobrī.

(36)  Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogs (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi), 2011. gada 27. martā izdots ar Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojumu Nr. 9 un grozīts ar Valsts attīstības un reformu komisijas lēmumu par attiecīgo noteikumu grozījumiem Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā (2011. gada redakcija), kas izdots 2013. gada 16. februārī ar Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojumu Nr. 21.

36

(37)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

37

(38)  Valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu 13. piecgades plāns (2017), 9. lpp.: http://www.most.gov.cn/xxgk/xinxifenlei/fdzdgknr/fgzc/gfxwj/gfxwj2017/201705/t20170510_132712.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 10. augustā.

38

(39)  Valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu preferenciālās politikas virzieni, 1. lpp.

39

(40)  Valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu preferenciālās politikas virzieni, 1. lpp.

40

(41)  Sk. kataloga 3.3.1. iedaļu:

41

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

(42)  Sk. Džedzjanas provinces tautas valdības paziņojumu par Džedzjanas provinces rīcības plāna visaptverošai tradicionālās rūpniecības nozaru pārveidei un modernizācijai (2017–2020) izdošanu: http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 11. augustā.

42

(43)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

43

(44)  Sk. rakstu “Wuhan East Lake: A National High Tech Zone mixing investment and tax benefits policies, Pedata tīmekļa vietne, 2013. gada 27. februāris: https://free.pedata.cn/755314.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 10. augustā. Sk. fragmentu: “
  Desmit uzņēmumi ir iekļauti “jaunajā trešajā padomē” un ir saņēmuši attiecīgās valdības subsīdijas; (..) Attiecībā uz kapitāla ieguldījumu iestāžu piesaisti, lai tās tiktu atvērtas parkā vai veiktu ieguldījumus parkā esošajos uzņēmumos, Hubei provinces, Uhaņas pašvaldības un Austrumu ezera augsto tehnoloģiju zonas attiecīgie departamenti ir attiecīgi izveidojuši riska kapitāla ieguldījumu fondus. Lai gan kapitāla ieguldījumu nozare Austrumu ezera augsto tehnoloģiju zonā sāka darboties vēlāk nekā augsto tehnoloģiju zonas piekrastes rajonos, tās pievilcība riska kapitāla / privātā kapitāla iestāžu acīs ir diezgan liela, jo tai ir mazi darījumdarbības reģistrācijas šķēršļi, spēcīgs stimulējošas politikas atbalsts un daudz valdības ieguldījumu fondu.
  ”

44

Wuhan East Lake: A National High Tech Zone mixing investment and tax benefits policies

Pedata

Desmit uzņēmumi ir iekļauti “jaunajā trešajā padomē” un ir saņēmuši attiecīgās valdības subsīdijas; (..) Attiecībā uz kapitāla ieguldījumu iestāžu piesaisti, lai tās tiktu atvērtas parkā vai veiktu ieguldījumus parkā esošajos uzņēmumos, Hubei provinces, Uhaņas pašvaldības un Austrumu ezera augsto tehnoloģiju zonas attiecīgie departamenti ir attiecīgi izveidojuši riska kapitāla ieguldījumu fondus. Lai gan kapitāla ieguldījumu nozare Austrumu ezera augsto tehnoloģiju zonā sāka darboties vēlāk nekā augsto tehnoloģiju zonas piekrastes rajonos, tās pievilcība riska kapitāla / privātā kapitāla iestāžu acīs ir diezgan liela, jo tai ir mazi darījumdarbības reģistrācijas šķēršļi, spēcīgs stimulējošas politikas atbalsts un daudz valdības ieguldījumu fondu.

(45)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, 133., 138. un 139. lpp., pēdējoreiz skatīts 2021. gada 11. augustā.

45

(46)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf, 205. un 215. lpp., pēdējoreiz skatīts 2021. gada 11. augustā.

46

(47)  
  OV C 394, 17.12.1998., 6. lpp.

47

(48)  Piemēram, Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 452/2011 (OV L 128, 14.5.2011., 18. lpp.) (krītotais papīrs), Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 215/2013 (OV L 73, 11.3.2013., 16. lpp.) (ar organisku pārklājumu pārklāts tērauds), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/366 (OV L 56, 3.3.2017., 1. lpp.) (saules enerģijas paneļi), Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1379/2014 (OV L 367, 23.12.2014., 22. lpp.) (stikla elementāršķiedra), Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/918/ES (OV L 360, 17.12.2014., 65. lpp.) (poliestera štāpeļšķiedras).

48

(krītotais papīrs)

ar organisku pārklājumu pārklāts tērauds

saules enerģijas paneļi

stikla elementāršķiedra

poliestera štāpeļšķiedras

(49)  Ekspertu grupas ziņojums lietā EC – Large Civil Aircraft, 7.1230.–7.1231. punkts; Ekspertu grupas ziņojums lietā US – AD/CVD (China), 9.138.–9.139. punkts.

49

EC – Large Civil Aircraft

US – AD/CVD (China)

(50)  Ekspertu grupas ziņojums lietā United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (WT/DS379/R), 9.140.–9.144. un 9.157. punkts.

50

United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China

(51)  WT/DS379/AB/R (US – Anti-dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), Apelācijas institūcijas 2011. gada 11. marta ziņojums, DS 379, 318. punkts. Sk. arī WT/DS436/AB/R (US – Carbon Steel (India)), Apelācijas institūcijas 2014. gada 8. decembra ziņojums, 4.9.–4.10., 4.17.–4.20. punkts, un WT/DS437/AB/R (United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China), Apelācijas institūcijas 2014. gada 18. decembra ziņojums, 4.92. punkts.

51

US – Anti-dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China

US – Carbon Steel (India)

United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China

(52)  Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes dekrēts (Nr. 283).

52

(53)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 13. augustā.

53

(54)  Saskaņā ar CBIRC īstenošanas pasākumiem attiecībā uz licencēšanas administratīvajiem jautājumiem Ķīnas finansētajām komercbankām (CBIRC Rīkojums (2017) Nr. 1), CBIRC īstenošanas pasākumiem attiecībā uz licencēšanas administratīvajiem jautājumiem ārvalstu finansētajām komercbankām (CBIRC Rīkojums (2015) Nr. 4) un administratīvajiem pasākumiem direktoru un vadošo darbinieku kvalifikācijai banku sektora finanšu iestādēs (CBIRC Rīkojums (2013) Nr. 3).

54

CBIRC

CBIRC

CBIRC

CBIRC

CBIRC

(55)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 3. augustā.

55

(56)  Sk., piemēram, atsauces uz KVP lietu, riepu lietu un e-velosipēdu lietu 5. zemsvītras piezīmē, attiecīgi 3.4.1.1. iedaļas b) punktā, 3.4.1.1. iedaļas b) punktā un 3.5.1.1. iedaļā.

56

(57)  Sk. http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction/, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 28. oktobrī.

57

(58)  Sk. SŠA lietu un riepu lietu, kas minētas 5. zemsvītras piezīmē.

58

(59)  Sk. SŠA lietu un riepu lietu, kas minētas 5. zemsvītras piezīmē.

59

(60)  WT/DS/296 (DS296, United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea), Apelācijas institūcijas 2005. gada 21. februāra ziņojums, 116. punkts.

60

United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea

(61)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietā DS 296, 116. punkts.

61

(62)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietā DS 296, 115. punkts.

62

(63)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietā DS 296, 114. punkts, konkrētajā jautājumā piekrītot Ekspertu grupas ziņojuma lietā DS 194 8.31. punktam.

63

(64)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietā DS 296, 115. punkts.

64

(65)  Sk. SŠA lietu un riepu lietu, kas minētas 5. zemsvītras piezīmē.

65

(66)  SVF darba dokuments “
  Resolving China's Corporate Debt Problem
  ”, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, 2016. gada oktobris, WP/16/203.

66

Resolving China's Corporate Debt Problem

Wojciech Maliszewski

Serkan Arslanalp

John Caparusso

José Garrido

Si Guo

Joong Shik Kang

W. Raphael Lam

T. Daniel Law

Wei Liao

Nadia Rendak

Philippe Wingender

Jiangyan

(67)  
  Livingston, M., Poon, W. P. H., un Zhou, L. (2017). “
  Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry
  ”, publicēts Journal of Banking & Finance, 24. lpp.

67

Livingston

M.

Poon

W. P. H.

Zhou

L

Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry

Journal of Banking & Finance

(68)  
  China bond market insight 2021: https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 8. augustā.

68

China bond market insight 2021

(69)  
  China bond market insight 2021, 59. zemsvītras piezīme, 31. lpp.

69

China bond market insight 2021

(70)  
  Price, A. H., Brightbill, T. C., DeFrancesco, R. E., Claeys, S. J., Teslik, A., un Neelakantan, U. (2017). “
  China’s broken promises: why it is not a market-economy
  ”, Wiley Rein LLP, 68. lpp.

70

Price

A. H.

Brightbill

T. C.

DeFrancesco

R. E.

Claeys

S. J.

Teslik

A.

Neelakantan

U.

China’s broken promises

why it is not a market-economy

Wiley Rein LLP

(71)  Sk. Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijas 2007. gada 24. augusta Rīkojumu (2007) Nr. 50 “Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijas paziņotie provizoriskie pasākumi kredītreitingu noteikšanas administrēšanai attiecībā uz vērtspapīru tirgu”; Ķīnas Tautas bankas Paziņojumu par uzņēmuma China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. un citu iestāžu, kas iesaistītas uzņēmumu obligāciju kredītreitingu noteikšanā, kvalifikāciju”, Yinfa (1997) Nr. 547, 1997. gada 16. decembris; Ķīnas Tautas bankas un Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijas Paziņojumu Nr. 14 (2018) par jautājumiem, kas saistīti ar kredītreitingu aģentūru veikto obligāciju reitingu pakalpojumu sniegšanu starpbanku obligāciju tirgū un biržas obligāciju tirgū.

71

China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd.

Yinfa

(72)  
  PBOC darba dokuments Nr. 2017/5, 2017. gada 25. maijs, 28. lpp.

72

PBOC

(73)  Sk. Ķīnas Attīstības bankas fonda tīmekļa vietni: http://www.cdb.com.cn/English/ywgl/zhjryw/gkfzjj/, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

73

(74)  Sk. KVP lietu (152.–244. apsvērums), riepu lietu (236. apsvērums) un SŠA lietu (300. apsvērums), kas minētas 5. zemsvītras piezīmē.

74

(75)  Sk. iepriekš 189. apsvērumu.

75

(76)  Fiksētajām procentu likmēm. Attiecībā uz mainīgas procentu likmes aizdevumiem tika izmantota PBOC standarta likme vai – pēc 2019. gada 20. augusta – aizdevumu pamatlikme izmeklēšanas periodā.

76

PBOC

(77)  Parāda un pašu kapitāla attiecība ir rādītājs, ko izmanto, lai izvērtētu uzņēmuma finanšu sviras efektu. Parāda un pašu kapitāla attiecību izsaka kā uzņēmuma saistību salīdzinājumu ar tā pašu kapitālu.

77

(78)  Kapitāla atdeve mēra sabiedrības rentabilitāti attiecībā pret akcionāru pašu kapitālu. Kapitāla atdevi aprēķina, dalot peļņu pirms nodokļu nomaksas ar pašu kapitālu.

78

(79)  Avots: Capital IQ (2018), iekļauts Jiangsu Zhongtian Technology Bond Prospectus.

79

Capital IQ

Jiangsu Zhongtian Technology Bond Prospectus

(80)  Saskaņā ar šādu vienošanos uzņēmums varēja konvertēt daļu sava parāda kapitāla daļās un tādējādi samazināt saistības savā bilancē.

80

(81)  KVP lieta un riepu lieta, kas minētas 5. zemsvītras piezīmē: 175.–187. apsvērums KVP lietā un 256. apsvērums riepu lietā.

81

(82)  Sk. https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges/, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā; maksas par vadītāju pārtēriņa kredītiem: “
  pārtēriņa kredītam, kas pārsniedz 15 000 GBP, piemēro izveides1,5 % apmērā no nolīgtā pārtēriņa kredīta limita un atjaunošanas maksu 1,5 % apmērā
  ”.

82

pārtēriņa kredītam, kas pārsniedz 15 000 GBP, piemēro izveides1,5 % apmērā no nolīgtā pārtēriņa kredīta limita un atjaunošanas maksu 1,5 % apmērā

(83)  Sk. 5. zemsvītras piezīmē minēto SŠA lietu (354. un 355. apsvērums).

83

(84)  Sk. 79. zemsvītras piezīmi.

84

(85)  https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/finance/commitment-fee/

85

(86)  https://www.barclays.co.uk/business-banking/borrow/overdrafts/

86

(87)  Skatīt Ķīnas Tautas bankas tīmekļa vietni:

87

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

(88)  Turpat.

88

(89)  Sk. DBS bankas tīmekļa vietni: https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

89

DBS

(90)  Sk. 5. zemsvītras piezīmē minēto SŠA lietu, 385. apsvērums.

90

(91)  Sk. 5. zemsvītras piezīmē minēto SŠA lietu, 399. apsvērums.

91

(92)  
  Quarterly Review, Summer 1981.

92

Quarterly Review, Summer 1981

(93)  Sk. Kanādas Bankas pārdomu dokumentu A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market unhttps://fast.bnm.gov.my/fastweb/public/files/BA_Apr2004_Updated.pdf

93

A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market

(94)  Sk. iepriekš 189. apsvērumu.

94

(95)  Tiesību akti, kas piemērojami konvertējamo obligāciju emisijas brīdī.

95

(96)  Jaunākie grozījumi izdarīti 2019. gada 28. decembrī ar prezidenta Dekrētu Nr. 37, kas stājās spēkā 2020. gada 1. martā.

96

(97)  Jaunākie grozījumi izdarīti 2020. gada 14. februārī saskaņā ar Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijas lēmumu pārskatīt administratīvos pasākumus biržas sarakstā iekļautu sabiedrību vērtspapīru emisijai, kas stājās spēkā 2020. gada 14. februārī.

97

(98)  Aizstāti ar Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijas 2020. gada 12. jūnija Dekrētu Nr. 170 “Administratīvie pasākumi attiecībā uz vērtspapīru emitēšanas un iekļaušanas biržas sarakstā sponsorēšanas pakalpojumiem”, kas stājās spēkā 2020. gada 12. jūnijā.

98

(99)  Sk. China bond market insight 2021, 59. zemsvītras piezīme, 33. lpp.

99

China bond market insight 2021

(100)  Tā kā publiski nebija pieejami dati tieši par konvertējamām uzņēmumu obligācijām, Komisija izmantoja pieejamos datus par uzņēmumu obligācijām, kuros būtu jābūt iekļautām arī konvertējamām uzņēmumu obligācijām.

100

(101)  Sk. iepriekš 189. apsvērumu.

101

(102)  Jaunākie grozījumi izdarīti 2019. gada 28. decembrī ar prezidenta Dekrētu Nr. 37, kas stājās spēkā 2020. gada 1. martā.

102

(103)  Sk. China bond market insight 2021, 59. zemsvītras piezīme, 33. lpp.

103

China bond market insight 2021

(104)  ESAO pētījums par Ķīnas eksporta kredītu politiku un programmām, 7. lpp., 32. punkts, pieejams vietnē https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

104

(105)  Sk. Sinosure tīmekļa vietni, uzņēmuma profilu, sadaļu Supporting ‘Made in China’
  : https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 17. augustā.

105

Sinosure

Supporting ‘Made in China’

(106)  Sk. 5. zemsvītras piezīmē minēto riepu lietu, 429. apsvērumu.

106

(107)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

107

(108)  Ķīnas augsto tehnoloģiju ražojumu eksporta katalogs, piemēram, Nr. 775, 780, 781, 1035, 1098, 1100, 1104, 1107 un 1109.

108

(109)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 12. augustā.

109

(110)  
  Sinosure 2019. gada pārskats, 11. lpp.: https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf, pēdējoreiz skatīts 2019. gada 18. augustā.

110

Sinosure

(111)  Turpat, 28. un 29. lpp.

111

(112)  Ķīnas Tautas Republikas prezidenta Rīkojums Nr. 23.

112

(113)  Ķīnas Tautas Republikas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumi (pārskatīti 2019. gadā), Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes Rīkojums Nr. 714.

113

(114)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 17. augustā.

114

(115)  Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Paziņojums (2021) Nr. 13 par turpmākiem uzlabojumiem svērtā pirmsnodokļu atskaitījuma politikā pētniecības un izstrādes izdevumiem.

115

(116)  Sk. 5. zemsvītras piezīmē minēto KVP lietu, riepu lietu un SŠA lietu, attiecīgi 330., 521. un 560. apsvērumu.

116

(117)  182. apsvērums Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 215/2013 (2013. gada 11. marts), ar ko nosaka kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 73, 15.3.2013., 16. lpp.).

117

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 451/2011 (2011. gada 6. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importu (OV L 128, 14.5.2011., 1. lpp.).

(118)  Sk. SŠA lietas 531. apsvērumu.

118

(119)  Vairāki Ķīnas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas un Valsts padomes atzinumi par enerģētikas sistēmas reformas padziļināšanu (Zhong Fa (2015) Nr. 9), III iedaļas 4. punkts.

119

Zhong Fa

(120)  Valsts attīstības un reformu komisijas Apkārtraksts (2020) Nr. 258 par uzņēmumu elektroenerģijas izmaksu samazināšanu nolūkā atbalstīt darba un ražošanas attīstības atjaunošanu un cenu reformu.

120

(121)  Sk. SŠA, ar organisku pārklājumu pārklāta tērauda un saules enerģijas paneļu lietas.

121

(122)  Sk. iepriekš 3.1. punktu.

122

(123)  Komisijas dienestu darba dokuments “
  On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations
  ”, 2017. gada 20. decembris, SWD(2017) 483 final/2, 9. nodaļa, 213.–215. lpp.

123

On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations

(124)  Komisijas dienestu darba dokuments “
  On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations
  ”, 2017. gada 20. decembris, SWD(2017) 483 final/2, 9. nodaļa, 209.–211. lpp.

124

On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations

(125)  Sk. 105. zemsvītras piezīmi.

125

(126)  Apstiprinājusi Vispārējā tiesa lietā T-444/11 Gold East Paper and Gold Huacheng Paper/Padome, Vispārējās tiesas 2014. gada 11. septembra spriedums, ECLI:EU:T:2014:773.

126

Gold East Paper and Gold Huacheng Paper

(127)  Sk. SŠA, ar organisku pārklājumu pārklāta tērauda un saules enerģijas paneļu lietas.

127

(128)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw/, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 18. augustā.

128

(129)  
  Hubei - Wikipedia.

129

Hubei - Wikipedia

(130)  
  Jiangsu - Wikipedia.

130

Jiangsu - Wikipedia

(131)  https://www.earthmagazine.org/article/mineral-resource-month-germanium/, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 17. augustā.

131

(132)  https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/gjfzgh/201603/P020191104614882474091.pdf, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 4. augustā.

132

(133)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/201701/t20170106_143075.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 4. augustā.

133

(134)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/202004/t20200426_203069.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 4. augustā.

134

(135)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202104221487092732_1.pdf?1619123432000.pdf, 171. lpp., pēdējoreiz skatīts 2021. gada 5. augustā.

135

(136)  https://chxz.chinalco.com.cn/tzzgx/dqbg/202103/P020210325553668267186.pdf, 221. lpp., pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. augustā.

136

(137)  Sk. arī mutatis mutandis WT/DS294/AB/RW, US – Zeroing (VSI 21.5. pants), Apelācijas institūcijas 2009. gada 14. maija ziņojums, 453. punkts.

137

mutatis mutandis

US – Zeroing

(138)  
  CRU Cable Market Outlook (2020. gada augusts), ko papildina sūdzības iesniedzēju tirgus informācija.

138

CRU Cable Market Outlook

(139)  Šo rādītāju pamatā bija sūdzības iesniedzēja savāktie tiešie dati par astoņiem Savienības ražotājiem, kas pievienojas sūdzībai vai to atbalsta (izņemot vienu uzņēmumu 574. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ) un izmeklēšanas periodā nodrošināja gandrīz 80 % no Savienības ražošanas apjoma, kā arī aplēse par pārējiem Savienības ražotājiem, kuras pamatā ir tirgus izpēte un informācija.

139

(140)  
  CRU Cable Market Outlook, 2020. gada augusts, 29. lpp., un CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region, 2021. gada februāris.

140

CRU Cable Market Outlook

CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region

(141)  Pamatojoties uz publiski pieejamiem informācijas avotiem (CRU
  2020. gada 10. janvāra raksts “
  Further instability on the horizon as tumultuous year ends
  ” un slaidi no CRU Wire Cable Conference 2019. gada jūnijā), kas pievienoti sūdzības 6.1. un 6.5. pielikumā un sīkāk izklāstīti sūdzībā.

141

CRU

Further instability on the horizon as tumultuous year ends

CRU Wire Cable Conference

(142)  Ekspertu grupas ziņojums lietā China – Definitive Anti-Dumping Duties on X-Ray Security Inspection Equipment from the European Union, WT/DS425/R, 7.67. punkts.

142

China – Definitive Anti-Dumping Duties on X-Ray Security Inspection Equipment from the European Union

(143)  
  OV 1988, Nr. L 362/59, 7. apsvērums.

143

(144)  
  1997. gada 17. decembra spriedums lietā EFMA/Padome, T-121/95, EU:T:1997:198, 105. un turpmākie punkti.

144

EFMA

(145)  Pilnslodzes ekvivalents.

145

(146)  Tās ir reprezentatīvas (izmeklēšanas periodā aptverti 36 % no ES ražošanas nozares pārdošanas apjoma).

146

(147)  Komisijas Lēmums 98/230/EK (1998. gada 20. marts), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa oksīda un volframskābes importu (OV L 87, 21.3.1998., 24. lpp.).

147

(148)  Ekspertu grupas ziņojums lietā Thailand – Anti-Dumping Duties on Angles, Shapes and Sections of Iron or Non-Alloy Steel and H Beams from Poland, WT/DS122/R, 7.245.–7.256. punkts.

148

Thailand – Anti-Dumping Duties on Angles, Shapes and Sections of Iron or Non-Alloy Steel and H Beams from Poland

(149)  Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES) 2016/176 (2016. gada 9. februāris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu, kuru ražo Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (OV L 33, 10.2.2016., 14. lpp.), 140. apsvērums.

149

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

(150)  Ekspertu grupas ziņojums lietā European Communities and Certain member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft, WT/DS316/R, 7.2083. punkts.

150

European Communities and Certain member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft

(151)  Vispārējās tiesas 2014. gada 29. janvāra spriedums lietā T-528/09 Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd/Eiropas Savienības Padome, EU:T:2014:35, 79.–80. punkts.

151

Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd

(152)  Komisijas priekšsēdētāja fon der Leiena savā 2020. gada runā par stāvokli Savienībā norādīja:
  “Investīciju pieaugums ar NextGenerationEU starpniecību ir unikāla iespēja virzīt katra ciemata izaugsmi. Tāpēc mēs vēlamies koncentrēt savas investīcijas uz drošu savienojamību, uz 5G, 6G un šķiedras tīkla paplašināšanu. NextGenerationEU ir arī unikāla iespēja izstrādāt saskaņotāku Eiropas pieeju savienojamībai un digitālās infrastruktūras izvēršanai.”

152

“Investīciju pieaugums ar

starpniecību ir unikāla iespēja virzīt katra ciemata izaugsmi. Tāpēc mēs vēlamies koncentrēt savas investīcijas uz drošu savienojamību, uz 5G, 6G un šķiedras tīkla paplašināšanu.

ir arī unikāla iespēja izstrādāt saskaņotāku Eiropas pieeju savienojamībai un digitālās infrastruktūras izvēršanai.”

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_20_1655.

(153)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”, Briselē, 9.3.2021., COM(2021) 118 final.

153

(154)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

154

(155)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

155

(156)  Jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/825 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 143, 7.6.2018., 1. lpp.).

156

(157)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.), I pielikums “Kombinētā nomenklatūra”.

157

(158)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2011 (2021. gada 17. novembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam (OV L 410, 18.11.2021., 51. lpp.).

158

---

I PIELIKUMS

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

| Uzņēmuma nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd. | C700 |
| Fasten grupa: | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd. |

Uzņēmuma nosaukums

Taric papildu kods

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd.

C700

Fasten grupa:

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd.

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd.

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd.

C703

Jiangsu Etern Co., Ltd.

C704

Jiangsu Hengtong grupa:

| | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd. |
| --- | --- |

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd.

| | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd.

| | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd.

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd.

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd.

C709

SDG grupa:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd.

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd.

C725

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd.

C712

Shenzhen Wanbao Optical Fiber Communication Co., Ltd.

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd.

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd.

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd.

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd.

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd.

C718

Yangtze Optical Fibre and Cable grupa:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd.

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd.

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

II PIELIKUMS

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet nesadarbojās antisubsidēšanas izmeklēšanā

| Uzņēmuma nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd. | C698 |
| Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd. | C710 |

Uzņēmuma nosaukums

Taric papildu kods

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd.

C698

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd.

C710

---

LĒMUMI

| 19.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/148

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/73

(2022. gada 18. janvāris),

ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1490 groza attiecībā uz atļauju Ungārijai vēl vienu laikposmu piemērot īpašo pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 12) punktu Ungārija var atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 35 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 12) punktu Ungārija var atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 35 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā.

| (2) | Ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1490 (2) Ungārijai tika atļauts ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 287. panta, lai līdz 2021. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, ar ko groza Direktīvas 2006/112/EK 281. līdz 294. panta noteikumus, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks, atbrīvotu no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 48 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās Savienībai dienā (“īpašais pasākums”). |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1490 (2) Ungārijai tika atļauts ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 287. panta, lai līdz 2021. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, ar ko groza Direktīvas 2006/112/EK 281. līdz 294. panta noteikumus, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks, atbrīvotu no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 48 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās Savienībai dienā (“īpašais pasākums”).

| (3) | Ungārija 2021. gada 19. aprīļa vēstulē iesniedza Komisijai pieprasījumu atļaut turpināt piemērot īpašo pasākumu līdz 2024. gada 31. decembrim, proti, datumam, līdz kuram dalībvalstīm jātransponē Padomes Direktīva (ES) 2020/285 (3), ar ko paredz vienkāršākus PVN noteikumus mazajiem uzņēmumiem. Minētā direktīva arī atļauj dalībvalstīm atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz 85 000 EUR robežvērtību vai līdzvērtīgu summu attiecīgās valsts valūtā. |
| --- | --- |

(3)

Ungārija 2021. gada 19. aprīļa vēstulē iesniedza Komisijai pieprasījumu atļaut turpināt piemērot īpašo pasākumu līdz 2024. gada 31. decembrim, proti, datumam, līdz kuram dalībvalstīm jātransponē Padomes Direktīva (ES) 2020/285 (3), ar ko paredz vienkāršākus PVN noteikumus mazajiem uzņēmumiem. Minētā direktīva arī atļauj dalībvalstīm atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz 85 000 EUR robežvērtību vai līdzvērtīgu summu attiecīgās valsts valūtā.

| (4) | Ievērojot Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu, Komisija 2021. gada 28. jūnija vēstulē nosūtīja pārējām dalībvalstīm Ungārijas pieprasījumu. Komisija 2021. gada 29. jūnija vēstulē paziņoja Ungārijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama pieprasījuma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu, Komisija 2021. gada 28. jūnija vēstulē nosūtīja pārējām dalībvalstīm Ungārijas pieprasījumu. Komisija 2021. gada 29. jūnija vēstulē paziņoja Ungārijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama pieprasījuma izvērtēšanai.

| (5) | Īpašais pasākums atbilst Direktīvai (ES) 2020/285, kuras mērķis ir samazināt PVN saistību izpildes izmaksas mazajiem uzņēmumiem, konkurences izkropļojumus gan atsevišķu valstu, gan Savienības līmenī un negatīvo ietekmi, ko rada pāreja no atbrīvojuma uz nodokļa piemērošanu (“robežvērtības efekts”). Tās mērķis ir arī atvieglot mazajiem uzņēmumiem saistību izpildi un nodokļu iestādēm – uzraudzības veikšanu. Robežvērtība 48 000 EUR atbilst jaunajai atbrīvojuma robežvērtībai, kā noteikts Direktīvā (ES) 2020/285. |
| --- | --- |

(5)

Īpašais pasākums atbilst Direktīvai (ES) 2020/285, kuras mērķis ir samazināt PVN saistību izpildes izmaksas mazajiem uzņēmumiem, konkurences izkropļojumus gan atsevišķu valstu, gan Savienības līmenī un negatīvo ietekmi, ko rada pāreja no atbrīvojuma uz nodokļa piemērošanu (“robežvērtības efekts”). Tās mērķis ir arī atvieglot mazajiem uzņēmumiem saistību izpildi un nodokļu iestādēm – uzraudzības veikšanu. Robežvērtība 48 000 EUR atbilst jaunajai atbrīvojuma robežvērtībai, kā noteikts Direktīvā (ES) 2020/285.

| (6) | Nodokļa maksātājiem šis īpašais pasākums arī turpmāk būs fakultatīvs. Nodokļa maksātāji joprojām var izvēlēties parasto PVN režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 290. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Nodokļa maksātājiem šis īpašais pasākums arī turpmāk būs fakultatīvs. Nodokļa maksātāji joprojām var izvēlēties parasto PVN režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 290. pantu.

| (7) | Saskaņā ar Ungārijas sniegto informāciju īpašajam pasākumam būs tikai nenozīmīga ietekme uz nodokļu ieņēmumu kopējo summu, ko Ungārija iekasē galapatēriņa posmā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Ungārijas sniegto informāciju īpašajam pasākumam būs tikai nenozīmīga ietekme uz nodokļu ieņēmumu kopējo summu, ko Ungārija iekasē galapatēriņa posmā.

| (8) | Pēc tam, kad būs stājusies spēkā Padomes Regula (ES, Euratom) 2021/769 (4), Ungārija neveiks kompensācijas aprēķinus attiecībā uz PVN pašu resursu pārskatu par 2021. finanšu gadu un turpmākajiem gadiem. |
| --- | --- |

(8)

Pēc tam, kad būs stājusies spēkā Padomes Regula (ES, Euratom) 2021/769 (4), Ungārija neveiks kompensācijas aprēķinus attiecībā uz PVN pašu resursu pārskatu par 2021. finanšu gadu un turpmākajiem gadiem.

| (9) | Ņemot vērā īpašā pasākuma pozitīvo ietekmi, ko varētu panākt vienkāršojot ar PVN saistītos pienākumus, kas aptver administratīvā sloga un saistību izpildes izmaksu mazajiem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm samazināšanu, kā arī to, ka tam nav būtiskas ietekmes uz kopējiem PVN ieņēmumiem, būtu jāatļauj Ungārijai īpašo pasākumu piemērot vēl vienu laikposmu. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā īpašā pasākuma pozitīvo ietekmi, ko varētu panākt vienkāršojot ar PVN saistītos pienākumus, kas aptver administratīvā sloga un saistību izpildes izmaksu mazajiem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm samazināšanu, kā arī to, ka tam nav būtiskas ietekmes uz kopējiem PVN ieņēmumiem, būtu jāatļauj Ungārijai īpašo pasākumu piemērot vēl vienu laikposmu.

| (10) | Atļauja piemērot īpašo pasākumu būtu jāpiešķir uz noteiktu termiņu. Termiņam vajadzētu būt pietiekami garam, lai varētu novērtēt robežvērtības efektivitāti un piemērotību. Turklāt saskaņā ar Direktīvas (ES) 2020/285 3. panta 1. punktu dalībvalstīm līdz 2024. gada 31. decembrim ir jāpieņem un jāpublicē normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu minētās direktīvas 1. panta prasības, un tām minētie noteikumi jāpiemēro no 2025. gada 1. janvāra. Tādēļ ir lietderīgi atļaut Ungārijai piemērot īpašo pasākumu līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(10)

Atļauja piemērot īpašo pasākumu būtu jāpiešķir uz noteiktu termiņu. Termiņam vajadzētu būt pietiekami garam, lai varētu novērtēt robežvērtības efektivitāti un piemērotību. Turklāt saskaņā ar Direktīvas (ES) 2020/285 3. panta 1. punktu dalībvalstīm līdz 2024. gada 31. decembrim ir jāpieņem un jāpublicē normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu minētās direktīvas 1. panta prasības, un tām minētie noteikumi jāpiemēro no 2025. gada 1. janvāra. Tādēļ ir lietderīgi atļaut Ungārijai piemērot īpašo pasākumu līdz 2024. gada 31. decembrim.

| (11) | Lai izvairītos no traucējošas ietekmes, būtu jāatļauj Ungārijai piemērot īpašo pasākumu bez pārtraukuma. Tādēļ pieprasītā atļauja būtu jāpiešķir ar spēkā esamību no 2022. gada 1. janvāra, lai bez aizķeršanās turpinātu iepriekšējo regulējumu, kas paredzēts Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/1490. |
| --- | --- |

(11)

Lai izvairītos no traucējošas ietekmes, būtu jāatļauj Ungārijai piemērot īpašo pasākumu bez pārtraukuma. Tādēļ pieprasītā atļauja būtu jāpiešķir ar spēkā esamību no 2022. gada 1. janvāra, lai bez aizķeršanās turpinātu iepriekšējo regulējumu, kas paredzēts Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/1490.

| (12) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1490, |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1490,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/1490 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2019. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

Briselē, 2022. gada 18. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  
  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1490 (2018. gada 2. oktobris), ar ko Ungārijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 252, 8.10.2018., 38. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva (ES) 2020/285 (2020. gada 18. februāris), ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem un Regulu (ES) Nr. 904/2010 groza attiecībā uz administratīvu sadarbību un informācijas apmaiņu nolūkā uzraudzīt mazajiem uzņēmumiem paredzētā īpašā režīma pareizu piemērošanu (OV L 62, 2.3.2020., 13. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2021/769 (2021. gada 30. aprīlis), ar ko groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (OV L 165, 11.5.2021., 9. lpp.).

4

---

| 19.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/151

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/74

(2022. gada 17. janvāris),

kurā sniegts Interreg programmu saraksts un norādīta kopējā atbalsta kopsumma no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta katrai programmai, un saraksts ar summām, ko 2021.–2027. gada periodā pārvieto starp mērķa “Eiropas teritoriālā sadarbība” sadaļām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 131)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1059 (2021. gada 24. jūnijs) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,

pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (2), 115. panta 1. punktu.

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) 2021/1059 9. pantā ir noteikti kopējie resursi, kas no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) ir pieejami Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg), un to piešķīrums pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai, starpreģionālajai sadarbībai un tālāko reģionu sadarbībai. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) 2021/1059 9. pantā ir noteikti kopējie resursi, kas no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) ir pieejami Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg), un to piešķīrums pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai, starpreģionālajai sadarbībai un tālāko reģionu sadarbībai.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 9. panta 3. punktu Komisija katrai dalībvalstij paziņoja tās daļu no pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai un tālāko reģionu sadarbībai atvēlētajām kopsummām, kas sadalītas pa gadiem saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 XXVI pielikuma 8. punktā izklāstīto metodiku. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 9. panta 3. punktu Komisija katrai dalībvalstij paziņoja tās daļu no pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai un tālāko reģionu sadarbībai atvēlētajām kopsummām, kas sadalītas pa gadiem saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 XXVI pielikuma 8. punktā izklāstīto metodiku.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 9. panta 5. punktu, pamatojoties uz summām, ko Komisija paziņojusi saskaņā ar minētā panta 3. punktu, katra dalībvalsts informēja Komisiju par to, vai un kā tā ir izmantojusi minētā panta 4. punktā paredzēto pārvietošanas iespēju, un par tās daļas galīgo sadalījumu starp Interreg programmām, kurās dalībvalsts piedalās. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 9. panta 5. punktu, pamatojoties uz summām, ko Komisija paziņojusi saskaņā ar minētā panta 3. punktu, katra dalībvalsts informēja Komisiju par to, vai un kā tā ir izmantojusi minētā panta 4. punktā paredzēto pārvietošanas iespēju, un par tās daļas galīgo sadalījumu starp Interreg programmām, kurās dalībvalsts piedalās.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 10. panta 2. punktu Komisija un attiecīgās dalībvalstis nosaka ERAF ieguldījumu ārējās pārrobežu Interreg programmās, kas jāatbalsta arī no finansējuma, kurš saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu III piešķirts pārrobežu sadarbībai (IPA III-PRS), vai no finansējuma, kurš piešķirts saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” pārrobežu sadarbībai kaimiņattiecību ģeogrāfiskajā apgabalā (KASSI PRS). |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 10. panta 2. punktu Komisija un attiecīgās dalībvalstis nosaka ERAF ieguldījumu ārējās pārrobežu Interreg programmās, kas jāatbalsta arī no finansējuma, kurš saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu III piešķirts pārrobežu sadarbībai (IPA III-PRS), vai no finansējuma, kurš piešķirts saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” pārrobežu sadarbībai kaimiņattiecību ģeogrāfiskajā apgabalā (KASSI PRS).

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 11. panta 2. punktu Komisija izveido arī sarakstu ar summām, kas pārvietotas, ievērojot minētās regulas 9. panta 4. punktu, un summas iedala pa dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 11. panta 2. punktu Komisija izveido arī sarakstu ar summām, kas pārvietotas, ievērojot minētās regulas 9. panta 4. punktu, un summas iedala pa dalībvalstīm.

| (6) | Tāpēc ir jāizveido Interreg programmu saraksts un jānorāda kopējā atbalsta kopsumma no ERAF un attiecīgā gadījumā kopējais atbalsts no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta katrai programmai, kā arī saraksts ar summām, kas pārvietotas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1059 9. panta 4. punktu, summas iedalot pa dalībvalstīm, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir jāizveido Interreg programmu saraksts un jānorāda kopējā atbalsta kopsumma no ERAF un attiecīgā gadījumā kopējais atbalsts no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta katrai programmai, kā arī saraksts ar summām, kas pārvietotas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1059 9. panta 4. punktu, summas iedalot pa dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pārrobežu sadarbības programmu saraksts, kopējā atbalsta kopsumma no ERAF un attiecīgā gadījumā kopējais atbalsts no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta katrai programmai ir izklāstīts I pielikumā.

2. pants

Transnacionālās sadarbības programmu saraksts, kopējā atbalsta kopsumma no ERAF un attiecīgā gadījumā kopējais atbalsts no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta katrai programmai ir noteikts II pielikumā.

3. pants

Starpreģionu sadarbības programmu saraksts, kopējā atbalsta kopsumma no ERAF un attiecīgā gadījumā kopējais atbalsts no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta katrai programmai ir noteikts III pielikumā.

4. pants

Tālāko reģionu sadarbības programmu saraksts, kopējā atbalsta kopsumma no ERAF un attiecīgā gadījumā kopējais atbalsts no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta katrai programmai ir noteikts IV pielikumā.

5. pants

Summas, kas pārvietotas, saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 9. panta 4. punktu, iedalot pa dalībvalstīm, ir norādītas V pielikumā.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 17. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elisa FERREIRA

---

(1)  
  OV L 231, 30.6.2021., 94. lpp.

1

(2)  
  OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Pārrobežu sadarbības programmu saraksts, norādot kopējā atbalsta kopējo summu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA III) un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (KASSI) katrai pārrobežu sadarbības programmai

| Nr. | CCI | Programmas nosaukums | Dalībvalstis | Valstis, kuras nav dalībvalstis | Kopējais ERAF ieguldījums | IPA III ieguldījums | KASSI ieguldījums | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFCB001 | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) | NL BE DE | | 125 677 095 | | | 125 677 095 |
| 2 | 2021TC16RFCB002 | (Interreg VI-A) Austrija–Čehija | AT CZ | | 86 821 148 | | | 86 821 148 |
| 3 | 2021TC16RFCB003 | (Interreg VI-A) Slovākija–Austrija | SK AT | | 55 500 000 | | | 55 500 000 |
| 4 | 2021TC16RFCB004 | (Interreg VI-A) Austrija–Vācija/Bavārija | AT DE | | 61 547 037 | | | 61 547 037 |
| 5 | 2021TC16RFCB005 | (Interreg VI-A) Spānija–Portugāle (POCTEP) | ES PT | | 320 622 726 | | | 320 622 726 |
| 6 | 2021TC16RFCB006 | (Interreg VI-A) Spānija–Francija–Andora (POCTEFA) | ES FR | AD | 243 079 964 | | | 243 079 964 |
| 7 | 2021TC16RFCB007 | (Interreg VI-A) Ungārija–Horvātija | HU HR | | 70 034 030 | | | 70 034 030 |
| 8 | 2021TC16RFCB008 | (Interreg VI-A) Vācija/Bavārija–Čehija | DE CZ | | 99 064 772 | | | 99 064 772 |
| 9 | 2021TC16RFCB009 | (Interreg VI-A) Austrija–Ungārija | AT HU | | 49 561 200 | | | 49 561 200 |
| 10 | 2021TC16RFCB010 | (Interreg VI-A) Vācija/Brandenburga–Polija | DE PL | | 88 300 000 | | | 88 300 000 |
| 11 | 2021TC16RFCB011 | (Interreg VI-A) Polija–Slovākija | PL SK | | 129 286 462 | | | 129 286 462 |
| 12 | 2021TC16RFCB012 | (Interreg VI-A) Polija–Dānija–Vācija–Lietuva–Zviedrija (South Baltic) | PL DK DE LT SE | | 83 802 411 | | | 83 802 411 |
| 13 | 2021TC16RFCB013 | (Interreg VI-A) Somija–Igaunija–Latvija–Zviedrija (Central Baltic) | FI EE LV SE | | 126 788 865 | | | 126 788 865 |
| 14 | 2021TC16RFCB014 | (Interreg VI-A) Ungārija–Slovākija | HU SK | | 129 000 000 | | | 129 000 000 |
| 15 | 2021TC16RFCB015 | (Interreg VI-A) Zviedrija–Norvēģija | SE | NO | 47 200 000 | | | 47 200 000 |
| 16 | 2021TC16RFCB016 | (Interreg VI-A) Vācija/Saksija–Čehija | DE CZ | | 152 364 968 | | | 152 364 968 |
| 17 | 2021TC16RFCB017 | (Interreg VI-A) Polija–Vācija/Saksija | PL DE | | 60 275 000 | | | 60 275 000 |
| 18 | 2021TC16RFCB018 | (Interreg VI-A) Vācija/Mēklenburga-Priekšpomerānija/Brandenburga–Polija | DE PL | | 124 580 000 | | | 124 580 000 |
| 19 | 2021TC16RFCB019 | (Interreg VI-A) Grieķija–Itālija | EL IT | | 79 582 928 | | | 79 582 928 |
| 20 | 2021TC16RFCB020 | (Interreg VI-A) Rumānija–Bulgārija | RO BG | | 163 497 401 | | | 163 497 401 |
| 21 | 2021TC16RFCB021 | (Interreg VI-A) Grieķija–Bulgārija | EL BG | | 67 162 945 | | | 67 162 945 |
| 22 | 2021TC16RFCB022 | (Interreg VI-A) Vācija–Nīderlande | DE NL | | 240 775 132 | | | 240 775 132 |
| 23 | 2021TC16RFCB023 | (Interreg VI-A) Vācija–Austrija–Šveice-Lihtenšteina
  (Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein) | DE AT | CH LI | 47 569 062 | | | 47 569 062 |
| 24 | 2021TC16RFCB024 | (Interreg VI-A) Čehija–Polija | CZ PL | | 178 870 508 | | | 178 870 508 |
| 25 | 2021TC16RFCB025 | (Interreg VI-A) Zviedrija–Dānija–Norvēģija (Öresund-Kattegat-


  Skagerrak) | SE DK | NO | 141 300 000 | | | 141 300 000 |
| 26 | 2021TC16RFCB026 | (Interreg VI-A) Latvija–Lietuva | LV LT | | 31 752 230 | | | 31 752 230 |
| 27 | 2021TC16RFCB027 | (Interreg VI-A) Zviedrija–Somija–Norvēģija (AURORA) | SE FI | NO | 93 809 500 | | | 93 809 500 |
| 28 | 2021TC16RFCB028 | (Interreg VI-A) Slovēnija–Horvātija | SI HR | | 39 344 493 | | | 39 344 493 |
| 29 | 2021TC16RFCB029 | (Interreg VI-A) Slovākija–Austrija | SK CZ | | 85 323 597 | | | 85 323 597 |
| 30 | 2021TC16RFCB030 | (Interreg VI-A) Lietuva–Polija | LT PL | | 45 706 836 | | | 45 706 836 |
| 31 | 2021TC16RFCB031 | (Interreg VI-A) Itālija–Francija (Maritime) | IT FR | | 154 636 861 | | | 154 636 861 |
| 32 | 2021TC16RFCB032 | (Interreg VI-A) Francija–Itālija (ALCOTRA) | FR IT | | 182 330 487 | | | 182 330 487 |
| 33 | 2021TC16RFCB033 | (Interreg VI-A) Itālija–Šveice | IT | CH | 82 346 673 | | | 82 346 673 |
| 34 | 2021TC16RFCB034 | (Interreg VI-A) Itālija–Slovēnija | IT SI | | 70 898 662 | | | 70 898 662 |
| 35 | 2021TC16RFCB035 | (Interreg VI-A) Itālija–Malta | IT MT | | 46 083 225 | | | 46 083 225 |
| 36 | 2021TC16RFCB036 | (Interreg VI-A) Francija–Vācija–Šveice (Upper Rhine) | FR DE | CH | 125 117 615 | | | 125 117 615 |
| 37 | 2021TC16RFCB037 | (Interreg VI-A) Francija–Šveice | FR | CH | 69 766 796 | | | 69 766 796 |
| 38 | 2021TC16RFCB038 | (Interreg VI-A) Itālija–Horvātija | IT HR | | 172 986 266 | | | 172 986 266 |
| 39 | 2021TC16RFCB039 | (Interreg VI-A) Beļģija–Francija (Wallonie-Vlaanderen–France) | BE FR | | 286 882 570 | | | 286 882 570 |
| 40 | 2021TC16RFCB040 | (Interreg VI-A) Francija–Beļģija–Vācija–Luksemburga (Grande Région/Großregion) | FR BE DE LU | | 181 942 401 | | | 181 942 401 |
| 41 | 2021TC16RFCB041 | (Interreg VI-A) Beļģija–Nīderlande (Vlaanderen–Nederland) | BE NL | | 205 405 605 | | | 205 405 605 |
| 42 | 2021TC16RFCB042 | (Interreg VI-A) Rumānija–Ungārija | RO HU | | 140 752 020 | | | 140 752 020 |
| 43 | 2021TC16RFCB043 | (Interreg VI-A) Igaunija–Latvija | EE LV | | 26 004 949 | | | 26 004 949 |
| 44 | 2021TC16RFCB044 | (Interreg VI-A) Itālija–Austrija | IT AT | | 73 071 805 | | | 73 071 805 |
| 45 | 2021TC16RFCB045 | (Interreg VI-A) Slovēnija–Ungārija | SI HU | | 14 109 017 | | | 14 109 017 |
| 46 | 2021TC16RFCB046 | (Interreg VI-A) Slovēnija–Austrija | SI AT | | 45 846 198 | | | 45 846 198 |
| 47 | 2021TC16RFCB047 | (Interreg VI-A) Grieķija–Kipra | EL CY | | 45 991 214 | | | 45 991 214 |
| 48 | 2021TC16RFCB048 | (Interreg VI-A) Vācija–Dānija | DE DK | | 93 771 505 | | | 93 771 505 |
| 49 | 2014TC16RFPC001 | PEACE PLUS Īrija-Ziemeļīrija/Apvienotā Karaliste | IE | UK | 234 474 919 | | | 234 474 919 |
| 50 | 2021TC16IPCB006 | (Interreg VI-A) IPA Bulgārija–Ziemeļmaķedonija | BG | MK | 12 916 849 | 13 562 691 | | 26 479 540 |
| 51 | 2021TC16IPCB007 | (Interreg VI-A) IPA Bulgārija–Serbija | BG | RS | 15 804 360 | 16 594 578 | | 32 398 938 |
| 52 | 2021TC16IPCB005 | (Interreg VI-A) IPA Bulgārija–Turcija | BG | TR | 14 269 738 | 14 983 225 | | 29 252 963 |
| 53 | 2021TC16IPCB003 | (Interreg V-A) IPA Horvātija–Serbija | HR | RS | 18 673 977 | 19 607 676 | | 38 281 653 |
| 54 | 2021TC16IPCB004 | (Interreg VI-A) IPA Horvātija-Bosnija un Hercegovina- Melnkalne | HR | BA ME | 57 407 658 | 60 278 041 | | 117 685 699 |
| 55 | 2021TC16IPCB010 | (Interreg VI-A) IPA Grieķija–Albānija | EL | AL | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 56 | 2021TC16IPCB009 | (Interreg VI-A) IPA Grieķija–Ziemeļmaķedonija | EL | MK | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 57 | 2021TC16IPCB001 | (Interreg VI-A) IPA Ungārija–Serbija | HU | RS | 31 000 000 | 32 550 000 | | 63 550 000 |
| 58 | 2021TC16IPCB008 | (Interreg VI-A) IPA Itālija–Albānija–Melnkalne (South Adriatic) | IT | AL ME | 32 695 846 | 34 330 638 | | 67 026 484 |
| 59 | 2021TC16IPCB002 | (Interreg VI-A) IPA Rumānija–Serbija | RO | RS | 36 374 062 | 38 192 765 | | 74 566 827 |
| 60 | 2021TC16NXCB004 | (Interreg VI-A) NEXT Igaunija–Krievija | EE | RU | 10 906 623 | | 11 124 755 | 22 031 378 |
| 61 | 2021TC16NXCB010 | (Interreg VI-A) NEXT Ungārija–Slovākija–Rumānija–Ukraina | HU SK RO | UA | 30 998 055 | | 31 618 016 | 62 616 071 |
| 62 | 2021TC16NXCB013 | (Interreg VI-A) NEXT Itālija–Tunisija | IT | TN | 16 010 314 | | 16 330 520 | 32 340 834 |
| 63 | 2021TC16NXCB002 | (Interreg VI-A) NEXT Karēlija | FI | RU | 14 003 500 | | 14 283 570 | 28 287 070 |
| 64 | 2021TC16NXCB001 | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic | FI SE | RU NO | 17 501 359 | | 17 851 386 | 35 352 745 |
| 65 | 2021TC16NXCB005 | (Interreg VI-A) NEXT Latvija–Krievija | LV | RU | 7 000 000 | | 7 140 000 | 14 140 000 |
| 66 | 2021TC16NXCB006 | (Interreg VI-A) NEXT Lietuva–Krievija | LT | RU | 11 952 500 | | 12 191 550 | 24 144 050 |
| 67 | 2021TC16NXCB009 | (Interreg VI-A) NEXT Polija–Baltkrievija–Ukraina | PL | BY UA | 87 900 000 | | 89 658 000 | 177 558 000 |
| 68 | 2021TC16NXCB007 | (Interreg VI-A) NEXT Polija–Krievija | PL | RU | 43 240 000 | | 44 104 800 | 87 344 800 |
| 69 | 2021TC16NXCB011 | (Interreg VI-A) NEXT Rumānija–Moldovas Rep. | RO | MD | 36 250 000 | | 36 975 000 | 73 225 000 |
| 70 | 2021TC16NXCB012 | (Interreg VI-A) NEXT Rumānija–Ukraina | RO | UA | 25 350 000 | | 25 857 000 | 51 207 000 |
| 71 | 2021TC16NXCB003 | (Interreg VI-A) NEXT Somijas dienvidaustrumu daļa–Krievija | FI | RU | 24 003 500 | | 24 483 570 | 48 487 070 |
| 72 | 2021TC16NXCB008 | (Interreg VI-A) NEXT Latvija–Baltkrievija | LV | BY | 5 860 134 | | 5 977 337 | 11 837 471 |
| 73 | 2021TC16NXCB014 | (Interreg VI-A) NEXT Lietuva–Baltkrievija | LT | BY | 16 000 000 | | 16 320 000 | 32 320 000 |
| | | | | Kopā: | 6 115 505 509 | 257 399 614 | 353 915 504 | 6 726 820 627 |

Nr.

CCI

Programmas nosaukums

Dalībvalstis

Valstis, kuras nav dalībvalstis

Kopējais ERAF ieguldījums

IPA III ieguldījums

KASSI ieguldījums

Kopā

1

2021TC16RFCB001

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

NL BE DE

125 677 095

125 677 095

2

2021TC16RFCB002

(Interreg VI-A) Austrija–Čehija

AT CZ

86 821 148

86 821 148

3

2021TC16RFCB003

(Interreg VI-A) Slovākija–Austrija

SK AT

55 500 000

55 500 000

4

2021TC16RFCB004

(Interreg VI-A) Austrija–Vācija/Bavārija

AT DE

61 547 037

61 547 037

5

2021TC16RFCB005

(Interreg VI-A) Spānija–Portugāle (POCTEP)

ES PT

320 622 726

320 622 726

6

2021TC16RFCB006

(Interreg VI-A) Spānija–Francija–Andora (POCTEFA)

ES FR

AD

243 079 964

243 079 964

7

2021TC16RFCB007

(Interreg VI-A) Ungārija–Horvātija

HU HR

70 034 030

70 034 030

8

2021TC16RFCB008

(Interreg VI-A) Vācija/Bavārija–Čehija

DE CZ

99 064 772

99 064 772

9

2021TC16RFCB009

(Interreg VI-A) Austrija–Ungārija

AT HU

49 561 200

49 561 200

10

2021TC16RFCB010

(Interreg VI-A) Vācija/Brandenburga–Polija

DE PL

88 300 000

88 300 000

11

2021TC16RFCB011

(Interreg VI-A) Polija–Slovākija

PL SK

129 286 462

129 286 462

12

2021TC16RFCB012

(Interreg VI-A) Polija–Dānija–Vācija–Lietuva–Zviedrija (South Baltic)

PL DK DE LT SE

83 802 411

83 802 411

13

2021TC16RFCB013

(Interreg VI-A) Somija–Igaunija–Latvija–Zviedrija (Central Baltic)

FI EE LV SE

126 788 865

126 788 865

14

2021TC16RFCB014

(Interreg VI-A) Ungārija–Slovākija

HU SK

129 000 000

129 000 000

15

2021TC16RFCB015

(Interreg VI-A) Zviedrija–Norvēģija

SE

NO

47 200 000

47 200 000

16

2021TC16RFCB016

(Interreg VI-A) Vācija/Saksija–Čehija

DE CZ

152 364 968

152 364 968

17

2021TC16RFCB017

(Interreg VI-A) Polija–Vācija/Saksija

PL DE

60 275 000

60 275 000

18

2021TC16RFCB018

(Interreg VI-A) Vācija/Mēklenburga-Priekšpomerānija/Brandenburga–Polija

DE PL

124 580 000

124 580 000

19

2021TC16RFCB019

(Interreg VI-A) Grieķija–Itālija

EL IT

79 582 928

79 582 928

20

2021TC16RFCB020

(Interreg VI-A) Rumānija–Bulgārija

RO BG

163 497 401

163 497 401

21

2021TC16RFCB021

(Interreg VI-A) Grieķija–Bulgārija

EL BG

67 162 945

67 162 945

22

2021TC16RFCB022

(Interreg VI-A) Vācija–Nīderlande

DE NL

240 775 132

240 775 132

23

2021TC16RFCB023

(Interreg VI-A) Vācija–Austrija–Šveice-Lihtenšteina

(Alpenrhein–Bodensee–Hochrhein)

DE AT

CH LI

47 569 062

47 569 062

24

2021TC16RFCB024

(Interreg VI-A) Čehija–Polija

CZ PL

178 870 508

178 870 508

25

2021TC16RFCB025

(Interreg VI-A) Zviedrija–Dānija–Norvēģija (Öresund-Kattegat-

Skagerrak)

SE DK

NO

141 300 000

141 300 000

26

2021TC16RFCB026

(Interreg VI-A) Latvija–Lietuva

LV LT

31 752 230

31 752 230

27

2021TC16RFCB027

(Interreg VI-A) Zviedrija–Somija–Norvēģija (AURORA)

SE FI

NO

93 809 500

93 809 500

28

2021TC16RFCB028

(Interreg VI-A) Slovēnija–Horvātija

SI HR

39 344 493

39 344 493

29

2021TC16RFCB029

(Interreg VI-A) Slovākija–Austrija

SK CZ

85 323 597

85 323 597

30

2021TC16RFCB030

(Interreg VI-A) Lietuva–Polija

LT PL

45 706 836

45 706 836

31

2021TC16RFCB031

(Interreg VI-A) Itālija–Francija (Maritime)

IT FR

154 636 861

154 636 861

32

2021TC16RFCB032

(Interreg VI-A) Francija–Itālija (ALCOTRA)

FR IT

182 330 487

182 330 487

33

2021TC16RFCB033

(Interreg VI-A) Itālija–Šveice

IT

CH

82 346 673

82 346 673

34

2021TC16RFCB034

(Interreg VI-A) Itālija–Slovēnija

IT SI

70 898 662

70 898 662

35

2021TC16RFCB035

(Interreg VI-A) Itālija–Malta

IT MT

46 083 225

46 083 225

36

2021TC16RFCB036

(Interreg VI-A) Francija–Vācija–Šveice (Upper Rhine)

FR DE

CH

125 117 615

125 117 615

37

2021TC16RFCB037

(Interreg VI-A) Francija–Šveice

FR

CH

69 766 796

69 766 796

38

2021TC16RFCB038

(Interreg VI-A) Itālija–Horvātija

IT HR

172 986 266

172 986 266

39

2021TC16RFCB039

(Interreg VI-A) Beļģija–Francija (Wallonie-Vlaanderen–France)

BE FR

286 882 570

286 882 570

40

2021TC16RFCB040

(Interreg VI-A) Francija–Beļģija–Vācija–Luksemburga (Grande Région/Großregion)

FR BE DE LU

181 942 401

181 942 401

41

2021TC16RFCB041

(Interreg VI-A) Beļģija–Nīderlande (Vlaanderen–Nederland)

BE NL

205 405 605

205 405 605

42

2021TC16RFCB042

(Interreg VI-A) Rumānija–Ungārija

RO HU

140 752 020

140 752 020

43

2021TC16RFCB043

(Interreg VI-A) Igaunija–Latvija

EE LV

26 004 949

26 004 949

44

2021TC16RFCB044

(Interreg VI-A) Itālija–Austrija

IT AT

73 071 805

73 071 805

45

2021TC16RFCB045

(Interreg VI-A) Slovēnija–Ungārija

SI HU

14 109 017

14 109 017

46

2021TC16RFCB046

(Interreg VI-A) Slovēnija–Austrija

SI AT

45 846 198

45 846 198

47

2021TC16RFCB047

(Interreg VI-A) Grieķija–Kipra

EL CY

45 991 214

45 991 214

48

2021TC16RFCB048

(Interreg VI-A) Vācija–Dānija

DE DK

93 771 505

93 771 505

49

2014TC16RFPC001

PEACE PLUS Īrija-Ziemeļīrija/Apvienotā Karaliste

IE

UK

234 474 919

234 474 919

50

2021TC16IPCB006

(Interreg VI-A) IPA Bulgārija–Ziemeļmaķedonija

BG

MK

12 916 849

13 562 691

26 479 540

51

2021TC16IPCB007

(Interreg VI-A) IPA Bulgārija–Serbija

BG

RS

15 804 360

16 594 578

32 398 938

52

2021TC16IPCB005

(Interreg VI-A) IPA Bulgārija–Turcija

BG

TR

14 269 738

14 983 225

29 252 963

53

2021TC16IPCB003

(Interreg V-A) IPA Horvātija–Serbija

HR

RS

18 673 977

19 607 676

38 281 653

54

2021TC16IPCB004

(Interreg VI-A) IPA Horvātija-Bosnija un Hercegovina- Melnkalne

HR

BA ME

57 407 658

60 278 041

117 685 699

55

2021TC16IPCB010

(Interreg VI-A) IPA Grieķija–Albānija

EL

AL

13 000 000

13 650 000

26 650 000

56

2021TC16IPCB009

(Interreg VI-A) IPA Grieķija–Ziemeļmaķedonija

EL

MK

13 000 000

13 650 000

26 650 000

57

2021TC16IPCB001

(Interreg VI-A) IPA Ungārija–Serbija

HU

RS

31 000 000

32 550 000

63 550 000

58

2021TC16IPCB008

(Interreg VI-A) IPA Itālija–Albānija–Melnkalne (South Adriatic)

IT

AL ME

32 695 846

34 330 638

67 026 484

59

2021TC16IPCB002

(Interreg VI-A) IPA Rumānija–Serbija

RO

RS

36 374 062

38 192 765

74 566 827

60

2021TC16NXCB004

(Interreg VI-A) NEXT Igaunija–Krievija

EE

RU

10 906 623

11 124 755

22 031 378

61

2021TC16NXCB010

(Interreg VI-A) NEXT Ungārija–Slovākija–Rumānija–Ukraina

HU SK RO

UA

30 998 055

31 618 016

62 616 071

62

2021TC16NXCB013

(Interreg VI-A) NEXT Itālija–Tunisija

IT

TN

16 010 314

16 330 520

32 340 834

63

2021TC16NXCB002

(Interreg VI-A) NEXT Karēlija

FI

RU

14 003 500

14 283 570

28 287 070

64

2021TC16NXCB001

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI SE

RU NO

17 501 359

17 851 386

35 352 745

65

2021TC16NXCB005

(Interreg VI-A) NEXT Latvija–Krievija

LV

RU

7 000 000

7 140 000

14 140 000

66

2021TC16NXCB006

(Interreg VI-A) NEXT Lietuva–Krievija

LT

RU

11 952 500

12 191 550

24 144 050

67

2021TC16NXCB009

(Interreg VI-A) NEXT Polija–Baltkrievija–Ukraina

PL

BY UA

87 900 000

89 658 000

177 558 000

68

2021TC16NXCB007

(Interreg VI-A) NEXT Polija–Krievija

PL

RU

43 240 000

44 104 800

87 344 800

69

2021TC16NXCB011

(Interreg VI-A) NEXT Rumānija–Moldovas Rep.

RO

MD

36 250 000

36 975 000

73 225 000

70

2021TC16NXCB012

(Interreg VI-A) NEXT Rumānija–Ukraina

RO

UA

25 350 000

25 857 000

51 207 000

71

2021TC16NXCB003

(Interreg VI-A) NEXT Somijas dienvidaustrumu daļa–Krievija

FI

RU

24 003 500

24 483 570

48 487 070

72

2021TC16NXCB008

(Interreg VI-A) NEXT Latvija–Baltkrievija

LV

BY

5 860 134

5 977 337

11 837 471

73

2021TC16NXCB014

(Interreg VI-A) NEXT Lietuva–Baltkrievija

LT

BY

16 000 000

16 320 000

32 320 000

Kopā:

6 115 505 509

257 399 614

353 915 504

6 726 820 627

---

II PIELIKUMS

Transnacionālo sadarbības programmu saraksts, norādot kopējā atbalsta kopējo summu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA III) un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (KASSI) katrai pārrobežu sadarbības programmai

| Nr. | CCI | Programmas nosaukums | Dalībvalstis | Valstis, kuras nav dalībvalstis | Kopējais ERAF ieguldījums | IPA III ieguldījums | KASSI ieguldījums | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16IPTN001 | (Interreg VI-B) IPA Adrijas-Jonijas jūras reģions | EL HR IT SI | AL BA ME RS SM | 65 848 129 | 70 840 386 | | 136 688 515 |
| 2 | 2021TC16RFTN001 | (Interreg VI-B) Alpu reģions | DE FR IT AT SI | CH LI | 107 051 188 | | | 107 051 188 |
| 3 | 2021TC16RFTN002 | (Interreg VI-B) Atlantijas reģions | ES FR PT | | 113 075 964 | | | 113 075 964 |
| 4 | 2021TC16FFTN003 | (Interreg VI-B) Baltijas jūras reģions | DE DK EE LV LT PL FI SE | BY NO RU | 250 984 823 | | 8 800 000 | 259 784 823 |
| 5 | 2021TC16RFTN003 | (Interreg VI-B) Centrālā Eiropa | CZ DE IT HR HU AT PL SI SK | | 224 623 802 | | | 224 623 802 |
| 6 | 2021TC16FFTN004 | (Interreg VI-B) Donava | AT BG CZ DE HR HU RO SI SK | BA ME RS MD UA | 165 424 228 | 30 000 000 | 17 679 725 | 213 103 953 |
| 7 | 2021TC16FFTN001 | (Interreg VI-B) Eiropas un Vidusjūras reģions (EURO MED) | BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI | ME MK AL BA | 216 559 226 | 18 340 000 | | 234 899 226 |
| 8 | 2021TC16FFTN005 | (Interreg VI-B) Attālie ziemeļu reģioni un Arktika | IE FI SE | FO GL IS NO | 43 716 415 | | | 43 716 415 |
| 9 | 2021TC16RFTN004 | (Interreg VI-B) Ziemeļjūra | BE DK DE FR NL SE | NO | 171 154 311 | | | 171 154 311 |
| 10 | 2021TC16RFTN005 | (Interreg VI-B) Ziemeļrietumu Eiropa | BE DE FR IE NL LU | CH | 310 480 455 | | | 310 480 455 |
| 11 | 2021TC16RFTN006 | (Interreg VI-B) Dienvidrietumeiropa (SUDOE) | ES FR PT | AD | 106 260 516 | | | 106 260 516 |
| 12 | 2021TC16NXTN001 | (Interreg VI-B) Vidusjūras baseina NEXT (NEXT MED) | EL ES FR IT MT CY PT | TR DZ EG IL JO LB PS TN | 96 199 962 | 9 500 000 | 138 713 588 | 244 413 550 |
| 13 | 2021TC16NXTN003 | (Interreg VI-B) Vidusatlantijas NEXT | ES PT | MA | 55 100 000 | | 55 100 000 | 110 200 000 |
| 14 | 2021TC16NXTN002 | (Interreg VI-B) Melnās jūras baseina NEXT | BG EL RO | TR UA AM GE MD RU | 14 552 489 | 9 500 000 | 36 934 183 | 60 986 672 |
| Kopā: | 1 941 031 508 | 138 180 386 | 257 227 496 | 2 336 439 390 |

Nr.

CCI

Programmas nosaukums

Dalībvalstis

Valstis, kuras nav dalībvalstis

Kopējais ERAF ieguldījums

IPA III ieguldījums

KASSI ieguldījums

Kopā

1

2021TC16IPTN001

(Interreg VI-B) IPA Adrijas-Jonijas jūras reģions

EL HR IT SI

AL BA ME RS SM

65 848 129

70 840 386

136 688 515

2

2021TC16RFTN001

(Interreg VI-B) Alpu reģions

DE FR IT AT SI

CH LI

107 051 188

107 051 188

3

2021TC16RFTN002

(Interreg VI-B) Atlantijas reģions

ES FR PT

113 075 964

113 075 964

4

2021TC16FFTN003

(Interreg VI-B) Baltijas jūras reģions

DE DK EE LV LT PL FI SE

BY NO RU

250 984 823

8 800 000

259 784 823

5

2021TC16RFTN003

(Interreg VI-B) Centrālā Eiropa

CZ DE IT HR HU AT PL SI SK

224 623 802

224 623 802

6

2021TC16FFTN004

(Interreg VI-B) Donava

AT BG CZ DE HR HU RO SI SK

BA ME RS MD UA

165 424 228

30 000 000

17 679 725

213 103 953

7

2021TC16FFTN001

(Interreg VI-B) Eiropas un Vidusjūras reģions (EURO MED)

BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI

ME MK AL BA

216 559 226

18 340 000

234 899 226

8

2021TC16FFTN005

(Interreg VI-B) Attālie ziemeļu reģioni un Arktika

IE FI SE

FO GL IS NO

43 716 415

43 716 415

9

2021TC16RFTN004

(Interreg VI-B) Ziemeļjūra

BE DK DE FR NL SE

NO

171 154 311

171 154 311

10

2021TC16RFTN005

(Interreg VI-B) Ziemeļrietumu Eiropa

BE DE FR IE NL LU

CH

310 480 455

310 480 455

11

2021TC16RFTN006

(Interreg VI-B) Dienvidrietumeiropa (SUDOE)

ES FR PT

AD

106 260 516

106 260 516

12

2021TC16NXTN001

(Interreg VI-B) Vidusjūras baseina NEXT (NEXT MED)

EL ES FR IT MT CY PT

TR DZ EG IL JO LB PS TN

96 199 962

9 500 000

138 713 588

244 413 550

13

2021TC16NXTN003

(Interreg VI-B) Vidusatlantijas NEXT

ES PT

MA

55 100 000

55 100 000

110 200 000

14

2021TC16NXTN002

(Interreg VI-B) Melnās jūras baseina NEXT

BG EL RO

TR UA AM GE MD RU

14 552 489

9 500 000

36 934 183

60 986 672

Kopā:

1 941 031 508

138 180 386

257 227 496

2 336 439 390

---

III PIELIKUMS

Starpreģionālo sadarbības programmu saraksts, norādot kopējā atbalsta kopējo summu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA III) katrai pārrobežu sadarbības programmai

| Nr. | CCI | Programmas nosaukums | Dalībvalstis | Valstis, kuras nav dalībvalstis | Kopējais ERAF ieguldījums | IPA III ieguldījums | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFIR001 | (Interreg VI-C) lnterreg Eiropa | Visas dalībvalstis | NO CH | 379 482 670 | | 379 482 670 |
| 2 | 2021TC16FFIR001 | (Interreg VI-C) Urbact IV | Visas dalībvalstis | NO CH AL BA ME MK RS | 79 769 799 | 5 000 000 | 84 769 799 |
| 3 | 2021TC16RFIR004 | (Interreg VI-C) ESPON 2030. gada sadarbības programma | Visas dalībvalstis | NO CH IS LI | 48 000 000 | | 48 000 000 |
| 4 | 2021TC16RFIR002 | (Interreg VI-C) Interact | Visas dalībvalstis | NO CH | 45 000 000 | | 45 000 000 |
| Kopā: | 552 252 469 | 5 000 000 | 557 252 469 |

Nr.

CCI

Programmas nosaukums

Dalībvalstis

Valstis, kuras nav dalībvalstis

Kopējais ERAF ieguldījums

IPA III ieguldījums

Kopā

1

2021TC16RFIR001

(Interreg VI-C) lnterreg Eiropa

Visas dalībvalstis

NO CH

379 482 670

379 482 670

2

2021TC16FFIR001

(Interreg VI-C) Urbact IV

Visas dalībvalstis

NO CH AL BA ME MK RS

79 769 799

5 000 000

84 769 799

3

2021TC16RFIR004

(Interreg VI-C) ESPON 2030. gada sadarbības programma

Visas dalībvalstis

NO CH IS LI

48 000 000

48 000 000

4

2021TC16RFIR002

(Interreg VI-C) Interact

Visas dalībvalstis

NO CH

45 000 000

45 000 000

Kopā:

552 252 469

5 000 000

557 252 469

---

IV PIELIKUMS

Tālāko reģionu sadarbības programmu saraksts, norādot kopējo summu no kopējā Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) atbalsta katrai pārrobežu sadarbības programmai

| Nr. | CCI | Programmas nosaukums | Dalībvalstis | Valstis, kuras nav dalībvalstis | Kopējais ERAF ieguldījums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16FFOR004 | (Interreg VI-D) Indijas okeāns | FR | Dažas trešās valstis un aizjūras zemes un citas teritorijas | 62 252 459 |
| 2 | 2021TC16FFOR003 | (Interreg VI-D) Karību jūras reģions | FR | Dažas trešās valstis un aizjūras zemes un citas teritorijas | 67 895 832 |
| 3 | 2021TC16FFOR005 | (Interreg VI-D) Amazonija | FR | Dažas trešās valstis un aizjūras zemes un citas teritorijas | 18 899 049 |
| 4 | 2021TC16FFOR001 | (Interreg VI-D) Madeiras–Azoru salas–Kanāriju salas (MAC) | ES PT | Dažas trešās valstis un aizjūras zemes un citas teritorijas | 169 898 663 |
| 5 | 2021TC16FFOR002 | (Interreg VI-D) Mozambikas kanāls | FR | Vairākas trešās valstis un citas aizjūras zemes un teritorijas | 10 228 777 |
| Kopā: | 329 174 780 |

Nr.

CCI

Programmas nosaukums

Dalībvalstis

Valstis, kuras nav dalībvalstis

Kopējais ERAF ieguldījums

1

2021TC16FFOR004

(Interreg VI-D) Indijas okeāns

FR

Dažas trešās valstis un aizjūras zemes un citas teritorijas

62 252 459

2

2021TC16FFOR003

(Interreg VI-D) Karību jūras reģions

FR

Dažas trešās valstis un aizjūras zemes un citas teritorijas

67 895 832

3

2021TC16FFOR005

(Interreg VI-D) Amazonija

FR

Dažas trešās valstis un aizjūras zemes un citas teritorijas

18 899 049

4

2021TC16FFOR001

(Interreg VI-D) Madeiras–Azoru salas–Kanāriju salas (MAC)

ES PT

Dažas trešās valstis un aizjūras zemes un citas teritorijas

169 898 663

5

2021TC16FFOR002

(Interreg VI-D) Mozambikas kanāls

FR

Vairākas trešās valstis un citas aizjūras zemes un teritorijas

10 228 777

Kopā:

329 174 780

---

V PIELIKUMS

Dalībvalstu ierosinātie pārvietojumi starp sadaļām

| ID | VALSTS | SADAĻA | KOPĒJIE PIEŠĶĪRUMI | DALĪBVALSTU IEGULDĪJUMS | PĀRVIETOJUMS | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Beļģija | | 374 383 720 | | | |
| BE | pārrobežu | 332 648 155 | 301 477 183 | -31 170 972 | -9,37  % |
| BE | transnacionāli | 41 735 565 | 72 906 537 | 31 170 972 | |
| BG | Bulgārija | | 135 521 264 | | | |
| BG | pārrobežu | 109 183 390 | 113 134 071 | 3 950 681 | |
| BG | transnacionāli | 26 337 874 | 22 387 193 | -3 950 681 | -15,00  % |
| CZ | Čehija | | 310 867 301 | | | |
| CZ | pārrobežu | 271 822 272 | 277 679 027 | 5 856 755 | |
| CZ | transnacionāli | 39 045 029 | 33 188 274 | -5 856 755 | -15,00  % |
| DK | Dānija | | 152 000 000 | | | |
| DK | pārrobežu | 130 840 407 | 115 300 000 | -15 540 407 | -11,88  % |
| DK | transnacionāli | 21 159 593 | 36 700 000 | 15 540 407 | |
| DE | Vācija | | 1 017 882 396 | | | |
| DE | pārrobežu | 714 007 944 | 699 742 467 | -14 265 477 | -2,00  % |
| DE | transnacionāli | 303 874 452 | 318 139 929 | 14 265 477 | |
| EE | Igaunija | | 58 059 611 | | | |
| EE | pārrobežu | 53 200 437 | 53 200 437 | 0 | 0,00  % |
| EE | transnacionāli | 4 859 174 | 4 859 174 | 0 | |
| IE | Īrija | | 293 402 230 | | | |
| IE | pārrobežu | 275 852 846 | 234 474 919 | -41 377 927 | -15,00  % |
| IE | transnacionāli | 17 549 384 | 58 927 311 | 41 377 927 | |
| EL | Grieķija | | 128 236 156 | | | |
| EL | pārrobežu | 88 385 657 | 94 363 232 | 5 977 575 | |
| EL | transnacionāli | 39 850 499 | 33 872 924 | -5 977 575 | -15,00  % |
| ES | Spānija | | 694 796 132 | | | |
| ES | pārrobežu | 382 709 233 | 358 561 065 | -24 148 168 | -6,31  % |
| ES | transnacionāli | 171 704 452 | 199 155 881 | 27 451 429 | |
| ES | tālākie reģioni | 140 382 447 | 137 079 186 | -3 303 261 | -2,35  % |
| FR | Francija | | 1 107 421 089 | | | |
| FR | pārrobežu | 718 304 673 | 639 687 357 | -78 617 316 | -10,94  % |
| FR | transnacionāli | 246 523 404 | 308 457 615 | 61 934 211 | |
| FR | tālākie reģioni | 142 593 012 | 159 276 117 | 16 683 105 | |
| HR | Horvātija | | 186 871 939 | | | |
| HR | pārrobežu | 171 461 871 | 171 461 871 | 0 | 0,00  % |
| HR | transnacionāli | 15 410 068 | 15 410 068 | 0 | |
| IT | Itālija | | 947 705 559 | | | |
| IT | pārrobežu | 723 649 055 | 682 037 150 | -41 611 905 | -5,75  % |
| IT | transnacionāli | 224 056 504 | 265 668 409 | 41 611 905 | |
| CY | Kipra | | 37 259 150 | | | |
| CY | pārrobežu | 34 107 311 | 28 991 214 | -5 116 097 | -15,00  % |
| CY | transnacionāli | 3 151 839 | 8 267 936 | 5 116 097 | |
| LV | Latvija | | 49 764 070 | | | |
| LV | pārrobežu | 42 523 827 | 43 609 864 | 1 086 037 | |
| LV | transnacionāli | 7 240 243 | 6 154 206 | -1 086 037 | -15,00  % |
| LT | Lietuva | | 83 055 466 | | | |
| LT | pārrobežu | 72 459 911 | 72 459 911 | 0 | 0,00  % |
| LT | transnacionāli | 10 595 555 | 10 595 555 | 0 | |
| LU | Luksemburga | | 29 026 447 | | | |
| LU | pārrobežu | 26 870 192 | 23 026 447 | -3 843 745 | -14,30  % |
| LU | transnacionāli | 2 156 255 | 6 000 000 | 3 843 745 | |
| HU | Ungārija | | 258 768 190 | | | |
| HU | pārrobežu | 222 498 055 | 222 498 055 | 0 | 0,00  % |
| HU | transnacionāli | 36 270 135 | 36 270 135 | 0 | |
| MT | Malta | | 23 116 871 | | | |
| MT | pārrobežu | 21 429 922 | 20 416 871 | -1 013 051 | -4,73  % |
| MT | transnacionāli | 1 686 949 | 2 700 000 | 1 013 051 | |
| NL | Nīderlande | | 378 695 652 | | | |
| NL | pārrobežu | 315 751 099 | 274 554 348 | -41 196 751 | -13,05  % |
| NL | transnacionāli | 62 944 553 | 104 141 304 | 41 196 751 | |
| AT | Austrija | | 219 711 720 | | | |
| AT | pārrobežu | 187 482 629 | 186 882 629 | - 600 000 | -0,32  % |
| AT | transnacionāli | 32 229 091 | 32 829 091 | 600 000 | |
| PL | Polija | | 567 530 160 | | | |
| PL | pārrobežu | 425 499 779 | 446 804 336 | 21 304 557 | |
| PL | transnacionāli | 142 030 381 | 120 725 824 | -21 304 557 | -15,00  % |
| PT | Portugāle | | 138 751 654 | | | |
| PT | pārrobežu | 67 766 585 | 73 491 424 | 5 724 839 | |
| PT | transnacionāli | 38 165 592 | 32 440 753 | -5 724 839 | -15,00  % |
| PT | tālākie reģioni | 32 819 477 | 32 819 477 | 0 | |
| RO | Rumānija | | 372 637 625 | | | |
| RO | pārrobežu | 299 820 777 | 310 743 304 | 10 922 527 | |
| RO | transnacionāli | 72 816 848 | 61 894 321 | -10 922 527 | -15,00  % |
| SI | Slovēnija | | 75 065 477 | | | |
| SI | pārrobežu | 67 436 070 | 67 436 070 | 0 | 0,00  % |
| SI | transnacionāli | 7 629 407 | 7 629 407 | 0 | |
| SK | Slovākija | | 223 354 237 | | | |
| SK | pārrobežu | 203 286 462 | 203 286 462 | 0 | 0,00  % |
| SK | transnacionāli | 20 067 775 | 20 067 775 | 0 | |
| FI | Somija | | 162 721 339 | | | |
| FI | pārrobežu | 142 416 484 | 122 514 000 | -19 902 484 | -13,97  % |
| FI | transnacionāli | 20 304 855 | 40 207 339 | 19 902 484 | |
| SE | Zviedrija | | 356 338 406 | | | |
| SE | pārrobežu | 319 655 650 | 274 903 859 | -44 751 791 | -14,00  % |
| SE | transnacionāli | 36 682 756 | 81 434 547 | 44 751 791 | |

ID

VALSTS

SADAĻA

KOPĒJIE PIEŠĶĪRUMI

DALĪBVALSTU IEGULDĪJUMS

PĀRVIETOJUMS

%

BE

Beļģija

374 383 720

BE

pārrobežu

332 648 155

301 477 183

-31 170 972

-9,37  %

BE

transnacionāli

41 735 565

72 906 537

31 170 972

BG

Bulgārija

135 521 264

BG

pārrobežu

109 183 390

113 134 071

3 950 681

BG

transnacionāli

26 337 874

22 387 193

-3 950 681

-15,00  %

CZ

Čehija

310 867 301

CZ

pārrobežu

271 822 272

277 679 027

5 856 755

CZ

transnacionāli

39 045 029

33 188 274

-5 856 755

-15,00  %

DK

Dānija

152 000 000

DK

pārrobežu

130 840 407

115 300 000

-15 540 407

-11,88  %

DK

transnacionāli

21 159 593

36 700 000

15 540 407

DE

Vācija

1 017 882 396

DE

pārrobežu

714 007 944

699 742 467

-14 265 477

-2,00  %

DE

transnacionāli

303 874 452

318 139 929

14 265 477

EE

Igaunija

58 059 611

EE

pārrobežu

53 200 437

53 200 437

0

0,00  %

EE

transnacionāli

4 859 174

4 859 174

0

IE

Īrija

293 402 230

IE

pārrobežu

275 852 846

234 474 919

-41 377 927

-15,00  %

IE

transnacionāli

17 549 384

58 927 311

41 377 927

EL

Grieķija

128 236 156

EL

pārrobežu

88 385 657

94 363 232

5 977 575

EL

transnacionāli

39 850 499

33 872 924

-5 977 575

-15,00  %

ES

Spānija

694 796 132

ES

pārrobežu

382 709 233

358 561 065

-24 148 168

-6,31  %

ES

transnacionāli

171 704 452

199 155 881

27 451 429

ES

tālākie reģioni

140 382 447

137 079 186

-3 303 261

-2,35  %

FR

Francija

1 107 421 089

FR

pārrobežu

718 304 673

639 687 357

-78 617 316

-10,94  %

FR

transnacionāli

246 523 404

308 457 615

61 934 211

FR

tālākie reģioni

142 593 012

159 276 117

16 683 105

HR

Horvātija

186 871 939

HR

pārrobežu

171 461 871

171 461 871

0

0,00  %

HR

transnacionāli

15 410 068

15 410 068

0

IT

Itālija

947 705 559

IT

pārrobežu

723 649 055

682 037 150

-41 611 905

-5,75  %

IT

transnacionāli

224 056 504

265 668 409

41 611 905

CY

Kipra

37 259 150

CY

pārrobežu

34 107 311

28 991 214

-5 116 097

-15,00  %

CY

transnacionāli

3 151 839

8 267 936

5 116 097

LV

Latvija

49 764 070

LV

pārrobežu

42 523 827

43 609 864

1 086 037

LV

transnacionāli

7 240 243

6 154 206

-1 086 037

-15,00  %

LT

Lietuva

83 055 466

LT

pārrobežu

72 459 911

72 459 911

0

0,00  %

LT

transnacionāli

10 595 555

10 595 555

0

LU

Luksemburga

29 026 447

LU

pārrobežu

26 870 192

23 026 447

-3 843 745

-14,30  %

LU

transnacionāli

2 156 255

6 000 000

3 843 745

HU

Ungārija

258 768 190

HU

pārrobežu

222 498 055

222 498 055

0

0,00  %

HU

transnacionāli

36 270 135

36 270 135

0

MT

Malta

23 116 871

MT

pārrobežu

21 429 922

20 416 871

-1 013 051

-4,73  %

MT

transnacionāli

1 686 949

2 700 000

1 013 051

NL

Nīderlande

378 695 652

NL

pārrobežu

315 751 099

274 554 348

-41 196 751

-13,05  %

NL

transnacionāli

62 944 553

104 141 304

41 196 751

AT

Austrija

219 711 720

AT

pārrobežu

187 482 629

186 882 629

- 600 000

-0,32  %

AT

transnacionāli

32 229 091

32 829 091

600 000

PL

Polija

567 530 160

PL

pārrobežu

425 499 779

446 804 336

21 304 557

PL

transnacionāli

142 030 381

120 725 824

-21 304 557

-15,00  %

PT

Portugāle

138 751 654

PT

pārrobežu

67 766 585

73 491 424

5 724 839

PT

transnacionāli

38 165 592

32 440 753

-5 724 839

-15,00  %

PT

tālākie reģioni

32 819 477

32 819 477

0

RO

Rumānija

372 637 625

RO

pārrobežu

299 820 777

310 743 304

10 922 527

RO

transnacionāli

72 816 848

61 894 321

-10 922 527

-15,00  %

SI

Slovēnija

75 065 477

SI

pārrobežu

67 436 070

67 436 070

0

0,00  %

SI

transnacionāli

7 629 407

7 629 407

0

SK

Slovākija

223 354 237

SK

pārrobežu

203 286 462

203 286 462

0

0,00  %

SK

transnacionāli

20 067 775

20 067 775

0

FI

Somija

162 721 339

FI

pārrobežu

142 416 484

122 514 000

-19 902 484

-13,97  %

FI

transnacionāli

20 304 855

40 207 339

19 902 484

SE

Zviedrija

356 338 406

SE

pārrobežu

319 655 650

274 903 859

-44 751 791

-14,00  %

SE

transnacionāli

36 682 756

81 434 547

44 751 791

---

| 19.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/164

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/75

(2022. gada 17. janvāris),

ar ko nosaka sarakstu ar Interreg programmu darbības teritorijām, kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, iedalot pa Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa sadaļām un Interreg programmām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 109)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1059 (2021. gada 24. jūnijs) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,

Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 115. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) atbalsta Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi konkrētos reģionos, kas atbilst kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 3. līmenim (“NUTS 3. līmeņa reģioni”) attiecībā uz pārrobežu sadarbību, un visos reģionos, kas atbilst kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim (“NUTS 2. līmeņa reģioni”) attiecībā uz transnacionālu sadarbību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 (3). Tāpēc ir jāizveido šo reģionu saraksts. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) atbalsta Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi konkrētos reģionos, kas atbilst kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 3. līmenim (“NUTS 3. līmeņa reģioni”) attiecībā uz pārrobežu sadarbību, un visos reģionos, kas atbilst kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim (“NUTS 2. līmeņa reģioni”) attiecībā uz transnacionālu sadarbību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 (3). Tāpēc ir jāizveido šo reģionu saraksts.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 8. panta 1. punkta otro daļu ārējas pārrobežu Interreg programmas norāda kā “Interreg A IPA III PRS programmas” (IPA III PRS) vai kā “Interreg A NEXT programmas” (KASSI PRS). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 8. panta 1. punkta otro daļu ārējas pārrobežu Interreg programmas norāda kā “Interreg A IPA III PRS programmas” (IPA III PRS) vai kā “Interreg A NEXT programmas” (KASSI PRS).

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 8. panta 3. punktu Interreg programmas teritoriju sarakstā ir jānorāda arī trešo valstu vai partnervalstu, vai ārpus Savienības esošu teritoriju reģionus, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, vai kas Savienības budžetu papildina ar ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 8. panta 3. punktu Interreg programmas teritoriju sarakstā ir jānorāda arī trešo valstu vai partnervalstu, vai ārpus Savienības esošu teritoriju reģionus, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, vai kas Savienības budžetu papildina ar ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 5. pantu transnacionālās sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir Savienības NUTS 2. līmeņa reģioni, vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali. Tie var ietvert tālākos reģionus, kas aptver plašākas transnacionālas teritorijas, un attiecīgā gadījumā ņemot vērā makroreģionālās stratēģijas vai jūras baseinu stratēģijas. Transnacionālā sadarbība var attiekties arī uz reģioniem, kas ir NUTS 2. līmeņa reģioni vai, ja nav NUTS klasifikācijas, līdzvērtīgiem apgabaliem Islandē, Norvēģijā, Šveicē un Apvienotajā Karalistē, kā arī Andorā, Fēru salās, Lihtenšteinā, Monako un Sanmarīno, aizjūras zemēs vai teritorijās (AZT) un partnervalstu reģionos saskaņā ar Pirmspievienošanās instrumentu (IPA III) vai Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (“KASSI”). |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 5. pantu transnacionālās sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir Savienības NUTS 2. līmeņa reģioni, vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali. Tie var ietvert tālākos reģionus, kas aptver plašākas transnacionālas teritorijas, un attiecīgā gadījumā ņemot vērā makroreģionālās stratēģijas vai jūras baseinu stratēģijas. Transnacionālā sadarbība var attiekties arī uz reģioniem, kas ir NUTS 2. līmeņa reģioni vai, ja nav NUTS klasifikācijas, līdzvērtīgiem apgabaliem Islandē, Norvēģijā, Šveicē un Apvienotajā Karalistē, kā arī Andorā, Fēru salās, Lihtenšteinā, Monako un Sanmarīno, aizjūras zemēs vai teritorijās (AZT) un partnervalstu reģionos saskaņā ar Pirmspievienošanās instrumentu (IPA III) vai Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (“KASSI”).

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 6. pantu starpreģionālās sadarbības gadījumā atbalstu no ERAF saņem visa Savienības teritorija, tostarp tālākie reģioni. Starpreģionālās sadarbības programmas var aptvert visu vai daļu trešo valstu, partnervalstu saskaņā ar IPA III vai KASSI un citu teritoriju teritorijas vai AZT, neatkarīgi no tā, vai tās saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Tāpēc nav nepieciešams noteikt starpreģionālās sadarbības programmas teritoriju. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 6. pantu starpreģionālās sadarbības gadījumā atbalstu no ERAF saņem visa Savienības teritorija, tostarp tālākie reģioni. Starpreģionālās sadarbības programmas var aptvert visu vai daļu trešo valstu, partnervalstu saskaņā ar IPA III vai KASSI un citu teritoriju teritorijas vai AZT, neatkarīgi no tā, vai tās saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Tāpēc nav nepieciešams noteikt starpreģionālās sadarbības programmas teritoriju.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 7. pantu tālāko reģionu sadarbības gadījumā atbalstu no ERAF saņem visi LESD 349. panta pirmajā daļā uzskaitītie reģioni. Interreg programmas, kurās ir iesaistīti tālākie reģioni, var aptvert partnervalstis vai to daļas, kas saņem atbalstu no KASSI, vai AZT, kas saņem atbalstu no Aizjūras zemju un teritoriju programmas (AZTP), vai abus. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 7. pantu tālāko reģionu sadarbības gadījumā atbalstu no ERAF saņem visi LESD 349. panta pirmajā daļā uzskaitītie reģioni. Interreg programmas, kurās ir iesaistīti tālākie reģioni, var aptvert partnervalstis vai to daļas, kas saņem atbalstu no KASSI, vai AZT, kas saņem atbalstu no Aizjūras zemju un teritoriju programmas (AZTP), vai abus.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 8. panta 2. punktu pārrobežu sadarbībai paredzēto reģionu sarakstā norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir ņemti vērā saistībā ar ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējās finansēšanas instrumenti. Pārrobežu sadarbības programmu teritoriju NUTS 3. līmeņa reģioni atbalsta saņemšanai, būtu jāuzskaita, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1059/2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Deleģēto regulu 2019/1755 (4). Tomēr Regulas (ES) 2021/1059 8. panta 2. punkta vajadzībām NUTS 3. līmeņa reģioni, kas ņemti vērā ERAF piešķīrumā, pamatojas uz Regulu (EK) Nr. 1059/2003, kas grozīta ar Komisijas Regulu (ES) 2016/2066 (5). |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 8. panta 2. punktu pārrobežu sadarbībai paredzēto reģionu sarakstā norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir ņemti vērā saistībā ar ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējās finansēšanas instrumenti. Pārrobežu sadarbības programmu teritoriju NUTS 3. līmeņa reģioni atbalsta saņemšanai, būtu jāuzskaita, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1059/2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Deleģēto regulu 2019/1755 (4). Tomēr Regulas (ES) 2021/1059 8. panta 2. punkta vajadzībām NUTS 3. līmeņa reģioni, kas ņemti vērā ERAF piešķīrumā, pamatojas uz Regulu (EK) Nr. 1059/2003, kas grozīta ar Komisijas Regulu (ES) 2016/2066 (5).

| (8) | Tāpēc ir jāizveido to Interreg programmu teritoriju saraksti, kas saņem atbalstu, iedalot pa sadaļām un Interreg programmām, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc ir jāizveido to Interreg programmu teritoriju saraksti, kas saņem atbalstu, iedalot pa sadaļām un Interreg programmām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

To programmu teritoriju saraksts, kuras saņem atbalstu no ERAF Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa pārrobežu sadarbības sadaļas ietvaros, tostarp saskaņā ar ārējo pārrobežu sadarbību, ko atbalsta arī IPA III un KASSI, un ieskaitot trešo valstu vai partnervalstu, vai ārpus Savienības esošu teritoriju reģionus, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, vai kas Savienības budžetu papildina ar ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem, ir sniegts I pielikumā.

2. pants

To programmu teritoriju saraksts, kas saņem atbalstu no ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa transnacionālās sadarbības sadaļas ietvaros, ieskaitot trešo valstu vai partnervalstu, vai ārpus Savienības esošu teritoriju reģionus, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, vai kas Savienības budžetu papildina ar ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem, ir sniegts II pielikumā.

3. pants

To programmu teritoriju saraksts, tostarp partnervalstis vai to daļas, kas saņem atbalstu no KASSI, vai AZT, kas saņem atbalstu no AZTP, vai abām, un kas saņem atbalstu no ERAF saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa tālāko reģionu sadaļu, ir sniegts III pielikumā.

4. pants

To NUTS 3. līmeņa Savienības reģionu saraksts, ko ņem vērā, nosakot ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējās finansēšanas instrumenti, ir sniegts IV pielikumā.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 17. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elisa FERREIRA

---

(1)  
  OV L 231, 30.6.2021., 94. lpp.

1

(2)  
  OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

3

NUTS

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1755 (2019. gada 8. augusts), ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 270, 24.10.2019., 1. lpp.).

4

NUTS

(5)  Komisijas Regula (ES) 2016/2066 (2016. gada 21. novembris), ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 322, 29.11.2016., 1. lpp.).

5

NUTS

---

I PIELIKUMS

To Interreg programmu teritoriju saraksts, kurām jāsaņem atbalsts saskaņā ar A sadaļu

| Interreg iekšējās pārrobežu programmas |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 līmeņa reģioni (saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1059/2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2019/1755) |
| 2021TC16RFCB001 | BE-DE- NL | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | DEA26 Düren |
| | | DEA28 Euskirchen |
| | | DEA29 Heinsberg |
| | | DEA2D Städteregion Aachen |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB002 | AT CZ | (Interreg VI-A) Austrija-Čehija |
| | | AT121 Mostviertel-Eisenwurzen |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT314 Steyr-Kirchdorf |
| | | CZ031 Jihočeský kraj |
| | | CZ063 Kraj Vysočina |
| | | CZ064 Jihomoravský kraj |
| 2021TC16RFCB003 | AT SK | (Interreg VI-A) Slovākija-Austrija |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| 2021TC16RFCB004 | AT DE | (Interreg VI-A) Austrija-Vācija/Bavārija |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT315 Traunviertel |
| | | AT321 Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323 Salzburg und Umgebung |
| | | AT331 Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| | | DE214 Altötting |
| | | DE215 Berchtesgadener Land |
| | | DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen |
| | | DE21D Garmisch-Partenkirchen |
| | | DE21F Miesbach |
| | | DE21G Mühldorf a. Inn |
| | | DE21K Rosenheim, Landkreis |
| | | DE21M Traunstein |
| | | DE21N Weilheim-Schongau |
| | | DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE227 Landshut, Landkreis |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22A Rottal-Inn |
| | | DE22C Dingolfing-Landau |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| 2021TC16RFCB005 | ES PT | (Interreg VI-A) Spānija-Portugāle (POCTEP) |
| | | ES111 A Coruña |
| | | ES112 Lugo |
| | | ES113 Ourense |
| | | ES114 Pontevedra |
| | | ES148 Valladolid |
| | | ES411 Ávila |
| | | ES413 León |
| | | ES415 Salamanca |
| | | ES419 Zamora |
| | | ES431 Badajoz |
| | | ES432 Cáceres |
| | | ES612 Cádiz |
| | | ES613 Córdoba |
| | | ES615 Huelva |
| | | ES618 Sevilla |
| | | PT111 Alto Minho |
| | | PT112 Cávado |
| | | PT119 Ave |
| | | PT11A Area Metropolitana do Porto |
| | | PT11B Alto Tâmega |
| | | PT11C Tamega e Sousa |
| | | PT11D Douro |
| | | PT11E Terras de Trás-os-Montes |
| | | PT150 Algarve |
| | | PT16B Oeste |
| | | PT16D Região de Aveiro |
| | | PT16E Região de Coimbra |
| | | PT16F Região de Leiria |
| | | PT16G Viseu Dão Lafões |
| | | PT16H Beira Baixa |
| | | PT 16I Médio Tejo |
| | | PT16J Beiras e Serra da Estrela |
| | | PT181 Alentejo litoral |
| | | PT184 Baixo Alentejo |
| | | PT186 Alto Alentejo |
| | | PT187 Alentejo Central |
| | | |
| 2021TC16RFCB006 | ES FR AD | (Interreg VI-A) Spānija-Francija-Andora (POCTEFA) |
| | | ES211 Araba/Alava Álava |
| | | ES212 GuipùzcoaGipuzkoa |
| | | ES213 Vizcaya/Bizkaia |
| | | ES220 Navarra |
| | | ES230 La Rioja |
| | | ES241 Huesca |
| | | ES243 Zaragoza |
| | | ES511 Barcelona |
| | | ES512 Girona |
| | | ES513 Lleida |
| | | FRI15 Pyrénées-Atlantiques |
| | | FRJ21 Ariège |
| | | FRJ23 Haute -Garonne |
| | | FRJ15 Pyrénées -Orientales |
| | | FRJ26 Hautes-Pyrénées |
| | | AD Andorra (treša valsts) |
| 2021TC16RFCB007 | HU HR | (Interreg VI-A) Ungārija-Horvātija |
| | | HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | | HR022 Virovitičko-podravska županija |
| | | HR023 Požeško-slavonska županija |
| | | HR025 Osječko-baranjska županija |
| | | HR026 Vukovarsko-srijemska županija |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR063 Koprivničko-križevačka županija |
| | | HU223 Zala |
| | | HU231 Baranya |
| | | HU232 Somogy |
| 2021TC16RFCB008 | DE CZ | (Interreg VI-A) Vācija/Bavārija-Čehija |
| | | CZ031 Jihoceský kraj |
| | | CZ032 Plzeňský kraj |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22B Straubing-Bogen |
| | | DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| | | DE234 Amberg-Sulzbach |
| | | DE235 Cham |
| | | DE237 Neustadt a. d. Waldnaab |
| | | DE238 Regensburg, Landkreis |
| | | DE239 Schwandorf |
| | | DE23A Tirschenreuth |
| | | DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt |
| | | DE244 Hof, Kreisfreie Stadt |
| | | DE246 Bayreuth, Landkreis |
| | | DE249 Hof, Landkreis |
| | | DE24A Kronach |
| | | DE24B Kulmbach |
| | | DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| 2021TC16RFCB009 | AT HU | (Interreg VI-A) Austrija-Ungārija |
| | | AT111 Mittelburgenland |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT221 Graz |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| 2021TC16RFCB010 | DE PL | (Interreg VI-A) Vācija/Brandenburga–Polija |
| | | DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| | | DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40C Oder-Spree |
| | | DE40G Spree-Neiße |
| | | PL431 Gorzowski |
| | | PL432 Zielonogórski |
| 2021TC16RFCB011 | PL SK | (Interreg VI-A) Polija-Slovākija |
| | | PL214 Krakowski |
| | | PL218 Nowosądecki |
| | | PL219 Nowotarski |
| | | PL21A Oświęcimski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL821 Krośnieński |
| | | PL822 Przemyski |
| | | PL823 Rzeszowski |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| | | SK041 Prešovský kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB012 | DE DK LT PL SE | (Interreg VI-A) Polija–Dānija–Vācija–Lietuva–Zviedrija (South Baltic) |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt |
| | | DE80M Nordwestmecklenburg |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80K Landkreis Rostock |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszaliński |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| | | PL636 Słupski |
| | | PL637 Chojnicki |
| | | PL638 Starogardzki |
| | | PL633 Trójmiejski |
| | | PL634 Gdański |
| | | PL621 Elbląski |
| | | SE212 Kronobergs län |
| | | SE213 Kalmar län |
| | | SE221 Blekinge län |
| | | SE224 Skåne län |
| 2021TC16RFCB013 | EE FI LV SE | (Interreg VI-A) Somija–Igaunija–Latvija–Zviedrija (Central Baltic) |
| | | EE001 Põhja-Eesti |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | EE009 Kesk-Eesti |
| | | EE00A Kirde-Eesti |
| | | FI1B1 Helsinki-Uusimaa |
| | | FI1C1 Varsinais-Suomi |
| | | FI1C2 Kanta-Häme |
| | | FI1C3 Päijät-Häme |
| | | FI1C4 Kymenlaakso |
| | | FI1C5 Etelä-Karjala |
| | | FI196 Satakunta |
| | | FI197 Pirkanmaa |
| | | FI200 Åland |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| | | LV009 Zemgale |
| | | SE110 Stockholms län |
| | | SE121 Uppsala län |
| | | SE122 Södermanlands län |
| | | SE123 Östergötlands län |
| | | SE124 Örebro län |
| | | SE125 Västmanlands län |
| | | SE214 Gotlands län |
| | | SE313 Gävleborgs län |
| 2021TC16RFCB014 | HU SK | (Interreg VI-A) Ungārija-Slovākija |
| | | HU110 Budapest |
| | | HU120 Pest |
| | | HU212 Komárom-Esztergom |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | | HU312 Heves |
| | | HU313 Nógrád |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK023 Nitriansky kraj |
| | | SK032 Banskobystrický kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB015 | SE NO | (Interreg VI-A) Zviedrija-Norvēģija |
| | | SE311 Värmlands län |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE232 Västra Götalands län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO082 Viken |
| 2021TC16RFCB016 | CZ DE | (Interreg VI-A) Vācija/Saksija-Čehija |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | CZ042 Ústecký kraj |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| | | DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt |
| | | DED42 Erzgebirgskreis |
| | | DED43 Mittelsachsen |
| | | DED44 Vogtlandkreis |
| | | DED45 Zwickau |
| 2021TC16RFCB017 | DE PL | (Interreg VI-A) Polija–Vācija/Saksija |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | PL432 Zielonogórski |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| 2021TC16RFCB018 | DE PL | (Interreg VI-A) Vācija/Mēklenburga-Rietumpomerānija/Brandenburga-Polija |
| | | DE405 Barnim |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40I Uckermark |
| | | DE80J Mecklenburgische Seenplatte |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszalinski |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| 2021TC16RFCB019 | EL IT | (Interreg VI-A) Grieķija-Itālija |
| | | EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza) |
| | | EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| | | EL543 Ιωάννινα (Ioannina) |
| | | EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos) |
| | | EL622 Κέρκυρα (Kerkyra) |
| | | EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia) |
| | | EL624 Λευκάδα (Lefkada) |
| | | EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania) |
| | | EL632 Αχαΐα (Achaia) |
| | | EL633 Ηλεία (Ileia) |
| | | ITF43 Taranto |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITF52 Matera |
| | | ITF61 Cosenza |
| | | ITF62 Crotone |
| | | ITF63 Catanzaro |
| | | ITF65 Reggio di Calabria |
| 2021TC16RFCB020 | BG RO | (Interreg VI-A) Rumānija-Bulgārija |
| | | BG311 Видин (Vidin) |
| | | BG312 Монтана (Montana) |
| | | BG313 Враца (Vratsa) |
| | | BG314 Плевен (Pleven) |
| | | BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| | | BG323 Русе (Ruse) |
| | | BG325 Силистра (Silistra) |
| | | BG332 Добрич (Dobrich) |
| | | RO223 Constanţa |
| | | RO312 Călăraşi |
| | | RO314 Giurgiu |
| | | RO317 Teleorman |
| | | RO411 Dolj |
| | | RO413 Mehedinţi |
| | | RO414 Olt |
| 2021TC16RFCB021 | BG EL | (Interreg VI-A) Grieķija-Bulgārija |
| | | BG413 Благоевград (Blagoevgrad) |
| | | BG422 Хасково (Haskovo) |
| | | BG424 Смолян (Smolyan) |
| | | BG425 Кърджали (Kardzhali) |
| | | EL511 Έβρος (Evros) |
| | | EL512 Ξάνθη (Xanthi) |
| | | EL513 Ροδόπη (Rodopi) |
| | | EL514 Δράμα (Drama) |
| | | EL515 Καβάλα (Kavala) |
| | | EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | | EL526 Σέρρες (Serres) |
| 2021TC16RFCB022 | DE NL | (Interreg VI-A) Vācija-Nīderlande |
| | | DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt |
| | | DE942 Emden, Kreisfreie Stadt |
| | | DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt |
| | | DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt |
| | | DE946 Ammerland |
| | | DE947 Aurich |
| | | DE948 Cloppenburg |
| | | DE949 Emsland |
| | | DE94A Friesland (DE) |
| | | DE94B Grafschaft Bentheim |
| | | DE94C Leer |
| | | DE94D Oldenburg, Landkreis |
| | | DE94E Osnabrück, Landkreis |
| | | DE94F Vechta |
| | | DE94G Wesermarsch |
| | | DE94H Wittmund |
| | | DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA1B Kleve |
| | | DEA1D Rhein-Kreis Neuss |
| | | DEA1E Viersen |
| | | DEA1F Wesel |
| | | DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA34 Borken |
| | | DEA35 Coesfeld |
| | | DEA37 Steinfurt |
| | | DEA38 Warendorf |
| | | NL111 Oost-Groningen |
| | | NL112 Delfzijl en omgeving |
| | | NL113 Overig Groningen |
| | | NL124 Noord-Friesland |
| | | NL125 Zuidwest-Friesland |
| | | NL126 Zuidoost-Friesland |
| | | NL131 Noord-Drenthe |
| | | NL132 Zuidoost-Drenthe |
| | | NL133 Zuidwest-Drenthe |
| | | NL211 Noord-Overijssel |
| | | NL212 Zuidwest-Overijssel |
| | | NL213 Twente |
| | | NL221 Veluwe |
| | | NL224 Zuidwest-Gelderland |
| | | NL225 Achterhoek |
| | | NL226 Arnhem/Nijmegen |
| | | NL230 Flevoland |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| 2021TC16RFCB023 | AT DE CH LI | (Interreg VI-A) Vācija–Austrija–Šveice–Lihtenšteina (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis |
| | | DE137 Tuttlingen |
| | | DE138 Konstanz |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DE147 Bodenseekreis |
| | | DE148 Ravensburg |
| | | DE149 Sigmaringen |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Landkreis Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| | | CH033 Aargau |
| | | CH040 Zürich |
| | | CH051 Glarus |
| | | CH052 Schaffhausen |
| | | CH053 Appenzell Ausserrhoden |
| | | CH054 Appenzell Innerrhoden |
| | | CH055 St. Gallen |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH057 Thurgau |
| | | LI000 Liechtenstein |
| 2021TC16RFCB024 | CZ PL | (Interreg VI-A) Čehija–Polija |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | CZ052 Královéhradecký kraj |
| | | CZ053 Pardubický kraj |
| | | CZ071 Olomoucký kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL227 Rybnicki |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| | | PL517 Wałbrzyski |
| | | PL518 Wrocławski |
| | | PL523 Nyski |
| | | PL524 Opolski |
| 2021TC16RFCB025 | SE NO DK | (Interreg VI-A) Zviedrija–Dānija–Norvēģija (Öresund-Kattegat-Skagerrak) |
| | | SE224 Skåne län |
| | | SE231 Hallands län |
| | | SE232 Västra Götalandsregionen |
| | | NO081 Oslo |
| | | NO082 Viken |
| | | NO091 Vestfold og Telemark |
| | | NO092 Agder |
| | | DK011 Byen København |
| | | DK012 Københavns omegn |
| | | DK013 Nordsjælland |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK041 Vestjylland |
| | | DK042 Østjylland |
| | | DK050 Nordjylland |
| 2021TC16RFCB026 | LT LV | (Interreg VI-A) Latvija-Lietuva |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT025 Panevėžio apskritis |
| | | LT026 Šiaulių apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | LT029 Utenos apskritis |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV005 Latgale |
| | | LV009 Zemgale |
| 2021TC16RFCB027 | FI SE NO | (Interreg VI-A) Zviedrija–Somija–Norvēģija (AURORA) |
| | | FI1D5 Keski-Pohjanmaa |
| | | FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa |
| | | FI1D7 Lappi |
| | | FI194 Etelä-Pohjanmaa |
| | | FI195 Pohjanmaa |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | SE331 Västerbottens län |
| | | SE332 Norrbottens län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO071 Nordland |
| | | NO074 Troms og Finnmark |
| 2021TC16RFCB028 | SI HR | (Interreg V-A) Slovēnija-Horvātija |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR050 Grad Zagreb |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR064 Krapinsko-zagorska županija |
| | | HR065 Zagrebačka županija |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI036 Posakvska (agrāk Spodnjeposavska) |
| | | SI037 Jugovzhodna Slovenija |
| | | SI038 Primorsko-notranjska (agrāk Notranjsko-kraška) |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| 2021TC16RFCB029 | SK CZ | (Interreg VI-A) Slovākija-Austrija |
| | | CZ064 Jihomoravsky kraj |
| | | CZ072 Zlinsky kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK022 Trenčiansky kraj |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| 2021TC16RFCB030 | LT PL | (Interreg VI-A) Lietuva-Polija |
| | | LT011 Vilniaus apskritis |
| | | LT021 Alytaus apskritis |
| | | LT022 Kauno apskritis |
| | | LT024 Marijampolės apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | PL623 Ełcki |
| | | PL841 Białostocki |
| | | PL843 Suwalski |
| 2021TC16RFCB031 | IT FR | (Interreg VI-A) Itālija-Francija (Maritime) |
| | | ITC31 Imperia |
| | | ITC32 Savona |
| | | ITC33 Genova |
| | | ITC34 La Spezia |
| | | ITG2D Sassari |
| | | ITG2E Nuoro |
| | | ITG2F Cagliari |
| | | ITG2G Oristano |
| | | ITG2H Sud Sardegna |
| | | ITI11 Massa-Carrara |
| | | ITI12 Lucca |
| | | ITI16 Livorno |
| | | ITI17 Pisa |
| | | ITI1A Grosseto |
| | | FRL03 Alpes-Maritimes |
| | | FRL05 Var |
| | | FRM02 Haute-Corse |
| | | FRM01 Corse-du-Sud |
| 2021TC16RFCB032 | FR IT | (Interreg VI-A) Francija-Itālija (ALCOTRA) |
| | | FRK27 Savoie |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | FRL01 Alpes -de -Haute -Provence |
| | | FRL02 Hautes -Alpes |
| | | FRL03 Alpes -Maritimes |
| | | ITC11 Torino |
| | | ITC16 Cuneo |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC31 Imperia |
| 2021TC16RFCB033 | IT CH | (Interreg VI-A) Itālija-Šveice |
| | | ITC12 Vercelli |
| | | ITC13 Biella |
| | | ITC14 Verbano-Cusio-Ossola |
| | | ITC15 Novara |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC41 Varese |
| | | ITC42 Como |
| | | ITC43 Lecco |
| | | ITC44 Sondrio |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | CH012 Valais |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH070 Ticino |
| 2021TC16RFCB034 | IT SI | (Interreg VI-A) Itālija-Slovēnija |
| | | SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 GoriskaGoriška |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| 2021TC16RFCB035 | IT MT | (Interreg VI-A) Itālija-Malta |
| | | ITG11 Trapani |
| | | ITG12 Palermo |
| | | ITG13 Messina |
| | | ITG14 Agrigento |
| | | ITG15 Caltanissetta |
| | | ITG16 Enna |
| | | ITG17 Catania |
| | | ITG18 Ragusa |
| | | ITG19 Siracusa |
| | | MT001 Malta |
| | | MT002 Gozo un Comino/Ghawdex u Kemmuna |
| 2021TC16RFCB036 | DE FR CH | (Interreg VI-A) Francija-Vācija-Šveice (Upper Rhine) |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DE121 Baden-Baden, Stadtkreis |
| | | DE122 Karlsruhe, Stadtkreis |
| | | DE123 Karlsruhe, Landkreis |
| | | DE124 Rastatt |
| | | DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| | | DE132 Breisgau-Hochschwarzwald |
| | | DE133 Emmendingen |
| | | DE134 Ortenaukreis |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3H Südliche Weinstrasse |
| | | FRF11 Bas -Rhin |
| | | FRF12 Haut -Rhin |
| | | CH023 Solothurn |
| | | CH025 Jura |
| | | CH031 Basel-Stadt |
| | | CH032 Basel-Landschaft |
| | | CH033 Aargau |
| 2021TC16RFCB037 | FR CH | (Interreg VI-A) Francija-Šveice |
| | | FRC21 Doubs |
| | | FRC22 Jura |
| | | FRC24 Territoire de Belfort |
| | | FRK21 Ain |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | CH011 Vaud |
| | | CH012 Valais |
| | | CH013 Genève |
| | | CH021 Bern |
| | | CH022 Fribourg |
| | | CH024 Neuchâtel |
| | | CH025 Jura |
| 2021TC16RFCB038 | IT HR | (Interreg VI-A) Itālija-Horvātija |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR032 Ličko-senjska županija |
| | | HR033 Zadarska županija |
| | | HR034 Šibensko-kninska županija |
| | | HR035 Splitsko-dalmatinska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR037 Dubrovačko-neretvanska županija |
| | | ITF12 Teramo |
| | | ITF13 Pescara |
| | | ITF14 Chieti |
| | | ITF22 Campobasso |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH36 Padova |
| | | ITH37 Rovigo |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| | | ITH56 Ferrara |
| | | ITH57 Ravenna |
| | | ITH58 Forlì-Cesena |
| | | ITH59 Rimini |
| | | ITI31 Pesaro e Urbino |
| | | ITI32 Ancona |
| | | ITI33 Macerata |
| | | ITI34 Ascoli Piceno |
| | | ITI35 Fermo |
| | | |
| 2021TC16RFCB039 | BE FR | (Interreg VI-A) Beļģija-Francija (Wallonie-Vlaanderen-France) |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE253 Arr. Ieper |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | BE258 Arr. Veurne |
| | | BE32A Arr. Ath |
| | | BE32B Arr. Charleroi |
| | | BE323 Arr. Mons |
| | | BE328 Arr. Mouscron |
| | | BE329 Arr. La Louvière |
| | | BE32C Arr. Soignies |
| | | BE32D Arr. Thuin |
| | | BE328 Arr. Tournai |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | BE351 Arr. Dinant |
| | | BE352 Arr. Namur |
| | | BE353 Arr. Philippeville |
| | | FRE11 Nord |
| | | FRE12 Pas-de-Calais |
| | | FRE21 Aisne |
| | | FRE22 Oise |
| | | FRE23 Somme |
| | | FRF21 Ardennes |
| | | FRF23 Marne |
| 2021TC16RFCB040 | BE DE FR LU | (Interreg VI-A) Francija–Beļģija–Vācija–Luksemburga (Grande Région/Großregion) |
| | | BE331 Arr. Huy |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE334 Arr. Waremme |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB25 Trier-Saarburg |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DEC01 Regionalverband Saarbrücken |
| | | DEC02 Merzig-Wadern |
| | | DEC04 Saarlouis |
| | | DEC05 Saarpfalz-Kreis |
| | | DEB15 Birkenfeld |
| | | DEB22 Bernkastel-Wittlich |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3F Kaiserslautern, Landkreis |
| | | DEB3G Kusel |
| | | DEB3H Südliche Weinstraße |
| | | DEC03 Neunkirchen |
| | | DEC06 St. Wendel |
| | | FRF31 Meurthe-et-Moselle |
| | | FRF32 Meuse |
| | | FRF33 Moselle |
| | | LU000 Luxembourg |
| 2021TC16RFCB041 | BE NL | (Interreg VI-A) Beļģija–Nīderlande (Vlaanderen-Nederland) |
| | | BE211 Arr. Antwerpen |
| | | BE212 Arr. Mechelen |
| | | BE213 Arr. Turnhout |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE231 Arr. Aalst |
| | | BE232 Arr. Dendermonde |
| | | BE233 Arr. Eeklo |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE236 Arr. Sint-Niklaas |
| | | BE242 Arr. Leuven |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen |
| | | NL342 Overig Zeeland |
| | | NL411 West-Noord-Brabant |
| | | NL412 Midden-Noord-Brabant |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB042 | RO HU | (Interreg VI-A) Rumānija-Ungārija |
| | | HU321 Hajdú-Bihar |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | HU332 Békés |
| | | HU333 Csongrád |
| | | RO111 Bihor |
| | | RO115 Satu Mare |
| | | RO421 Arad |
| | | RO424 Timiş |
| 2021TC16RFCB043 | EE LV | (Interreg VI-A) Igaunija-Latvija |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| 2021TC16RFCB044 | IT AT | (Interreg VI-A) Itālija-Austrija |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213: Unterkärnten |
| | | AT321: Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323: Salzburg und Umgebung |
| | | AT331: Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | ITH32: Vicenza |
| | | ITH33 Belluno |
| | | ITH34: Treviso |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43: Gorizia |
| | | ITH44: Trieste |
| 2021TC16RFCB045 | SI HU | (Interreg VI-A) Slovēnija-Ungārija |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| 2021TC16RFCB046 | SI AT | (Interreg VI-A) Slovēnija-Austrija |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213 Unterkärnten |
| | | AT221 Graz |
| | | AT223 Östliche Obersteiermark |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | AT225 West- und Südsteiermark |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI033 Koroška |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 Goriška |
| 2021TC16RFCB047 | EL CY | (Interreg VI-A) Grieķija-Kipra |
| | | CY000 Κύπρος (Cyprus) |
| | | EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| | | EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| | | EL413 Χίος (Chios) |
| | | EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos) |
| | | EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| | | EL431 Ηράκλειο (Irakleio) |
| | | EL432 Λασίθι (Lasithi) |
| | | EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο) |
| | | EL434 Χανιά (Chania) |
| 2021TC16RFCB048 | DE DK | (Interreg VI-A) Vācija-Dānija |
| | | DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF07 Nordfriesland |
| | | DEF08 Ostholstein |
| | | DEF0A Plön |
| | | DEF0B Rendsburg-Eckernförde |
| | | DEF0C Schleswig-Flensburg |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK031 Fyn |
| | | DK032 Sydjylland |
| | | |
| 2014TC16RFPC001 | IE UK | (Interreg VI-A) PEACE PLUS Īrija-Ziemeļīrija/Apvienotā Karaliste |
| | | IE041 Border |
| | | IE062 Mid-East |
| | | UKN06 Belfast |
| | | UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon |
| | | UKN08 Newry, Mourne and Down |
| | | UKN09 Ards and North Down |
| | | UKN0A Derry City and Strabane |
| | | UKN0B Mid Ulster |
| | | UKN0C Causeway Coast and Glens |
| | | UKN0D Antrim and Newtownabbey |
| | | UKN0E Lisburn and Castlereagh |
| | | UKN0F Mid and East Antrim |
| | | UKN0G Fermanagh and Omagh |

Interreg iekšējās pārrobežu programmas

CCI

NUTS 3 līmeņa reģioni (saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1059/2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2019/1755)

2021TC16RFCB001

BE-DE- NL

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

BE223 Arr. Tongeren

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE332 Arr. Liège

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft

DEA26 Düren

DEA28 Euskirchen

DEA29 Heinsberg

DEA2D Städteregion Aachen

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB24 Vulkaneifel

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB002

AT CZ

(Interreg VI-A) Austrija-Čehija

AT121 Mostviertel-Eisenwurzen

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT130 Wien

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT314 Steyr-Kirchdorf

CZ031 Jihočeský kraj

CZ063 Kraj Vysočina

CZ064 Jihomoravský kraj

2021TC16RFCB003

AT SK

(Interreg VI-A) Slovākija-Austrija

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

AT112 Nordburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

2021TC16RFCB004

AT DE

(Interreg VI-A) Austrija-Vācija/Bavārija

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT315 Traunviertel

AT321 Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323 Salzburg und Umgebung

AT331 Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214 Altötting

DE215 Berchtesgadener Land

DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D Garmisch-Partenkirchen

DE21F Miesbach

DE21G Mühldorf a. Inn

DE21K Rosenheim, Landkreis

DE21M Traunstein

DE21N Weilheim-Schongau

DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE227 Landshut, Landkreis

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22A Rottal-Inn

DE22C Dingolfing-Landau

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

2021TC16RFCB005

ES PT

(Interreg VI-A) Spānija-Portugāle (POCTEP)

ES111 A Coruña

ES112 Lugo

ES113 Ourense

ES114 Pontevedra

ES148 Valladolid

ES411 Ávila

ES413 León

ES415 Salamanca

ES419 Zamora

ES431 Badajoz

ES432 Cáceres

ES612 Cádiz

ES613 Córdoba

ES615 Huelva

ES618 Sevilla

PT111 Alto Minho

PT112 Cávado

PT119 Ave

PT11A Area Metropolitana do Porto

PT11B Alto Tâmega

PT11C Tamega e Sousa

PT11D Douro

PT11E Terras de Trás-os-Montes

PT150 Algarve

PT16B Oeste

PT16D Região de Aveiro

PT16E Região de Coimbra

PT16F Região de Leiria

PT16G Viseu Dão Lafões

PT16H Beira Baixa

PT 16I Médio Tejo

PT16J Beiras e Serra da Estrela

PT181 Alentejo litoral

PT184 Baixo Alentejo

PT186 Alto Alentejo

PT187 Alentejo Central

2021TC16RFCB006

ES FR AD

(Interreg VI-A) Spānija-Francija-Andora (POCTEFA)

ES211 Araba/Alava Álava

ES212 GuipùzcoaGipuzkoa

ES213 Vizcaya/Bizkaia

ES220 Navarra

ES230 La Rioja

ES241 Huesca

ES243 Zaragoza

ES511 Barcelona

ES512 Girona

ES513 Lleida

FRI15 Pyrénées-Atlantiques

FRJ21 Ariège

FRJ23 Haute -Garonne

FRJ15 Pyrénées -Orientales

FRJ26 Hautes-Pyrénées

AD Andorra (treša valsts)

2021TC16RFCB007

HU HR

(Interreg VI-A) Ungārija-Horvātija

HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija

HR022 Virovitičko-podravska županija

HR023 Požeško-slavonska županija

HR025 Osječko-baranjska županija

HR026 Vukovarsko-srijemska županija

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR063 Koprivničko-križevačka županija

HU223 Zala

HU231 Baranya

HU232 Somogy

2021TC16RFCB008

DE CZ

(Interreg VI-A) Vācija/Bavārija-Čehija

CZ031 Jihoceský kraj

CZ032 Plzeňský kraj

CZ041 Karlovarský kraj

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22B Straubing-Bogen

DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt

DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt

DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE234 Amberg-Sulzbach

DE235 Cham

DE237 Neustadt a. d. Waldnaab

DE238 Regensburg, Landkreis

DE239 Schwandorf

DE23A Tirschenreuth

DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt

DE244 Hof, Kreisfreie Stadt

DE246 Bayreuth, Landkreis

DE249 Hof, Landkreis

DE24A Kronach

DE24B Kulmbach

DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge

2021TC16RFCB009

AT HU

(Interreg VI-A) Austrija-Ungārija

AT111 Mittelburgenland

AT112 Nordburgenland

AT113 Südburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

AT221 Graz

AT224 Oststeiermark

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU222 Vas

HU223 Zala

2021TC16RFCB010

DE PL

(Interreg VI-A) Vācija/Brandenburga–Polija

DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE409 Märkisch-Oderland

DE40C Oder-Spree

DE40G Spree-Neiße

PL431 Gorzowski

PL432 Zielonogórski

2021TC16RFCB011

PL SK

(Interreg VI-A) Polija-Slovākija

PL214 Krakowski

PL218 Nowosądecki

PL219 Nowotarski

PL21A Oświęcimski

PL225 Bielski

PL22C Tyski

PL821 Krośnieński

PL822 Przemyski

PL823 Rzeszowski

SK031 Žilinský kraj

SK041 Prešovský kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB012

DE DK LT PL SE

(Interreg VI-A) Polija–Dānija–Vācija–Lietuva–Zviedrija (South Baltic)

DE80N Vorpommern-Greifswald

DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80M Nordwestmecklenburg

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80K Landkreis Rostock

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

LT023 Klaipėdos apskritis

LT027 Tauragės apskritis

LT028 Telšių apskritis

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszaliński

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

PL636 Słupski

PL637 Chojnicki

PL638 Starogardzki

PL633 Trójmiejski

PL634 Gdański

PL621 Elbląski

SE212 Kronobergs län

SE213 Kalmar län

SE221 Blekinge län

SE224 Skåne län

2021TC16RFCB013

EE FI LV SE

(Interreg VI-A) Somija–Igaunija–Latvija–Zviedrija (Central Baltic)

EE001 Põhja-Eesti

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

EE009 Kesk-Eesti

EE00A Kirde-Eesti

FI1B1 Helsinki-Uusimaa

FI1C1 Varsinais-Suomi

FI1C2 Kanta-Häme

FI1C3 Päijät-Häme

FI1C4 Kymenlaakso

FI1C5 Etelä-Karjala

FI196 Satakunta

FI197 Pirkanmaa

FI200 Åland

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

LV009 Zemgale

SE110 Stockholms län

SE121 Uppsala län

SE122 Södermanlands län

SE123 Östergötlands län

SE124 Örebro län

SE125 Västmanlands län

SE214 Gotlands län

SE313 Gävleborgs län

2021TC16RFCB014

HU SK

(Interreg VI-A) Ungārija-Slovākija

HU110 Budapest

HU120 Pest

HU212 Komárom-Esztergom

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén

HU312 Heves

HU313 Nógrád

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK023 Nitriansky kraj

SK032 Banskobystrický kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB015

SE NO

(Interreg VI-A) Zviedrija-Norvēģija

SE311 Värmlands län

SE312 Dalarnas län

SE232 Västra Götalands län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO082 Viken

2021TC16RFCB016

CZ DE

(Interreg VI-A) Vācija/Saksija-Čehija

CZ041 Karlovarský kraj

CZ042 Ústecký kraj

CZ051 Liberecký kraj

DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt

DED42 Erzgebirgskreis

DED43 Mittelsachsen

DED44 Vogtlandkreis

DED45 Zwickau

2021TC16RFCB017

DE PL

(Interreg VI-A) Polija–Vācija/Saksija

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

PL432 Zielonogórski

PL515 Jeleniogórski

2021TC16RFCB018

DE PL

(Interreg VI-A) Vācija/Mēklenburga-Rietumpomerānija/Brandenburga-Polija

DE405 Barnim

DE409 Märkisch-Oderland

DE40I Uckermark

DE80J Mecklenburgische Seenplatte

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80N Vorpommern-Greifswald

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszalinski

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

2021TC16RFCB019

EL IT

(Interreg VI-A) Grieķija-Itālija

EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza)

EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543 Ιωάννινα (Ioannina)

EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos)

EL622 Κέρκυρα (Kerkyra)

EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia)

EL624 Λευκάδα (Lefkada)

EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania)

EL632 Αχαΐα (Achaia)

EL633 Ηλεία (Ileia)

ITF43 Taranto

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITF52 Matera

ITF61 Cosenza

ITF62 Crotone

ITF63 Catanzaro

ITF65 Reggio di Calabria

2021TC16RFCB020

BG RO

(Interreg VI-A) Rumānija-Bulgārija

BG311 Видин (Vidin)

BG312 Монтана (Montana)

BG313 Враца (Vratsa)

BG314 Плевен (Pleven)

BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323 Русе (Ruse)

BG325 Силистра (Silistra)

BG332 Добрич (Dobrich)

RO223 Constanţa

RO312 Călăraşi

RO314 Giurgiu

RO317 Teleorman

RO411 Dolj

RO413 Mehedinţi

RO414 Olt

2021TC16RFCB021

BG EL

(Interreg VI-A) Grieķija-Bulgārija

BG413 Благоевград (Blagoevgrad)

BG422 Хасково (Haskovo)

BG424 Смолян (Smolyan)

BG425 Кърджали (Kardzhali)

EL511 Έβρος (Evros)

EL512 Ξάνθη (Xanthi)

EL513 Ροδόπη (Rodopi)

EL514 Δράμα (Drama)

EL515 Καβάλα (Kavala)

EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

EL526 Σέρρες (Serres)

2021TC16RFCB022

DE NL

(Interreg VI-A) Vācija-Nīderlande

DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt

DE942 Emden, Kreisfreie Stadt

DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt

DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt

DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt

DE946 Ammerland

DE947 Aurich

DE948 Cloppenburg

DE949 Emsland

DE94A Friesland (DE)

DE94B Grafschaft Bentheim

DE94C Leer

DE94D Oldenburg, Landkreis

DE94E Osnabrück, Landkreis

DE94F Vechta

DE94G Wesermarsch

DE94H Wittmund

DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt

DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt

DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt

DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B Kleve

DEA1D Rhein-Kreis Neuss

DEA1E Viersen

DEA1F Wesel

DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt

DEA34 Borken

DEA35 Coesfeld

DEA37 Steinfurt

DEA38 Warendorf

NL111 Oost-Groningen

NL112 Delfzijl en omgeving

NL113 Overig Groningen

NL124 Noord-Friesland

NL125 Zuidwest-Friesland

NL126 Zuidoost-Friesland

NL131 Noord-Drenthe

NL132 Zuidoost-Drenthe

NL133 Zuidwest-Drenthe

NL211 Noord-Overijssel

NL212 Zuidwest-Overijssel

NL213 Twente

NL221 Veluwe

NL224 Zuidwest-Gelderland

NL225 Achterhoek

NL226 Arnhem/Nijmegen

NL230 Flevoland

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

2021TC16RFCB023

AT DE CH LI

(Interreg VI-A) Vācija–Austrija–Šveice–Lihtenšteina (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis

DE137 Tuttlingen

DE138 Konstanz

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DE147 Bodenseekreis

DE148 Ravensburg

DE149 Sigmaringen

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Landkreis Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

CH033 Aargau

CH040 Zürich

CH051 Glarus

CH052 Schaffhausen

CH053 Appenzell Ausserrhoden

CH054 Appenzell Innerrhoden

CH055 St. Gallen

CH056 Graubünden

CH057 Thurgau

LI000 Liechtenstein

2021TC16RFCB024

CZ PL

(Interreg VI-A) Čehija–Polija

CZ051 Liberecký kraj

CZ052 Královéhradecký kraj

CZ053 Pardubický kraj

CZ071 Olomoucký kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

PL22C Tyski

PL225 Bielski

PL227 Rybnicki

PL515 Jeleniogórski

PL517 Wałbrzyski

PL518 Wrocławski

PL523 Nyski

PL524 Opolski

2021TC16RFCB025

SE NO DK

(Interreg VI-A) Zviedrija–Dānija–Norvēģija (Öresund-Kattegat-Skagerrak)

SE224 Skåne län

SE231 Hallands län

SE232 Västra Götalandsregionen

NO081 Oslo

NO082 Viken

NO091 Vestfold og Telemark

NO092 Agder

DK011 Byen København

DK012 Københavns omegn

DK013 Nordsjælland

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK041 Vestjylland

DK042 Østjylland

DK050 Nordjylland

2021TC16RFCB026

LT LV

(Interreg VI-A) Latvija-Lietuva

LT023 Klaipėdos apskritis

LT025 Panevėžio apskritis

LT026 Šiaulių apskritis

LT028 Telšių apskritis

LT029 Utenos apskritis

LV003 Kurzeme

LV005 Latgale

LV009 Zemgale

2021TC16RFCB027

FI SE NO

(Interreg VI-A) Zviedrija–Somija–Norvēģija (AURORA)

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

FI1D7 Lappi

FI194 Etelä-Pohjanmaa

FI195 Pohjanmaa

SE312 Dalarnas län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

SE331 Västerbottens län

SE332 Norrbottens län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO071 Nordland

NO074 Troms og Finnmark

2021TC16RFCB028

SI HR

(Interreg V-A) Slovēnija-Horvātija

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR036 Istarska županija

HR050 Grad Zagreb

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR064 Krapinsko-zagorska županija

HR065 Zagrebačka županija

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI036 Posakvska (agrāk Spodnjeposavska)

SI037 Jugovzhodna Slovenija

SI038 Primorsko-notranjska (agrāk Notranjsko-kraška)

SI041 Osrednjeslovenska

SI044 Obalno-kraška

2021TC16RFCB029

SK CZ

(Interreg VI-A) Slovākija-Austrija

CZ064 Jihomoravsky kraj

CZ072 Zlinsky kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK022 Trenčiansky kraj

SK031 Žilinský kraj

2021TC16RFCB030

LT PL

(Interreg VI-A) Lietuva-Polija

LT011 Vilniaus apskritis

LT021 Alytaus apskritis

LT022 Kauno apskritis

LT024 Marijampolės apskritis

LT027 Tauragės apskritis

PL623 Ełcki

PL841 Białostocki

PL843 Suwalski

2021TC16RFCB031

IT FR

(Interreg VI-A) Itālija-Francija (Maritime)

ITC31 Imperia

ITC32 Savona

ITC33 Genova

ITC34 La Spezia

ITG2D Sassari

ITG2E Nuoro

ITG2F Cagliari

ITG2G Oristano

ITG2H Sud Sardegna

ITI11 Massa-Carrara

ITI12 Lucca

ITI16 Livorno

ITI17 Pisa

ITI1A Grosseto

FRL03 Alpes-Maritimes

FRL05 Var

FRM02 Haute-Corse

FRM01 Corse-du-Sud

2021TC16RFCB032

FR IT

(Interreg VI-A) Francija-Itālija (ALCOTRA)

FRK27 Savoie

FRK28 Haute-Savoie

FRL01 Alpes -de -Haute -Provence

FRL02 Hautes -Alpes

FRL03 Alpes -Maritimes

ITC11 Torino

ITC16 Cuneo

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31 Imperia

2021TC16RFCB033

IT CH

(Interreg VI-A) Itālija-Šveice

ITC12 Vercelli

ITC13 Biella

ITC14 Verbano-Cusio-Ossola

ITC15 Novara

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC41 Varese

ITC42 Como

ITC43 Lecco

ITC44 Sondrio

ITH10 Bolzano-Bozen

CH012 Valais

CH056 Graubünden

CH070 Ticino

2021TC16RFCB034

IT SI

(Interreg VI-A) Itālija-Slovēnija

SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska

SI042 Gorenjska

SI043 GoriskaGoriška

SI044 Obalno-kraška

SI041 Osrednjeslovenska

ITH35 Venezia

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

2021TC16RFCB035

IT MT

(Interreg VI-A) Itālija-Malta

ITG11 Trapani

ITG12 Palermo

ITG13 Messina

ITG14 Agrigento

ITG15 Caltanissetta

ITG16 Enna

ITG17 Catania

ITG18 Ragusa

ITG19 Siracusa

MT001 Malta

MT002 Gozo un Comino/Ghawdex u Kemmuna

2021TC16RFCB036

DE FR CH

(Interreg VI-A) Francija-Vācija-Šveice (Upper Rhine)

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DE121 Baden-Baden, Stadtkreis

DE122 Karlsruhe, Stadtkreis

DE123 Karlsruhe, Landkreis

DE124 Rastatt

DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132 Breisgau-Hochschwarzwald

DE133 Emmendingen

DE134 Ortenaukreis

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3H Südliche Weinstrasse

FRF11 Bas -Rhin

FRF12 Haut -Rhin

CH023 Solothurn

CH025 Jura

CH031 Basel-Stadt

CH032 Basel-Landschaft

CH033 Aargau

2021TC16RFCB037

FR CH

(Interreg VI-A) Francija-Šveice

FRC21 Doubs

FRC22 Jura

FRC24 Territoire de Belfort

FRK21 Ain

FRK28 Haute-Savoie

CH011 Vaud

CH012 Valais

CH013 Genève

CH021 Bern

CH022 Fribourg

CH024 Neuchâtel

CH025 Jura

2021TC16RFCB038

IT HR

(Interreg VI-A) Itālija-Horvātija

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR032 Ličko-senjska županija

HR033 Zadarska županija

HR034 Šibensko-kninska županija

HR035 Splitsko-dalmatinska županija

HR036 Istarska županija

HR037 Dubrovačko-neretvanska županija

ITF12 Teramo

ITF13 Pescara

ITF14 Chieti

ITF22 Campobasso

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITH35 Venezia

ITH36 Padova

ITH37 Rovigo

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

ITH56 Ferrara

ITH57 Ravenna

ITH58 Forlì-Cesena

ITH59 Rimini

ITI31 Pesaro e Urbino

ITI32 Ancona

ITI33 Macerata

ITI34 Ascoli Piceno

ITI35 Fermo

2021TC16RFCB039

BE FR

(Interreg VI-A) Beļģija-Francija (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE253 Arr. Ieper

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

BE258 Arr. Veurne

BE32A Arr. Ath

BE32B Arr. Charleroi

BE323 Arr. Mons

BE328 Arr. Mouscron

BE329 Arr. La Louvière

BE32C Arr. Soignies

BE32D Arr. Thuin

BE328 Arr. Tournai

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

BE351 Arr. Dinant

BE352 Arr. Namur

BE353 Arr. Philippeville

FRE11 Nord

FRE12 Pas-de-Calais

FRE21 Aisne

FRE22 Oise

FRE23 Somme

FRF21 Ardennes

FRF23 Marne

2021TC16RFCB040

BE DE FR LU

(Interreg VI-A) Francija–Beļģija–Vācija–Luksemburga (Grande Région/Großregion)

BE331 Arr. Huy

BE332 Arr. Liège

BE334 Arr. Waremme

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25 Trier-Saarburg

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DEC01 Regionalverband Saarbrücken

DEC02 Merzig-Wadern

DEC04 Saarlouis

DEC05 Saarpfalz-Kreis

DEB15 Birkenfeld

DEB22 Bernkastel-Wittlich

DEB24 Vulkaneifel

DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3F Kaiserslautern, Landkreis

DEB3G Kusel

DEB3H Südliche Weinstraße

DEC03 Neunkirchen

DEC06 St. Wendel

FRF31 Meurthe-et-Moselle

FRF32 Meuse

FRF33 Moselle

LU000 Luxembourg

2021TC16RFCB041

BE NL

(Interreg VI-A) Beļģija–Nīderlande (Vlaanderen-Nederland)

BE211 Arr. Antwerpen

BE212 Arr. Mechelen

BE213 Arr. Turnhout

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE223 Arr. Tongeren

BE231 Arr. Aalst

BE232 Arr. Dendermonde

BE233 Arr. Eeklo

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE236 Arr. Sint-Niklaas

BE242 Arr. Leuven

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342 Overig Zeeland

NL411 West-Noord-Brabant

NL412 Midden-Noord-Brabant

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB042

RO HU

(Interreg VI-A) Rumānija-Ungārija

HU321 Hajdú-Bihar

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU332 Békés

HU333 Csongrád

RO111 Bihor

RO115 Satu Mare

RO421 Arad

RO424 Timiş

2021TC16RFCB043

EE LV

(Interreg VI-A) Igaunija-Latvija

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

2021TC16RFCB044

IT AT

(Interreg VI-A) Itālija-Austrija

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213: Unterkärnten

AT321: Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323: Salzburg und Umgebung

AT331: Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

ITH10 Bolzano-Bozen

ITH32: Vicenza

ITH33 Belluno

ITH34: Treviso

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43: Gorizia

ITH44: Trieste

2021TC16RFCB045

SI HU

(Interreg VI-A) Slovēnija-Ungārija

HU222 Vas

HU223 Zala

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

2021TC16RFCB046

SI AT

(Interreg VI-A) Slovēnija-Austrija

AT113 Südburgenland

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213 Unterkärnten

AT221 Graz

AT223 Östliche Obersteiermark

AT224 Oststeiermark

AT225 West- und Südsteiermark

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI033 Koroška

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI041 Osrednjeslovenska

SI042 Gorenjska

SI043 Goriška

2021TC16RFCB047

EL CY

(Interreg VI-A) Grieķija-Kipra

CY000 Κύπρος (Cyprus)

EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413 Χίος (Chios)

EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos)

EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL431 Ηράκλειο (Irakleio)

EL432 Λασίθι (Lasithi)

EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο)

EL434 Χανιά (Chania)

2021TC16RFCB048

DE DK

(Interreg VI-A) Vācija-Dānija

DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt

DEF07 Nordfriesland

DEF08 Ostholstein

DEF0A Plön

DEF0B Rendsburg-Eckernförde

DEF0C Schleswig-Flensburg

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK031 Fyn

DK032 Sydjylland

2014TC16RFPC001

IE UK

(Interreg VI-A) PEACE PLUS Īrija-Ziemeļīrija/Apvienotā Karaliste

IE041 Border

IE062 Mid-East

UKN06 Belfast

UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon

UKN08 Newry, Mourne and Down

UKN09 Ards and North Down

UKN0A Derry City and Strabane

UKN0B Mid Ulster

UKN0C Causeway Coast and Glens

UKN0D Antrim and Newtownabbey

UKN0E Lisburn and Castlereagh

UKN0F Mid and East Antrim

UKN0G Fermanagh and Omagh

| Interreg A IPA III pārrobežu sadarbības programmas (IPA III PRS) |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 līmeņa reģioni (saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1059/2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2019/1755) |
| 2021TC16IPCB001 | HU RS | (Interreg VI-A) IPA Ungārija Serbija |
| | HU331 | Bács-Kiskun |
| | HU333 | Csongrád |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS127 | Srem District |
| | | |
| 2021TC16IPCB002 | RO RS | (Interreg VI-A) IPA Rumānija Serbija |
| | RO413 | Mehedinți |
| | RO422 | Caraș-Severin |
| | RO424 | Timiș |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS221 | Bor District |
| | RS222 | Braničevski District |
| | RS227 | Podunavski District |
| | | |
| 2021TC16IPCB003 | HR RS | (Interreg V-A) IPA Horvātija Serbija |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR025 | Osječko-baranjska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS127 | Srem District |
| | RS213 | Mačva District |
| | | |
| 2021TC16IPCB004 | HR BA ME | (Interreg VI-A) IPA Horvātija Bosnija un Hercegovina Melnkalne |
| | HR021 | Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | HR027 | Karlovačka županija |
| | HR028 | Sisačko-moslavačka županija |
| | HR032 | Ličko-senjska županija |
| | HR033 | Zadarska županija |
| | HR034 | Šibensko-kninska županija |
| | HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| | HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| | HR065 | Zagrebačka županija |
| | ME | Montenegro |
| | BA | Brčko District |
| | BA | Republika Srpska |
| | BA | Una Sana Canton |
| | BA | Posavina Canton |
| | BA | Tuzla Canton |
| | BA | Zenica-Doboj Canton |
| | BA | Central Bosnia Canton |
| | BA | West Herzegovina Canton |
| | BA | Herzegovina-Neretva Canton |
| | BA | Canton 10 |
| | | |
| 2021TC16IPCB005 | BG TR | (Interreg VI-A) IPA Bulgārija Turcija |
| | BG341 | Бургас/Burgas |
| | BG343 | Ямбол/Yambol |
| | BG422 | Хасково/Haskovo |
| | TR212 | Edirne |
| | TR213 | Kırklareli |
| | | |
| 2021TC16IPCB006 | BG MK | (Interreg VI-A) IPA Bulgārija Ziemeļmaķedonija |
| | BG413 | Благоевград/Blagoevgrad |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | MK002 | East region |
| | MK004 | Southeast |
| | MK007 | Northeast |
| | | |
| 2021TC16IPCB007 | BG RS | (Interreg VI-A) IPA Bulgārija Serbija |
| | BG311 | Видин/Vidin |
| | BG312 | Монтана/Montana |
| | BG313 | Враца/Vratsa |
| | BG412 | София/Sofia |
| | BG414 | Перник/Pernik |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | RS221 | Bor District |
| | RS223 | Zaječar District |
| | RS224 | Jablanica District |
| | RS225 | Nišava District |
| | RS226 | Pirot District |
| | RS228 | Pčinja District |
| | RS229 | Toplica District |
| | | |
| 2021TC16IPCB008 | IT AL ME | (Interreg VI-A) IPA Itālija Albānija Melnkalne (South Adriatic) |
| | ITF21 | Isernia |
| | ITF22 | Campobasso |
| | ITF43 | Taranto |
| | ITF44 | Brindisi |
| | ITF45 | Lecce |
| | ITF46 | Foggia |
| | ITF47 | Bari |
| | ITF48 | Barletta-Andria-Trani |
| | ME | Montenegro |
| | AL | Albania |
| | | |
| 2021TC16IPCB009 | EL MK | (Interreg VI-A) IPA Grieķija Ziemeļmaķedonija |
| | EL522 | Θεσσαλονίκη/Thessaloniki |
| | EL523 | Κιλκίς/Kilkis |
| | EL524 | Πέλλα/Pella |
| | EL526 | Σέρρες/Serres |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | MK001 | Vardar |
| | MK003 | Dienvidrietumi |
| | MK004 | Dienvidaustrumi |
| | MK005 | Pelagonia |
| | | |
| 2021TC16IPCB010 | EL AL | (Interreg VI-A) IPA Grieķija Albānija |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL532 | Καστοριά/Kastoria |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | EL541 | Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza |
| | EL542 | Θεσπρωτία/Thesprotia |
| | EL543 | Ιωάννινα/Ioannina |
| | EL621 | Ζάκυνθος/Zakynthos |
| | EL622 | Κέρκυρα/Kerkyra |
| | EL623 | Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia |
| | EL624 | Λευκάδα/Lefkada |
| | AL031 | Berat |
| | AL032 | Fier |
| | AL033 | Gjirokastër |
| | AL034 | Korçë |
| | AL035 | Vlorë |

Interreg A IPA III pārrobežu sadarbības programmas (IPA III PRS)

CCI

NUTS 3 līmeņa reģioni (saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1059/2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2019/1755)

2021TC16IPCB001

HU RS

(Interreg VI-A) IPA Ungārija Serbija

HU331

Bács-Kiskun

HU333

Csongrád

RS121

West Bačka District

RS122

South Banat District

RS123

South Bačka District

RS124

North Banat District

RS125

North Bačka District

RS126

Central Banat District

RS127

Srem District

2021TC16IPCB002

RO RS

(Interreg VI-A) IPA Rumānija Serbija

RO413

Mehedinți

RO422

Caraș-Severin

RO424

Timiș

RS122

South Banat District

RS124

North Banat District

RS126

Central Banat District

RS221

Bor District

RS222

Braničevski District

RS227

Podunavski District

2021TC16IPCB003

HR RS

(Interreg V-A) IPA Horvātija Serbija

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR025

Osječko-baranjska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

RS121

West Bačka District

RS123

South Bačka District

RS125

North Bačka District

RS127

Srem District

RS213

Mačva District

2021TC16IPCB004

HR BA ME

(Interreg VI-A) IPA Horvātija Bosnija un Hercegovina Melnkalne

HR021

Bjelovarsko-bilogorska županija

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

HR027

Karlovačka županija

HR028

Sisačko-moslavačka županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR065

Zagrebačka županija

ME

Montenegro

BA

Brčko District

BA

Republika Srpska

BA

Una Sana Canton

BA

Posavina Canton

BA

Tuzla Canton

BA

Zenica-Doboj Canton

BA

Central Bosnia Canton

BA

West Herzegovina Canton

BA

Herzegovina-Neretva Canton

BA

Canton 10

2021TC16IPCB005

BG TR

(Interreg VI-A) IPA Bulgārija Turcija

BG341

Бургас/Burgas

BG343

Ямбол/Yambol

BG422

Хасково/Haskovo

TR212

Edirne

TR213

Kırklareli

2021TC16IPCB006

BG MK

(Interreg VI-A) IPA Bulgārija Ziemeļmaķedonija

BG413

Благоевград/Blagoevgrad

BG415

Кюстендил/Kyustendil

MK002

East region

MK004

Southeast

MK007

Northeast

2021TC16IPCB007

BG RS

(Interreg VI-A) IPA Bulgārija Serbija

BG311

Видин/Vidin

BG312

Монтана/Montana

BG313

Враца/Vratsa

BG412

София/Sofia

BG414

Перник/Pernik

BG415

Кюстендил/Kyustendil

RS221

Bor District

RS223

Zaječar District

RS224

Jablanica District

RS225

Nišava District

RS226

Pirot District

RS228

Pčinja District

RS229

Toplica District

2021TC16IPCB008

IT AL ME

(Interreg VI-A) IPA Itālija Albānija Melnkalne (South Adriatic)

ITF21

Isernia

ITF22

Campobasso

ITF43

Taranto

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITF48

Barletta-Andria-Trani

ME

Montenegro

AL

Albania

2021TC16IPCB009

EL MK

(Interreg VI-A) IPA Grieķija Ziemeļmaķedonija

EL522

Θεσσαλονίκη/Thessaloniki

EL523

Κιλκίς/Kilkis

EL524

Πέλλα/Pella

EL526

Σέρρες/Serres

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL533

Φλώρινα/Florina

MK001

Vardar

MK003

Dienvidrietumi

MK004

Dienvidaustrumi

MK005

Pelagonia

2021TC16IPCB010

EL AL

(Interreg VI-A) IPA Grieķija Albānija

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL532

Καστοριά/Kastoria

EL533

Φλώρινα/Florina

EL541

Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza

EL542

Θεσπρωτία/Thesprotia

EL543

Ιωάννινα/Ioannina

EL621

Ζάκυνθος/Zakynthos

EL622

Κέρκυρα/Kerkyra

EL623

Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia

EL624

Λευκάδα/Lefkada

AL031

Berat

AL032

Fier

AL033

Gjirokastër

AL034

Korçë

AL035

Vlorë

| Interreg A NEXT programmas (KASSI-PRS) |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 līmeņa reģioni (saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1059/2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2019/1755) |
| 2021TC16NXCB001 | FI NR. RU SE | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic |
| | FI1D7 | Lappi |
| | NO071 | Nordland |
| | NO074 | Troms og Finnmark |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | SE332 | Norrbottens län |
| | | |
| 2021TC16NXCB002 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Karēlija |
| | FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| | FI1D8 | Kainuu |
| | FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| | RU | Respublika Kareliya |
| | | |
| 2021TC16NXCB003 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Somijas dienvidaustrumu daļa Krievija |
| | FI1C4 | Kymenlaakso |
| | FI1C5 | Etelä-Karjala |
| | FI1D1 | Etelä-Savo |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB004 | EE RU | (Interreg VI-A) NEXT Igaunija Krievija |
| | EE001 | Põhja-Eesti |
| | EE008 | Lõuna-Eesti |
| | EE009 | Kesk-Eesti |
| | EE00A | Kirde-Eesti |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB005 | LV RU | (Interreg VI-A) NEXT Latvija Krievija |
| | LV005 | Latgale |
| | LV008 | Vidzeme |
| | LV006 | Rīga |
| | LV007 | Pierīga |
| | LV009 | Zemgale |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | | |
| 2021TC16NXCB006 | LT RU | (Interreg VI-A) NEXT Lietuva Krievija |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT026 | Šiaulių apskritis |
| | LT028 | Telšių apskritis |
| | LT023 | Klaipėdos apskritis |
| | LT024 | Marijampolės apskritis |
| | LT027 | Tauragės apskritis |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB007 | PL RU | (Interreg VI-A) NEXT Polija Krievija |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL636 | Słupski |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL621 | Elbląski |
| | PL622 | Olsztyński |
| | PL623 | Ełcki |
| | PL633 | Trójmiejski |
| | PL634 | Gdański |
| | PL637 | Chojnicki |
| | PL638 | Starogardzki |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB008 | LV BY | (Interreg VI-A) NEXT Latvija Baltkrievija |
| | LV005 | Latgale |
| | LV009 | Zemgale |
| | BY | Vitebsk oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB009 | PL BU UA | (Interreg VI-A) NEXT Polija Baltkrievija Ukraina
   (1) |
| | PL811 | Bialski |
| | PL812 | Chełmsko-zamojski |
| | PL814 | Lubelski |
| | PL815 | Puławski |
| | PL821 | Krośnieński |
| | PL822 | Przemyski |
| | PL823 | Rzeszowski |
| | PL824 | Tarnobrzeski |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL842 | Łomżyński |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL924 | Ostrołęcki |
| | PL925 | Siedlecki |
| | BY | Gomelskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Brestskaya oblast |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Rivne oblast |
| | UA | Ternopil oblast |
| | UA | Lviv oblast |
| | UA | Volyn oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB010 | HU SK RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Ungārija Slovākija-Rumānija Ukraina
   (1) |
| | HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | RO215 | Suceava |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | SK041 | Prešovský kraj |
| | SK042 | Košický kraj |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattiaa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB011 | RO MD | (Interreg VI-A) IPA Rumānija Moldovas Rep. |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO213 | Iaşi |
| | RO216 | Vaslui |
| | RO224 | Galaţi |
| | MD | Rep.Moldova |
| | | |
| 2021TC16NXCB012 | RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Rumānija Ukraina
   (1) |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO215 | Suceava |
| | RO225 | Tulcea |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB013 | IT TN | (Interreg VI-A) NEXT Itālija Tunisija |
| | ITG12 | Palermo |
| | ITG16 | Enna |
| | ITG17 | Catania |
| | ITG11 | Trapani |
| | ITG14 | Agrigento |
| | ITG15 | Caltanissetta |
| | ITG18 | Ragusa |
| | ITG19 | Siracusa |
| | ITG13 | Messina |
| | TN | Beja |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Gabes |
| | TN | Manouba |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXCB014 | LT BY | (Interreg VI-A) NEXT Lietuva Baltkrievija |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT029 | Utenos apskritis |
| | LT011 | Vilniaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT025 | Panevėžio apskritis |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | BY | Vitebsk oblast |

Interreg A NEXT programmas (KASSI-PRS)

CCI

NUTS 3 līmeņa reģioni (saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1059/2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2019/1755)

2021TC16NXCB001

FI NR. RU SE

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI1D7

Lappi

NO071

Nordland

NO074

Troms og Finnmark

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

SE332

Norrbottens län

2021TC16NXCB002

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Karēlija

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

RU

Respublika Kareliya

2021TC16NXCB003

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Somijas dienvidaustrumu daļa Krievija

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D1

Etelä-Savo

RU

Sankt-Peterburg

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB004

EE RU

(Interreg VI-A) NEXT Igaunija Krievija

EE001

Põhja-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

EE009

Kesk-Eesti

EE00A

Kirde-Eesti

RU

Sankt-Peterburg

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB005

LV RU

(Interreg VI-A) NEXT Latvija Krievija

LV005

Latgale

LV008

Vidzeme

LV006

Rīga

LV007

Pierīga

LV009

Zemgale

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

2021TC16NXCB006

LT RU

(Interreg VI-A) NEXT Lietuva Krievija

LT021

Alytaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT027

Tauragės apskritis

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB007

PL RU

(Interreg VI-A) NEXT Polija Krievija

PL841

Białostocki

PL636

Słupski

PL843

Suwalski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL633

Trójmiejski

PL634

Gdański

PL637

Chojnicki

PL638

Starogardzki

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB008

LV BY

(Interreg VI-A) NEXT Latvija Baltkrievija

LV005

Latgale

LV009

Zemgale

BY

Vitebsk oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

2021TC16NXCB009

PL BU UA

(Interreg VI-A) NEXT Polija Baltkrievija Ukraina
   (1)

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL814

Lubelski

PL815

Puławski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL823

Rzeszowski

PL824

Tarnobrzeski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PL924

Ostrołęcki

PL925

Siedlecki

BY

Gomelskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Brestskaya oblast

BY

Grodnenskaya oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Rivne oblast

UA

Ternopil oblast

UA

Lviv oblast

UA

Volyn oblast

UA

Zakarpatska oblast

2021TC16NXCB010

HU SK RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Ungārija Slovākija-Rumānija Ukraina
   (1)

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

RO215

Suceava

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattiaa oblast

2021TC16NXCB011

RO MD

(Interreg VI-A) IPA Rumānija Moldovas Rep.

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO216

Vaslui

RO224

Galaţi

MD

Rep.Moldova

2021TC16NXCB012

RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Rumānija Ukraina
   (1)

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO215

Suceava

RO225

Tulcea

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16NXCB013

IT TN

(Interreg VI-A) NEXT Itālija Tunisija

ITG12

Palermo

ITG16

Enna

ITG17

Catania

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG13

Messina

TN

Beja

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Gabes

TN

Manouba

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Medenine

2021TC16NXCB014

LT BY

(Interreg VI-A) NEXT Lietuva Baltkrievija

LT021

Alytaus apskritis

LT029

Utenos apskritis

LT011

Vilniaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

BY

Grodnenskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

BY

Vitebsk oblast

---

(1)  UA: Vispārējie ES sadarbības ierobežojumi reģionos, kurus Krievija ir nelikumīgi anektējusi, ir piemērojami arī Interreg NEXT.

---

II PIELIKUMS

To Interreg programmu teritoriju saraksts, kurām jāsaņem atbalsts saskaņā ar B sadaļu

| CCI | | Nosaukumi |
| --- | --- | --- |
| 2021TC16IPTN001 | IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM | (Interreg VI-B) IPA Adrijas-Jonijas jūras reģions |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | AL | Albania |
| | BA | Bosnia and Herzegovina |
| | ME | Montenegro |
| | RS | Serbia |
| | MK | North Macedonia |
| | SM | San Marino |
| | | |
| 2021TC16RFTN001 | AT DE FR IT SI CH LI | (Interreg VI-B) Alpu reģions |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | LI | Liechtenstein |
| | | |
| 2021TC16RFTN002 | PT ES FR IE | (Interreg VI-B) Atlantijas reģions |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | | |
| 2021TC16FFTN003 | DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU | (Interreg VI-B) Baltijas jūras reģions |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | EE00 | Eesti |
| | LV00 | Latvija |
| | LT01 | Sostinės regionas |
| | LT02 | Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1B | Helsinki-Uusimaa |
| | FI1C | Etelä-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | FI20 | Åland |
| | SE11 | Stockholm |
| | | |
| | SE12 | Östra Mellansverige |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | BY | Belarus |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | RU | Karelya Republik |
| | RU | Komi Republik |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | RU | Novgorodskaya oblast |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Vologda oblast |
| | | |
| 2021TC16RFTN003 | AT CZ DE IT HR HU PL SI SK | (Interreg VI-B) Centrālā Eiropa |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DED2 | Dresden |
| | DED4 | Chemnitz |
| | DED5 | Leipzig |
| | DEE0 | Sachsen-Anhalt |
| | DEG0 | Thüringen |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | | |
| 2021TC16FFTN004 | HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA | (Interreg VI-B) Donava
   (1) |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | RO11 | Nord-Vest |
| | RO12 | Centru |
| | RO21 | Nord-Est |
| | RO22 | Sud-Est |
| | RO31 | Sud-Muntenia |
| | RO32 | Bucureşti-Ilfov |
| | RO41 | Sud-Vest Oltenia |
| | RO42 | Vest |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | BA | Bosnia and Herzegovina |
| | ME | Montenegro |
| | RS1 | Serbia - sever |
| | RS11 | City of Belgrade |
| | RS12 | Autonomous Province of Vojvodina |
| | RS21 | Region Šumadije i Zapadne Srbije |
| | RS22 | Region Južne i Istočne Srbije |
| | MD | Moldova |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16FFTN001 | FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK | (Interreg VI-B) EIROPAS VIDUSJŪRAS REĢIONS (EURO MED) |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Kýpros |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | ME | Montenegro |
| | MK | North Macedonia |
| | AL | Albania |
| | BA | Bosnia and Herzegovina |
| | | |
| 2021TC16FFTN005 | SE IE FI FO GL IS NO | (Interreg VI-B) Attālie ziemeļu reģioni un Arktika |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | FO | Faroe |
| | GL | Greenland (OCT) |
| | IS | Ísland |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO07 | Nord-Norge |
| | NO0B | Svalbard og Jan Mayen |
| | | |
| 2021TC16RFTN004 | DK BE DE FR NL SE NO | (Interreg VI-B) Ziemeļjūra |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DE92 | Hannover |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRH0 | Bretagne |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | | |
| 2021TC16RFTN005 | FR BE DE IE NL LU CH | (Interreg VI-B) Ziemeļrietumu Eiropa |
| | BE10 | Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | BE31 | Prov. Brabant Wallon |
| | BE32 | Prov. Hainaut |
| | BE33 | Prov. Liège |
| | BE34 | Prov. Luxembourg (BE) |
| | BE35 | Prov. Namur |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE50 | Bremen |
| | DE71 | Darmstadt |
| | DE72 | Gießen |
| | DE73 | Kassel |
| | DE92 | Hannover |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEA1 | Düsseldorf |
| | DEA2 | Köln |
| | DEA3 | Münster |
| | DEA4 | Detmold |
| | DEA5 | Arnsberg |
| | DEB1 | Koblenz |
| | DEB2 | Trier |
| | DEB3 | Rheinhessen-Pfalz |
| | DEC0 | Saarland |
| | FR10 | Ile-de-France |
| | FRB0 | Centre – Val de Loire |
| | FRC1 | Bourgogne |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRF2 | Champagne-Ardenne |
| | FRF3 | Lorraine |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | LU | Luxembourg |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | | |
| 2021TC16RFTN006 | ES FR PT AD | (Interreg VI-B) Dienvidrietumeiropa (SUDOE) |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES41 | Castilla y León |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRK1 | Auvergne |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | AD | Andorra |
| | | |
| 2021TC16NXTN001 | IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN | (Interreg VI-B) Vidusjūras baseina NEXT (NEXT MED) |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Cyprus |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR22 | Balıkesir, Çanakkale |
| | TR31 | İzmir |
| | TR32 | Aydın, Denizli, Muğla |
| | TR33 | Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak |
| | TR61 | Antalya, Isparta, Burdur |
| | TR62 | Adana, Mersin |
| | TR63 | Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye |
| | DZ | Tlemcen |
| | DZ | Ain-Temouchent |
| | DZ | Oran |
| | DZ | Mostaganem |
| | DZ | Chlef |
| | DZ | Tipaza |
| | DZ | Boumerdes |
| | DZ | Tizi Ouzou |
| | DZ | Bejaia |
| | DZ | Jijel |
| | DZ | Skikda |
| | DZ | Annaba |
| | DZ | El-Tarf |
| | DZ | Alger |
| | EG | Matruh |
| | EG | Al Iskandariyah (alex.) |
| | EG | Al Buhayrah (behera) |
| | EG | Kafr-el-sheikh |
| | EG | Ash Sharqiyah (sharkia) |
| | EG | Al Daqahliyah (dakahlia) |
| | EG | Dumyat (damietta) |
| | EG | As Ismailiyah (ismailia) |
| | EG | Bur Said (port Said) |
| | EG | Governorate of Cairo |
| | IL | Israel (2) |
| | JO | Jordānija |
| | LB | Libāna |
| | PS | Palestīna (3) |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Manouba |
| | TN | Siliana |
| | TN | Le Kef |
| | TN | Gafsa |
| | TN | Kebili |
| | TN | Tataouine |
| | TN | Jendouba |
| | TN | Beja |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Gabes |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXTN003 | ES PT MA | (Interreg VI-B) Vidusatlantijas NEXT

   (4) |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | PT15 | Algarve |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | MA | Morocco |
| | | |
| 2021TC16NXTN002 | BG EL RO TR AM GE MD UA RU | (Interreg VI-B) Melnās jūras baseina NEXT

   (5) |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | RO22 | Sud-Est |
| | TR10 | İstanbul |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR42 | Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova |
| | TR81 | Zonguldak, Karabük, Bartın |
| | TR82 | Kastamonu, Çankırı, Sinop |
| | TR83 | Samsun, Tokat, Çorum, Amasya |
| | TR90 | Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane |
| | AM | Armenia |
| | GE | Georgia |
| | MD | Rep.Moldova |
| | UA | Donetsk oblast (6) (Bakhmut District, Kramatorsk District, Volnovakha District, Mariupol District, Pokrovsk District) |
| | UA | Kherson oblast |
| | UA | Mykolayiv oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | UA | Zaporizhzhia oblast |
| | RU | Adygea Republic |
| | RU | Krasnodar Krai |
| | RU | Rostov oblast |

CCI

Nosaukumi

2021TC16IPTN001

IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM

(Interreg VI-B) IPA Adrijas-Jonijas jūras reģions

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

AL

Albania

BA

Bosnia and Herzegovina

ME

Montenegro

RS

Serbia

MK

North Macedonia

SM

San Marino

2021TC16RFTN001

AT DE FR IT SI CH LI

(Interreg VI-B) Alpu reģions

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

FRC2

Franche-Comté

FRF1

Alsace

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

LI

Liechtenstein

2021TC16RFTN002

PT ES FR IE

(Interreg VI-B) Atlantijas reģions

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

FRI1

Aquitaine

FRI2

Limousin

FRI3

Poitou-Charentes

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

2021TC16FFTN003

DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU

(Interreg VI-B) Baltijas jūras reģions

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE93

Lüneburg

DEF0

Schleswig-Holstein

EE00

Eesti

LV00

Latvija

LT01

Sostinės regionas

LT02

Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

FI19

Länsi-Suomi

FI1B

Helsinki-Uusimaa

FI1C

Etelä-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

FI20

Åland

SE11

Stockholm

SE12

Östra Mellansverige

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

BY

Belarus

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Kaliningradskaya oblast

RU

Karelya Republik

RU

Komi Republik

RU

Leningradskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

RU

Novgorodskaya oblast

RU

Pskovskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

RU

Vologda oblast

2021TC16RFTN003

AT CZ DE IT HR HU PL SI SK

(Interreg VI-B) Centrālā Eiropa

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE91

Braunschweig

DED2

Dresden

DED4

Chemnitz

DED5

Leipzig

DEE0

Sachsen-Anhalt

DEG0

Thüringen

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

2021TC16FFTN004

HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA

(Interreg VI-B) Donava
   (1)

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

RO11

Nord-Vest

RO12

Centru

RO21

Nord-Est

RO22

Sud-Est

RO31

Sud-Muntenia

RO32

Bucureşti-Ilfov

RO41

Sud-Vest Oltenia

RO42

Vest

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

BA

Bosnia and Herzegovina

ME

Montenegro

RS1

Serbia - sever

RS11

City of Belgrade

RS12

Autonomous Province of Vojvodina

RS21

Region Šumadije i Zapadne Srbije

RS22

Region Južne i Istočne Srbije

MD

Moldova

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16FFTN001

FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK

(Interreg VI-B) EIROPAS VIDUSJŪRAS REĢIONS (EURO MED)

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI1

Toscana

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Kýpros

MT

Malta

PT15

Algarve

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

ME

Montenegro

MK

North Macedonia

AL

Albania

BA

Bosnia and Herzegovina

2021TC16FFTN005

SE IE FI FO GL IS NO

(Interreg VI-B) Attālie ziemeļu reģioni un Arktika

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

FI19

Länsi-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

FO

Faroe

GL

Greenland (OCT)

IS

Ísland

NO06

Trøndelag

NO07

Nord-Norge

NO0B

Svalbard og Jan Mayen

2021TC16RFTN004

DK BE DE FR NL SE NO

(Interreg VI-B) Ziemeļjūra

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE91

Braunschweig

DE92

Hannover

DE93

Lüneburg

DE94

Weser-Ems

DEF0

Schleswig-Holstein

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRH0

Bretagne

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

2021TC16RFTN005

FR BE DE IE NL LU CH

(Interreg VI-B) Ziemeļrietumu Eiropa

BE10

Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

BE31

Prov. Brabant Wallon

BE32

Prov. Hainaut

BE33

Prov. Liège

BE34

Prov. Luxembourg (BE)

BE35

Prov. Namur

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE50

Bremen

DE71

Darmstadt

DE72

Gießen

DE73

Kassel

DE92

Hannover

DE94

Weser-Ems

DEA1

Düsseldorf

DEA2

Köln

DEA3

Münster

DEA4

Detmold

DEA5

Arnsberg

DEB1

Koblenz

DEB2

Trier

DEB3

Rheinhessen-Pfalz

DEC0

Saarland

FR10

Ile-de-France

FRB0

Centre – Val de Loire

FRC1

Bourgogne

FRC2

Franche-Comté

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRF1

Alsace

FRF2

Champagne-Ardenne

FRF3

Lorraine

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

LU

Luxembourg

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

2021TC16RFTN006

ES FR PT AD

(Interreg VI-B) Dienvidrietumeiropa (SUDOE)

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES41

Castilla y León

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRI3

Poitou-Charentes

FRI1

Aquitaine

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRI2

Limousin

FRK1

Auvergne

FRJ1

Languedoc-Roussillon

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

AD

Andorra

2021TC16NXTN001

IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN

(Interreg VI-B) Vidusjūras baseina NEXT (NEXT MED)

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

ITC3

Liguria

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITI1

Toscana

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Cyprus

MT

Malta

PT15

Algarve

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR22

Balıkesir, Çanakkale

TR31

İzmir

TR32

Aydın, Denizli, Muğla

TR33

Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak

TR61

Antalya, Isparta, Burdur

TR62

Adana, Mersin

TR63

Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye

DZ

Tlemcen

DZ

Ain-Temouchent

DZ

Oran

DZ

Mostaganem

DZ

Chlef

DZ

Tipaza

DZ

Boumerdes

DZ

Tizi Ouzou

DZ

Bejaia

DZ

Jijel

DZ

Skikda

DZ

Annaba

DZ

El-Tarf

DZ

Alger

EG

Matruh

EG

Al Iskandariyah (alex.)

EG

Al Buhayrah (behera)

EG

Kafr-el-sheikh

EG

Ash Sharqiyah (sharkia)

EG

Al Daqahliyah (dakahlia)

EG

Dumyat (damietta)

EG

As Ismailiyah (ismailia)

EG

Bur Said (port Said)

EG

Governorate of Cairo

IL

Israel (2)

JO

Jordānija

LB

Libāna

PS

Palestīna (3)

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Manouba

TN

Siliana

TN

Le Kef

TN

Gafsa

TN

Kebili

TN

Tataouine

TN

Jendouba

TN

Beja

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Gabes

TN

Medenine

2021TC16NXTN003

ES PT MA

(Interreg VI-B) Vidusatlantijas NEXT

   (4)

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

PT15

Algarve

PT18

Alentejo

PT30

Região Autónoma da Madeira

MA

Morocco

2021TC16NXTN002

BG EL RO TR AM GE MD UA RU

(Interreg VI-B) Melnās jūras baseina NEXT

   (5)

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

RO22

Sud-Est

TR10

İstanbul

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR42

Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova

TR81

Zonguldak, Karabük, Bartın

TR82

Kastamonu, Çankırı, Sinop

TR83

Samsun, Tokat, Çorum, Amasya

TR90

Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane

AM

Armenia

GE

Georgia

MD

Rep.Moldova

UA

Donetsk oblast (6) (Bakhmut District, Kramatorsk District, Volnovakha District, Mariupol District, Pokrovsk District)

UA

Kherson oblast

UA

Mykolayiv oblast

UA

Odessa oblast

UA

Zaporizhzhia oblast

RU

Adygea Republic

RU

Krasnodar Krai

RU

Rostov oblast

---

(1)  UA: Vispārējie ES sadarbības ierobežojumi reģionos, kurus Krievija ir nelikumīgi anektējusi, ir piemērojami arī Interreg programmām.

(2)  Saskaņā ar ES politiku pārrobežu sadarbības programma neattiecas uz teritorijām, ko Izraēla okupējusi kopš 1967. gada jūnija. Tādējādi saskaņā ar Vadlīnijām par Izraēlas vienību un šo vienību darbību teritorijās, ko Izraēla okupējusi kopš 1967. gada jūnija, atbilstību ES finansētām dotācijām, godalgām un finanšu instrumentiem, sākot ar 2014. gadu (OV C 205/9, 19.7.2013.), tikai Izraēlas vienības, kuru uzņēmējdarbības vieta ir bijusi Izraēlas teritorijā pirms 1967. gada, tiek uzskatītas par tiesīgām saņemt ES finansējumu. Turklāt Izraēlas struktūru darbības, ko finansē ES, nedrīkst veikt teritorijās, ko Izraēla okupējusi kopš 1967. gada jūnija.

(3)  Šis nosaukums nav uzskatāms par Palestīnas valsts atzīšanu, un tas neskar dalībvalstu individuālo nostāju šajā jautājumā.

(4)  Ģeogrāfiskais pārklājums ārpus ES pašlaik tiek definēts.

(5)  UA: Vispārējie ES sadarbības ierobežojumi reģionos, kurus Krievija ir nelikumīgi anektējusi, ir piemērojami arī Interreg NEXT.

(6)  Doņeckas apgabalā ir tiesīgi piedalīties tikai tie reģioni, kurus pilnībā kontrolē Ukrainas valdība.

---

III PIELIKUMS

To Interreg programmu teritoriju saraksts, kurām jāsaņem atbalsts saskaņā ar D sadaļu

| 2021TC16FFOR001 | ES PT Dažas trešās valstis un citas teritorijas | (Interreg VI-D) Madeiras-Azoru salas-Kanāriju salas (MAC) |
| --- | --- | --- |
| | ES70 | Canarias |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | CV | Cap vert |
| | CI | Ivory Coast |
| | GM | Gambia |
| | GH | Ghana |
| | MR | Mauritania |
| | SN | Senegal |
| | ST | Sao Tome and Principe |
| | | |
| 2021TC16FFOR002 | FR Dažas trešās valstis un citas teritorijas | (Interreg VI-D) Mozambikas kanāls |
| | FRY5 | Mayotte |
| | FRY4 | La Réunion |
| | KM | Union of Comoros |
| | MG | Madagascar |
| | MZ | Mozambique |
| | SC | Seychelles |
| | TZ | Tanzania |
| | | |
| 2021TC16FFOR003 | FR Dažas trešās valstis un citas teritorijas | (Interreg VI-D) Karību jūras reģions |
| | FRY1 | Guadeloupe |
| | FRY1 | Saint-Martin |
| | FRY2 | Martinique |
| | FRY3 | Guyane |
| | AG | Antigua and Barbuda |
| | AW | Aruba (OCT) |
| | BS | Bahamas |
| | BB | Barbados |
| | BL | Saint Barthélémy (OCT) |
| | BZ | Belize |
| | BQ | Bonaire (OCT) |
| | BQ | Sint Eustatius (OCT) |
| | BQ | Saba (OCT) |
| | BR | Brazil (only the States of Amapa, Para, Amazonas and Roraima) |
| | CO | Colombia |
| | CR | Costa Rica |
| | CU | Cuba |
| | CW | Curaçao (OCT) |
| | DM | Dominica |
| | DO | Dominican Republic |
| | SV | El Salvador |
| | GD | Grenada |
| | GT | Guatemala |
| | GY | Guyana |
| | HT | Haiti |
| | HN | Honduras |
| | JM | Jamaica |
| | MX | Mexico |
| | NI | Nicaragua |
| | PA | Panama |
| | PR | Puerto Rico |
| | KN | Saint Kitts and Nevis |
| | LC | Saint Lucia |
| | VC | Saint Vincent and the Grenadines |
| | SX | Sint Maarten (OCT) |
| | SR | Suriname |
| | TT | Trinidad and Tobago |
| | VE | Venezuela |
| | | |
| 2021TC16FFOR004 | FR Dažas trešās valstis un citas teritorijas | (Interreg VI-D) Indijas okeāns |
| | FRY4 | La Réunion |
| | FRY5 | Mayotte |
| | TF | French Southern and Antarctic Lands (OCT) |
| | AU | Australia |
| | KM | Comoros |
| | IN | India |
| | KE | Kenya |
| | MG | Madagascar |
| | MV | Maldives |
| | MU | Mauritius |
| | MZ | Mozambique |
| | SC | Seychelles |
| | ZA | South Africa |
| | LK | Sri Lanka |
| | TZ | Tanzania |
| | | |
| 2021TC16FFOR005 | FR Dažas trešās valstis un citas teritorijas | (Interreg VI-D) Amazonija |
| | FRY3 | Guyane |
| | BR | Brazil (Only the States of Amapa, Para and Amazonas) |
| | SR | Suriname |
| | GY | Guyana |

2021TC16FFOR001

ES PT Dažas trešās valstis un citas teritorijas

(Interreg VI-D) Madeiras-Azoru salas-Kanāriju salas (MAC)

ES70

Canarias

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

CV

Cap vert

CI

Ivory Coast

GM

Gambia

GH

Ghana

MR

Mauritania

SN

Senegal

ST

Sao Tome and Principe

2021TC16FFOR002

FR Dažas trešās valstis un citas teritorijas

(Interreg VI-D) Mozambikas kanāls

FRY5

Mayotte

FRY4

La Réunion

KM

Union of Comoros

MG

Madagascar

MZ

Mozambique

SC

Seychelles

TZ

Tanzania

2021TC16FFOR003

FR Dažas trešās valstis un citas teritorijas

(Interreg VI-D) Karību jūras reģions

FRY1

Guadeloupe

FRY1

Saint-Martin

FRY2

Martinique

FRY3

Guyane

AG

Antigua and Barbuda

AW

Aruba (OCT)

BS

Bahamas

BB

Barbados

BL

Saint Barthélémy (OCT)

BZ

Belize

BQ

Bonaire (OCT)

BQ

Sint Eustatius (OCT)

BQ

Saba (OCT)

BR

Brazil (only the States of Amapa, Para, Amazonas and Roraima)

CO

Colombia

CR

Costa Rica

CU

Cuba

CW

Curaçao (OCT)

DM

Dominica

DO

Dominican Republic

SV

El Salvador

GD

Grenada

GT

Guatemala

GY

Guyana

HT

Haiti

HN

Honduras

JM

Jamaica

MX

Mexico

NI

Nicaragua

PA

Panama

PR

Puerto Rico

KN

Saint Kitts and Nevis

LC

Saint Lucia

VC

Saint Vincent and the Grenadines

SX

Sint Maarten (OCT)

SR

Suriname

TT

Trinidad and Tobago

VE

Venezuela

2021TC16FFOR004

FR Dažas trešās valstis un citas teritorijas

(Interreg VI-D) Indijas okeāns

FRY4

La Réunion

FRY5

Mayotte

TF

French Southern and Antarctic Lands (OCT)

AU

Australia

KM

Comoros

IN

India

KE

Kenya

MG

Madagascar

MV

Maldives

MU

Mauritius

MZ

Mozambique

SC

Seychelles

ZA

South Africa

LK

Sri Lanka

TZ

Tanzania

2021TC16FFOR005

FR Dažas trešās valstis un citas teritorijas

(Interreg VI-D) Amazonija

FRY3

Guyane

BR

Brazil (Only the States of Amapa, Para and Amazonas)

SR

Suriname

GY

Guyana

---

IV PIELIKUMS

NUTS 3. līmeņa Savienības reģioni, ko ņem vērā, nosakot ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējās finansēšanas instrumenti

| BE211 | Arr. Antwerpen |
| --- | --- |
| BE213 | Arr. Turnhout |
| BE221 | Arr. Hasselt |
| BE222 | Arr. Maaseik |
| BE223 | Arr. Tongeren |
| BE232 | Arr. Dendermonde |
| BE233 | Arr. Eeklo |
| BE234 | Arr. Gent |
| BE236 | Arr. Sint-Niklaas |
| BE251 | Arr. Brugge |
| BE252 | Arr. Diksmuide |
| BE253 | Arr. Ieper |
| BE254 | Arr. Kortrijk |
| BE255 | Arr. Oostende |
| BE256 | Arr. Roeselare |
| BE257 | Arr. Tielt |
| BE258 | Arr. Veurne |
| BE321 | Arr. Ath |
| BE322 | Arr. Charleroi |
| BE323 | Arr. Mons |
| BE324 | Arr. Mouscron |
| BE325 | Arr. Soignies |
| BE326 | Arr. Thuin |
| BE327 | Arr. Tournai |
| BE332 | Arr. Liège |
| BE335 | Arr. Verviers - communes francophones |
| BE336 | Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| BE341 | Arr. Arlon |
| BE342 | Arr. Bastogne |
| BE344 | Arr. Neufchâteau |
| BE345 | Arr. Virton |
| BE351 | Arr. Dinant |
| BE353 | Arr. Philippeville |
| BG311 | Видин (Vidin) |
| BG312 | Монтана (Montana) |
| BG313 | Враца (Vratsa) |
| BG314 | Плевен (Pleven) |
| BG321 | Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| BG323 | Русе (Ruse) |
| BG325 | Силистра (Silistra) |
| BG332 | Добрич (Dobrich) |
| BG341 | Бургас (Burgas) |
| BG343 | Ямбол (Yambol) |
| BG412 | София (Sofia) |
| BG413 | Благоевград (Blagoevgrad) |
| BG414 | Перник (Pernik) |
| BG415 | Кюстендил (Kyustendil) |
| BG422 | Хасково (Haskovo) |
| BG424 | Смолян (Smolyan) |
| BG425 | Кърджали (Kardzhali) |
| CZ031 | Jihočeský kraj |
| CZ032 | Plzeňský kraj |
| CZ041 | Karlovarský kraj |
| CZ042 | Ústecký kraj |
| CZ051 | Liberecký kraj |
| CZ052 | Královéhradecký kraj |
| CZ053 | Pardubický kraj |
| CZ064 | Jihomoravský kraj |
| CZ071 | Olomoucký kraj |
| CZ072 | Zlínský kraj |
| CZ080 | Moravskoslezský kraj |
| DK011 | Byen København |
| DK012 | Københavns omegn |
| DK013 | Nordsjælland |
| DK014 | Bornholm |
| DK021 | Østsjælland |
| DK022 | Vest- og Sydsjælland |
| DK031 | Fyn |
| DK032 | Sydjylland |
| DK042 | Østjylland |
| DK050 | Nordjylland |
| DE121 | Baden-Baden, Stadtkreis |
| DE122 | Karlsruhe, Stadtkreis |
| DE124 | Rastatt |
| DE131 | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| DE132 | Breisgau-Hochschwarzwald |
| DE133 | Emmendingen |
| DE134 | Ortenaukreis |
| DE136 | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| DE138 | Konstanz |
| DE139 | Lörrach |
| DE13A | Waldshut |
| DE147 | Bodenseekreis |
| DE213 | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| DE214 | Altötting |
| DE215 | Berchtesgadener Land |
| DE216 | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| DE21D | Garmisch-Partenkirchen |
| DE21F | Miesbach |
| DE21K | Rosenheim, Landkreis |
| DE21M | Traunstein |
| DE222 | Passau, Kreisfreie Stadt |
| DE225 | Freyung-Grafenau |
| DE228 | Passau, Landkreis |
| DE229 | Regen |
| DE22A | Rottal-Inn |
| DE233 | Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| DE235 | Cham |
| DE237 | Neustadt a. d. Waldnaab |
| DE239 | Schwandorf |
| DE23A | Tirschenreuth |
| DE244 | Hof, Kreisfreie Stadt |
| DE249 | Hof, Landkreis |
| DE24D | Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| DE273 | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| DE27A | Lindau (Bodensee) |
| DE27B | Ostallgäu |
| DE27E | Oberallgäu |
| DE402 | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| DE403 | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| DE405 | Barnim |
| DE409 | Märkisch-Oderland |
| DE40C | Oder-Spree |
| DE40G | Spree-Neiße |
| DE40I | Uckermark |
| DE803 | Rostock, Kreisfreie Stadt |
| DE80K | Landkreis Rostock |
| DE80L | Vorpommern-Rügen |
| DE80M | Nordwestmecklenburg |
| DE80N | Vorpommern-Greifswald |
| DE942 | Emden, Kreisfreie Stadt |
| DE949 | Emsland |
| DE94B | Grafschaft Bentheim |
| DE94C | Leer |
| DEA15 | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| DEA1B | Kleve |
| DEA1E | Viersen |
| DEA26 | Düren |
| DEA28 | Euskirchen |
| DEA29 | Heinsberg |
| DEA2D | Städteregion Aachen |
| DEA34 | Borken |
| DEB21 | Trier, Kreisfreie Stadt |
| DEB23 | Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| DEB25 | Trier-Saarburg |
| DEB33 | Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| DEB37 | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| DEB3A | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| DEB3E | Germersheim |
| DEB3H | Südliche Weinstraße |
| DEB3K | Südwestpfalz |
| DEC01 | Regionalverband Saarbrücken |
| DEC02 | Merzig-Wadern |
| DEC03 | Neunkirchen |
| DEC04 | Saarlouis |
| DEC05 | Saarpfalz-Kreis |
| DED2C | Bautzen |
| DED2D | Görlitz |
| DED2F | Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| DED42 | Erzgebirgskreis |
| DED43 | Mittelsachsen |
| DED44 | Vogtlandkreis |
| DEF01 | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| DEF02 | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| DEF03 | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| DEF07 | Nordfriesland |
| DEF08 | Ostholstein |
| DEF0A | Plön |
| DEF0B | Rendsburg-Eckernförde |
| DEF0C | Schleswig-Flensburg |
| EE001 | Põhja-Eesti |
| EE004 | Lääne-Eesti |
| EE006 | Kesk-Eesti |
| EE007 | Kirde-Eesti |
| EE008 | Lõuna-Eesti |
| IE041 | Border |
| IE052 | South-East |
| IE053 | South-West |
| IE061 | Dublin |
| IE062 | Mid-East |
| EL411 | Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| EL412 | Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| EL413 | Χίος (Chios) |
| EL421 | Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos) |
| EL422 | Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| EL511 | Έβρος (Evros) |
| EL512 | Ξάνθη (Xanthi) |
| EL513 | Ροδόπη (Rodopi) |
| EL514 | Δράμα (Drama) |
| EL515 | Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala) |
| EL523 | Κιλκίς (Kilkis) |
| EL524 | Πέλλα (Pella) |
| EL526 | Σέρρες (Serres) |
| EL532 | Καστοριά (Kastoria) |
| EL533 | Φλώρινα (Florina) |
| EL541 | Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza) |
| EL542 | Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| EL543 | Ιωάννινα (Ioannina) |
| EL613 | Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades) |
| EL622 | Κέρκυρα (Kerkyra) |
| EL642 | Εύβοια (Evvoia) |
| ES113 | Ourense |
| ES114 | Pontevedra |
| ES212 | Gipuzkoa |
| ES220 | Navarra |
| ES241 | Huesca |
| ES415 | Salamanca |
| ES419 | Zamora |
| ES431 | Badajoz |
| ES432 | Cáceres |
| ES512 | Girona |
| ES513 | Lleida |
| ES611 | Almería |
| ES612 | Cádiz |
| ES614 | Granada |
| ES615 | Huelva |
| ES617 | Málaga |
| ES630 | Ceuta |
| ES640 | Melilla |
| FRC21 | Doubs |
| FRC22 | Jura |
| FRC24 | Territoire de Belfort |
| FRD11 | Calvados |
| FRD12 | Manche |
| FRD21 | Eure |
| FRD22 | Seine-Maritime |
| FRE11 | Nord |
| FRE12 | Pas-de-Calais |
| FRE21 | Aisne |
| FRE23 | Somme |
| FRF11 | Bas-Rhin |
| FRF12 | Haut-Rhin |
| FRF21 | Ardennes |
| FRF31 | Meurthe-et-Moselle |
| FRF32 | Meuse |
| FRF33 | Moselle |
| FRI15 | Pyrénées-Atlantiques |
| FRJ15 | Pyrénées-Orientales |
| FRJ21 | Ariège |
| FRJ23 | Haute-Garonne |
| FRJ26 | Hautes-Pyrénées |
| FRK21 | Ain |
| FRK27 | Savoie |
| FRK28 | Haute-Savoie |
| FRL01 | Alpes-de-Haute-Provence |
| FRL02 | Hautes-Alpes |
| FRL03 | Alpes-Maritimes |
| FRM01 | Corse-du-Sud |
| FRM02 | Haute-Corse |
| HR031 | Primorsko-goranska županija |
| HR032 | Ličko-senjska županija |
| HR033 | Zadarska županija |
| HR034 | Šibensko-kninska županija |
| HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| HR036 | Istarska županija |
| HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| HR041 | Grad Zagreb |
| HR042 | Zagrebačka županija |
| HR043 | Krapinsko-zagorska županija |
| HR044 | Varaždinska županija |
| HR045 | Koprivničko-križevačka županija |
| HR046 | Međimurska županija |
| HR048 | Virovitičko-podravska županija |
| HR049 | Požeško-slavonska županija |
| HR04A | Brodsko-posavska županija |
| HR04B | Osječko-baranjska županija |
| HR04C | Vukovarsko-srijemska županija |
| HR04D | Karlovačka županija |
| HR04E | Sisačko-moslavačka županija |
| ITC11 | Torino |
| ITC12 | Vercelli |
| ITC14 | Verbano-Cusio-Ossola |
| ITC16 | Cuneo |
| ITC20 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| ITC31 | Imperia |
| ITC32 | Savona |
| ITC33 | Genova |
| ITC34 | La Spezia |
| ITC41 | Varese |
| ITC42 | Como |
| ITC44 | Sondrio |
| ITF44 | Brindisi |
| ITF45 | Lecce |
| ITF46 | Foggia |
| ITF47 | Bari |
| ITG11 | Trapani |
| ITG14 | Agrigento |
| ITG15 | Caltanissetta |
| ITG18 | Ragusa |
| ITG19 | Siracusa |
| ITG25 | Sassari |
| ITG26 | Nuoro |
| ITG29 | Olbia-Tempio |
| ITG2A | Ogliastra |
| ITH10 | Bolzano-Bozen |
| ITH33 | Belluno |
| ITH42 | Udine |
| ITH43 | Gorizia |
| ITH44 | Trieste |
| ITH56 | Ferrara |
| ITH57 | Ravenna |
| ITH58 | Forlì-Cesena |
| ITH59 | Rimini |
| ITI11 | Massa-Carrara |
| ITI12 | Lucca |
| ITI16 | Livorno |
| ITI17 | Pisa |
| ITI1A | Grosseto |
| ITI31 | Pesaro e Urbino |
| ITI32 | Ancona |
| ITI33 | Macerata |
| ITI35 | Fermo |
| ITI41 | Viterbo |
| CY000 | Κύπρος (Kýpros) |
| LV003 | Kurzeme |
| LV005 | Latgale |
| LV007 | Pierīga |
| LV008 | Vidzeme |
| LV009 | Zemgale |
| LT011 | Vilniaus apskritis |
| LT021 | Alytaus apskritis |
| LT023 | Klaipėdos apskritis |
| LT024 | Marijampolės apskritis |
| LT025 | Panevėžio apskritis |
| LT026 | Šiaulių apskritis |
| LT027 | Tauragės apskritis |
| LT028 | Telšių apskritis |
| LT029 | Utenos apskritis |
| LU000 | Luxembourg |
| HU120 | Pest |
| HU212 | Komárom-Esztergom |
| HU221 | Győr-Moson-Sopron |
| HU222 | Vas |
| HU223 | Zala |
| HU231 | Baranya |
| HU232 | Somogy |
| HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| HU313 | Nógrád |
| HU321 | Hajdú-Bihar |
| HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| HU331 | Bács-Kiskun |
| HU332 | Békés |
| HU333 | Csongrád |
| MT001 | Malta |
| MT002 | Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna |
| NL111 | Oost-Groningen |
| NL112 | Delfzijl en omgeving |
| NL132 | Zuidoost-Drenthe |
| NL133 | Zuidwest-Drenthe |
| NL211 | Noord-Overijssel |
| NL213 | Twente |
| NL225 | Achterhoek |
| NL226 | Arnhem/Nijmegen |
| NL33C | Groot-Rijnmond |
| NL341 | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| NL342 | Overig Zeeland |
| NL411 | West-Noord-Brabant |
| NL412 | Midden-Noord-Brabant |
| NL414 | Zuidoost-Noord-Brabant |
| NL421 | Noord-Limburg |
| NL422 | Midden-Limburg |
| NL423 | Zuid-Limburg |
| AT111 | Mittelburgenland |
| AT112 | Nordburgenland |
| AT113 | Südburgenland |
| AT124 | Waldviertel |
| AT125 | Weinviertel |
| AT126 | Wiener Umland/Nordteil |
| AT127 | Wiener Umland/Südteil |
| AT211 | Klagenfurt-Villach |
| AT212 | Oberkärnten |
| AT213 | Unterkärnten |
| AT224 | Oststeiermark |
| AT225 | West- und Südsteiermark |
| AT311 | Innviertel |
| AT313 | Mühlviertel |
| AT322 | Pinzgau-Pongau |
| AT323 | Salzburg und Umgebung |
| AT331 | Außerfern |
| AT332 | Innsbruck |
| AT333 | Osttirol |
| AT334 | Tiroler Oberland |
| AT335 | Tiroler Unterland |
| AT341 | Bludenz-Bregenzer Wald |
| AT342 | Rheintal-Bodenseegebiet |
| PL218 | Nowosądecki |
| PL219 | Nowotarski |
| PL225 | Bielski |
| PL227 | Rybnicki |
| PL424 | Miasto Szczecin |
| PL426 | Koszaliński |
| PL427 | Szczecinecko-pyrzycki |
| PL428 | Szczeciński |
| PL431 | Gorzowski |
| PL432 | Zielonogórski |
| PL515 | Jeleniogórski |
| PL517 | Wałbrzyski |
| PL523 | Nyski |
| PL621 | Elbląski |
| PL622 | Olsztyński |
| PL623 | Ełcki |
| PL634 | Gdański |
| PL636 | Słupski |
| PL811 | Bialski |
| PL812 | Chełmsko-zamojski |
| PL821 | Krośnieński |
| PL822 | Przemyski |
| PL841 | Białostocki |
| PL842 | Łomżyński |
| PL843 | Suwalski |
| PT111 | Alto Minho |
| PT112 | Cávado |
| PT11B | Alto Tâmega |
| PT11D | Douro |
| PT11E | Terras de Trás-os-Montes |
| PT150 | Algarve |
| PT16H | Beira Baixa |
| PT16J | Beiras e Serra da Estrela |
| PT184 | Baixo Alentejo |
| PT186 | Alto Alentejo |
| PT187 | Alentejo Central |
| RO111 | Bihor |
| RO114 | Maramureş |
| RO115 | Satu Mare |
| RO212 | Botoşani |
| RO213 | Iaşi |
| RO215 | Suceava |
| RO216 | Vaslui |
| RO223 | Constanţa |
| RO224 | Galaţi |
| RO225 | Tulcea |
| RO312 | Călăraşi |
| RO314 | Giurgiu |
| RO317 | Teleorman |
| RO411 | Dolj |
| RO413 | Mehedinţi |
| RO414 | Olt |
| RO421 | Arad |
| RO422 | Caraş-Severin |
| RO424 | Timiş |
| SI031 | Pomurska |
| SI032 | Podravska |
| SI033 | Koroška |
| SI034 | Savinjska |
| SI036 | Posavska |
| SI037 | Jugovzhodna Slovenija |
| SI038 | Primorsko-notranjska |
| SI042 | Gorenjska |
| SI043 | Goriška |
| SI044 | Obalno-kraška |
| SK010 | Bratislavský kraj |
| SK021 | Trnavský kraj |
| SK022 | Trenčiansky kraj |
| SK023 | Nitriansky kraj |
| SK031 | Žilinský kraj |
| SK032 | Banskobystrický kraj |
| SK041 | Prešovský kraj |
| SK042 | Košický kraj |
| FI195 | Pohjanmaa |
| FI1B1 | Helsinki-Uusimaa |
| FI1C1 | Varsinais-Suomi |
| FI1C4 | Kymenlaakso |
| FI1C5 | Etelä-Karjala |
| FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| FI1D5 | Keski-Pohjanmaa |
| FI1D7 | Lappi |
| FI1D8 | Kainuu |
| FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| FI200 | Åland |
| SE110 | Stockholms län |
| SE121 | Uppsala län |
| SE213 | Kalmar län |
| SE214 | Gotlands län |
| SE221 | Blekinge län |
| SE224 | Skåne län |
| SE231 | Hallands län |
| SE232 | Västra Götalands län |
| SE311 | Värmlands län |
| SE312 | Dalarnas län |
| SE313 | Gävleborgs län |
| SE321 | Västernorrlands län |
| SE322 | Jämtlands län |
| SE331 | Västerbottens län |
| SE332 | Norrbottens län |

BE211

Arr. Antwerpen

BE213

Arr. Turnhout

BE221

Arr. Hasselt

BE222

Arr. Maaseik

BE223

Arr. Tongeren

BE232

Arr. Dendermonde

BE233

Arr. Eeklo

BE234

Arr. Gent

BE236

Arr. Sint-Niklaas

BE251

Arr. Brugge

BE252

Arr. Diksmuide

BE253

Arr. Ieper

BE254

Arr. Kortrijk

BE255

Arr. Oostende

BE256

Arr. Roeselare

BE257

Arr. Tielt

BE258

Arr. Veurne

BE321

Arr. Ath

BE322

Arr. Charleroi

BE323

Arr. Mons

BE324

Arr. Mouscron

BE325

Arr. Soignies

BE326

Arr. Thuin

BE327

Arr. Tournai

BE332

Arr. Liège

BE335

Arr. Verviers - communes francophones

BE336

Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341

Arr. Arlon

BE342

Arr. Bastogne

BE344

Arr. Neufchâteau

BE345

Arr. Virton

BE351

Arr. Dinant

BE353

Arr. Philippeville

BG311

Видин (Vidin)

BG312

Монтана (Montana)

BG313

Враца (Vratsa)

BG314

Плевен (Pleven)

BG321

Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323

Русе (Ruse)

BG325

Силистра (Silistra)

BG332

Добрич (Dobrich)

BG341

Бургас (Burgas)

BG343

Ямбол (Yambol)

BG412

София (Sofia)

BG413

Благоевград (Blagoevgrad)

BG414

Перник (Pernik)

BG415

Кюстендил (Kyustendil)

BG422

Хасково (Haskovo)

BG424

Смолян (Smolyan)

BG425

Кърджали (Kardzhali)

CZ031

Jihočeský kraj

CZ032

Plzeňský kraj

CZ041

Karlovarský kraj

CZ042

Ústecký kraj

CZ051

Liberecký kraj

CZ052

Královéhradecký kraj

CZ053

Pardubický kraj

CZ064

Jihomoravský kraj

CZ071

Olomoucký kraj

CZ072

Zlínský kraj

CZ080

Moravskoslezský kraj

DK011

Byen København

DK012

Københavns omegn

DK013

Nordsjælland

DK014

Bornholm

DK021

Østsjælland

DK022

Vest- og Sydsjælland

DK031

Fyn

DK032

Sydjylland

DK042

Østjylland

DK050

Nordjylland

DE121

Baden-Baden, Stadtkreis

DE122

Karlsruhe, Stadtkreis

DE124

Rastatt

DE131

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132

Breisgau-Hochschwarzwald

DE133

Emmendingen

DE134

Ortenaukreis

DE136

Schwarzwald-Baar-Kreis

DE138

Konstanz

DE139

Lörrach

DE13A

Waldshut

DE147

Bodenseekreis

DE213

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214

Altötting

DE215

Berchtesgadener Land

DE216

Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D

Garmisch-Partenkirchen

DE21F

Miesbach

DE21K

Rosenheim, Landkreis

DE21M

Traunstein

DE222

Passau, Kreisfreie Stadt

DE225

Freyung-Grafenau

DE228

Passau, Landkreis

DE229

Regen

DE22A

Rottal-Inn

DE233

Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE235

Cham

DE237

Neustadt a. d. Waldnaab

DE239

Schwandorf

DE23A

Tirschenreuth

DE244

Hof, Kreisfreie Stadt

DE249

Hof, Landkreis

DE24D

Wunsiedel i. Fichtelgebirge

DE273

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE27A

Lindau (Bodensee)

DE27B

Ostallgäu

DE27E

Oberallgäu

DE402

Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE405

Barnim

DE409

Märkisch-Oderland

DE40C

Oder-Spree

DE40G

Spree-Neiße

DE40I

Uckermark

DE803

Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80K

Landkreis Rostock

DE80L

Vorpommern-Rügen

DE80M

Nordwestmecklenburg

DE80N

Vorpommern-Greifswald

DE942

Emden, Kreisfreie Stadt

DE949

Emsland

DE94B

Grafschaft Bentheim

DE94C

Leer

DEA15

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B

Kleve

DEA1E

Viersen

DEA26

Düren

DEA28

Euskirchen

DEA29

Heinsberg

DEA2D

Städteregion Aachen

DEA34

Borken

DEB21

Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23

Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25

Trier-Saarburg

DEB33

Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB37

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3E

Germersheim

DEB3H

Südliche Weinstraße

DEB3K

Südwestpfalz

DEC01

Regionalverband Saarbrücken

DEC02

Merzig-Wadern

DEC03

Neunkirchen

DEC04

Saarlouis

DEC05

Saarpfalz-Kreis

DED2C

Bautzen

DED2D

Görlitz

DED2F

Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED42

Erzgebirgskreis

DED43

Mittelsachsen

DED44

Vogtlandkreis

DEF01

Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02

Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03

Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF07

Nordfriesland

DEF08

Ostholstein

DEF0A

Plön

DEF0B

Rendsburg-Eckernförde

DEF0C

Schleswig-Flensburg

EE001

Põhja-Eesti

EE004

Lääne-Eesti

EE006

Kesk-Eesti

EE007

Kirde-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

IE041

Border

IE052

South-East

IE053

South-West

IE061

Dublin

IE062

Mid-East

EL411

Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412

Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413

Χίος (Chios)

EL421

Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos)

EL422

Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL511

Έβρος (Evros)

EL512

Ξάνθη (Xanthi)

EL513

Ροδόπη (Rodopi)

EL514

Δράμα (Drama)

EL515

Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala)

EL523

Κιλκίς (Kilkis)

EL524

Πέλλα (Pella)

EL526

Σέρρες (Serres)

EL532

Καστοριά (Kastoria)

EL533

Φλώρινα (Florina)

EL541

Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza)

EL542

Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543

Ιωάννινα (Ioannina)

EL613

Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades)

EL622

Κέρκυρα (Kerkyra)

EL642

Εύβοια (Evvoia)

ES113

Ourense

ES114

Pontevedra

ES212

Gipuzkoa

ES220

Navarra

ES241

Huesca

ES415

Salamanca

ES419

Zamora

ES431

Badajoz

ES432

Cáceres

ES512

Girona

ES513

Lleida

ES611

Almería

ES612

Cádiz

ES614

Granada

ES615

Huelva

ES617

Málaga

ES630

Ceuta

ES640

Melilla

FRC21

Doubs

FRC22

Jura

FRC24

Territoire de Belfort

FRD11

Calvados

FRD12

Manche

FRD21

Eure

FRD22

Seine-Maritime

FRE11

Nord

FRE12

Pas-de-Calais

FRE21

Aisne

FRE23

Somme

FRF11

Bas-Rhin

FRF12

Haut-Rhin

FRF21

Ardennes

FRF31

Meurthe-et-Moselle

FRF32

Meuse

FRF33

Moselle

FRI15

Pyrénées-Atlantiques

FRJ15

Pyrénées-Orientales

FRJ21

Ariège

FRJ23

Haute-Garonne

FRJ26

Hautes-Pyrénées

FRK21

Ain

FRK27

Savoie

FRK28

Haute-Savoie

FRL01

Alpes-de-Haute-Provence

FRL02

Hautes-Alpes

FRL03

Alpes-Maritimes

FRM01

Corse-du-Sud

FRM02

Haute-Corse

HR031

Primorsko-goranska županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR036

Istarska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR041

Grad Zagreb

HR042

Zagrebačka županija

HR043

Krapinsko-zagorska županija

HR044

Varaždinska županija

HR045

Koprivničko-križevačka županija

HR046

Međimurska županija

HR048

Virovitičko-podravska županija

HR049

Požeško-slavonska županija

HR04A

Brodsko-posavska županija

HR04B

Osječko-baranjska županija

HR04C

Vukovarsko-srijemska županija

HR04D

Karlovačka županija

HR04E

Sisačko-moslavačka županija

ITC11

Torino

ITC12

Vercelli

ITC14

Verbano-Cusio-Ossola

ITC16

Cuneo

ITC20

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31

Imperia

ITC32

Savona

ITC33

Genova

ITC34

La Spezia

ITC41

Varese

ITC42

Como

ITC44

Sondrio

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG25

Sassari

ITG26

Nuoro

ITG29

Olbia-Tempio

ITG2A

Ogliastra

ITH10

Bolzano-Bozen

ITH33

Belluno

ITH42

Udine

ITH43

Gorizia

ITH44

Trieste

ITH56

Ferrara

ITH57

Ravenna

ITH58

Forlì-Cesena

ITH59

Rimini

ITI11

Massa-Carrara

ITI12

Lucca

ITI16

Livorno

ITI17

Pisa

ITI1A

Grosseto

ITI31

Pesaro e Urbino

ITI32

Ancona

ITI33

Macerata

ITI35

Fermo

ITI41

Viterbo

CY000

Κύπρος (Kýpros)

LV003

Kurzeme

LV005

Latgale

LV007

Pierīga

LV008

Vidzeme

LV009

Zemgale

LT011

Vilniaus apskritis

LT021

Alytaus apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT027

Tauragės apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT029

Utenos apskritis

LU000

Luxembourg

HU120

Pest

HU212

Komárom-Esztergom

HU221

Győr-Moson-Sopron

HU222

Vas

HU223

Zala

HU231

Baranya

HU232

Somogy

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU313

Nógrád

HU321

Hajdú-Bihar

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU331

Bács-Kiskun

HU332

Békés

HU333

Csongrád

MT001

Malta

MT002

Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna

NL111

Oost-Groningen

NL112

Delfzijl en omgeving

NL132

Zuidoost-Drenthe

NL133

Zuidwest-Drenthe

NL211

Noord-Overijssel

NL213

Twente

NL225

Achterhoek

NL226

Arnhem/Nijmegen

NL33C

Groot-Rijnmond

NL341

Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342

Overig Zeeland

NL411

West-Noord-Brabant

NL412

Midden-Noord-Brabant

NL414

Zuidoost-Noord-Brabant

NL421

Noord-Limburg

NL422

Midden-Limburg

NL423

Zuid-Limburg

AT111

Mittelburgenland

AT112

Nordburgenland

AT113

Südburgenland

AT124

Waldviertel

AT125

Weinviertel

AT126

Wiener Umland/Nordteil

AT127

Wiener Umland/Südteil

AT211

Klagenfurt-Villach

AT212

Oberkärnten

AT213

Unterkärnten

AT224

Oststeiermark

AT225

West- und Südsteiermark

AT311

Innviertel

AT313

Mühlviertel

AT322

Pinzgau-Pongau

AT323

Salzburg und Umgebung

AT331

Außerfern

AT332

Innsbruck

AT333

Osttirol

AT334

Tiroler Oberland

AT335

Tiroler Unterland

AT341

Bludenz-Bregenzer Wald

AT342

Rheintal-Bodenseegebiet

PL218

Nowosądecki

PL219

Nowotarski

PL225

Bielski

PL227

Rybnicki

PL424

Miasto Szczecin

PL426

Koszaliński

PL427

Szczecinecko-pyrzycki

PL428

Szczeciński

PL431

Gorzowski

PL432

Zielonogórski

PL515

Jeleniogórski

PL517

Wałbrzyski

PL523

Nyski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL634

Gdański

PL636

Słupski

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PT111

Alto Minho

PT112

Cávado

PT11B

Alto Tâmega

PT11D

Douro

PT11E

Terras de Trás-os-Montes

PT150

Algarve

PT16H

Beira Baixa

PT16J

Beiras e Serra da Estrela

PT184

Baixo Alentejo

PT186

Alto Alentejo

PT187

Alentejo Central

RO111

Bihor

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO215

Suceava

RO216

Vaslui

RO223

Constanţa

RO224

Galaţi

RO225

Tulcea

RO312

Călăraşi

RO314

Giurgiu

RO317

Teleorman

RO411

Dolj

RO413

Mehedinţi

RO414

Olt

RO421

Arad

RO422

Caraş-Severin

RO424

Timiş

SI031

Pomurska

SI032

Podravska

SI033

Koroška

SI034

Savinjska

SI036

Posavska

SI037

Jugovzhodna Slovenija

SI038

Primorsko-notranjska

SI042

Gorenjska

SI043

Goriška

SI044

Obalno-kraška

SK010

Bratislavský kraj

SK021

Trnavský kraj

SK022

Trenčiansky kraj

SK023

Nitriansky kraj

SK031

Žilinský kraj

SK032

Banskobystrický kraj

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

FI195

Pohjanmaa

FI1B1

Helsinki-Uusimaa

FI1C1

Varsinais-Suomi

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D5

Keski-Pohjanmaa

FI1D7

Lappi

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

FI200

Åland

SE110

Stockholms län

SE121

Uppsala län

SE213

Kalmar län

SE214

Gotlands län

SE221

Blekinge län

SE224

Skåne län

SE231

Hallands län

SE232

Västra Götalands län

SE311

Värmlands län

SE312

Dalarnas län

SE313

Gävleborgs län

SE321

Västernorrlands län

SE322

Jämtlands län

SE331

Västerbottens län

SE332

Norrbottens län

---