# Europeiska unionens L 174/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.174.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 174 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången4 juli 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.174.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 174

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången4 juli 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om ikraftträdandet av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security | 1 |
| | | 2012/352/EU |
| | * | Rådets beslut av den 7 juni 2012 om den ståndpunkt Europeiska unionen ska inta i AVS–EU-ministerrådet angående Republiken Sydsudans status i förhållande till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan | 2 |
| | | 2012/353/EU |
| | * | Rådets beslut av den 22 juni 2012 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar | 4 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 av den 26 juni 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av översynen vid giltighetens utgång av import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien | 5 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 586/2012 av den 3 juli 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 21 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/354/EU |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut av den 13 juni 2012 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana skor från Spanien) | 23 |
| | | 2012/355/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 2 juli 2012 om uppdatering av bilagan till det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Vatikanstaten | 24 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2012/356/EU |
| | * | Beslut nr 1/2012 av AVS–EU-ministerrådet av den 15 juni 2012 om översynen av formerna och villkoren för finansiering av investeringar (kapitel 1 i bilaga II till AVS–EU-partnerskapsavtalet) | 27 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om ikraftträdandet av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security

1

2012/352/EU

*

Rådets beslut av den 7 juni 2012 om den ståndpunkt Europeiska unionen ska inta i AVS–EU-ministerrådet angående Republiken Sydsudans status i förhållande till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

2

2012/353/EU

*

Rådets beslut av den 22 juni 2012 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar

4

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 av den 26 juni 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av översynen vid giltighetens utgång av import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien

5

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 586/2012 av den 3 juli 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

21

BESLUT

2012/354/EU

*

Europaparlamentets och rådets beslut av den 13 juni 2012 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana skor från Spanien)

23

2012/355/EU

*

Kommissionens beslut av den 2 juli 2012 om uppdatering av bilagan till det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Vatikanstaten

24

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

2012/356/EU

*

Beslut nr 1/2012 av AVS–EU-ministerrådet av den 15 juni 2012 om översynen av formerna och villkoren för finansiering av investeringar (kapitel 1 i bilaga II till AVS–EU-partnerskapsavtalet)

27

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 4.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/1

---

Information om ikraftträdandet av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security

Avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security undertecknades i Bryssel den 14 december 2011 och trädde i kraft den 1 juli 2012 i enlighet med dess artikel 27.

---

| 4.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/2

---

RÅDETS BESLUT

av den 7 juni 2012

om den ståndpunkt Europeiska unionen ska inta i AVS–EU-ministerrådet angående Republiken Sydsudans status i förhållande till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

(2012/352/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 217 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av det interna avtalet mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om åtgärder och förfaranden för genomförande av partnerskapsavtalet AVS–EG (1), särskilt artikel 1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (2) ändrades första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (3) och ändrades för andra gången i Ouagadougou den 22 juni 2010 (4) (nedan kallat AVS–EU-partnerskapsavtalet). Den andra ändringen har tillämpats provisoriskt sedan den 31 oktober 2010. |
| --- | --- |

(1)

Partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (2) ändrades första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (3) och ändrades för andra gången i Ouagadougou den 22 juni 2010 (4) (nedan kallat AVS–EU-partnerskapsavtalet). Den andra ändringen har tillämpats provisoriskt sedan den 31 oktober 2010.

| (2) | Enligt artikel 94 i AVS–EU-partnerskapsavtalet ska varje ansökan om anslutning från en stat inges till och godkännas av AVS–EU-ministerrådet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 94 i AVS–EU-partnerskapsavtalet ska varje ansökan om anslutning från en stat inges till och godkännas av AVS–EU-ministerrådet.

| (3) | Den 20 mars 2012 ingav Republiken Sydsudan en ansökan om anslutning i enlighet med artikel 94 i AVS–EU-partnerskapsavtalet och en ansökan om att få observatörsstatus för att kunna delta i de gemensamma institutioner som inrättats genom det avtalet i avvaktan på att anslutningsförfarandet slutförs. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 mars 2012 ingav Republiken Sydsudan en ansökan om anslutning i enlighet med artikel 94 i AVS–EU-partnerskapsavtalet och en ansökan om att få observatörsstatus för att kunna delta i de gemensamma institutioner som inrättats genom det avtalet i avvaktan på att anslutningsförfarandet slutförs.

| (4) | AVS–EU-ministerrådets godkännande av Sydsudans anslutning och beviljande av tillfällig observatörsstatus till och med den 20 november 2012, bör godkännas av unionen. Senast det datumet bör Sydsudan deponera anslutningsakten hos depositarierna för AVS–EU-partnerskapsavtalet, nämligen generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och sekretariatet för AVS-staterna. |
| --- | --- |

(4)

AVS–EU-ministerrådets godkännande av Sydsudans anslutning och beviljande av tillfällig observatörsstatus till och med den 20 november 2012, bör godkännas av unionen. Senast det datumet bör Sydsudan deponera anslutningsakten hos depositarierna för AVS–EU-partnerskapsavtalet, nämligen generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och sekretariatet för AVS-staterna.

| (5) | Den ståndpunkt som unionen bör inta i AVS–EU-ministerrådet angående Sydsudans status vad gäller AVS–EU-partnerskapsavtalet bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(5)

Den ståndpunkt som unionen bör inta i AVS–EU-ministerrådet angående Sydsudans status vad gäller AVS–EU-partnerskapsavtalet bör därför fastställas.

| (6) | Den ståndpunkt som unionen bör inta i AVS–EU-ministerrådet bör baseras på det utkast till beslut som åtföljer detta beslut. |
| --- | --- |

(6)

Den ståndpunkt som unionen bör inta i AVS–EU-ministerrådet bör baseras på det utkast till beslut som åtföljer detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i AVS–EU-ministerrådet angående frågan om Republiken Sydsudans ansökningar om anslutning och observatörsstatus, är att godkänna dessa ansökningar i enlighet med det utkast till AVS–EU-ministerrådets beslut, som åtföljer detta beslut.

Observatörsstatusen ska gälla till och med den 20 november 2012. Sydsudan ska deponera anslutningsakten hos generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och sekretariatet för AVS-staterna senast detta datum.

Formella och mindre ändringar av utkastet till AVS–EU-ministerrådets beslut kan överenskommas utan att det beslutet behöver ändras.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 7 juni 2012.

På rådets vägnar

M. BØDSKOV

Ordförande

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 376.

1

(2)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

2

(3)  Avtal om ändring av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (EUT L 209, 11.8.2005, s. 27).

3

(4)  Avtal om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (EUT L 287, 4.11.2010, s. 3).

4

---

UTKAST

BESLUT nr .../2012 AV AVS–EU-MINISTERRÅDET

av den ...

angående Republiken Sydsudans status och påföljande anslutning till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

AVS–EU-MINISTERRÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1), ändrat för första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (2) och ändrat för andra gången i Ouagadougou den 22 juni 2010 (3) (nedan kallat AVS–EU-partnerskapsavtalet), särskilt artikel 94,

med beaktande av beslut nr 1/2005 av ministerrådet för AVS–EG av den 8 mars 2005 om antagandet av ministerrådets för AVS–EG arbetsordning (4), särskilt artikel 8.3, och

av följande skäl:

| (1) | Den andra ändringen av AVS–EU-partnerskapsavtalet har tillämpas provisoriskt sedan den 31 oktober 2010. |
| --- | --- |

(1)

Den andra ändringen av AVS–EU-partnerskapsavtalet har tillämpas provisoriskt sedan den 31 oktober 2010.

| (2) | Enligt artikel 94 i AVS–EU-partnerskapsavtalet ska varje ansökan om anslutning från en stat inges till och godkännas av ministerrådet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 94 i AVS–EU-partnerskapsavtalet ska varje ansökan om anslutning från en stat inges till och godkännas av ministerrådet.

| (3) | Den 20 mars 2012 ingav Republiken Sydsudan en ansökan om anslutning enligt artikel 94 i AVS–EU-partnerskapsavtalet och en ansökan om att få observatörsstatus för att kunna delta i de gemensamma institutioner som inrättats genom det avtalet, i avvaktan på att anslutningsförfarandet slutförs. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 mars 2012 ingav Republiken Sydsudan en ansökan om anslutning enligt artikel 94 i AVS–EU-partnerskapsavtalet och en ansökan om att få observatörsstatus för att kunna delta i de gemensamma institutioner som inrättats genom det avtalet, i avvaktan på att anslutningsförfarandet slutförs.

| (4) | Observatörsstatusen bör gälla till och med den 20 november 2012. Senast detta datum bör Sydsudan deponera anslutningsakten hos depositarierna för AVS–EU-partnerskapsavtalet, nämligen generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och AVS-staternas sekretariat. |
| --- | --- |

(4)

Observatörsstatusen bör gälla till och med den 20 november 2012. Senast detta datum bör Sydsudan deponera anslutningsakten hos depositarierna för AVS–EU-partnerskapsavtalet, nämligen generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och AVS-staternas sekretariat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av ansökningarna om anslutning och observatörsstatus

Republiken Sydsudans ansökan om att ansluta sig till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000, ändrat för första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 och ändrat för andra gången i Ouagadougou den 22 juni 2010, godkänns härmed.

Sydsudan ska ha observatörsstatus till och med den 20 november 2012 i enlighet med AVS–EU-partnerskapsavtalet.

Senast detta datum ska Sydsudan deponera anslutningsakten hos depositarierna för AVS–EU-partnerskapsavtalet, nämligen generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och AVS-staternas sekretariat.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det antas.

Utfärdat i ...

För AVS–EU-ministerrådet

Ordförande

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  Avtal om ändring av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (EUT L 209, 11.8.2005, s. 27).

2

(3)  Avtal om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (EUT L 287, 4.11.2010, s. 3).

3

(4)  EUT L 95, 14.4.2005, s. 44.

4

---

| 4.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/4

---

RÅDETS BESLUT

av den 22 juni 2012

om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar

(2012/353/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 a, jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar (1) trädde i kraft den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar (1) trädde i kraft den 1 januari 2008.

| (2) | Den 11 april 2011 bemyndigades kommissionen av rådet att inleda förhandlingar med Republiken Moldavien om ändring av det avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar. Förhandlingarna slutfördes med framgång genom att avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar (nedan kallat avtalet) paraferades den 22 mars 2012. |
| --- | --- |

(2)

Den 11 april 2011 bemyndigades kommissionen av rådet att inleda förhandlingar med Republiken Moldavien om ändring av det avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar. Förhandlingarna slutfördes med framgång genom att avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar (nedan kallat avtalet) paraferades den 22 mars 2012.

| (3) | Avtalet bör undertecknas med förbehåll för att det ingås. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör undertecknas med förbehåll för att det ingås.

| (4) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (2). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(4)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (2). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.

| (5) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(5)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (6) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar bemyndigas härmed på unionens vägnar med förbehåll för att avtalet ingås (4).

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 22 juni 2012.

På rådets vägnar

M. VESTAGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 334, 19.12.2007, s. 169.

1

(2)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

2

(3)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

3

(4)  Texten till avtalet kommer att offentliggöras tillsammans med beslutet om undertecknande.

4

---

FÖRORDNINGAR

| 4.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/5

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 585/2012

av den 26 juni 2012

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av översynen vid giltighetens utgång av import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.2, 9.4 och 11.2,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2320/97 (2) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland. Genom kommissionens beslut 2000/70/EG (3) godtogs åtaganden från en exportör i Ryssland. Genom förordning (EG) nr 348/2000 (4) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina. Genom rådets förordning (EG) nr 1322/2004 (5) beslöt man av försiktighetsskäl att inte längre tillämpa de gällande åtgärderna beträffande import från bl.a. Ryssland på grund av att vissa unionstillverkare tidigare hade varit inblandade i konkurrensbegränsande verksamhet (se skäl 9 i den förordningen). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2320/97 (2) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland. Genom kommissionens beslut 2000/70/EG (3) godtogs åtaganden från en exportör i Ryssland. Genom förordning (EG) nr 348/2000 (4) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina. Genom rådets förordning (EG) nr 1322/2004 (5) beslöt man av försiktighetsskäl att inte längre tillämpa de gällande åtgärderna beträffande import från bl.a. Ryssland på grund av att vissa unionstillverkare tidigare hade varit inblandade i konkurrensbegränsande verksamhet (se skäl 9 i den förordningen).

| (2) | Efter en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (6) de åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 348/2000, upphävde möjligheten till befrielse från tullarna som föreskrivs i artikel 2 i den förordningen samt införde en antidumpningstull på 38,8 % på import av produkter från Kroatien och en antidumpningstull på 64,1 % på import av produkter från Ukraina, med undantag av import från Dnepropetrovsk Tube Works (DTW) som pålades en antidumpningstull på 51,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (6) de åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 348/2000, upphävde möjligheten till befrielse från tullarna som föreskrivs i artikel 2 i den förordningen samt införde en antidumpningstull på 38,8 % på import av produkter från Kroatien och en antidumpningstull på 64,1 % på import av produkter från Ukraina, med undantag av import från Dnepropetrovsk Tube Works (DTW) som pålades en antidumpningstull på 51,9 %.

| (3) | Genom beslut 2005/133/EG (7) upphävde kommissionen partiellt och tillfälligt de slutgiltiga åtgärderna för Kroatien och Ukraina under en period av nio månader med verkan från och med den 18 februari 2005. Det partiella tillfälliga upphävandet förlängdes med ytterligare ett år genom rådets förordning (EG) nr 1866/2005 (8). |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut 2005/133/EG (7) upphävde kommissionen partiellt och tillfälligt de slutgiltiga åtgärderna för Kroatien och Ukraina under en period av nio månader med verkan från och med den 18 februari 2005. Det partiella tillfälliga upphävandet förlängdes med ytterligare ett år genom rådets förordning (EG) nr 1866/2005 (8).

| (4) | Genom förordning (EG) nr 954/2006 (9) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör med ursprung i bl.a. Kroatien, Ryssland och Ukraina, upphävdes rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 samt avslutade dels interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland, dels interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Kroatien, Ryssland och Ukraina (nedan kallad den senaste undersökningen). |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EG) nr 954/2006 (9) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör med ursprung i bl.a. Kroatien, Ryssland och Ukraina, upphävdes rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 samt avslutade dels interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland, dels interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Kroatien, Ryssland och Ukraina (nedan kallad den senaste undersökningen).

| (5) | De åtgärder som är i kraft är därmed de som infördes genom förordning (EG) nr 954/2006, dvs. 29,8 % på import från Kroatien, 35,8 % på import från Ryssland, med undantag för aktiebolaget Chelyabinsk Tube Rolling Plant och aktiebolaget Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works (27,2 %), samt 25,7 % på import från Ukraina, med undantag för OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %). |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som är i kraft är därmed de som infördes genom förordning (EG) nr 954/2006, dvs. 29,8 % på import från Kroatien, 35,8 % på import från Ryssland, med undantag för aktiebolaget Chelyabinsk Tube Rolling Plant och aktiebolaget Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works (27,2 %), samt 25,7 % på import från Ukraina, med undantag för OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).

| (6) | Vad gäller CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) erinras om att dessa företagsnamn i februari 2007 ändrades till CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube respektive OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube har alltså upphört som rättssubjekt och all dess egendom och icke-materiella rättigheter och skyldigheter togs över av LLC Interpipe Niko Tube, som etablerades i december 2007. |
| --- | --- |

(6)

Vad gäller CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) erinras om att dessa företagsnamn i februari 2007 ändrades till CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube respektive OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube har alltså upphört som rättssubjekt och all dess egendom och icke-materiella rättigheter och skyldigheter togs över av LLC Interpipe Niko Tube, som etablerades i december 2007.

| (7) | I enlighet med artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt räknades antidumpningstullsatsen för Interpipe om utifrån en dom i Europeiska unionens domstol den 12 februari 2012 (11). Den tull som för närvarande gäller för denna grupp är 17,7 %, som fastställdes genom rådets förordning (EU) nr 540/2012 (12) där denna dom verkställdes. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt räknades antidumpningstullsatsen för Interpipe om utifrån en dom i Europeiska unionens domstol den 12 februari 2012 (11). Den tull som för närvarande gäller för denna grupp är 17,7 %, som fastställdes genom rådets förordning (EU) nr 540/2012 (12) där denna dom verkställdes.

1.2   Begäran om översynen vid giltighetstidens utgång

| (8) | Den 28 juni 2011 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) (13) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(8)

Den 28 juni 2011 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) (13) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina.

| (9) | Översynen inleddes efter en välgrundad begäran som inlämnades den 29 mars 2011 av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) som företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör. Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(9)

Översynen inleddes efter en välgrundad begäran som inlämnades den 29 mars 2011 av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) som företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör. Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

| (10) | Förutom ovanstående översyn vid giltighetstidens utgång har kommissionen parallellt inlett två partiella översyner enligt artikel 11.3 i grundförordningen när det gäller import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ukraina och Ryssland (14). Dessa partiella översyner inleddes efter en begäran från en grupp exporterande tillverkare i Ukraina, Interpipe group, och från en grupp exporterande tillverkare i Ryssland, TMK group. Båda översynerna har begränsats till en undersökning av dumpning som de sökande berörs av. |
| --- | --- |

(10)

Förutom ovanstående översyn vid giltighetstidens utgång har kommissionen parallellt inlett två partiella översyner enligt artikel 11.3 i grundförordningen när det gäller import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ukraina och Ryssland (14). Dessa partiella översyner inleddes efter en begäran från en grupp exporterande tillverkare i Ukraina, Interpipe group, och från en grupp exporterande tillverkare i Ryssland, TMK group. Båda översynerna har begränsats till en undersökning av dumpning som de sökande berörs av.

1.3   Undersökning

| (11) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, kända användare, företrädarna för exportländerna, sökanden och de unionstillverkare som nämndes i begäran om att en översyn skulle inledas. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, kända användare, företrädarna för exportländerna, sökanden och de unionstillverkare som nämndes i begäran om att en översyn skulle inledas. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (12) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i såväl Ryssland och Ukraina som unionstillverkare och importörer berördes av undersökningen, angavs inledningsvis i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att inom två veckor efter inledandet av förfarandet ge sig till känna och till kommissionen lämna de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i såväl Ryssland och Ukraina som unionstillverkare och importörer berördes av undersökningen, angavs inledningsvis i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att inom två veckor efter inledandet av förfarandet ge sig till känna och till kommissionen lämna de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande.

| (13) | Eftersom endast en exporterande tillverkare i Ryssland och endast en exporterande tillverkare i Ukraina lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen, beslutades att man inte skulle tillämpa något stickprovsförfarande på de exporterande tillverkarna i Ryssland och Ukraina men att ett frågeformulär skulle sändas till dessa tillverkare. Därefter beslutade den exporterande tillverkare i Ryssland som tillhandahöll de uppgifter som begärdes i tillkännagivandet om inledande att inte samarbeta ytterligare genom att besvara frågeformuläret avsett för exporterande tillverkare i Ryssland. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom endast en exporterande tillverkare i Ryssland och endast en exporterande tillverkare i Ukraina lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen, beslutades att man inte skulle tillämpa något stickprovsförfarande på de exporterande tillverkarna i Ryssland och Ukraina men att ett frågeformulär skulle sändas till dessa tillverkare. Därefter beslutade den exporterande tillverkare i Ryssland som tillhandahöll de uppgifter som begärdes i tillkännagivandet om inledande att inte samarbeta ytterligare genom att besvara frågeformuläret avsett för exporterande tillverkare i Ryssland.

| (14) | Nitton unionstillverkare lämnade de upplysningar som begärdes för urvalet och var villiga att samarbeta med kommissionen. På grundval av de upplysningar som unionstillverkarna lämnat hade kommissionen före inledandet gjort ett provisoriskt urval på fyra tillverkare som befanns vara representativa för unionsindustrin med avseende på produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen. Efter kommentarer om lämpligheten av detta urval som inkom inom två veckor efter inledandet, ersatte kommissionen en av de provisoriskt valda tillverkarna med en annan. |
| --- | --- |

(14)

Nitton unionstillverkare lämnade de upplysningar som begärdes för urvalet och var villiga att samarbeta med kommissionen. På grundval av de upplysningar som unionstillverkarna lämnat hade kommissionen före inledandet gjort ett provisoriskt urval på fyra tillverkare som befanns vara representativa för unionsindustrin med avseende på produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen. Efter kommentarer om lämpligheten av detta urval som inkom inom två veckor efter inledandet, ersatte kommissionen en av de provisoriskt valda tillverkarna med en annan.

| (15) | Fyra importörer lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta med kommissionen. Kommissionen beslutade därför att inte tillämpa stickprovsförfarandet och att i stället sända ett frågeformulär till dessa importörer. |
| --- | --- |

(15)

Fyra importörer lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta med kommissionen. Kommissionen beslutade därför att inte tillämpa stickprovsförfarandet och att i stället sända ett frågeformulär till dessa importörer.

| (16) | Frågeformulär sändes därför till de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, till fyra importörer och till alla exporterande tillverkare som gav sig tillkänna i de tre berörda länderna. |
| --- | --- |

(16)

Frågeformulär sändes därför till de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, till fyra importörer och till alla exporterande tillverkare som gav sig tillkänna i de tre berörda länderna.

| (17) | Ingen exporterande tillverkare i Ryssland lämnade svar på frågeformuläret. Ingen exporterande tillverkare i Ryssland anses därför ha samarbetat vid undersökningen. |
| --- | --- |

(17)

Ingen exporterande tillverkare i Ryssland lämnade svar på frågeformuläret. Ingen exporterande tillverkare i Ryssland anses därför ha samarbetat vid undersökningen.

| (18) | En grupp exporterande tillverkare i Ukraina lämnade svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(18)

En grupp exporterande tillverkare i Ukraina lämnade svar på frågeformuläret.

| (19) | En exporterande tillverkare i Kroatien lämnade svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(19)

En exporterande tillverkare i Kroatien lämnade svar på frågeformuläret.

| (20) | Vidare besvarade de fyra unionstillverkarna som ingick i urvalet, tre importörer och en användare frågeformuläret. |
| --- | --- |

(20)

Vidare besvarade de fyra unionstillverkarna som ingick i urvalet, tre importörer och en användare frågeformuläret.

| (21) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare:






  — | Arcelor Mittal Tubular products, Ostrava, Tjeckien. |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Unionstillverkare:

—

Arcelor Mittal Tubular products, Ostrava, Tjeckien.

| — | Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italien, och det närstående företaget TGS UK, Aberdeen, Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italien, och det närstående företaget TGS UK, Aberdeen, Förenade kungariket.

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien och det närstående företaget Almesa, Barcelona, Spanien. |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien och det närstående företaget Almesa, Barcelona, Spanien.

| — | V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland. |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland.

| b) | Exporterande tillverkare i Kroatien:






  — | CMC Sisak d.o.o. |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kroatien:

—

CMC Sisak d.o.o.

| c) | Exporterande tillverkare i Ukraina:






  — | Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) och de närstående handelsföretagen LLC Interpipe Ukraina, Dnepropetrovsk, Ukraina och Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz). |
| --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i Ukraina:

—

Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) och de närstående handelsföretagen LLC Interpipe Ukraina, Dnepropetrovsk, Ukraina och Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz).

| d) | Importörer och användare:






  — | Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italien. |
| --- | --- | --- |

d)

Importörer och användare:

—

Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italien.

| — | TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italien. |
| --- | --- |

—

TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italien.

| (22) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2010–30 mars 2011 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(22)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2010–30 mars 2011 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (23) | Den berörda produkten är densamma som i den senaste undersökningen som ledde till att de gällande åtgärderna infördes, dvs. vissa sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, en ytterdiameter på högst 406,4 mm, ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formeln från International Institute of Welding (IIW) och kemiska analyser (15) med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93. |
| --- | --- |

(23)

Den berörda produkten är densamma som i den senaste undersökningen som ledde till att de gällande åtgärderna infördes, dvs. vissa sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, en ytterdiameter på högst 406,4 mm, ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formeln från International Institute of Welding (IIW) och kemiska analyser (15) med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93.

| (24) | Den berörda produkten har en mängd olika tillämpningsområden, t.ex. transport av gas och vätskor, inom byggnadsindustrin, i mekaniska föremål, i gasrör och rör i värmepannor samt i s.k. oil and country tubular goods (OCTG-rör) för borrning och ledningar för oljeindustrin. |
| --- | --- |

(24)

Den berörda produkten har en mängd olika tillämpningsområden, t.ex. transport av gas och vätskor, inom byggnadsindustrin, i mekaniska föremål, i gasrör och rör i värmepannor samt i s.k. oil and country tubular goods (OCTG-rör) för borrning och ledningar för oljeindustrin.

| (25) | Sömlösa rör levereras till användarna i många olika former. De kan t.ex. vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (dvs. utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns inga standardmått för rören, vilket är förklaringen till att de flesta sömlösa rör tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara. Undersökningen visade att alla sömlösa rör har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. |
| --- | --- |

(25)

Sömlösa rör levereras till användarna i många olika former. De kan t.ex. vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (dvs. utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns inga standardmått för rören, vilket är förklaringen till att de flesta sömlösa rör tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara. Undersökningen visade att alla sömlösa rör har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.

2.2   Likadan produkt

| (26) | I likhet med vad som fastställdes i den senaste undersökningen bekräftades det vid denna översyn vid giltighetens utgång att den produkt som exporteras till unionen från Kroatien, Ryssland och Ukraina, har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kroatien, Ryssland och Ukraina och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

I likhet med vad som fastställdes i den senaste undersökningen bekräftades det vid denna översyn vid giltighetens utgång att den produkt som exporteras till unionen från Kroatien, Ryssland och Ukraina, har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kroatien, Ryssland och Ukraina och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

| (27) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.1   Inledande anmärkningar

| (28) | Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från Kroatien, Ryssland och Ukraina under översynsperioden till 42 723 ton, vilket motsvarar en andel på 2,5 % av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(28)

Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från Kroatien, Ryssland och Ukraina under översynsperioden till 42 723 ton, vilket motsvarar en andel på 2,5 % av unionsmarknaden.

| (29) | I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metoder som i den senaste undersökningen om omständigheterna inte hade förändrats och där tillgängliga uppgifter fanns. Vid bristande samarbetsvilja, som i fallet med Ryssland, måste tillgängliga uppgifter användas enligt artikel 18 i grundförordningen. När det gäller Kroatien och Ukraina användes de uppgifter som de samarbetsvilliga företagen lämnade liksom offentligt tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metoder som i den senaste undersökningen om omständigheterna inte hade förändrats och där tillgängliga uppgifter fanns. Vid bristande samarbetsvilja, som i fallet med Ryssland, måste tillgängliga uppgifter användas enligt artikel 18 i grundförordningen. När det gäller Kroatien och Ukraina användes de uppgifter som de samarbetsvilliga företagen lämnade liksom offentligt tillgängliga uppgifter.

3.2   Dumpning av import under översynsperioden

3.2.1   Allmän metod

| (30) | Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kroatien och Ukraina. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land beskriver därför endast vad som är specifikt för varje exporterande land. Eftersom ingen exporterande tillverkare i Ryssland var samarbetsvillig grundades den övergripande analysen, inklusive beräkningen av dumpning, på bästa tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kroatien och Ukraina. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land beskriver därför endast vad som är specifikt för varje exporterande land. Eftersom ingen exporterande tillverkare i Ryssland var samarbetsvillig grundades den övergripande analysen, inklusive beräkningen av dumpning, på bästa tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

3.2.2   Normalvärde

| (31) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen gjordes först en undersökning för varje samarbetsvillig tillverkare om deras försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i jämförelse med deras totala volym av exportförsäljning till unionen, dvs. om totalvolymen av denna försäljning motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljning till unionen. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen gjordes först en undersökning för varje samarbetsvillig tillverkare om deras försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i jämförelse med deras totala volym av exportförsäljning till unionen, dvs. om totalvolymen av denna försäljning motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljning till unionen.

| (32) | För varje produkttyp som en exporterande tillverkare sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, fastställdes huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om den exporterande tillverkarens totala inhemska försäljningsvolym av den produkttypen under översynsperioden uppgick till minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för den jämförbara produkttyp som exporterades till unionen. |
| --- | --- |

(32)

För varje produkttyp som en exporterande tillverkare sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, fastställdes huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om den exporterande tillverkarens totala inhemska försäljningsvolym av den produkttypen under översynsperioden uppgick till minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för den jämförbara produkttyp som exporterades till unionen.

| (33) | Vidare undersöktes om den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje exporterad typ av den berörda produkten under översynsperioden fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(33)

Vidare undersöktes om den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje exporterad typ av den berörda produkten under översynsperioden fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden.

| (34) | För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred tillverkningskostnaderna och vars vägda genomsnittliga försäljningspris minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(34)

För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred tillverkningskostnaderna och vars vägda genomsnittliga försäljningspris minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (35) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma, inhemska försäljningen av typen i fråga under översynsperioden. |
| --- | --- |

(35)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma, inhemska försäljningen av typen i fråga under översynsperioden.

| (36) | Om en exporterande tillverkare inte haft någon inhemsk försäljning av en viss produkttyp, eller om den inhemska försäljningen inte var tillräcklig, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3. i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

Om en exporterande tillverkare inte haft någon inhemsk försäljning av en viss produkttyp, eller om den inhemska försäljningen inte var tillräcklig, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3. i grundförordningen.

| (37) | När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med inledningsfrasen i artikel 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med inledningsfrasen i artikel 2.6 i grundförordningen.

3.2.3   Exportpris

| (38) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(38)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

3.2.4   Jämförelse

| (39) | Normalvärde och exportpris för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(39)

Normalvärde och exportpris för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

3.2.5   Dumpningsmarginal för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna

| (40) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för varje samarbetsvilligt företag. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för varje samarbetsvilligt företag.

3.3   Kroatien

| (41) | Under översynsperioden uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från CMC Sisak, som är den enda exporterande tillverkaren av sömlösa rör i Kroatien, till under 1 % av den totala förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(41)

Under översynsperioden uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från CMC Sisak, som är den enda exporterande tillverkaren av sömlösa rör i Kroatien, till under 1 % av den totala förbrukningen i unionen.

3.3.1   Normalvärde

| (42) | Vid undersökningen fastställdes att även om den inhemska försäljningen av den berörda produkten var representativ enligt skälen 30 och 31, förekom ingen försäljning i normal handel. Normalvärdet för den samarbetsvilliga tillverkaren konstruerades därför enligt artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

Vid undersökningen fastställdes att även om den inhemska försäljningen av den berörda produkten var representativ enligt skälen 30 och 31, förekom ingen försäljning i normal handel. Normalvärdet för den samarbetsvilliga tillverkaren konstruerades därför enligt artikel 2.3 i grundförordningen.

| (43) | Normalvärdet konstruerades utifrån tillverkningskostnaden med ett skäligt tillägg för vinst och för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, grundat på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(43)

Normalvärdet konstruerades utifrån tillverkningskostnaden med ett skäligt tillägg för vinst och för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, grundat på tillgängliga uppgifter.

3.3.2   Exportpris

| (44) | Den samarbetsvilliga tillverkaren exporterade den berörda produkten till oberoende kunder i unionen, antingen direkt eller via det närstående handelsföretaget i Schweiz. Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av den första oberoende kunden i unionen. |
| --- | --- |

(44)

Den samarbetsvilliga tillverkaren exporterade den berörda produkten till oberoende kunder i unionen, antingen direkt eller via det närstående handelsföretaget i Schweiz. Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av den första oberoende kunden i unionen.

3.3.3   Jämförelse

| (45) | Jämförelsen mellan det konstruerade normalvärdet och exportpriset gjordes fritt fabrik. |
| --- | --- |

(45)

Jämförelsen mellan det konstruerade normalvärdet och exportpriset gjordes fritt fabrik.

| (46) | För att garantera en rättvis jämförelse i samma handelsled togs hänsyn till olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Justeringar enligt artikel 2.10 i grundförordningen gjordes därför med hänsyn till transportkostnader, rabatter och avdrag, provisioner och kreditkostnader. |
| --- | --- |

(46)

För att garantera en rättvis jämförelse i samma handelsled togs hänsyn till olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Justeringar enligt artikel 2.10 i grundförordningen gjordes därför med hänsyn till transportkostnader, rabatter och avdrag, provisioner och kreditkostnader.

3.3.4   Dumpningsmarginal

| (47) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda konstruerade genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen. Det framgick av denna jämförelse att en betydande dumpning på omkring 60 % förekom under översynsperioden. |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda konstruerade genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen. Det framgick av denna jämförelse att en betydande dumpning på omkring 60 % förekom under översynsperioden.

3.4   Ryssland

| (48) | Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från Ryssland under översynsperioden till 10 785 ton, vilket motsvarar en andel på cirka 1 % av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(48)

Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från Ryssland under översynsperioden till 10 785 ton, vilket motsvarar en andel på cirka 1 % av unionsmarknaden.

3.4.1   Normalvärde

| (49) | Eftersom det inte fanns någon samarbetsvillig exporterande tillverkare i Ryssland blev det som nämnts ovan nödvändigt att använda tillgängliga fakta för att fastställa om dumpning förekom under översynsperioden. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i brist på uppgifter från frågeformuläret, beräknades normalvärdet utifrån uppgifter från begäran om översyn och periodiska publikationer för metallbranschen för den mest grundläggande kvaliteten på sömlösa varmformade rör. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom det inte fanns någon samarbetsvillig exporterande tillverkare i Ryssland blev det som nämnts ovan nödvändigt att använda tillgängliga fakta för att fastställa om dumpning förekom under översynsperioden. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i brist på uppgifter från frågeformuläret, beräknades normalvärdet utifrån uppgifter från begäran om översyn och periodiska publikationer för metallbranschen för den mest grundläggande kvaliteten på sömlösa varmformade rör.

| (50) | När det gäller gaspriserna i Ryssland noterades att en justering var nödvändig enligt artikel 2.5 i grundförordningen när åtgärder infördes vid den senaste undersökningen (16). I den aktuella översynsundersökningen fastställdes normalvärdet utan hänsyn till om en justering för gaskostnader som de ryska exporterande tillverkarna betalade var nödvändig i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Anledningen var, som visas i skäl 53, att redan användningen av en ojusterad tillverkningskostnad tydligt visade att dumpning ägde rum under översynsperioden. Eftersom syftet med denna typ av översyn är att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta eller återkomma om de nuvarande åtgärderna upphör, ansågs det inte nödvändigt att undersöka om det var berättigat med en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen i detta fall. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller gaspriserna i Ryssland noterades att en justering var nödvändig enligt artikel 2.5 i grundförordningen när åtgärder infördes vid den senaste undersökningen (16). I den aktuella översynsundersökningen fastställdes normalvärdet utan hänsyn till om en justering för gaskostnader som de ryska exporterande tillverkarna betalade var nödvändig i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Anledningen var, som visas i skäl 53, att redan användningen av en ojusterad tillverkningskostnad tydligt visade att dumpning ägde rum under översynsperioden. Eftersom syftet med denna typ av översyn är att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta eller återkomma om de nuvarande åtgärderna upphör, ansågs det inte nödvändigt att undersöka om det var berättigat med en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen i detta fall.

3.4.2   Exportpris

| (51) | Det genomsnittliga exportpriset beräknades utifrån cif-värdet från Eurostat för motsvarande typer av sömlösa varmformade rör. |
| --- | --- |

(51)

Det genomsnittliga exportpriset beräknades utifrån cif-värdet från Eurostat för motsvarande typer av sömlösa varmformade rör.

3.4.3   Jämförelse

| (52) | I brist på kontrollerade uppgifter från frågeformuläret gjordes jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen utifrån uppgifter i begäran. |
| --- | --- |

(52)

I brist på kontrollerade uppgifter från frågeformuläret gjordes jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen utifrån uppgifter i begäran.

3.4.4   Dumpningsmarginal

| (53) | I enlighet med artikel 18.5 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda beräknade genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen per produkttyp. Denna jämförelse visade på en dumpning på 38,4 %, vilket är högre än den dumpningsmarginal på 35,8 % som konstaterades i den senaste undersökningen. |
| --- | --- |

(53)

I enlighet med artikel 18.5 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda beräknade genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen per produkttyp. Denna jämförelse visade på en dumpning på 38,4 %, vilket är högre än den dumpningsmarginal på 35,8 % som konstaterades i den senaste undersökningen.

3.5   Ukraina

| (54) | Av tre kända exporterande tillverkare i Ukraina var det bara en exporterande tillverkare, Interpipe group, som samarbetade med kommissionen i den aktuella översynen. Denna tillverkare stod för cirka 70 % av Ukrainas sammanlagda tillverkning av sömlösa rör och för mer än 80 % av Ukrainas sammanlagda export till unionen. Ukrainas export till unionen i förhållande till unionens förbrukning uppgick under översynsperioden till under 2 %. |
| --- | --- |

(54)

Av tre kända exporterande tillverkare i Ukraina var det bara en exporterande tillverkare, Interpipe group, som samarbetade med kommissionen i den aktuella översynen. Denna tillverkare stod för cirka 70 % av Ukrainas sammanlagda tillverkning av sömlösa rör och för mer än 80 % av Ukrainas sammanlagda export till unionen. Ukrainas export till unionen i förhållande till unionens förbrukning uppgick under översynsperioden till under 2 %.

3.5.1   Normalvärde

| (55) | Vid undersökningen fastställdes att den inhemska försäljningen av den likadana produkten var representativ enligt skälen 31–33. Normalvärdet fastställdes därför i enlighet med skälen 34–37. |
| --- | --- |

(55)

Vid undersökningen fastställdes att den inhemska försäljningen av den likadana produkten var representativ enligt skälen 31–33. Normalvärdet fastställdes därför i enlighet med skälen 34–37.

| (56) | När åtgärder infördes vid den senaste undersökningen noterades när det gäller energipriserna i Ukraina att en justering var nödvändig enligt artikel 2.5 i grundförordningen (17). I den aktuella översynen fastställdes dock normalvärdet utan hänsyn till om en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen var nödvändig för energikostnader som de ukrainska exporterande tillverkarna betalade. Anledningen var, som visas i skäl 61, att redan användningen av en ojusterad tillverkningskostnad tydligt visade att dumpning ägde rum under översynsperioden. Eftersom syftet med denna typ av översyn är att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta eller återkomma om de nuvarande åtgärderna upphör, ansågs det därför inte nödvändigt att undersöka om det var berättigat med en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen i detta fall. |
| --- | --- |

(56)

När åtgärder infördes vid den senaste undersökningen noterades när det gäller energipriserna i Ukraina att en justering var nödvändig enligt artikel 2.5 i grundförordningen (17). I den aktuella översynen fastställdes dock normalvärdet utan hänsyn till om en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen var nödvändig för energikostnader som de ukrainska exporterande tillverkarna betalade. Anledningen var, som visas i skäl 61, att redan användningen av en ojusterad tillverkningskostnad tydligt visade att dumpning ägde rum under översynsperioden. Eftersom syftet med denna typ av översyn är att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta eller återkomma om de nuvarande åtgärderna upphör, ansågs det därför inte nödvändigt att undersöka om det var berättigat med en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen i detta fall.

3.5.2   Exportpris

| (57) | Interpipe group exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen via det närstående handelsföretaget i Schweiz. Exportpriserna fastställdes därför i enlighet med skäl 38. |
| --- | --- |

(57)

Interpipe group exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen via det närstående handelsföretaget i Schweiz. Exportpriserna fastställdes därför i enlighet med skäl 38.

3.5.3   Jämförelse

| (58) | Normalvärdet och exportpriset hos Interpipe group jämfördes enligt skäl 39. På denna grund har justeringar i tillämpliga och motiverade fall gjorts för skillnader när det gäller kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader samt kreditkostnader och provisioner. |
| --- | --- |

(58)

Normalvärdet och exportpriset hos Interpipe group jämfördes enligt skäl 39. På denna grund har justeringar i tillämpliga och motiverade fall gjorts för skillnader när det gäller kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader samt kreditkostnader och provisioner.

3.5.4   Dumpningsmarginal

| (59) | Dumpningsmarginalen beräknades enligt skäl 40. |
| --- | --- |

(59)

Dumpningsmarginalen beräknades enligt skäl 40.

| (60) | Som i den senaste undersökningen och i överensstämmelse med institutionernas normala praxis, beräknades en enda dumpningsmarginal för hela koncernen. I den metod som användes för att göra detta beräknades dumpningsmarginalen för varje enskild exporterande tillverkare innan man fastställde en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för koncernen som helhet. Det bör påpekas att denna metod skiljer sig från den metod som användes i den senaste undersökningen, där dumpningsberäkningen gjordes genom att man slog samman alla relevanta uppgifter avseende de tillverkande enheternas produktionskostnader, lönsamhet och försäljning till unionen. De förändrade omständigheter som motiverar detta byte av metod är en förändring i koncernens bolagsstruktur som innebär att det går att identifiera tillverkaren inom koncernen när det gäller försäljning och tillverkning. |
| --- | --- |

(60)

Som i den senaste undersökningen och i överensstämmelse med institutionernas normala praxis, beräknades en enda dumpningsmarginal för hela koncernen. I den metod som användes för att göra detta beräknades dumpningsmarginalen för varje enskild exporterande tillverkare innan man fastställde en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för koncernen som helhet. Det bör påpekas att denna metod skiljer sig från den metod som användes i den senaste undersökningen, där dumpningsberäkningen gjordes genom att man slog samman alla relevanta uppgifter avseende de tillverkande enheternas produktionskostnader, lönsamhet och försäljning till unionen. De förändrade omständigheter som motiverar detta byte av metod är en förändring i koncernens bolagsstruktur som innebär att det går att identifiera tillverkaren inom koncernen när det gäller försäljning och tillverkning.

| (61) | Denna jämförelse visade på en dumpningsmarginal på ca 10 % för den samarbetsvilliga gruppen av exporttillverkare som exporterade till EU under översynsperioden. |
| --- | --- |

(61)

Denna jämförelse visade på en dumpningsmarginal på ca 10 % för den samarbetsvilliga gruppen av exporttillverkare som exporterade till EU under översynsperioden.

4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

4.1   Inledande anmärkningar

| (62) | Av ovanstående överväganden framgår att dumpningen fortsatte under översynsperioden. Sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla granskas nedan. |
| --- | --- |

(62)

Av ovanstående överväganden framgår att dumpningen fortsatte under översynsperioden. Sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla granskas nedan.

4.1.1   Kroatien

| (63) | Som påpekades i skäl 46 konstaterades en betydande dumpningsmarginal under översynsperioden. Ägaren till den exporterande tillverkaren har därefter beslutat att göra sig av med företaget och den exporterande tillverkaren slutade därför att ta emot nya order under hösten 2011 samt upphörde med all produktion av sömlösa rör i slutet av 2011. Från 2012 finns alltså ingen tillverkning av sömlösa rör i Kroatien och exporten efter översynsperioden har bestått av mycket begränsade kvantiteter. |
| --- | --- |

(63)

Som påpekades i skäl 46 konstaterades en betydande dumpningsmarginal under översynsperioden. Ägaren till den exporterande tillverkaren har därefter beslutat att göra sig av med företaget och den exporterande tillverkaren slutade därför att ta emot nya order under hösten 2011 samt upphörde med all produktion av sömlösa rör i slutet av 2011. Från 2012 finns alltså ingen tillverkning av sömlösa rör i Kroatien och exporten efter översynsperioden har bestått av mycket begränsade kvantiteter.

| (64) | Översynsundersökningen visade att eftersom företaget tillverkade på beställning, fanns inte några större lager. På grund av det stora utbudet av olika rör och höga kostnader kan inga ekonomiska vinster göras på att hålla stora lager. |
| --- | --- |

(64)

Översynsundersökningen visade att eftersom företaget tillverkade på beställning, fanns inte några större lager. På grund av det stora utbudet av olika rör och höga kostnader kan inga ekonomiska vinster göras på att hålla stora lager.

| (65) | Med tanke på ovanstående och med hänsyn till att försäljningsprocessen av företaget fortfarande pågår, är det ytterst osannolikt att dumpningen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien kommer att fortsätta på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

(65)

Med tanke på ovanstående och med hänsyn till att försäljningsprocessen av företaget fortfarande pågår, är det ytterst osannolikt att dumpningen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien kommer att fortsätta på kort och medellång sikt.

4.1.2   Ryssland

4.1.2.1   Inledande anmärkningar

| (66) | Utöver analysen av förekomsten av dumpning under översynsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(66)

Utöver analysen av förekomsten av dumpning under översynsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning.

| (67) | Följande aspekter undersöktes: volym och priser för den dumpade importen från Ryssland, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ryssland, unionsmarknadens attraktionskraft och andra tredjeländers marknader. |
| --- | --- |

(67)

Följande aspekter undersöktes: volym och priser för den dumpade importen från Ryssland, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ryssland, unionsmarknadens attraktionskraft och andra tredjeländers marknader.

4.1.2.2   Volym och priser för den dumpade importen från Ryssland

| (68) | Efter det att de slutgiltiga åtgärderna infördes i juni 2006, och översynen av dem i augusti 2008 genom rådets förordning (EG) nr 812/2008 (18), minskade importen med deklarerat ursprung i Ryssland stadigt och låg kvar på låg nivå till slutet av översynsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Efter det att de slutgiltiga åtgärderna infördes i juni 2006, och översynen av dem i augusti 2008 genom rådets förordning (EG) nr 812/2008 (18), minskade importen med deklarerat ursprung i Ryssland stadigt och låg kvar på låg nivå till slutet av översynsperioden.

| (69) | Under samma period förblev priserna på dumpad import från Ryssland relativt låga. |
| --- | --- |

(69)

Under samma period förblev priserna på dumpad import från Ryssland relativt låga.

4.1.2.3   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ryssland

| (70) | När det gäller den totala produktionskapaciteten för sömlösa rör i Ryssland, och i avsaknad av kontrollerade uppgifter, pekar olika offentliga informationskällor på att produktionskapaciteten är betydligt högre än efterfrågan på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(70)

När det gäller den totala produktionskapaciteten för sömlösa rör i Ryssland, och i avsaknad av kontrollerade uppgifter, pekar olika offentliga informationskällor på att produktionskapaciteten är betydligt högre än efterfrågan på den inhemska marknaden.

| (71) | Även om den ryska marknadsandelen i unionen inte ligger mycket över 1 % är den uppskattade ryska kapaciteten närmare 4 miljoner ton per år. Den ryska industrin utnyttjar endast cirka 70 % av sin produktionskapacitet. Om man drar av den kända inhemska förbrukningen och exportvolymerna till andra marknader enligt den ryska exportstatistiken finns det för närvarande en outnyttjad kapacitet på över 1 miljon ton per år vilket utgör nästan 65 % av unionens förbrukning. Trots den aktuella överkapaciteten och utifrån de uppgifter som klaganden har lämnat och som inte ifrågasatts av berörda parter, verkar den ryska kapaciteten kunna öka ytterligare under de kommande åren. En exporterande tillverkare i Ryssland hävdade att företagets verksamhet redan bedrevs med högre kapacitet och att företaget inte hade för avsikt att utöka sin produktionskapacitet inom den närmaste framtiden. Denna exporterande tillverkare hävdade också att kapacitetsutnyttjandet hos den ryska industrin för sömlösa rör av järn och stål enligt en välrenommerad marknadspublikation var ”högt”, och att produktionsvolymen av den berörda produkten i Ryssland låg i linje med förbrukningen på den inhemska marknaden. Men eftersom företaget hade valt att inte samarbeta fanns dessa uppgifter från företaget inte i handlingarna i ärendet, och uppgifterna kunde heller inte kontrolleras. Dessutom angavs inte heller exakt vad som avsågs med uttrycket ”högt” i publikationen, varför inga slutsatser kunde dras. Kommentarerna rörande produktions- och förbrukningsnivåer i Ryssland för den berörda produkten ledde därför inte till någon ändring när det gäller den uppskattade befintligheten av en betydande outnyttjad kapacitet i Ryssland. Det bör påpekas att den uppskattade etablerade kapaciteten på nästan 4 miljoner ton per år inte har ifrågasatts sedan undersökningsresultatet framlagts för alla berörda parter. |
| --- | --- |

(71)

Även om den ryska marknadsandelen i unionen inte ligger mycket över 1 % är den uppskattade ryska kapaciteten närmare 4 miljoner ton per år. Den ryska industrin utnyttjar endast cirka 70 % av sin produktionskapacitet. Om man drar av den kända inhemska förbrukningen och exportvolymerna till andra marknader enligt den ryska exportstatistiken finns det för närvarande en outnyttjad kapacitet på över 1 miljon ton per år vilket utgör nästan 65 % av unionens förbrukning. Trots den aktuella överkapaciteten och utifrån de uppgifter som klaganden har lämnat och som inte ifrågasatts av berörda parter, verkar den ryska kapaciteten kunna öka ytterligare under de kommande åren. En exporterande tillverkare i Ryssland hävdade att företagets verksamhet redan bedrevs med högre kapacitet och att företaget inte hade för avsikt att utöka sin produktionskapacitet inom den närmaste framtiden. Denna exporterande tillverkare hävdade också att kapacitetsutnyttjandet hos den ryska industrin för sömlösa rör av järn och stål enligt en välrenommerad marknadspublikation var ”högt”, och att produktionsvolymen av den berörda produkten i Ryssland låg i linje med förbrukningen på den inhemska marknaden. Men eftersom företaget hade valt att inte samarbeta fanns dessa uppgifter från företaget inte i handlingarna i ärendet, och uppgifterna kunde heller inte kontrolleras. Dessutom angavs inte heller exakt vad som avsågs med uttrycket ”högt” i publikationen, varför inga slutsatser kunde dras. Kommentarerna rörande produktions- och förbrukningsnivåer i Ryssland för den berörda produkten ledde därför inte till någon ändring när det gäller den uppskattade befintligheten av en betydande outnyttjad kapacitet i Ryssland. Det bör påpekas att den uppskattade etablerade kapaciteten på nästan 4 miljoner ton per år inte har ifrågasatts sedan undersökningsresultatet framlagts för alla berörda parter.

4.1.2.4   Unionsmarknadens och andra tredjeländers attraktionskraft

| (72) | Som anges ovan finns det en betydande överkapacitet i produktionen på den inhemska marknaden i Ryssland, vilket tyder på att det finns ett stort naturligt behov av att hitta alternativa marknader som kan ta emot överskottsproduktionen. |
| --- | --- |

(72)

Som anges ovan finns det en betydande överkapacitet i produktionen på den inhemska marknaden i Ryssland, vilket tyder på att det finns ett stort naturligt behov av att hitta alternativa marknader som kan ta emot överskottsproduktionen.

| (73) | Unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen och den växer fortfarande. På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningen står det också klart att de ryska företagen är mycket intresserade av att utveckla sin närvaro på en av de största marknaderna i världen och behålla en betydande marknadsandel på unionsmarknaden. En exporterande tillverkare i Ryssland hävdade att man borde ha använt de uppgifter som begärdes i tillkännagivandet om inledande som grundval för slutsatserna om huruvida dumpning ägde rum och om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, i stället för att fastställa detta utifrån de uppgifter som faktiskt förelåg. Denna exporterande tillverkare i Ryssland valde att inte samarbeta ytterligare. Företaget anförde dock samtidigt att det höll på att genomgå interna omstruktureringsprocesser och att ett ifyllt frågeformulär skulle innehålla uppgifter som sänts in efter tillkännagivandet om inledande. Detta skulle innebära att uppgifterna i fråga inte skulle kunna användas för att i detta ärende fastslå sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, eller för att fastställa om förhållandena hade ändrats i sådan omfattning att det motiverade en förnyad översyn av åtgärdernas nivå. Det ansågs därför att denna information inte kunde användas. |
| --- | --- |

(73)

Unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen och den växer fortfarande. På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningen står det också klart att de ryska företagen är mycket intresserade av att utveckla sin närvaro på en av de största marknaderna i världen och behålla en betydande marknadsandel på unionsmarknaden. En exporterande tillverkare i Ryssland hävdade att man borde ha använt de uppgifter som begärdes i tillkännagivandet om inledande som grundval för slutsatserna om huruvida dumpning ägde rum och om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, i stället för att fastställa detta utifrån de uppgifter som faktiskt förelåg. Denna exporterande tillverkare i Ryssland valde att inte samarbeta ytterligare. Företaget anförde dock samtidigt att det höll på att genomgå interna omstruktureringsprocesser och att ett ifyllt frågeformulär skulle innehålla uppgifter som sänts in efter tillkännagivandet om inledande. Detta skulle innebära att uppgifterna i fråga inte skulle kunna användas för att i detta ärende fastslå sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, eller för att fastställa om förhållandena hade ändrats i sådan omfattning att det motiverade en förnyad översyn av åtgärdernas nivå. Det ansågs därför att denna information inte kunde användas.

4.1.2.5   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (74) | Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat kan slutsatsen dras att betydande importvolymer från Ryssland fortfarande dumpas och att sannolikheten för fortsatt dumpning är stor. Med beaktande av den aktuella och potentiella outnyttjade kapaciteten i Ryssland och den omständigheten att unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen med attraktiva prisnivåer, kan slutsatsen dras att de ryska exportörerna sannolikt kommer att öka sin dumpade export till unionen ytterligare om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(74)

Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat kan slutsatsen dras att betydande importvolymer från Ryssland fortfarande dumpas och att sannolikheten för fortsatt dumpning är stor. Med beaktande av den aktuella och potentiella outnyttjade kapaciteten i Ryssland och den omständigheten att unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen med attraktiva prisnivåer, kan slutsatsen dras att de ryska exportörerna sannolikt kommer att öka sin dumpade export till unionen ytterligare om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.

4.1.3   Ukraina

4.1.3.1   Inledande anmärkningar

| (75) | Utöver analysen av förekomsten av dumpning under översynsperioden (skälen 54–61) undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(75)

Utöver analysen av förekomsten av dumpning under översynsperioden (skälen 54–61) undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning.

| (76) | Följande aspekter undersöktes: volym och priser för den dumpade importen från Ukraina, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ukraina samt attraktionskraften för unionsmarknaden och andra tredjeländers marknader. |
| --- | --- |

(76)

Följande aspekter undersöktes: volym och priser för den dumpade importen från Ukraina, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ukraina samt attraktionskraften för unionsmarknaden och andra tredjeländers marknader.

4.1.3.2   Volym och priser för den dumpade importen från Ukraina

| (77) | Efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts i juni 2006 minskade importen från Ukraina avsevärt och har sedan legat kvar på en ganska låg nivå med en marknadsandel i unionen på under 2 %. Under samma period förblev priserna på dumpad import från Ukraina relativt låga. De genomsnittliga försäljningspriserna till andra exportmarknader än unionen, där inga antidumpningstullar tillämpas, befanns ligga på en liknande eller till och med lägre nivå än priserna till unionen. |
| --- | --- |

(77)

Efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts i juni 2006 minskade importen från Ukraina avsevärt och har sedan legat kvar på en ganska låg nivå med en marknadsandel i unionen på under 2 %. Under samma period förblev priserna på dumpad import från Ukraina relativt låga. De genomsnittliga försäljningspriserna till andra exportmarknader än unionen, där inga antidumpningstullar tillämpas, befanns ligga på en liknande eller till och med lägre nivå än priserna till unionen.

4.1.3.3   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ukraina

| (78) | Utifrån offentligt tillgängliga uppgifter finns det tre huvudsakliga tillverkare av sömlösa rör i Ukraina med en sammanlagd uppskattad tillverkning på ungefär 1,5 miljoner ton per år, vilket är nästan detsamma som den totala förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(78)

Utifrån offentligt tillgängliga uppgifter finns det tre huvudsakliga tillverkare av sömlösa rör i Ukraina med en sammanlagd uppskattad tillverkning på ungefär 1,5 miljoner ton per år, vilket är nästan detsamma som den totala förbrukningen i unionen.

| (79) | Även om den ukrainska marknadsandelen inom unionen ligger på strax under 2 %, är den uppskattade outnyttjade kapaciteten i Ukraina 50 % eller 750 000 ton per år, vilket motsvarar nästan hälften av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(79)

Även om den ukrainska marknadsandelen inom unionen ligger på strax under 2 %, är den uppskattade outnyttjade kapaciteten i Ukraina 50 % eller 750 000 ton per år, vilket motsvarar nästan hälften av förbrukningen i unionen.

4.1.3.4   Unionsmarknadens och andra tredjeländers attraktionskraft

| (80) | Undersökningen har bekräftat att alla de tre främsta ukrainska tillverkarna av sömlösa rör exporterar den berörda produkten till unionen. Den har också visat att den samarbetsvilliga parten exporterar till dumpade priser till unionen. Offentligt tillgängliga uppgifter visar också att de andra större tillverkarna exporterar sömlösa rör till unionen till priser som ligger under dem hos det samarbetsvilliga företaget. |
| --- | --- |

(80)

Undersökningen har bekräftat att alla de tre främsta ukrainska tillverkarna av sömlösa rör exporterar den berörda produkten till unionen. Den har också visat att den samarbetsvilliga parten exporterar till dumpade priser till unionen. Offentligt tillgängliga uppgifter visar också att de andra större tillverkarna exporterar sömlösa rör till unionen till priser som ligger under dem hos det samarbetsvilliga företaget.

4.1.3.5   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (81) | Med beaktande av att importen från Ukraina fortfarande dumpas och att exportförsäljningen till andra exportmarknader än Europeiska unionen sker till liknande eller lägre priser än unionspriserna samt med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Ukraina och den omständigheten att unionsmarknaden är en av största marknaderna i världen, kan slutsatsen dras att de ukrainska exportörerna sannolikt kommer att öka sin dumpade export till unionen ytterligare om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(81)

Med beaktande av att importen från Ukraina fortfarande dumpas och att exportförsäljningen till andra exportmarknader än Europeiska unionen sker till liknande eller lägre priser än unionspriserna samt med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Ukraina och den omständigheten att unionsmarknaden är en av största marknaderna i världen, kan slutsatsen dras att de ukrainska exportörerna sannolikt kommer att öka sin dumpade export till unionen ytterligare om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.

4.2   Slutsats

| (82) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det finns en avsevärd och reell risk för att dumpningen för sömlösa rör med ursprung i Ukraina och Ryssland kommer att fortsätta om de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Å andra sidan har särskilda omständigheter vad gäller Kroatien lett till slutsatsen att det inte råder någon risk för att dumpningen kommer att fortsätta för sömlösa rör med ursprung i Kroatien om de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(82)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det finns en avsevärd och reell risk för att dumpningen för sömlösa rör med ursprung i Ukraina och Ryssland kommer att fortsätta om de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Å andra sidan har särskilda omständigheter vad gäller Kroatien lett till slutsatsen att det inte råder någon risk för att dumpningen kommer att fortsätta för sömlösa rör med ursprung i Kroatien om de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

5.   UNIONSTILLVERKNINGEN OCH UNIONSINDUSTRIN

| (83) | I unionen är det ungefär nitton tillverkare/producentgrupper som tillverkar sömlösa rör, vilket utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

I unionen är det ungefär nitton tillverkare/producentgrupper som tillverkar sömlösa rör, vilket utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (84) | Såsom anges i skäl 14 valdes fyra tillverkare/producentgrupper ut bland följande nitton unionstillverkare som lämnade de begärda upplysningarna:






  — | Arcelor Mittal Tubular products, Ostrava, Tjeckien. |
| --- | --- | --- |

(84)

Såsom anges i skäl 14 valdes fyra tillverkare/producentgrupper ut bland följande nitton unionstillverkare som lämnade de begärda upplysningarna:

—

Arcelor Mittal Tubular products, Ostrava, Tjeckien.

| — | Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Rumänien. |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Rumänien.

| — | Benteler Stahl/Rohr GmbH, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Benteler Stahl/Rohr GmbH, Tyskland.

| — | Huta Batory, Polen. |
| --- | --- |

—

Huta Batory, Polen.

| — | Ovako Steel AB, Sverige. |
| --- | --- |

—

Ovako Steel AB, Sverige.

| — | Productos Tubulares SA, Spanien. |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares SA, Spanien.

| — | Rohrwerk Max Hütte GmbH, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Max Hütte GmbH, Tyskland.

| — | Rurexpol Sp. z.o.o., Polen. |
| --- | --- |

—

Rurexpol Sp. z.o.o., Polen.

| — | Silcotub, Rumänien. |
| --- | --- |

—

Silcotub, Rumänien.

| — | Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italien. |
| --- | --- |

—

Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italien.

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien. |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien.

| — | TMK Artrom, Rumänien. |
| --- | --- |

—

TMK Artrom, Rumänien.

| — | Valcovny Trub Chomutov, Tjeckien. |
| --- | --- |

—

Valcovny Trub Chomutov, Tjeckien.

| — | Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Frankrike.

| — | Vitkovice Valcovnatrub AS, Tjeckien. |
| --- | --- |

—

Vitkovice Valcovnatrub AS, Tjeckien.

| — | V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland. |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland.

| — | V & M, Frankrike. |
| --- | --- |

—

V & M, Frankrike.

| — | Voest Alpine Tubulars, Österrike. |
| --- | --- |

—

Voest Alpine Tubulars, Österrike.

| — | Železiarne Podbrezová, Slovakien. |
| --- | --- |

—

Železiarne Podbrezová, Slovakien.

| (85) | Det noteras att de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 30 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden och för 35 % av den totala försäljningen på unionsmarknaden, medan de nitton ovannämnda unionstillverkarna stod för 100 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden, vilket ansågs som representativt för hela unionstillverkningen. |
| --- | --- |

(85)

Det noteras att de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 30 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden och för 35 % av den totala försäljningen på unionsmarknaden, medan de nitton ovannämnda unionstillverkarna stod för 100 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden, vilket ansågs som representativt för hela unionstillverkningen.

6.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

6.1   Förbrukning på unionsmarknaden

| (86) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och på uppgifter från Eurostat om all import till EU. |
| --- | --- |

(86)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och på uppgifter från Eurostat om all import till EU.

| (87) | På grundval av dessa uppgifter fann man att unionens förbrukning minskade med 34 %, från 2 597 110 ton 2008 till 1 724 743 ton under översynsperioden. Förbrukningen under 2008 var mycket hög, vilket kan förklaras av det faktum att höga olje- och gaspriser under 2008 uppmuntrade till investeringar i dessa sektorer och gjorde att efterfrågan ökade. Minskningen skedde under 2009, då förbrukningen minskade med närmare 50 %. Efter 2009 började förbrukningen öka igen och fortsatte fram till översynsperioden. | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsförbrukningen (ton) | 2 597 110 | 1 345 551 | 1 609 118 | 1 724 743 |
| index | 100 | 52 | 62 | 66 |

(87)

På grundval av dessa uppgifter fann man att unionens förbrukning minskade med 34 %, från 2 597 110 ton 2008 till 1 724 743 ton under översynsperioden. Förbrukningen under 2008 var mycket hög, vilket kan förklaras av det faktum att höga olje- och gaspriser under 2008 uppmuntrade till investeringar i dessa sektorer och gjorde att efterfrågan ökade. Minskningen skedde under 2009, då förbrukningen minskade med närmare 50 %. Efter 2009 började förbrukningen öka igen och fortsatte fram till översynsperioden.

2008

2009

2010

ÖP

Unionsförbrukningen (ton)

2 597 110

1 345 551

1 609 118

1 724 743

index

100

52

62

66

6.2   Import från de berörda länderna

6.2.1   Sammantagen bedömning

| (88) | I de tidigare undersökningarna gjordes en sammantagen bedömning av importen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(88)

I de tidigare undersökningarna gjordes en sammantagen bedömning av importen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den aktuella undersökningen.

| (89) | I detta avseende konstaterades att den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av dessa länder översteg miniminivån. När det gäller kvantiteterna gjordes en framtidsanalys av de sannolika exportvolymerna från vart och ett av länderna, om åtgärderna skulle upphävas. Analysen visade att importen från Ryssland och Ukraina, men inte från Kroatien, sannolikt skulle öka till nivåer betydligt över dem som nåddes under översynsperioden och säkerligen överstiga den försumbara nivån, om åtgärderna skulle upphävas. Vad gäller Kroatien visade analysen att importen till unionen var försumbar under skadeundersökningsperioden och att tillverkningen helt har upphört efter översynsperioden. Det är därför inte troligt att situationen kommer att förändras på kort sikt. |
| --- | --- |

(89)

I detta avseende konstaterades att den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av dessa länder översteg miniminivån. När det gäller kvantiteterna gjordes en framtidsanalys av de sannolika exportvolymerna från vart och ett av länderna, om åtgärderna skulle upphävas. Analysen visade att importen från Ryssland och Ukraina, men inte från Kroatien, sannolikt skulle öka till nivåer betydligt över dem som nåddes under översynsperioden och säkerligen överstiga den försumbara nivån, om åtgärderna skulle upphävas. Vad gäller Kroatien visade analysen att importen till unionen var försumbar under skadeundersökningsperioden och att tillverkningen helt har upphört efter översynsperioden. Det är därför inte troligt att situationen kommer att förändras på kort sikt.

| (90) | Med tanke på att volymen för den dumpade importen från Kroatien under översynsperioden var försumbar och att den sannolikt inte kommer att öka på grund av vad som anges i skäl 88, ansågs de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen inte vara uppfyllda för import från Kroatien. |
| --- | --- |

(90)

Med tanke på att volymen för den dumpade importen från Kroatien under översynsperioden var försumbar och att den sannolikt inte kommer att öka på grund av vad som anges i skäl 88, ansågs de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen inte vara uppfyllda för import från Kroatien.

| (91) | När det gäller importen från de tre berörda länderna har undersökningen visat att importerade sömlösa rör från dessa länder hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De olika typerna av importerade sömlösa rör var dessutom utbytbara med andra typer som tillverkades i unionen, och de salufördes i unionen under samma period. Mot den bakgrunden ansågs det att de importerade sömlösa rören med ursprung i de berörda länderna konkurrerade med de sömlösa rör som tillverkades i unionen. |
| --- | --- |

(91)

När det gäller importen från de tre berörda länderna har undersökningen visat att importerade sömlösa rör från dessa länder hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De olika typerna av importerade sömlösa rör var dessutom utbytbara med andra typer som tillverkades i unionen, och de salufördes i unionen under samma period. Mot den bakgrunden ansågs det att de importerade sömlösa rören med ursprung i de berörda länderna konkurrerade med de sömlösa rör som tillverkades i unionen.

| (92) | Mot bakgrund av ovanstående ansågs kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen därför vara uppfyllda när det gäller Ryssland och Ukraina. Importen från dessa två länder bedömdes därför sammantaget. Eftersom kriterierna i artikel 3.4, särskilt konkurrensvillkoren mellan importerade produkter, inte var uppfyllda i fråga om Kroatien bedömdes importen från det landet individuellt. |
| --- | --- |

(92)

Mot bakgrund av ovanstående ansågs kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen därför vara uppfyllda när det gäller Ryssland och Ukraina. Importen från dessa två länder bedömdes därför sammantaget. Eftersom kriterierna i artikel 3.4, särskilt konkurrensvillkoren mellan importerade produkter, inte var uppfyllda i fråga om Kroatien bedömdes importen från det landet individuellt.

6.3   Import från Ryssland och Ukraina

6.3.1   Importvolym, importens marknadsandel och importpriser

| (93) | Importvolymen av den berörda produkten från Ryssland och Ukraina har enligt uppgifter från Eurostat minskat med 47 % under skadeundersökningsperioden. En större minskning på 44 % skedde under 2009 och därefter har importen minskat något från 40 611 till 38 108 ton. Detta måste ses mot bakgrund av en minskad förbrukning. |
| --- | --- |

(93)

Importvolymen av den berörda produkten från Ryssland och Ukraina har enligt uppgifter från Eurostat minskat med 47 % under skadeundersökningsperioden. En större minskning på 44 % skedde under 2009 och därefter har importen minskat något från 40 611 till 38 108 ton. Detta måste ses mot bakgrund av en minskad förbrukning.

| (94) | Marknadsandelen för importen från Ryssland och Ukraina minskade från 2,7 % till 2,2 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Marknadsandelen för importen från Ryssland och Ukraina minskade från 2,7 % till 2,2 % under skadeundersökningsperioden.

| (95) | När det gäller vägda genomsnittliga importpriser för sömlösa rör minskade de med 15 procentenheter under 2009, och ökade sedan igen under översynsperioden för att nå samma nivå som 2008. Denna minskning och den efterföljande ökningen följde i stort sett trenden för råvarupriset. | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (ton) | 72 328 | 40 611 | 39 505 | 38 108 |
| index | 100 | 56 | 55 | 53 |
| Marknadsandel % | 2,8 % | 3,0 % | 2,5 % | 2,2 % |
| index | 100 | 111 | 93 | 88 |
| Importpris | 741,03 | 627,66 | 649,96 | 734,22 |
| index | 100 | 85 | 88 | 99 |

(95)

När det gäller vägda genomsnittliga importpriser för sömlösa rör minskade de med 15 procentenheter under 2009, och ökade sedan igen under översynsperioden för att nå samma nivå som 2008. Denna minskning och den efterföljande ökningen följde i stort sett trenden för råvarupriset.

2008

2009

2010

ÖP

Import (ton)

72 328

40 611

39 505

38 108

index

100

56

55

53

Marknadsandel %

2,8 %

3,0 %

2,5 %

2,2 %

index

100

111

93

88

Importpris

741,03

627,66

649,96

734,22

index

100

85

88

99

6.3.2   Prisunderskridande

| (96) | Eftersom de ryska exporterande tillverkarna inte samarbetade måste prisunderskridandet för import från Ryssland fastställas på grundval av importstatistik om varje KN-nummer, med hjälp av upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen. Prisunderskridandet för import från Ukraina fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga ukrainska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstull. Unionsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån för oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik. Under översynsperioden varierade prisunderskridandemarginalen för import av sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina, exklusive antidumpningstullen, mellan 20,4 % och 55,4 %. |
| --- | --- |

(96)

Eftersom de ryska exporterande tillverkarna inte samarbetade måste prisunderskridandet för import från Ryssland fastställas på grundval av importstatistik om varje KN-nummer, med hjälp av upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen. Prisunderskridandet för import från Ukraina fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga ukrainska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstull. Unionsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån för oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik. Under översynsperioden varierade prisunderskridandemarginalen för import av sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina, exklusive antidumpningstullen, mellan 20,4 % och 55,4 %.

6.4   Import från Kroatien

6.4.1   Importvolym, importens marknadsandel och importpriser från Kroatien

| (97) | Importvolymen av den berörda produkten från Kroatien har enligt uppgifter från Eurostat ökat med 133 % under skadeundersökningsperioden. Under 2008 var importen mycket låg och ökade sedan fram till 2010 för att under översynsperioden minska något igen. Totalt sett har importnivån från Kroatien förblivit mycket låg under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Importvolymen av den berörda produkten från Kroatien har enligt uppgifter från Eurostat ökat med 133 % under skadeundersökningsperioden. Under 2008 var importen mycket låg och ökade sedan fram till 2010 för att under översynsperioden minska något igen. Totalt sett har importnivån från Kroatien förblivit mycket låg under hela skadeundersökningsperioden.

| (98) | Marknadsandelen för importen från Kroatien ökade från 0,1 % till 0,3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(98)

Marknadsandelen för importen från Kroatien ökade från 0,1 % till 0,3 % under skadeundersökningsperioden.

| (99) | Importpriserna minskade stadigt, med 23 %, under skadeundersökningsperioden. | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | | | | |
| index | 100 | 153 | 251 | 233 |
| Marknadsandel % | 0,1 % | 0,2 % | 0,3 % | 0,3 % |
| Importpris | | | | |
| index | 100 | 89 | 74 | 77 |

(99)

Importpriserna minskade stadigt, med 23 %, under skadeundersökningsperioden.

2008

2009

2010

ÖP

Import

index

100

153

251

233

Marknadsandel %

0,1 %

0,2 %

0,3 %

0,3 %

Importpris

index

100

89

74

77

6.4.2   Prisunderskridande

| (100) | Prisunderskridandet fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga kroatiske tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstullen, och fastställdes till 29,3 %. Eftersom det inte fanns någon annan exporterande tillverkare i Kroatien gäller denna slutsats även landet som helhet. |
| --- | --- |

(100)

Prisunderskridandet fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga kroatiske tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstullen, och fastställdes till 29,3 %. Eftersom det inte fanns någon annan exporterande tillverkare i Kroatien gäller denna slutsats även landet som helhet.

6.5   Annat land som berörs av antidumpningsåtgärderna

| (101) | Importvolymen av sömlösa rör med ursprung i Folkrepubliken Kina, enligt definitionen i artikel 1.1 i rådets förordning (EG) nr 926/2009 (19) minskade enligt uppgifter från Eurostat med 80 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Importvolymen av sömlösa rör med ursprung i Folkrepubliken Kina, enligt definitionen i artikel 1.1 i rådets förordning (EG) nr 926/2009 (19) minskade enligt uppgifter från Eurostat med 80 % under skadeundersökningsperioden.

| (102) | Marknadsandelen för importen från Kina minskade från 20,5 % 2008 till 3,1 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Marknadsandelen för importen från Kina minskade från 20,5 % 2008 till 3,1 % under översynsperioden.

7.   UNIONSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION

| (103) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(103)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.

7.1   Inledande anmärkningar

| (104) | Eftersom ett urvalsförfarande använts när det gäller unionsindustrin bedömdes skadan både på grundval av uppgifter som inhämtats för hela unionsindustrin enligt definitionen i skäl 57 och på grundval av uppgifter som inhämtats för de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(104)

Eftersom ett urvalsförfarande använts när det gäller unionsindustrin bedömdes skadan både på grundval av uppgifter som inhämtats för hela unionsindustrin enligt definitionen i skäl 57 och på grundval av uppgifter som inhämtats för de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (105) | När ett urvalsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, kapacitet, produktivitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för unionsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital, undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats från de unionstillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(105)

När ett urvalsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, kapacitet, produktivitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för unionsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital, undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats från de unionstillverkare som ingår i urvalet.

7.2   Uppgifter om unionsindustrin

a)   Tillverkning

| (106) | Unionsindustrins produktion minskade med 16 % mellan 2008 och översynsperioden, från 3 479 266 ton till 2 917 325 ton. Produktionsvolymen sjönk avsevärt, med 43 %, under 2009 till följd av den globala ekonomiska krisen. I linje med den ökade efterfrågan återhämtade sig produktionen under 2010 och översynsperioden och ökade med 27 % mellan 2009 och översynsperioden, men nådde inte längre upp till 2008 års nivå. Produktionsvolymen uppvisade en trend som liknade den för förbrukningen men minskade mindre än förbrukningen på unionsmarknaden till följd av efterfrågan på andra marknader än unionsmarknaden.









  Unionsindustrin | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 3 479 266 | 1 979 967 | 2 675 053 | 2 917 325 |
| index | 100 | 57 | 77 | 84 |

(106)

Unionsindustrins produktion minskade med 16 % mellan 2008 och översynsperioden, från 3 479 266 ton till 2 917 325 ton. Produktionsvolymen sjönk avsevärt, med 43 %, under 2009 till följd av den globala ekonomiska krisen. I linje med den ökade efterfrågan återhämtade sig produktionen under 2010 och översynsperioden och ökade med 27 % mellan 2009 och översynsperioden, men nådde inte längre upp till 2008 års nivå. Produktionsvolymen uppvisade en trend som liknade den för förbrukningen men minskade mindre än förbrukningen på unionsmarknaden till följd av efterfrågan på andra marknader än unionsmarknaden.

Unionsindustrin

2008

2009

2010

ÖP

Produktionsvolym (i ton)

3 479 266

1 979 967

2 675 053

2 917 325

index

100

57

77

84

b)   Kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (107) | Produktionskapaciteten förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom tillverkningen minskade med 16 % minskade också kapacitetsutnyttjandet, från 80 % 2008 till 67 %, under översynsperioden. Den största nedgången, från 80 % till 45 %, skedde dock 2009 till följd av den minskade produktionsvolymen. Under 2010 och under översynsperioden ökade kapacitetsutnyttjandet stadigt.









  Unionsindustrin | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet | 4 334 520 | 4 378 520 | 4 332 520 | 4 357 520 |
| index | 100 | 101 | 100 | 101 |
| Kapacitetsutnyttjande | 80 % | 45 % | 62 % | 67 % |
| index | 100 | 56 | 77 | 83 |

(107)

Produktionskapaciteten förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom tillverkningen minskade med 16 % minskade också kapacitetsutnyttjandet, från 80 % 2008 till 67 %, under översynsperioden. Den största nedgången, från 80 % till 45 %, skedde dock 2009 till följd av den minskade produktionsvolymen. Under 2010 och under översynsperioden ökade kapacitetsutnyttjandet stadigt.

Unionsindustrin

2008

2009

2010

ÖP

Kapacitet

4 334 520

4 378 520

4 332 520

4 357 520

index

100

101

100

101

Kapacitetsutnyttjande

80 %

45 %

62 %

67 %

index

100

56

77

83

c)   Lager

| (108) | När det gäller lager görs produktionen till övervägande del på beställning. Även om lagernivåerna för tillverkarna i urvalet minskade avsevärt under 2009 men ökade nästan upp till 2008 års nivå med en lätt fluktuation under 2010 fram till översynsperioden, anses inte lagren som någon relevant skadeindikator i det här fallet.









  Utvalda tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 106 078 | 82 788 | 107 490 | 104 184 |
| index | 100 | 78 | 101 | 98 |

(108)

När det gäller lager görs produktionen till övervägande del på beställning. Även om lagernivåerna för tillverkarna i urvalet minskade avsevärt under 2009 men ökade nästan upp till 2008 års nivå med en lätt fluktuation under 2010 fram till översynsperioden, anses inte lagren som någon relevant skadeindikator i det här fallet.

Utvalda tillverkare

2008

2009

2010

ÖP

Utgående lager (ton)

106 078

82 788

107 490

104 184

index

100

78

101

98

d)   Försäljningsvolym

| (109) | Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden minskade med 21 % mellan 2008 och översynsperioden. Efter en minskning på 42 % under 2009 ökade försäljningsvolymen igen med 21 procentenheter fram till översynsperioden. Denna utveckling är i linje med utveckling för förbrukningen på unionsmarknaden, vilken sjönk med 48 % under 2009 till följd av den ekonomiska krisen och började återhämta sig efteråt.









  Unionsindustrin | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton) | 1 445 070 | 841 514 | 1 060 349 | 1 135 572 |
| index | 100 | 58 | 73 | 79 |

(109)

Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden minskade med 21 % mellan 2008 och översynsperioden. Efter en minskning på 42 % under 2009 ökade försäljningsvolymen igen med 21 procentenheter fram till översynsperioden. Denna utveckling är i linje med utveckling för förbrukningen på unionsmarknaden, vilken sjönk med 48 % under 2009 till följd av den ekonomiska krisen och började återhämta sig efteråt.

Unionsindustrin

2008

2009

2010

ÖP

Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton)

1 445 070

841 514

1 060 349

1 135 572

index

100

58

73

79

e)   Marknadsandel

| (110) | Unionsindustrin lyckades successivt öka sin marknadsandel från 2008 och fram till översynsperioden. Denna ökning beror främst på antidumpningsåtgärderna som infördes på import från Folkrepubliken Kina 2009. Marknadsandelen nedan är andelen av unionsindustrins totala försäljning, både till icke-närstående och närstående kunder i unionen, uttryckt i procent av förbrukningen i unionen.









  Unionsindustrin | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel | 70,2 % | 78,7 % | 84,5 % | 85,2 % |
| index | 100 | 112 | 120 | 121 |

(110)

Unionsindustrin lyckades successivt öka sin marknadsandel från 2008 och fram till översynsperioden. Denna ökning beror främst på antidumpningsåtgärderna som infördes på import från Folkrepubliken Kina 2009. Marknadsandelen nedan är andelen av unionsindustrins totala försäljning, både till icke-närstående och närstående kunder i unionen, uttryckt i procent av förbrukningen i unionen.

Unionsindustrin

2008

2009

2010

ÖP

Marknadsandel

70,2 %

78,7 %

84,5 %

85,2 %

index

100

112

120

121

f)   Tillväxt

| (111) | Mellan 2008 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 34 %, minskade unionsindustrins försäljningsvolym med bara 21 %. Unionsindustrin vann alltså marknadsandelar medan importen från Ryssland och Ukraina tappade 0,6 % under samma period. |
| --- | --- |

(111)

Mellan 2008 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 34 %, minskade unionsindustrins försäljningsvolym med bara 21 %. Unionsindustrin vann alltså marknadsandelar medan importen från Ryssland och Ukraina tappade 0,6 % under samma period.

g)   Sysselsättning

| (112) | Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 8 % mellan 2008 och översynsperioden. Minskningen började 2009, fortsatte 2010, men ökade sedan igen med 11 % under översynsperioden med jämfört med 2010. Det visar att unionsindustrin kunde anpassa sig till den nya marknadssituationen.









  Unionsindustrin | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | 14 456 | 13 131 | 12 073 | 13 368 |
| index | 100 | 91 | 84 | 92 |

(112)

Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 8 % mellan 2008 och översynsperioden. Minskningen började 2009, fortsatte 2010, men ökade sedan igen med 11 % under översynsperioden med jämfört med 2010. Det visar att unionsindustrin kunde anpassa sig till den nya marknadssituationen.

Unionsindustrin

2008

2009

2010

ÖP

Sysselsättning

14 456

13 131

12 073

13 368

index

100

91

84

92

h)   Produktivitet

| (113) | Produktiviteten för unionsindustrins arbetskraft, uppmätt som resultat per heltidsekvivalent per år, var volatil under skadeperioden.









  Unionsindustrin | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet ton per anställd | 240,7 | 150,8 | 221,6 | 218,2 |
| index | 100 | 63 | 92 | 91 |

(113)

Produktiviteten för unionsindustrins arbetskraft, uppmätt som resultat per heltidsekvivalent per år, var volatil under skadeperioden.

Unionsindustrin

2008

2009

2010

ÖP

Produktivitet ton per anställd

240,7

150,8

221,6

218,2

index

100

63

92

91

i)   Dumpningsmarginalens storlek

| (114) | När det gäller de aktuella dumpningsmarginalernas storlek och deras påverkan på unionsindustrin, kan denna påverkan inte anses försumbar med tanke på den totala importvolymen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(114)

När det gäller de aktuella dumpningsmarginalernas storlek och deras påverkan på unionsindustrin, kan denna påverkan inte anses försumbar med tanke på den totala importvolymen från de berörda länderna.

7.3   Uppgifter om de unionstillverkare som ingick i urvalet

a)   Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

| (115) | Unionsindustrins försäljningspriser per enhet minskade med 13 % mellan 2008 och översynsperioden. Priserna ökade något under 2009 innan de föll med 17 % under 2010. Under översynsperioden gick priserna upp något jämfört med 2010. Denna prisutveckling är kopplad till det faktum att 2008 var ett år med mycket stor efterfrågan och höga priser på råvaror, vilket ledde till högre försäljningspriser. Effekterna av detta märktes fortfarande under första halvåret 2009. Från andra halvåret 2009 minskade efterfrågan mycket och priserna föll med sänkta priser på råvaror. Under översynsperioden verkade prisfallet ha stannat upp.









  Utvalda tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton) | 1 286 | 1 300 | 1 086 | 1 115 |
| index | 100 | 101 | 84 | 87 |

(115)

Unionsindustrins försäljningspriser per enhet minskade med 13 % mellan 2008 och översynsperioden. Priserna ökade något under 2009 innan de föll med 17 % under 2010. Under översynsperioden gick priserna upp något jämfört med 2010. Denna prisutveckling är kopplad till det faktum att 2008 var ett år med mycket stor efterfrågan och höga priser på råvaror, vilket ledde till högre försäljningspriser. Effekterna av detta märktes fortfarande under första halvåret 2009. Från andra halvåret 2009 minskade efterfrågan mycket och priserna föll med sänkta priser på råvaror. Under översynsperioden verkade prisfallet ha stannat upp.

Utvalda tillverkare

2008

2009

2010

ÖP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton)

1 286

1 300

1 086

1 115

index

100

101

84

87

b)   Löner

| (116) | Den genomsnittliga lönen per heltidsekvivalent minskade med 12 % mellan 2008 och skadeundersökningsperioden. Inga relevanta slutsatser bör dras av detta. |
| --- | --- |

(116)

Den genomsnittliga lönen per heltidsekvivalent minskade med 12 % mellan 2008 och skadeundersökningsperioden. Inga relevanta slutsatser bör dras av detta.

c)   Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

| (117) | Investeringarna i sömlösa rör ökade med 24 % under skadeundersökningsperioden. Investeringarna var stora och uppgick till över 100 miljoner euro under översynsperioden. Sömlösa rör är en kapitalintensiv industri som kräver stora investeringar i produktionslinjerna för att vara konkurrenskraftig. Undersökningen visade att investeringarna gjordes för att bibehålla produktionskapaciteten på den aktuella nivån och inte i syfte att öka produktionsvolymen. Den visade också att de utvalda tillverkarna inte hade några svårigheter att få fram kapital under skadeundersökningsperioden.









  Utvalda tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusen euro) | 83 334 | 91 330 | 101 775 | 103 635 |
| index | 100 | 110 | 122 | 124 |

(117)

Investeringarna i sömlösa rör ökade med 24 % under skadeundersökningsperioden. Investeringarna var stora och uppgick till över 100 miljoner euro under översynsperioden. Sömlösa rör är en kapitalintensiv industri som kräver stora investeringar i produktionslinjerna för att vara konkurrenskraftig. Undersökningen visade att investeringarna gjordes för att bibehålla produktionskapaciteten på den aktuella nivån och inte i syfte att öka produktionsvolymen. Den visade också att de utvalda tillverkarna inte hade några svårigheter att få fram kapital under skadeundersökningsperioden.

Utvalda tillverkare

2008

2009

2010

ÖP

Investeringar (i tusen euro)

83 334

91 330

101 775

103 635

index

100

110

122

124

d)   Lönsamhet på unionsmarknaden

| (118) | Även om lönsamheten sjönk med 66 % under skadeundersökningsperioden, lyckades de utvalda tillverkarna uppnå lönsamhet under hela skadeundersökningsperioden. Lönsamheten som uppnåddes från 2008 till översynsperioden låg över lönsamhetsmålet på 3 % som angavs i den senaste undersökningen. 2008 var ett mycket bra år med höga vinster. Under 2009 och även 2010 sjönk vinsten med 50 % jämfört med föregående år, men under översynsperioden ökade lönsamheten igen med 35 % jämfört med 2010 och var 6,6 %. Unionsindustrin lyckades anpassa sig till den minskade efterfrågan i unionen och fick hjälp av den fortsatta globala efterfrågan för de utvalda tillverkarna, vilket innebar att de kunde sprida ut de fasta kostnaderna. Den minskade lönsamheten efter 2008 förklaras med den ekonomiska krisen som ledde till en avsevärt minskad efterfrågan, sänkta priser och minskade produktionsvolymer som hade negativ effekt på tillverkningskostnaden.









  Utvalda tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet på unionsmarknaden (%) | 19,7 % | 9,6 % | 4,9 % | 6,7 % |
| index | 100 | 49 | 25 | 34 |

(118)

Även om lönsamheten sjönk med 66 % under skadeundersökningsperioden, lyckades de utvalda tillverkarna uppnå lönsamhet under hela skadeundersökningsperioden. Lönsamheten som uppnåddes från 2008 till översynsperioden låg över lönsamhetsmålet på 3 % som angavs i den senaste undersökningen. 2008 var ett mycket bra år med höga vinster. Under 2009 och även 2010 sjönk vinsten med 50 % jämfört med föregående år, men under översynsperioden ökade lönsamheten igen med 35 % jämfört med 2010 och var 6,6 %. Unionsindustrin lyckades anpassa sig till den minskade efterfrågan i unionen och fick hjälp av den fortsatta globala efterfrågan för de utvalda tillverkarna, vilket innebar att de kunde sprida ut de fasta kostnaderna. Den minskade lönsamheten efter 2008 förklaras med den ekonomiska krisen som ledde till en avsevärt minskad efterfrågan, sänkta priser och minskade produktionsvolymer som hade negativ effekt på tillverkningskostnaden.

Utvalda tillverkare

2008

2009

2010

ÖP

Lönsamhet på unionsmarknaden (%)

19,7 %

9,6 %

4,9 %

6,7 %

index

100

49

25

34

e)   Avkastning på investeringar

| (119) | Avkastningen på investeringar, uttryckt som den totala vinst som genererades av tillverkningen av sömlösa rör i procent av det bokförda nettovärdet av tillgångar med direkt och indirekt anknytning till tillverkningen av sömlösa rör, följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden och förblev positiv under hela perioden. Avkastningen på investeringar föll med 80 % under skadeundersökningsperioden men ökade igen med 50 % jämfört med 2010 under översynsperioden.









  Utvalda tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avkastning på investeringar (%) | 30 % | 7 % | 4 % | 6 % |
| index | 100 | 23 | 13 | 20 |

(119)

Avkastningen på investeringar, uttryckt som den totala vinst som genererades av tillverkningen av sömlösa rör i procent av det bokförda nettovärdet av tillgångar med direkt och indirekt anknytning till tillverkningen av sömlösa rör, följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden och förblev positiv under hela perioden. Avkastningen på investeringar föll med 80 % under skadeundersökningsperioden men ökade igen med 50 % jämfört med 2010 under översynsperioden.

Utvalda tillverkare

2008

2009

2010

ÖP

Avkastning på investeringar (%)

30 %

7 %

4 %

6 %

index

100

23

13

20

f)   Kassaflöde

| (120) | Kassaflödessituationen försämrades mycket mellan 2008 och översynsperioden då det minskade med 93 %. Kassaflödet har inte utvecklats i linje med lönsamheten vilket förklaras med avskrivningskostnaderna, som är höga i en så kapitalintensiv industri.









  Utvalda tillverkare | 2008 | 2009 | 2010 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (tusen euro) | 466 198 | 345 152 | 45 562 | 33 614 |
| index | 100 | 74 | 10 | 7 |

(120)

Kassaflödessituationen försämrades mycket mellan 2008 och översynsperioden då det minskade med 93 %. Kassaflödet har inte utvecklats i linje med lönsamheten vilket förklaras med avskrivningskostnaderna, som är höga i en så kapitalintensiv industri.

Utvalda tillverkare

2008

2009

2010

ÖP

Kassaflöde (tusen euro)

466 198

345 152

45 562

33 614

index

100

74

10

7

g)   Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

| (121) | De indikatorer som undersöks ovan visar visserligen att unionsindustrin drabbades av den ekonomiska nedgången i och med att försäljningsvolym, produktionsvolym, avkastningen på investeringar och kassaflödet sjönk, men de visar också att unionsindustrin anpassade sin produktionsutrustning för att bättre kunna anpassa sig till de nya ekonomiska förutsättningarna och kunna ta till vara möjligheter på marknader inom och utanför unionen, framför allt i segment där höga marginaler kan nås. Den förbättrade ekonomiska och finansiella situationen i unionen i kombination med införandet av antidumpningsåtgärder mot import från de berörda länderna 2006 och mot import från folkrepubliken Kina 2009, visar att åtgärderna är effektiva och att unionsindustrin återhämtat sig från effekterna av tidigare dumpning även om den inte når 2008 års lönsamhetsnivå igen. |
| --- | --- |

(121)

De indikatorer som undersöks ovan visar visserligen att unionsindustrin drabbades av den ekonomiska nedgången i och med att försäljningsvolym, produktionsvolym, avkastningen på investeringar och kassaflödet sjönk, men de visar också att unionsindustrin anpassade sin produktionsutrustning för att bättre kunna anpassa sig till de nya ekonomiska förutsättningarna och kunna ta till vara möjligheter på marknader inom och utanför unionen, framför allt i segment där höga marginaler kan nås. Den förbättrade ekonomiska och finansiella situationen i unionen i kombination med införandet av antidumpningsåtgärder mot import från de berörda länderna 2006 och mot import från folkrepubliken Kina 2009, visar att åtgärderna är effektiva och att unionsindustrin återhämtat sig från effekterna av tidigare dumpning även om den inte når 2008 års lönsamhetsnivå igen.

7.4   Slutsats

| (122) | Även om förbrukningen minskade med 34 % lyckades unionsindustrin öka sin marknadsandel, och produktionsvolymen och försäljningsvolymen minskade mindre än förbrukningen. Unionsindustrin var lönsam under hela skadeundersökningsperioden. Mot denna bakgrund kan det konstateras att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(122)

Även om förbrukningen minskade med 34 % lyckades unionsindustrin öka sin marknadsandel, och produktionsvolymen och försäljningsvolymen minskade mindre än förbrukningen. Unionsindustrin var lönsam under hela skadeundersökningsperioden. Mot denna bakgrund kan det konstateras att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.

8.   SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

| (123) | Så som förklarades i skälen 69, 70, 77 och 78 har exporterande tillverkare i Ryssland och Ukraina potential att avsevärt öka sin exportvolym till unionen genom att utnyttja sin tillgängliga outnyttjade kapacitet på cirka 1 750 000 ton, vilket motsvarar hela unionens förbrukning. Den sammanlagda kapaciteten för de exporterande tillverkarna i Ryssland och Ukraina uppgår till 5 500 000 ton. Det är därför sannolikt att om åtgärderna upphör att gälla kommer stora mängder sömlösa rör från Ryssland och Ukraina att tränga in på unionsmarknaden för att återta den marknadsandel som förlorades på grund av gällande antidumpningstullar och öka den ytterligare. |
| --- | --- |

(123)

Så som förklarades i skälen 69, 70, 77 och 78 har exporterande tillverkare i Ryssland och Ukraina potential att avsevärt öka sin exportvolym till unionen genom att utnyttja sin tillgängliga outnyttjade kapacitet på cirka 1 750 000 ton, vilket motsvarar hela unionens förbrukning. Den sammanlagda kapaciteten för de exporterande tillverkarna i Ryssland och Ukraina uppgår till 5 500 000 ton. Det är därför sannolikt att om åtgärderna upphör att gälla kommer stora mängder sömlösa rör från Ryssland och Ukraina att tränga in på unionsmarknaden för att återta den marknadsandel som förlorades på grund av gällande antidumpningstullar och öka den ytterligare.

| (124) | Så som förklaras i skäl 95 konstaterades priserna på importen från Ryssland och Ukraina vara låga och underskrida priserna i EU. Dessa låga priser skulle med största sannolikt fortsätta att tillämpas. I Ukrainas fall skulle priserna till och med kunna sjunka ännu mer, såsom påpekas i skäl 80. Ett sådant prisbeteende, i förening med förmågan som exportörerna i dessa länder har att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till unionsmarknaden, skulle med all sannolikhet ge ett pristryck nedåt på unionsmarknaden, med förväntade negativa effekter för unionsindustrins ekonomiska situation som följd. Så som visas ovan hänger unionsindustrins ekonomiska resultat nära samman med prisnivån på unionsmarknaden. Det är därför troligt att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras om den utsattes för ökade importvolymer till dumpade priser från Ryssland och Ukraina, såsom konstaterades i den senaste undersökningen. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot import med ursprung i Ryssland och Ukraina upphävdes. |
| --- | --- |

(124)

Så som förklaras i skäl 95 konstaterades priserna på importen från Ryssland och Ukraina vara låga och underskrida priserna i EU. Dessa låga priser skulle med största sannolikt fortsätta att tillämpas. I Ukrainas fall skulle priserna till och med kunna sjunka ännu mer, såsom påpekas i skäl 80. Ett sådant prisbeteende, i förening med förmågan som exportörerna i dessa länder har att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till unionsmarknaden, skulle med all sannolikhet ge ett pristryck nedåt på unionsmarknaden, med förväntade negativa effekter för unionsindustrins ekonomiska situation som följd. Så som visas ovan hänger unionsindustrins ekonomiska resultat nära samman med prisnivån på unionsmarknaden. Det är därför troligt att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras om den utsattes för ökade importvolymer till dumpade priser från Ryssland och Ukraina, såsom konstaterades i den senaste undersökningen. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot import med ursprung i Ryssland och Ukraina upphävdes.

| (125) | Det är viktigt att komma ihåg att antidumpningsåtgärder infördes 2006 för att motverka skadevållande dumpning genom import från bl.a. Kroatien, Ryssland och Ukraina. Unionsindustrin kunde dock inte till fullo dra fördel av dessa åtgärder eftersom marknadsandelarna för dessa länder har ersatts av lågprisimport från Kina. Detta inverkade förvisso genom att begränsa återhämtningen för unionsindustrin tills åtgärder infördes mot Kina 2009. Man kan därför dra slutsatsen att unionsindustrins återhämtning från tidigare dumpning inte har kunnat fullföljas och att unionsindustrin fortsätter att vara sårbar för de skadliga verkningarna som de stora mängderna dumpad import på unionsmarknaden kan orsaka. |
| --- | --- |

(125)

Det är viktigt att komma ihåg att antidumpningsåtgärder infördes 2006 för att motverka skadevållande dumpning genom import från bl.a. Kroatien, Ryssland och Ukraina. Unionsindustrin kunde dock inte till fullo dra fördel av dessa åtgärder eftersom marknadsandelarna för dessa länder har ersatts av lågprisimport från Kina. Detta inverkade förvisso genom att begränsa återhämtningen för unionsindustrin tills åtgärder infördes mot Kina 2009. Man kan därför dra slutsatsen att unionsindustrins återhämtning från tidigare dumpning inte har kunnat fullföljas och att unionsindustrin fortsätter att vara sårbar för de skadliga verkningarna som de stora mängderna dumpad import på unionsmarknaden kan orsaka.

| (126) | När det gäller Kroatien och som angavs i skäl 60 är den enda anläggningen till salu, produktionen har upphört helt och kommer sannolikt inte att återupptas på kort sikt. Med tanke på de försumbara volymer som exporterades till unionen, är det mycket osannolikt, även om produktionen skulle återupptas inom kort, att den volym som kan exporteras till unionen skulle nå de volymer som exporterades tidigare. |
| --- | --- |

(126)

När det gäller Kroatien och som angavs i skäl 60 är den enda anläggningen till salu, produktionen har upphört helt och kommer sannolikt inte att återupptas på kort sikt. Med tanke på de försumbara volymer som exporterades till unionen, är det mycket osannolikt, även om produktionen skulle återupptas inom kort, att den volym som kan exporteras till unionen skulle nå de volymer som exporterades tidigare.

| (127) | Med tanke på de försumbara exportvolymerna under skadeundersökningsperioden och det faktum att tillverkningen har upphört helt efter översynsperioden, kan slutsatsen dras att om åtgärderna mot import med ursprung i Kroatien skulle upphöra, skulle det med all sannolikhet inte leda till att skadan för unionsindustrin återkom. |
| --- | --- |

(127)

Med tanke på de försumbara exportvolymerna under skadeundersökningsperioden och det faktum att tillverkningen har upphört helt efter översynsperioden, kan slutsatsen dras att om åtgärderna mot import med ursprung i Kroatien skulle upphöra, skulle det med all sannolikhet inte leda till att skadan för unionsindustrin återkom.

9.   UNIONENS INTRESSE

9.1   Inledning

| (128) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Ryssland och Ukraina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Det bör erinras om att det i de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna av de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(128)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Ryssland och Ukraina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Det bör erinras om att det i de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna av de gällande antidumpningsåtgärderna.

| (129) | Mot den bakgrunden undersöktes om det, trots slutsatserna i fråga om sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import från Ryssland och Ukraina i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(129)

Mot den bakgrunden undersöktes om det, trots slutsatserna i fråga om sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import från Ryssland och Ukraina i detta särskilda fall.

9.2   Unionsindustrins intresse

| (130) | Unionsindustrin har visat sig vara en strukturellt livskraftig industri. Detta bekräftades av den positiva utvecklingen för dess ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden. Det är framför allt det faktum att unionsindustrin har ökat sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden som är en stark indikator på att unionsindustrin klarade av att anpassa sig till de förändrade marknadsförhållandena. Unionsindustrin förblev också lönsam under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Unionsindustrin har visat sig vara en strukturellt livskraftig industri. Detta bekräftades av den positiva utvecklingen för dess ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden. Det är framför allt det faktum att unionsindustrin har ökat sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden som är en stark indikator på att unionsindustrin klarade av att anpassa sig till de förändrade marknadsförhållandena. Unionsindustrin förblev också lönsam under hela skadeundersökningsperioden.

| (131) | Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att dra nytta av bibehållna åtgärder. Införandet av åtgärder kommer att göra det möjligt för unionsindustrin att öka sin försäljningsvolym och lönsamhetsnivå för att kunna fortsätta att investera i sina tillverkningsanläggningar. Om åtgärderna mot import med ursprung i Ryssland och Ukraina inte bibehålls är det troligt att unionsindustrin på nytt kommer att börja lida skada av ökad import till dumpade priser från de länderna, och att dess ekonomiska situation kommer att försämras. |
| --- | --- |

(131)

Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att dra nytta av bibehållna åtgärder. Införandet av åtgärder kommer att göra det möjligt för unionsindustrin att öka sin försäljningsvolym och lönsamhetsnivå för att kunna fortsätta att investera i sina tillverkningsanläggningar. Om åtgärderna mot import med ursprung i Ryssland och Ukraina inte bibehålls är det troligt att unionsindustrin på nytt kommer att börja lida skada av ökad import till dumpade priser från de länderna, och att dess ekonomiska situation kommer att försämras.

9.3   Importörernas intresse

| (132) | Det erinras vidare om att man i de föregående undersökningarna konstaterade att importörer inte skulle drabbas av några större konsekvenser om åtgärder infördes. Såsom anges i skäl 18 besvarade tre importörer frågeformuläret och samarbetade till fullo i undersökningen. De uppgav att åtgärderna ledde till högre priser. Eftersom undersökningen visade att de samarbetsvilliga importörerna hämtar sömlösa rör från olika leverantörer från många olika länder och att priserna låg på konkurrensmässig nivå, kommer eventuella effekter av en fortsättning av åtgärderna på import från Ryssland och Ukraina att bli begränsade. |
| --- | --- |

(132)

Det erinras vidare om att man i de föregående undersökningarna konstaterade att importörer inte skulle drabbas av några större konsekvenser om åtgärder infördes. Såsom anges i skäl 18 besvarade tre importörer frågeformuläret och samarbetade till fullo i undersökningen. De uppgav att åtgärderna ledde till högre priser. Eftersom undersökningen visade att de samarbetsvilliga importörerna hämtar sömlösa rör från olika leverantörer från många olika länder och att priserna låg på konkurrensmässig nivå, kommer eventuella effekter av en fortsättning av åtgärderna på import från Ryssland och Ukraina att bli begränsade.

| (133) | Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på importörernas ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka dem i orimlig utsträckning. |
| --- | --- |

(133)

Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på importörernas ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka dem i orimlig utsträckning.

9.4   Användarnas intresse

| (134) | Enligt den information som finns tillgänglig framgår att andelen för sömlösa rör i användarnas produktionskostnader är ganska låg. Sömlösa rör används i allmänhet i större projekt (värmepannor, pipelines, byggarbeten) där de ingår som en mindre del. Den möjliga påverkan vid en fortsättning av åtgärderna skulle därför inte bli stor. |
| --- | --- |

(134)

Enligt den information som finns tillgänglig framgår att andelen för sömlösa rör i användarnas produktionskostnader är ganska låg. Sömlösa rör används i allmänhet i större projekt (värmepannor, pipelines, byggarbeten) där de ingår som en mindre del. Den möjliga påverkan vid en fortsättning av åtgärderna skulle därför inte bli stor.

| (135) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända användare. Såsom nämns i skäl 18 samarbetade bara en användare vid förfarandet. Användaren uppgav att man inte led skada av åtgärderna eftersom det fanns andra källor, samt att sömlösa rör inte stod för en betydande del av produktionskostnaderna. Eftersom kostnaden för sömlösa rör hade försumbar inverkan på användarindustrierna och det fanns andra försörjningskällor drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte har någon större effekt på användarindustrin. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända användare. Såsom nämns i skäl 18 samarbetade bara en användare vid förfarandet. Användaren uppgav att man inte led skada av åtgärderna eftersom det fanns andra källor, samt att sömlösa rör inte stod för en betydande del av produktionskostnaderna. Eftersom kostnaden för sömlösa rör hade försumbar inverkan på användarindustrierna och det fanns andra försörjningskällor drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte har någon större effekt på användarindustrin.

9.5   Slutsats om unionens intresse

| (136) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(136)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

10.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (137) | Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls för import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Ukraina och upphävs för import med ursprung i Kroatien. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(137)

Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls för import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Ukraina och upphävs för import med ursprung i Kroatien. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter.

| (138) | En rysk exportör begärde att bli hörd av kommissionens förhörsombud, vilket också beviljades. Samma exportör hävdade att kommissionen hade fel i sin slutsats att denna exportör inte samarbetade i undersökningen. Denna exportör hade gett sig till känna som berörd part och hade sänt in två redogörelser huvudsakligen rörande skada, och kommissionen hade tagit hänsyn till dessa. Emellertid hade exportören inte besvarat frågeformuläret om antidumpning och inte tillhandahållit några uppgifter om exportpriset. Kommissionen hade således ingen annan möjlighet än att beräkna normalvärdet för Ryssland utifrån de uppgifter som faktiskt förelåg. Exportören ifrågasatte inte användningen av denna metod. Därför kan denna exportör inte anses ha samarbetat fullt ut i samband med undersökningen. |
| --- | --- |

(138)

En rysk exportör begärde att bli hörd av kommissionens förhörsombud, vilket också beviljades. Samma exportör hävdade att kommissionen hade fel i sin slutsats att denna exportör inte samarbetade i undersökningen. Denna exportör hade gett sig till känna som berörd part och hade sänt in två redogörelser huvudsakligen rörande skada, och kommissionen hade tagit hänsyn till dessa. Emellertid hade exportören inte besvarat frågeformuläret om antidumpning och inte tillhandahållit några uppgifter om exportpriset. Kommissionen hade således ingen annan möjlighet än att beräkna normalvärdet för Ryssland utifrån de uppgifter som faktiskt förelåg. Exportören ifrågasatte inte användningen av denna metod. Därför kan denna exportör inte anses ha samarbetat fullt ut i samband med undersökningen.

| (139) | Samma exportör hävdade också att meddelandet av uppgifter var vagt, motstridigt och otillräckligt motiverat. Detta påstående underbyggdes emellertid inte. |
| --- | --- |

(139)

Samma exportör hävdade också att meddelandet av uppgifter var vagt, motstridigt och otillräckligt motiverat. Detta påstående underbyggdes emellertid inte.

| (140) | En annan rysk exportör hävdade att man inte borde göra en sammantagen bedömning av importen från Ryssland och importen från Ukraina. Men i den senaste undersökningen bedömdes importen från Ryssland och Ukraina sammantaget (tillsammans med importen från Kroatien). Eftersom villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen fortfarande är uppfyllda när det gäller importen från Ryssland och Ukraina, bedömdes verkningarna av en sådan import sammantaget (se skälen 88–92). Det lades inte fram några argument som kunde motivera en ändring av metoden i det sammanhanget. |
| --- | --- |

(140)

En annan rysk exportör hävdade att man inte borde göra en sammantagen bedömning av importen från Ryssland och importen från Ukraina. Men i den senaste undersökningen bedömdes importen från Ryssland och Ukraina sammantaget (tillsammans med importen från Kroatien). Eftersom villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen fortfarande är uppfyllda när det gäller importen från Ryssland och Ukraina, bedömdes verkningarna av en sådan import sammantaget (se skälen 88–92). Det lades inte fram några argument som kunde motivera en ändring av metoden i det sammanhanget.

| (141) | Flera av de berörda parterna anförde att unionsindustrins situation inte motiverar att man upprätthåller åtgärderna, eftersom en återkommande skada är osannolik. Emellertid framfördes inga nya argument som skulle kunna leda till en annan slutsats om återkommande skada (se skälen 123–127). |
| --- | --- |

(141)

Flera av de berörda parterna anförde att unionsindustrins situation inte motiverar att man upprätthåller åtgärderna, eftersom en återkommande skada är osannolik. Emellertid framfördes inga nya argument som skulle kunna leda till en annan slutsats om återkommande skada (se skälen 123–127).

| (142) | Flera av de berörda parterna hävdade också att det är omotiverat att bibehålla åtgärderna så länge och krävde att de skulle avslutas. I det sammanhanget bör det påminnas om att detta är den första översynen vid giltighetstidens utgång av den nuvarande produktdefinitionen. Åtgärderna rörande denna produktdefinition har endast varit i kraft sedan 2006, vilket inte kan anses vara en omotiverat lång tid. Åtgärderna var visserligen i kraft från 1997 till 2004 för importen från Ryssland och från 2000 till 2004 för importen från Kroatien och Ukraina, men dessa åtgärder rörde en mycket snävare produktdefinition. Under alla omständigheter är det förhållandet att åtgärderna har varit i kraft under en rad år irrelevant, eftersom slutsatsen som dras i denna undersökning är att villkoren i artikel 11.2 i grundförordningen för fortsatta åtgärder är uppfyllda. |
| --- | --- |

(142)

Flera av de berörda parterna hävdade också att det är omotiverat att bibehålla åtgärderna så länge och krävde att de skulle avslutas. I det sammanhanget bör det påminnas om att detta är den första översynen vid giltighetstidens utgång av den nuvarande produktdefinitionen. Åtgärderna rörande denna produktdefinition har endast varit i kraft sedan 2006, vilket inte kan anses vara en omotiverat lång tid. Åtgärderna var visserligen i kraft från 1997 till 2004 för importen från Ryssland och från 2000 till 2004 för importen från Kroatien och Ukraina, men dessa åtgärder rörde en mycket snävare produktdefinition. Under alla omständigheter är det förhållandet att åtgärderna har varit i kraft under en rad år irrelevant, eftersom slutsatsen som dras i denna undersökning är att villkoren i artikel 11.2 i grundförordningen för fortsatta åtgärder är uppfyllda.

| (143) | Slutligen hävdades det att importen från Ryssland inte behandlas på samma sätt som importen från Vitryssland och Kroatien och att det kan betraktas som diskrimination. Detta uttalande saknar grund, eftersom situationen när det gäller dessa länder ser helt annorlunda ut. Klagomålet rörande importen från Vitryssland drogs tillbaka, och förfarandet avslutades därefter i enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen (20). Efter meddelandet av uppgifter inkom ingen information som skulle kunna tyda på att ett sådant avslutande inte låg i unionens intresse. När det gäller Kroatien så upphörde produktionen där (se skälen 63–65). |
| --- | --- |

(143)

Slutligen hävdades det att importen från Ryssland inte behandlas på samma sätt som importen från Vitryssland och Kroatien och att det kan betraktas som diskrimination. Detta uttalande saknar grund, eftersom situationen när det gäller dessa länder ser helt annorlunda ut. Klagomålet rörande importen från Vitryssland drogs tillbaka, och förfarandet avslutades därefter i enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen (20). Efter meddelandet av uppgifter inkom ingen information som skulle kunna tyda på att ett sådant avslutande inte låg i unionens intresse. När det gäller Kroatien så upphörde produktionen där (se skälen 63–65).

| (144) | Det kan därför konstateras att de påpekanden som mottagits inte var av sådant slag att de ändrade på slutsatserna ovan. |
| --- | --- |

(144)

Det kan därför konstateras att de påpekanden som mottagits inte var av sådant slag att de ändrade på slutsatserna ovan.

| (145) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. De åtgärder som tillämpas på import från Kroatien bör däremot upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(145)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. De åtgärder som tillämpas på import från Kroatien bör däremot upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sömlösa rör av stål eller järn med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter på högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (CEV) på 0,86 enligt formeln från International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys (21), enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (22) (Taric-nummer 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320) med ursprung i Ryssland och Ukraina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Antidumpningstull
  % | Taric- tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 | A741 |
| | OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works | 27,2 | A859 |
| | Alla övriga företag | 35,8 | A999 |
| Ukraina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 | A742 |
| | LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) | 17,7 | A743 |
| | CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 | A744 |
| | Alla övriga företag | 25,7 | A999 |

Land

Företag

Antidumpningstull

%

Taric- tilläggsnummer

Ryssland

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1

A741

OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works

27,2

A859

Alla övriga företag

35,8

A999

Ukraina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3

A742

LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

17,7

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7

A744

Alla övriga företag

25,7

A999

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4.   Förfarandet vid översynen av import av sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, en ytterdiameter på högst 406,4 mm, ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formler och kemiska analyser från International Institute of Welding (IIW), för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 med ursprung i Kroatien avslutas härmed.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 26 juni 2012.

På rådets vägnar

N. WAMMEN

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EGT L 322, 25.11.1997, s. 1.

2

(3)  EGT L 23, 28.1.2000, s. 78.

3

(4)  EGT L 45, 17.2.2000, s. 1.

4

(5)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 10.

5

(6)  EUT L 46, 17.2.2005, s. 7.

6

(7)  EUT L 46, 17.2.2005, s. 46.

7

(8)  EUT L 300, 17.11.2005, s. 1.

8

(9)  EUT L 175, 29.6.2006, s. 4.

9

(10)  EUT C 288, 30.11.2007, s. 34.

10

(11)  Mål C-191/09 – Interpipe Niko Tube och Interpipe NTRP mot rådet.

11

(12)  EUT L 165, 26.6.2012, s. 1.

12

(13)  EUT C 187, 28.6.2011, s. 16.

13

(14)  EUT C 223, 29.7.2011, s. 8, och EUT C 303, 14.10.2011, s. 11.

14

(15)  CEV-värdet ska fastställas i enlighet med den tekniska rapporten, 1967, IIW dok. IX 555-67, som publicerats av International Institute of Welding (IIW).

15

(16)  Se skälen 87 och 94–99 i förordning (EG) nr 954/2006.

16

(17)  Se skälen 119–127 i förordning (EG) nr 954/2006.

17

(18)  EUT L 220, 15.8.2008, s. 1.

18

(19)  EUT L 262, 6.10.2009, s. 19.

19

(20)  EUT L 121, 8.5.2012, s. 36.

20

(21)  CEV-värdet ska fastställas i enlighet med den tekniska rapporten, 1967, IIW dok. IX-555-67, som publicerats av International Institute of Welding (IIW).

21

(22)  Enligt nuvarande definition i kommissionens förordning (EU) nr 1006/2011 av den 27 september 2011 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 282, 28.10.2011, s. 1). Produkttäckningen bestäms genom att produktbeskrivningen i artikel 1.1 och varubeskrivningen för motsvarande KN-nummer tillämpas tillsammans.

22

---

| 4.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 586/2012

av den 3 juli 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 juli 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | TR | 52,3 |
| ZZ | 52,3 |
| 0707 00 05 | TR | 104,1 |
| ZZ | 104,1 |
| 0709 93 10 | TR | 121,4 |
| ZZ | 121,4 |
| 0805 50 10 | AR | 88,7 |
| TR | 54,0 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 93,4 |
| ZZ | 73,1 |
| 0808 10 80 | AR | 110,0 |
| BR | 93,4 |
| CL | 107,1 |
| NZ | 126,7 |
| US | 142,4 |
| UY | 58,9 |
| ZA | 105,4 |
| ZZ | 106,3 |
| 0808 30 90 | AR | 107,3 |
| CL | 109,5 |
| NZ | 113,7 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 111,6 |
| 0809 10 00 | TR | 188,1 |
| ZZ | 188,1 |
| 0809 29 00 | TR | 332,4 |
| ZZ | 332,4 |
| 0809 30 | TR | 209,6 |
| ZZ | 209,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

TR

52,3

ZZ

52,3

0707 00 05

TR

104,1

ZZ

104,1

0709 93 10

TR

121,4

ZZ

121,4

0805 50 10

AR

88,7

TR

54,0

UY

56,2

ZA

93,4

ZZ

73,1

0808 10 80

AR

110,0

BR

93,4

CL

107,1

NZ

126,7

US

142,4

UY

58,9

ZA

105,4

ZZ

106,3

0808 30 90

AR

107,3

CL

109,5

NZ

113,7

ZA

116,6

ZZ

111,6

0809 10 00

TR

188,1

ZZ

188,1

0809 29 00

TR

332,4

ZZ

332,4

0809 30

TR

209,6

ZZ

209,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 4.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/23

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 13 juni 2012

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana skor från Spanien)

(2012/354/EU)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden inom det årliga taket 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden inom det årliga taket 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Spanien lämnade den 28 december 2011 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 146 företag som är verksamma inom huvudgrupp 15 (Tillverkning av läder, läder- och skinnvaror m.m.) enligt Nace rev. 2, i Nuts II-regionen Valencia (ES52), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 23 februari 2012. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 1 631 565 EUR ska anslås. |
| --- | --- |

(4)

Spanien lämnade den 28 december 2011 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 146 företag som är verksamma inom huvudgrupp 15 (Tillverkning av läder, läder- och skinnvaror m.m.) enligt Nace rev. 2, i Nuts II-regionen Valencia (ES52), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 23 februari 2012. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 1 631 565 EUR ska anslås.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd Spanien ansökt om. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd Spanien ansökt om.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ur Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 ska Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter belastas med 1 631 565 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 13 juni 2012.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

N. WAMMEN

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 4.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/24

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 2 juli 2012

om uppdatering av bilagan till det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Vatikanstaten

(2012/355/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det monetära avtalet av den 17 december 2009 mellan Europeiska unionen och Vatikanstaten, särskilt artikel 8.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8 i det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Vatikanstaten (nedan kallat det monetära avtalet) ska Vatikanstaten åta sig att genomföra unionens akter gällande bestämmelserna om sedlar och mynt i euro, förhindrande av penningtvätt, förhindrande av bedrägeri och förfalskningar av kontanter och andra betalningsmedel än kontanter, medaljer och symboliska mynt och statistiska rapporteringskrav. Dessa rättsakter återfinns i bilagan till det monetära avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8 i det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Vatikanstaten (nedan kallat det monetära avtalet) ska Vatikanstaten åta sig att genomföra unionens akter gällande bestämmelserna om sedlar och mynt i euro, förhindrande av penningtvätt, förhindrande av bedrägeri och förfalskningar av kontanter och andra betalningsmedel än kontanter, medaljer och symboliska mynt och statistiska rapporteringskrav. Dessa rättsakter återfinns i bilagan till det monetära avtalet.

| (2) | Bilagan uppdateras enligt artikel 8.3 i det monetära avtalet som föreskriver att kommissionen ska ändra bilagan varje år i syfte att beakta nya relevanta EU-rättsakter och EU-regler samt ändringarna av befintliga sådana. I enlighet med denna bestämmelse upphävdes en akt och två nya unionsakter, som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 8.1 i det monetära avtalet, har antagits och bör upptas i bilagan. |
| --- | --- |

(2)

Bilagan uppdateras enligt artikel 8.3 i det monetära avtalet som föreskriver att kommissionen ska ändra bilagan varje år i syfte att beakta nya relevanta EU-rättsakter och EU-regler samt ändringarna av befintliga sådana. I enlighet med denna bestämmelse upphävdes en akt och två nya unionsakter, som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 8.1 i det monetära avtalet, har antagits och bör upptas i bilagan.

| (3) | Rådets beslut av den 29 april 1999 om utökande av Europols mandat till att omfatta bekämpning av penningförfalskning och förfalskning av betalningsmedel (1) är föråldrat och utgår följaktligen ur bilagan. Så snart de nya rättsliga instrumenten som ger Europol rätt att upprätta samarbetsavtal med tredje land har trätt i kraft kommer det nya instrumentet att läggas till i bilagan till det monetära avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Rådets beslut av den 29 april 1999 om utökande av Europols mandat till att omfatta bekämpning av penningförfalskning och förfalskning av betalningsmedel (1) är föråldrat och utgår följaktligen ur bilagan. Så snart de nya rättsliga instrumenten som ger Europol rätt att upprätta samarbetsavtal med tredje land har trätt i kraft kommer det nya instrumentet att läggas till i bilagan till det monetära avtalet.

| (4) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1210/2010 av den 15 december 2010 om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation (2) har antagits. Det omfattas därför av tillämpningsområdet för artikel 8.1 i det monetära avtalet och bör också upptas i bilagan. |
| --- | --- |

(4)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1210/2010 av den 15 december 2010 om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation (2) har antagits. Det omfattas därför av tillämpningsområdet för artikel 8.1 i det monetära avtalet och bör också upptas i bilagan.

| (5) | Europeiska centralbankens beslut ECB/2010/14 av den 16 september 2010 om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar (3) antogs. Det omfattas av tillämpningsområdet för artikel 8.1 i det monetära avtalet och bör också upptas i bilagan. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska centralbankens beslut ECB/2010/14 av den 16 september 2010 om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar (3) antogs. Det omfattas av tillämpningsområdet för artikel 8.1 i det monetära avtalet och bör också upptas i bilagan.

| (6) | Bilagan till det monetära avtalet bör följaktligen ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Bilagan till det monetära avtalet bör följaktligen ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Bilagan till det monetära avtalet mellan Europeiska unionen och Vatikanstaten ska ersättas av bilagan till detta beslut.

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 2 juli 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT C 149, 28.5.1999, s. 16.

1

(2)  EUT L 339, 22.12.2010, s. 1.

2

(3)  EUT L 267, 9.10.2010, s. 1.

3

---

BILAGA

”BILAGA

| Lagstiftning som ska genomföras | Tidsfrist för genomförande |
| --- | --- |
| Förhindrande av penningtvätt |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism, EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.
  Ändrat genom: | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/20/EG av den 11 mars 2008 om ändring av direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism, vad gäller kommissionens genomförandebefogenheter, EUT L 76, 19.3.2008, s. 46. |

Lagstiftning som ska genomföras

Tidsfrist för genomförande

Förhindrande av penningtvätt

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism, EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

Ändrat genom:

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/20/EG av den 11 mars 2008 om ändring av direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism, vad gäller kommissionens genomförandebefogenheter, EUT L 76, 19.3.2008, s. 46.

| | Kommissionens direktiv 2006/70/EG av den 1 augusti 2006 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG med avseende på definitionen av person i politiskt utsatt ställning, samt tekniska kriterier för att kunna tillämpa lägre krav på kundkontroll och göra undantag på grund av finansiell verksamhet som drivs tillfälligt eller i mycket begränsad omfattning, EUT L 214, 4.8.2006, s. 29. |
| --- | --- |

Kommissionens direktiv 2006/70/EG av den 1 augusti 2006 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG med avseende på definitionen av person i politiskt utsatt ställning, samt tekniska kriterier för att kunna tillämpa lägre krav på kundkontroll och göra undantag på grund av finansiell verksamhet som drivs tillfälligt eller i mycket begränsad omfattning, EUT L 214, 4.8.2006, s. 29.

| | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel, EUT L 345, 8.12.2006, s. 1. |
| --- | --- |

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel, EUT L 345, 8.12.2006, s. 1.

| | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2005 av den 26 oktober 2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen, EUT L 309, 25.11.2005, s. 9. |
| --- | --- |

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2005 av den 26 oktober 2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen, EUT L 309, 25.11.2005, s. 9.

| | Rådets rambeslut 2001/500/RIF av den 26 juni 2001 om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel till och vinning av brott, EGT L 182, 5.7.2001, s. 1. |
| --- | --- |

Rådets rambeslut 2001/500/RIF av den 26 juni 2001 om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel till och vinning av brott, EGT L 182, 5.7.2001, s. 1.

31.12.2010

Förhindrande av bedrägeri och förfalskning

Rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning, EGT L 181, 4.7.2001, s. 6.

Ändrad genom:

Rådets förordning (EG) nr 44/2009 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1338/2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning, EUT L 17, 22.1.2009, s. 1.

31.12.2010

Rådets förordning (EG) nr 2182/2004 av den 6 december 2004 om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt, EUT L 373, 21.12.2004, s. 1.

Ändrad genom:

Rådets förordning (EG) nr 46/2009 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 2182/2004 om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt, EUT L 17, 22.1.2009, s. 5.

31.12.2010

Rådets rambeslut 2000/383/RIF av den 29 maj 2000 om förstärkning av skyddet mot förfalskning i samband med införandet av euron genom straffrättsliga och andra påföljder, EGT L 140, 14.6.2000, s. 1.

Ändrat genom:

Rådets rambeslut 2001/888/RIF av den 6 december 2001 om ändring av rådets rambeslut 2000/383/RIF om förstärkning av skyddet mot förfalskning i samband med införandet av euron genom straffrättsliga och andra påföljder, EGT L 329, 14.12.2001, s. 3.

31.12.2010

Rådets beslut 2001/923/EG av den 17 december 2001 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet), EGT L 339, 21.12.2001, s. 50.

Ändrat genom:

| | Rådets beslut 2006/75/EG av den 30 januari 2006 om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet), EUT L 36, 8.2.2006, s. 40. |
| --- | --- |

Rådets beslut 2006/75/EG av den 30 januari 2006 om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet), EUT L 36, 8.2.2006, s. 40.

| | Rådets beslut 2006/849/EG av den 20 november 2006 om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet), EUT L 330, 28.11.2006, s. 28. |
| --- | --- |

Rådets beslut 2006/849/EG av den 20 november 2006 om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet), EUT L 330, 28.11.2006, s. 28.

31.12.2010

Rådets beslut 2001/887/RIF av den 6 december 2001 om skydd av euron mot förfalskning, EGT L 329, 14.12.2001, s. 1.

31.12.2010

Rådets rambeslut 2001/413/RIF av den 28 maj 2001 om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter, EGT L 149, 2.6.2001, s. 1.

31.12.2010

Bestämmelser om sedlar och mynt i euro

Rådets förordning (EG) nr 975/98 av den 3 maj 1998 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp, EGT L 139, 11.5.1998, s. 6.

Ändrad genom:

Rådets förordning (EG) nr 423/1999 av den 22 februari 1999 om att ändra förordning (EG) nr 975/98 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som skall sättas i omlopp, EUT L 52, 27.2.1999, s. 2.

31.12.2010

Rådets slutsatser av den 10 maj 1999 om kvalitetsstyrningssystemet för euromynt

31.12.2010

Rådets slutsatser av den 23 november 1998 och den 5 november 2002 om samlarmynt

31.12.2010

Kommissionens rekommendation 2009/23/EG av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp, EUT L 9, 14.1.2009, s. 52.

31.12.2010

Meddelande från kommissionen av den 22 oktober 2001 om upphovsrättsligt skydd av utformningen av den gemensamma sidan på euromynten (KOM(2001) 600 slutlig), EGT C 318, 13.11.2001, s. 3.

31.12.2010

Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2003/5 av den 20 mars 2003 om åtgärder för att motverka otillåten reproducering av eurosedlar och om inlösen och indragning av eurosedlar, EUT L 78, 25.3.2003, s. 20.

31.12.2010

Europeiska centralbankens beslut ECB/2003/4 av den 20 mars 2003 om valörer, tekniska specifikationer, reproducering, inlösen och indragning avseende eurosedlar, EUT L 78, 25.3.2003, s. 16.

31.12.2010

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1210/2010 av den 15 december 2010 om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation, EUT L 339, 22.12.2010, s. 1.

31.12.2012

Europeiska centralbankens beslut ECB/2010/14 av den 16 september 2010 om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar, EUT L 267, 9.10.2010, s. 1.

31.12.2012”

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 4.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/27

---

BESLUT nr 1/2012 AV AVS–EU-MINISTERRÅDET

av den 15 juni 2012

om översynen av formerna och villkoren för finansiering av investeringar (kapitel 1 i bilaga II till AVS–EU-partnerskapsavtalet)

(2012/356/EU)

AVS–EU-MINISTERRÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (nedan kallade AVS-staterna), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1), i dess senast ändrade lydelse (nedan kallat AVS–EU-partnerskapsavtalet), särskilt artikel 100, och

av följande skäl:

| (1) | En översyn efter halva tiden av utnyttjandet av investeringsanslaget och Europeiska investeringsbankens egna medel i AVS-regionen gjordes i enlighet med artikel 6b i bilaga II till AVS–EU-partnerskapsavtalet. En av de rekommendationer som gjordes inom ramen för översynen var att säkra ytterligare bidragsmedel till tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

(1)

En översyn efter halva tiden av utnyttjandet av investeringsanslaget och Europeiska investeringsbankens egna medel i AVS-regionen gjordes i enlighet med artikel 6b i bilaga II till AVS–EU-partnerskapsavtalet. En av de rekommendationer som gjordes inom ramen för översynen var att säkra ytterligare bidragsmedel till tekniskt bistånd.

| (2) | Med beaktande av resultaten av översynen efter halva tiden bör den del av anslaget till räntesubventioner som får användas för att stödja projektrelaterat tekniskt bistånd i enlighet med artiklarna 1.3 och 2.9 i bilaga II till AVS–EU-partnerskapsavtalet höjas från 10 % till 15 %. |
| --- | --- |

(2)

Med beaktande av resultaten av översynen efter halva tiden bör den del av anslaget till räntesubventioner som får användas för att stödja projektrelaterat tekniskt bistånd i enlighet med artiklarna 1.3 och 2.9 i bilaga II till AVS–EU-partnerskapsavtalet höjas från 10 % till 15 %.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till AVS–EU-partnerskapsavtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Räntesubventioner får kapitaliseras eller användas i form av bidrag. Beloppet för en räntesubvention, beräknat efter subventionens värde vid tidpunkten för utbetalningen av det berörda lånet, ska avräknas mot räntesubventionsanslaget i punkt 2 c i bilaga Ib och betalas direkt till banken. Högst 15 % av detta räntesubventionsanslag får användas för att stödja projektrelaterat tekniskt bistånd i AVS-staterna.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.3 ska ersättas med följande:

”3.   Räntesubventioner får kapitaliseras eller användas i form av bidrag. Beloppet för en räntesubvention, beräknat efter subventionens värde vid tidpunkten för utbetalningen av det berörda lånet, ska avräknas mot räntesubventionsanslaget i punkt 2 c i bilaga Ib och betalas direkt till banken. Högst 15 % av detta räntesubventionsanslag får användas för att stödja projektrelaterat tekniskt bistånd i AVS-staterna.”

| 2. | Artikel 2.9 ska ersättas med följande:
  ”9.   Räntesubventioner får kapitaliseras eller användas i form av bidrag. Högst 15 % av budgeten för räntesubventioner får användas för att stödja projektrelaterat tekniskt bistånd i AVS-staterna.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 2.9 ska ersättas med följande:

”9.   Räntesubventioner får kapitaliseras eller användas i form av bidrag. Högst 15 % av budgeten för räntesubventioner får användas för att stödja projektrelaterat tekniskt bistånd i AVS-staterna.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Port Vila den 15 juni 2012.

För AVS–EU-ministerrådet

A. BAPTISTE

Ordförande

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

---