# Uradni list L 84/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.084.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 84 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5523. marec 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.084.slv

Uradni list

Evropske unije

L 84

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5523. marec 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 252/2012 z dne 21. marca 2012 o metodah vzorčenja in analitskih metodah za uradni nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih živilih ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1883/2006 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 253/2012 z dne 22. marca 2012 o stosedeminšestdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida | 23 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 254/2012 z dne 22. marca 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 26 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 255/2012 z dne 22. marca 2012 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011 | 28 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 256/2012 z dne 22. marca 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z reprezentativnimi cenami v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc | 30 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 257/2012 z dne 22. marca 2012 o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso | 32 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/163/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 22. marca 2012 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije | 36 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 252/2012 z dne 21. marca 2012 o metodah vzorčenja in analitskih metodah za uradni nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih živilih ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1883/2006 (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 253/2012 z dne 22. marca 2012 o stosedeminšestdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

23

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 254/2012 z dne 22. marca 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

26

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 255/2012 z dne 22. marca 2012 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011

28

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 256/2012 z dne 22. marca 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z reprezentativnimi cenami v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

30

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 257/2012 z dne 22. marca 2012 o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso

32

SKLEPI

2012/163/EU

*

Sklep Komisije z dne 22. marca 2012 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 23.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 252/2012

z dne 21. marca 2012

o metodah vzorčenja in analitskih metodah za uradni nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih živilih ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1883/2006

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), zlasti člena 11(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (2) določa mejne vrednosti za dioksinom nepodobne poliklorirane bifenile (PCB), dioksine in furane ter za vsoto dioksinov, furanov in dioksinom podobnih PCB v nekaterih živilih. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (2) določa mejne vrednosti za dioksinom nepodobne poliklorirane bifenile (PCB), dioksine in furane ter za vsoto dioksinov, furanov in dioksinom podobnih PCB v nekaterih živilih.

| (2) | Priporočilo Komisije 2011/516/EU z dne 23. avgusta 2011 o zmanjšanju prisotnosti dioksinov, furanov in PCB v krmi in živilih (3) določa pragove ukrepanja, da se spodbudi proaktivni pristop za zmanjšanje prisotnosti polikloriranih dibenzo-p-dioksinov in polikloriranih dibenzofuranov (PCDD/F) ter dioksinom podobnih PCB v živilih. Ti pragovi ukrepanja so orodje, s katerim lahko pristojni organi in proizvajalci ugotovijo, v katerih primerih je ustrezno določiti vir kontaminacije in sprejeti ukrepe za njeno zmanjšanje ali odpravo. |
| --- | --- |

(2)

Priporočilo Komisije 2011/516/EU z dne 23. avgusta 2011 o zmanjšanju prisotnosti dioksinov, furanov in PCB v krmi in živilih (3) določa pragove ukrepanja, da se spodbudi proaktivni pristop za zmanjšanje prisotnosti polikloriranih dibenzo-p-dioksinov in polikloriranih dibenzofuranov (PCDD/F) ter dioksinom podobnih PCB v živilih. Ti pragovi ukrepanja so orodje, s katerim lahko pristojni organi in proizvajalci ugotovijo, v katerih primerih je ustrezno določiti vir kontaminacije in sprejeti ukrepe za njeno zmanjšanje ali odpravo.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 1883/2006 z dne 19. decembra 2006 o metodah vzorčenja in analitskih metodah za uradni nadzor vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB v nekaterih živilih (4) vsebuje posebne določbe o postopkih vzorčenja in analitskih metodah, ki jih je treba uporabiti za uradni nadzor. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 1883/2006 z dne 19. decembra 2006 o metodah vzorčenja in analitskih metodah za uradni nadzor vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB v nekaterih živilih (4) vsebuje posebne določbe o postopkih vzorčenja in analitskih metodah, ki jih je treba uporabiti za uradni nadzor.

| (4) | Uporaba novih mejnih vrednosti za dioksinom nepodobne PCB, določenih na podlagi znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) o dioksinom nepodobnih PCB in tudi za uskladitev na ravni Unije, ter posodobitev meril za presejalne metode zahtevata znatne spremembe. Zaradi jasnosti je zato primerno Uredbo (ES) št. 1883/2006 nadomestiti s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Uporaba novih mejnih vrednosti za dioksinom nepodobne PCB, določenih na podlagi znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) o dioksinom nepodobnih PCB in tudi za uskladitev na ravni Unije, ter posodobitev meril za presejalne metode zahtevata znatne spremembe. Zaradi jasnosti je zato primerno Uredbo (ES) št. 1883/2006 nadomestiti s to uredbo.

| (5) | Določbe iz te uredbe obravnavajo le vzorčenje in analizo dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PBC za izvajanje Uredbe (ES) št. 1881/2006 Ne vplivajo pa na strategijo, količine in pogostnost vzorčenja iz prilog III in IV k Direktivi Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (5). Ne vplivajo na ciljna merila za vzorčenje iz Odločbe Komisije 98/179/ES z dne 23. februarja 1998 o podrobnih pravilih uradnega vzorčenja za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in živalskih proizvodih (6). |
| --- | --- |

(5)

Določbe iz te uredbe obravnavajo le vzorčenje in analizo dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PBC za izvajanje Uredbe (ES) št. 1881/2006 Ne vplivajo pa na strategijo, količine in pogostnost vzorčenja iz prilog III in IV k Direktivi Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (5). Ne vplivajo na ciljna merila za vzorčenje iz Odločbe Komisije 98/179/ES z dne 23. februarja 1998 o podrobnih pravilih uradnega vzorčenja za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in živalskih proizvodih (6).

| (6) | Za določitev vzorcev z znatno vsebnostjo PCDD/F in dioksinom podobnih PCB je mogoče uporabiti presejalno analitsko metodo s splošno sprejemljivo validacijo in veliko prepustnostjo vzorcev (po možnosti z zaznavo vzorcev, ki presegajo pragove ukrepanja, in zagotavljanjem zaznave vzorcev, ki presegajo mejne vrednosti). Vsebnost PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v teh vzorcih je treba določiti s potrditveno analitsko metodo. Zato je primerno določiti ustrezne zahteve za presejalno metodo, pri čemer je treba zagotoviti, da je delež lažno skladnih rezultatov glede mejnih vrednosti manjši kot 5 %, in stroge zahteve za potrditvene analitske metode. Poleg tega potrditvene metode omogočajo določitev vrednosti tudi v območju z nizko ravnjo prisotnosti. To je pomembno za spremljanje časovnih gibanj, oceno izpostavljenosti ter ponovno oceno mejnih vrednosti in pragov ukrepanja. |
| --- | --- |

(6)

Za določitev vzorcev z znatno vsebnostjo PCDD/F in dioksinom podobnih PCB je mogoče uporabiti presejalno analitsko metodo s splošno sprejemljivo validacijo in veliko prepustnostjo vzorcev (po možnosti z zaznavo vzorcev, ki presegajo pragove ukrepanja, in zagotavljanjem zaznave vzorcev, ki presegajo mejne vrednosti). Vsebnost PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v teh vzorcih je treba določiti s potrditveno analitsko metodo. Zato je primerno določiti ustrezne zahteve za presejalno metodo, pri čemer je treba zagotoviti, da je delež lažno skladnih rezultatov glede mejnih vrednosti manjši kot 5 %, in stroge zahteve za potrditvene analitske metode. Poleg tega potrditvene metode omogočajo določitev vrednosti tudi v območju z nizko ravnjo prisotnosti. To je pomembno za spremljanje časovnih gibanj, oceno izpostavljenosti ter ponovno oceno mejnih vrednosti in pragov ukrepanja.

| (7) | Pri velikih ribah je potreben poseben način vzorčenja, da se zagotovi usklajen način vzorčenja po celotni Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Pri velikih ribah je potreben poseben način vzorčenja, da se zagotovi usklajen način vzorčenja po celotni Uniji.

| (8) | Vsebnost dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB se lahko pri ribah iste vrste, ki izvirajo z istega območja, razlikuje glede na velikost in/ali starost rib. Poleg tega vsebnost dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB ni nujno enaka v vseh delih ribe. Zato je treba določiti vzorčenje in pripravo vzorčenja, da se zagotovi usklajen pristop po celotni Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Vsebnost dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB se lahko pri ribah iste vrste, ki izvirajo z istega območja, razlikuje glede na velikost in/ali starost rib. Poleg tega vsebnost dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB ni nujno enaka v vseh delih ribe. Zato je treba določiti vzorčenje in pripravo vzorčenja, da se zagotovi usklajen pristop po celotni Uniji.

| (9) | Pomembno je, da se analitski rezultati enotno navajajo in interpretirajo, da se tako zagotovi usklajeno ravnanje po celotni Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Pomembno je, da se analitski rezultati enotno navajajo in interpretirajo, da se tako zagotovi usklajeno ravnanje po celotni Uniji.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa mu nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa mu nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov in okrajšave iz Priloge I.

Člen 2

Vzorčenje za uradni nadzor vsebnosti dioksinov, furanov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v živilih, navedenih v oddelku 5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, se izvaja v skladu z metodami iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 3

Priprava vzorčenja in analiz za uradni nadzor vsebnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih PCB v živilih, navedenih v oddelku 5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, se izvajajo v skladu z metodami iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 4

Analize za uradni nadzor vsebnosti dioksinom nepodobnih PCB v živilih, navedenih v oddelku 5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, se izvajajo v skladu z zahtevami za analitske postopke iz Priloge IV k tej uredbi.

Člen 5

Uredba (ES) št. 1883/2006 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od dneva začetka veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. marca 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 364, 20.12.2006, str. 5.

2

(3)  UL L 218, 24.8.2011, str. 23.

3

(4)  UL L 364, 20.12.2006, str. 32.

4

(5)  UL L 125, 23.5.1996, str. 10.

5

(6)  UL L 65, 5.3.1998, str. 31.

6

---

PRILOGA I

Opredelitev pojmov in okrajšave

I.   OPREDELITEV POJMOV

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz Priloge I k Odločbi Komisije 2002/657/ES z dne 14. avgusta 2002 o izvajanju Direktive Sveta 96/23/ES glede opravljanja analitskih metod in razlage rezultatov (1).

Poleg njih se v tej uredbi uporabljajo tudi naslednje opredelitve pojmov:

| 1.1 | „prag ukrepanja“ pomeni vrednost dane spojine, kot je določena v Prilogi k Priporočilu 2011/516/EU, pri kateri se sprožijo preiskave za ugotavljanje vira zadevne spojine, če se odkrijejo povečane vrednosti spojine; |
| --- | --- |

1.1

„prag ukrepanja“ pomeni vrednost dane spojine, kot je določena v Prilogi k Priporočilu 2011/516/EU, pri kateri se sprožijo preiskave za ugotavljanje vira zadevne spojine, če se odkrijejo povečane vrednosti spojine;

| 1.2 | „bioanalitske metode“ pomenijo metode, ki temeljijo na uporabi bioloških načel, kot so testi na celični osnovi, testi na osnovi receptorjev ali imunološki testi. Te metode ne dajejo rezultatov na ravni kongenerov, temveč zgolj pokažejo (2) vrednosti toksičnih ekvivalentov (TEQ), izražene v bioanalitskih ekvivalentih (BEQ), saj vse spojine, ki so prisotne v ekstraktu vzorca in pokažejo odziv pri testiranju, morda ne izpolnjujejo vseh zahtev načela TEQ; |
| --- | --- |

1.2

„bioanalitske metode“ pomenijo metode, ki temeljijo na uporabi bioloških načel, kot so testi na celični osnovi, testi na osnovi receptorjev ali imunološki testi. Te metode ne dajejo rezultatov na ravni kongenerov, temveč zgolj pokažejo (2) vrednosti toksičnih ekvivalentov (TEQ), izražene v bioanalitskih ekvivalentih (BEQ), saj vse spojine, ki so prisotne v ekstraktu vzorca in pokažejo odziv pri testiranju, morda ne izpolnjujejo vseh zahtev načela TEQ;

| 1.3 | „navidezni izkoristek pri bioloških testih“ pomeni vrednost BEQ, izračunano iz umeritvene krivulje na podlagi TCDD ali PCB 126, popravljene za slepe vrednosti in nato deljene z vrednostjo TEQ, določeno z metodo GC/HRMS. Njegov namen je popraviti vplive, kot so izguba PCDD/PCDF in dioksinom podobnih spojin med postopki ekstrakcije in čiščenja, soekstrahirane spojine, ki povečujejo ali zmanjšujejo odziv (agonistični in antagonistični učinki), kakovosti prilagajanja krivulje ali razlike med vrednostmi TEF in REP. Navidezni izkoristek pri bioloških testih se izračuna iz ustreznih referenčnih vzorcev, ki imajo reprezentativno porazdelitev kongenerov v območju predpisane vrednosti; |
| --- | --- |

1.3

„navidezni izkoristek pri bioloških testih“ pomeni vrednost BEQ, izračunano iz umeritvene krivulje na podlagi TCDD ali PCB 126, popravljene za slepe vrednosti in nato deljene z vrednostjo TEQ, določeno z metodo GC/HRMS. Njegov namen je popraviti vplive, kot so izguba PCDD/PCDF in dioksinom podobnih spojin med postopki ekstrakcije in čiščenja, soekstrahirane spojine, ki povečujejo ali zmanjšujejo odziv (agonistični in antagonistični učinki), kakovosti prilagajanja krivulje ali razlike med vrednostmi TEF in REP. Navidezni izkoristek pri bioloških testih se izračuna iz ustreznih referenčnih vzorcev, ki imajo reprezentativno porazdelitev kongenerov v območju predpisane vrednosti;

| 1.4 | „semikvantitativne metode“ pomenijo metode, ki pokažejo približno koncentracijo analita, čeprav številčni rezultat ne izpolnjuje zahtev za kvantitativne analitske metode; |
| --- | --- |

1.4

„semikvantitativne metode“ pomenijo metode, ki pokažejo približno koncentracijo analita, čeprav številčni rezultat ne izpolnjuje zahtev za kvantitativne analitske metode;

| 1.5 | „sprejemljiva specifična meja določanja posameznega kongenera“ pomeni koncentracijo analita v ekstraktu vzorca, ki ustvari instrumentalni odziv pri sledenju dveh različnih ionov, ki ju je treba spremljati z razmerjem med signalom in šumom vsaj S/N 3: 1 pri manj občutljivem signalu, poleg tega pa morajo biti izpolnjeni tudi ustrezni pogoji za določitev, kot so opisani na primer v standardu prEN 16215 (živalska krma – določitev dioksinov in dioksinom podobnih PCB z GC/HRMS ter indikatorjev PCB z GC/HRMS) in/ali v metodi EPA 1613, revizija B; |
| --- | --- |

1.5

„sprejemljiva specifična meja določanja posameznega kongenera“ pomeni koncentracijo analita v ekstraktu vzorca, ki ustvari instrumentalni odziv pri sledenju dveh različnih ionov, ki ju je treba spremljati z razmerjem med signalom in šumom vsaj S/N 3: 1 pri manj občutljivem signalu, poleg tega pa morajo biti izpolnjeni tudi ustrezni pogoji za določitev, kot so opisani na primer v standardu prEN 16215 (živalska krma – določitev dioksinov in dioksinom podobnih PCB z GC/HRMS ter indikatorjev PCB z GC/HRMS) in/ali v metodi EPA 1613, revizija B;

| 1.6 | na „zgornji meji“ pomeni pojem, po katerem se za izračun prispevka vsakega kongenera, ki ni določen, uporablja vrednost meje določanja; |
| --- | --- |

1.6

na „zgornji meji“ pomeni pojem, po katerem se za izračun prispevka vsakega kongenera, ki ni določen, uporablja vrednost meje določanja;

| 1.7 | na „spodnji meji“ pomeni pojem, po katerem se za izračun prispevka vsakega kongenera, ki ni določen, uporablja vrednost nič; |
| --- | --- |

1.7

na „spodnji meji“ pomeni pojem, po katerem se za izračun prispevka vsakega kongenera, ki ni določen, uporablja vrednost nič;

| 1.8 | na „srednji meji“ pomeni pojem, po katerem se za izračun prispevka vsakega kongenera, ki ni določen, uporablja polovična vrednost meje določanja; |
| --- | --- |

1.8

na „srednji meji“ pomeni pojem, po katerem se za izračun prispevka vsakega kongenera, ki ni določen, uporablja polovična vrednost meje določanja;

| 1.9 | „lot“ pomeni določljivo količino naenkrat dostavljenega živila, za katero pristojna oseba ugotovi skupne značilnosti, kot so poreklo, sorta, vrsta pakiranja, izvajalec pakiranja, pošiljatelj ali oznake. Pri ribah ali ribiških proizvodih je tudi velikost rib primerljiva. Če velikost in/ali teža rib v pošiljki nista primerljivi, se lahko pošiljka še vedno šteje za lot, vendar je treba uporabiti poseben postopek vzorčenja; |
| --- | --- |

1.9

„lot“ pomeni določljivo količino naenkrat dostavljenega živila, za katero pristojna oseba ugotovi skupne značilnosti, kot so poreklo, sorta, vrsta pakiranja, izvajalec pakiranja, pošiljatelj ali oznake. Pri ribah ali ribiških proizvodih je tudi velikost rib primerljiva. Če velikost in/ali teža rib v pošiljki nista primerljivi, se lahko pošiljka še vedno šteje za lot, vendar je treba uporabiti poseben postopek vzorčenja;

| 1.10 | „sublot“ pomeni del večjega lota, ki je določen za vzorčenje. Vsak sublot mora biti fizično ločen od preostalega dela lota in določljiv; |
| --- | --- |

1.10

„sublot“ pomeni del večjega lota, ki je določen za vzorčenje. Vsak sublot mora biti fizično ločen od preostalega dela lota in določljiv;

| 1.11 | „posamezni vzorec“ pomeni količino materiala, odvzetega z enega mesta v lotu ali sublotu; |
| --- | --- |

1.11

„posamezni vzorec“ pomeni količino materiala, odvzetega z enega mesta v lotu ali sublotu;

| 1.12 | „sestavljeni vzorec“ pomeni vzorec, sestavljen iz vseh posameznih vzorcev, odvzetih iz lota ali sublota; |
| --- | --- |

1.12

„sestavljeni vzorec“ pomeni vzorec, sestavljen iz vseh posameznih vzorcev, odvzetih iz lota ali sublota;

| 1.13 | „laboratorijski vzorec“ pomeni reprezentativni del/količino sestavljenega vzorca, namenjen za laboratorijsko analizo. |
| --- | --- |

1.13

„laboratorijski vzorec“ pomeni reprezentativni del/količino sestavljenega vzorca, namenjen za laboratorijsko analizo.

II.   UPORABLJENE OKRAJŠAVE

| BEQ | bioanalitski ekvivalenti |
| --- | --- |
| GC | plinska kromatografija |
| HRMS | visoko ločljiva masna spektrometrija |
| LRMS | nizko ločljiva masna spektrometrija |
| PCB | poliklorirani bifenili |
| PCDD | poliklorirani dibenzo-p-dioksini |
| PCDF | poliklorirani dibenzofurani |
| QC | zagotavljanje kakovosti |
| REP | relativna učinkovitost |
| TEF | faktor toksične ekvivalentnosti |
| TEQ | toksični ekvivalenti |
| TCDD | tetraklorodibenzodioksin |
| U | povečana merilna negotovost |

BEQ

bioanalitski ekvivalenti

GC

plinska kromatografija

HRMS

visoko ločljiva masna spektrometrija

LRMS

nizko ločljiva masna spektrometrija

PCB

poliklorirani bifenili

PCDD

poliklorirani dibenzo-p-dioksini

PCDF

poliklorirani dibenzofurani

QC

zagotavljanje kakovosti

REP

relativna učinkovitost

TEF

faktor toksične ekvivalentnosti

TEQ

toksični ekvivalenti

TCDD

tetraklorodibenzodioksin

U

povečana merilna negotovost

---

(1)  UL L 221, 17.8.2002, str. 8.

(2)  Bioanalitske metode niso specifične za določanje spojin kongenerov vključenih v sistem TEF. Druge strukturno povezane spojine, ki se vežejo na aromatski ogljikovodikov receptor (AhR), so lahko prisotne v ekstraktu vzorca, kar prispeva k celotnemu odzivu. Bioanalitski rezultati zato ne dajejo natančno določene vrednosti, temveč so ocena TEQ v vzorcu.

---

PRILOGA II

Metode vzorčenja za uradni nadzor vsebnosti dioksinov (PCDD/PCDF), dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih živilih

I.   PODROČJE UPORABE

Odvzem vzorcev za uradni nadzor vsebnosti dioksinov (PCDD/PCDF), dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB, v nadaljnjem besedilu dioksini in PCB, v živilih se izvaja v skladu z metodami, opisanimi v tej prilogi. Tako dobljeni sestavljeni vzorci se štejejo za reprezentativne vzorce lotov ali sublotov, iz katerih so vzeti. Skladnost z mejnimi vrednostmi iz Uredbe (ES) št. 1881/2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih se ugotavlja na podlagi vsebnosti, določenih v laboratorijskih vzorcih.

II.   SPLOŠNE DOLOČBE

1.   Osebje

Vzorčenje opravi pooblaščena oseba, ki jo imenuje država članica.

2.   Material za vzorčenje

Vsak lot ali sublot, namenjen za pregled, se vzorči ločeno.

3.   Previdnostni ukrepi

Med vzorčenjem in pripravo vzorcev je treba upoštevati previdnostne ukrepe, da bi se izognili vsem spremembam, ki bi vplivale na vsebnost dioksinov in PCB, škodljivo vplivale na analitsko določanje ali povzročile nereprezentativnost sestavljenih vzorcev.

4.   Posamezni vzorci

Če je mogoče, se posamezni vzorci odvzamejo na različnih mestih celotnega lota ali sublota. Odstopanje od tega postopka se zapiše v zapisnik iz točke II.8 te priloge.

5.   Priprava sestavljenega vzorca

Sestavljeni vzorec se pripravi tako, da se združijo posamezni vzorci. Tehta najmanj 1 kg, razen če to ni izvedljivo, npr. če se vzorči en sam paket ali če ima izdelek zelo veliko tržno vrednost.

6.   Enakovredni vzorci

Enakovredni vzorci za uradni nadzor, dopolnilno izvedensko mnenje in referenčne namene se jemljejo iz homogeniziranega sestavljenega vzorca, če ta postopek ni v nasprotju s predpisi držav članic o pravicah nosilca živilske dejavnosti. Velikost laboratorijskih vzorcev za uradni nadzor mora zadoščati vsaj za dvakratne analize.

7.   Pakiranje in prenos vzorcev

Vsak vzorec se zapre v čisto posodo iz inertnih materialov, ki med prevozom omogoča primerno zaščito pred onesnaženjem, izgubo analitov z adsorpcijo na notranje stene posode in pred poškodbami. Sprejmejo se vsi previdnostni ukrepi, da se prepreči kakršna koli sprememba v sestavi vzorca, ki bi lahko nastala med prevozom ali skladiščenjem.

8.   Pečatenje in označevanje vzorcev

Vsak vzorec, odvzet za uradno uporabo, se zapečati na mestu vzorčenja in označi po predpisih držav članic.

O vsakem vzorčenju se napiše zapisnik, ki omogoča jasno prepoznavanje vsakega lota, navaja datum in mesto vzorčenja ter vse dodatne podatke, s katerimi si analitik lahko pomaga.

III.   NAČRT VZORČENJA

Z uporabljeno metodo vzorčenja se zagotovi, da je sestavljeni vzorec reprezentativen za (sub)lot, ki ga je treba preveriti.

1.   Razdelitev lotov v sublote

Veliki loti se razdelijo na sublote, če je sublot mogoče fizično ločiti. Za izdelke, ki se tržijo v velikih pošiljkah v razsutem stanju (npr. rastlinska olja), se uporablja preglednica 1. Za druge izdelke se uporablja preglednica 2. Ob upoštevanju, da masa lota ni vedno natančen večkratnik mase sublotov, lahko masa sublota presega navedeno maso za največ 20 %.

Preglednica 1

Razdelitev lotov na sublote za izdelke, ki se tržijo v pošiljkah v razsutem stanju

| Masa lota (tone) | Masa ali število sublotov |
| --- | --- |
| ≥ 1 500 | 500 ton |
| > 300 in < 1 500 | 3 subloti |
| ≥ 50 in ≤ 300 | 100 ton |
| < 50 | — |

Masa lota (tone)

Masa ali število sublotov

≥ 1 500

500 ton

> 300 in < 1 500

3 subloti

≥ 50 in ≤ 300

100 ton

< 50

—

Preglednica 2

Razdelitev lotov na sublote za druge izdelke

| Masa lota (tone) | Masa ali število sublotov |
| --- | --- |
| ≥ 15 | 15–30 ton |
| < 15 | — |

Masa lota (tone)

Masa ali število sublotov

≥ 15

15–30 ton

< 15

—

2.   Število posameznih vzorcev

Sestavljeni vzorec, ki združuje vse posamezne vzorce, tehta najmanj 1 kg (glej točko II.5 te priloge).

Najmanjše število posameznih vzorcev, ki se odvzamejo iz lota ali sublota, je navedeno v preglednicah 3 in 4.

Za tekoče izdelke v razsutem stanju se lot ali sublot, kolikor je temeljito mogoče, ročno ali mehansko premeša neposredno pred vzorčenjem, če to ne vpliva na kakovost izdelka. V tem primeru se domneva, da je porazdelitev onesnaževal v zadevnem lotu ali sublotu homogena. Zato zadošča, da se za oblikovanje sestavljenega vzorca iz lota ali sublota odvzamejo trije posamezni vzorci.

Posamezni vzorci imajo podobno maso. Masa posameznega vzorca je najmanj 100 gramov.

Odstopanje od tega postopka je treba zapisati v zapisnik iz točke II.8 te priloge. V skladu z določbami Odločbe Komisije 97/747/ES z dne 27. oktobra 1997 o obsegu in pogostnosti vzorčenja, predvidenega v Direktivi Sveta 96/23/ES za nadzor nekaterih snovi in njihovih ostankov v nekaterih živalskih proizvodih (1), je velikost sestavljenega vzorca za kokošja jajca najmanj 12 jajc (za nepakirane lote in tudi za lote s posameznimi pakiranji se uporabljata preglednici 3 in 4).

Preglednica 3

Najmanjše število posameznih vzorcev, ki se odvzamejo iz lota ali sublota

| Masa ali prostornina lota/sublota (v kg ali l) | Najmanjše število posameznih vzorcev za odvzem |
| --- | --- |
| < 50 | 3 |
| 50 do 500 | 5 |
| > 500 | 10 |

Masa ali prostornina lota/sublota (v kg ali l)

Najmanjše število posameznih vzorcev za odvzem

< 50

3

50 do 500

5

> 500

10

Če je lot ali sublot sestavljen iz posameznih pakiranj ali enot, je število pakiranj ali enot, ki se odvzamejo za oblikovanje sestavljenega vzorca, navedeno v preglednici 4.

Preglednica 4

Število pakiranj ali enot (posameznih vzorcev), ki se odvzamejo za oblikovanje sestavljenega vzorca, če so loti ali subloti sestavljeni iz posameznih pakiranj ali enot

| Število pakiranj ali enot v lotu/sublotu | Število pakiranj ali enot za odvzem |
| --- | --- |
| 1 do 25 | najmanj 1 pakiranje ali enota |
| 26 do 100 | približno 5 %, najmanj 2 pakiranji ali enoti |
| > 100 | približno 5 %, največ 10 pakiranj ali enot |

Število pakiranj ali enot v lotu/sublotu

Število pakiranj ali enot za odvzem

1 do 25

najmanj 1 pakiranje ali enota

26 do 100

približno 5 %, najmanj 2 pakiranji ali enoti

> 100

približno 5 %, največ 10 pakiranj ali enot

3.   Posebne določbe za vzorčenje lotov, ki vsebujejo cele ribe primerljive velikosti in teže

Ribe se štejejo za primerljive glede velikosti in teže, če razlika v velikosti in teži ni večja od približno 50 %.

Število posameznih vzorcev, ki jih je treba odvzeti iz lota, je določeno v preglednici 3. Sestavljeni vzorec, ki združuje vse posamezne vzorce, tehta najmanj 1 kg (glej točko II.5).

| — | Če lot za vzorčenje vsebuje majhne ribe (posamezne ribe, teže < približno 1 kg), se iz posameznega vzorca vzame cela riba, da se oblikuje sestavljeni vzorec. Če sestavljeni vzorec tehta več kot 3 kg, lahko posamezne vzorce sestavlja srednji del rib, ki tvorijo sestavljeni vzorec, pri čemer vsak posamezni vzorec tehta najmanj 100 g. Celotni del, za katerega velja mejna vrednost, se uporabi za homogenizacijo vzorca.
  Srednji del ribe je del, na katerem je njeno težišče, ki je v večini primerov pri hrbtni plavuti (če jo riba ima) ali v sredini med škržno odprtino in anusom. |
| --- | --- |

—

Če lot za vzorčenje vsebuje majhne ribe (posamezne ribe, teže < približno 1 kg), se iz posameznega vzorca vzame cela riba, da se oblikuje sestavljeni vzorec. Če sestavljeni vzorec tehta več kot 3 kg, lahko posamezne vzorce sestavlja srednji del rib, ki tvorijo sestavljeni vzorec, pri čemer vsak posamezni vzorec tehta najmanj 100 g. Celotni del, za katerega velja mejna vrednost, se uporabi za homogenizacijo vzorca.

Srednji del ribe je del, na katerem je njeno težišče, ki je v večini primerov pri hrbtni plavuti (če jo riba ima) ali v sredini med škržno odprtino in anusom.

| — | Če lot, ki ga je treba vzorčiti, vsebuje večje ribe (posamezne ribe, ki so težje od približno 1 kg), posamezni vzorec sestoji iz srednjega dela ribe. Vsak posamezni vzorec tehta najmanj 100 g.
  Pri ribah srednje velikosti (približno 1 do 6 kg) se posamezni vzorec odvzame kot rezina od hrbtenice do trebuha iz srednjega dela ribe.
  Pri zelo velikih ribah (npr. > približno 6 kg) se posamezni vzorec mesa mišic odvzame iz srednjega dela ribe, in sicer iz desnega hrbtno-bočnega dela (pogled od spredaj). Če bi odvzem takšnega kosa iz srednjega dela ribe povzročil bistveno gospodarsko škodo, zadošča odvzem treh posameznih vzorcev po najmanj 350 g, ne glede na velikost lota; lahko pa se posamezni vzorec, ki je reprezentativen glede vsebnosti dioksina v celi ribi, dobi tako, da se odvzame ustrezni del mesa mišic ene ribe iz predela ob repu in glavi. |
| --- | --- |

—

Če lot, ki ga je treba vzorčiti, vsebuje večje ribe (posamezne ribe, ki so težje od približno 1 kg), posamezni vzorec sestoji iz srednjega dela ribe. Vsak posamezni vzorec tehta najmanj 100 g.

Pri ribah srednje velikosti (približno 1 do 6 kg) se posamezni vzorec odvzame kot rezina od hrbtenice do trebuha iz srednjega dela ribe.

Pri zelo velikih ribah (npr. > približno 6 kg) se posamezni vzorec mesa mišic odvzame iz srednjega dela ribe, in sicer iz desnega hrbtno-bočnega dela (pogled od spredaj). Če bi odvzem takšnega kosa iz srednjega dela ribe povzročil bistveno gospodarsko škodo, zadošča odvzem treh posameznih vzorcev po najmanj 350 g, ne glede na velikost lota; lahko pa se posamezni vzorec, ki je reprezentativen glede vsebnosti dioksina v celi ribi, dobi tako, da se odvzame ustrezni del mesa mišic ene ribe iz predela ob repu in glavi.

4.   Vzorčenje lotov, ki vsebujejo cele ribe različne velikosti in/ali teže

| — | Za sestavljanje vzorca se uporabljajo določbe točke III.3. |
| --- | --- |

—

Za sestavljanje vzorca se uporabljajo določbe točke III.3.

| — | Če prevladuje kategorija/razred velikosti ali teže (približno 80 % lota ali več), se odvzame vzorec rib s prevladujočo težo ali velikostjo. Ta vzorec se šteje kot reprezentativen za celoten lot. |
| --- | --- |

—

Če prevladuje kategorija/razred velikosti ali teže (približno 80 % lota ali več), se odvzame vzorec rib s prevladujočo težo ali velikostjo. Ta vzorec se šteje kot reprezentativen za celoten lot.

| — | Če ne prevladuje nobena posebna kategorija/razred velikosti ali teže, potem je treba zagotoviti, da so ribe, izbrane za vzorec, reprezentativne za lot. Posebna navodila za takšne primere so v „Navodilih za vzorčenje celih rib različnih velikosti in/ali teže“ (2). |
| --- | --- |

—

Če ne prevladuje nobena posebna kategorija/razred velikosti ali teže, potem je treba zagotoviti, da so ribe, izbrane za vzorec, reprezentativne za lot. Posebna navodila za takšne primere so v „Navodilih za vzorčenje celih rib različnih velikosti in/ali teže“ (2).

5.   Vzorčenje na stopnji prodaje na drobno

Vzorčenje živil na stopnji prodaje na drobno se po možnosti izvede v skladu z določbami za vzorčenje iz točke III.2 te priloge.

Če to ni mogoče, se lahko na stopnji prodaje na drobno uporablja nadomestna metoda vzorčenja, če zagotavlja, da je vzorčeni lot ali sublot dovolj reprezentativen.

IV.   SKLADNOST LOTA ALI SUBLOTA S SPECIFIKACIJO

1.   Glede dioksinom nepodobnih PCB

Lot se sprejme, če rezultat analiznega preskušanja ne presega mejne vrednosti dioksinom nepodobnih PCB iz Uredbe (ES) št. 1881/2006 ob upoštevanju merilne negotovosti.

Lot ni v skladu z mejno vrednostjo iz Uredbe (ES) št. 1881/2006, če rezultat analiznega preskušanja na zgornji meji, potrjen z dvakratno analizo (3), ob upoštevanju merilne negotovosti nedvomno presega mejno vrednost.

Merilna negotovost se lahko upošteva po enem od naslednjih pristopov:

| — | z izračunom razširjene negotovosti ob uporabi faktorja zajetja 2, ki omogoča približno 95-odstotno stopnjo zaupanja. Lot ali sublot je neskladen, če je izmerjena vrednost minus U nad določeno dovoljeno vrednostjo, |
| --- | --- |

—

z izračunom razširjene negotovosti ob uporabi faktorja zajetja 2, ki omogoča približno 95-odstotno stopnjo zaupanja. Lot ali sublot je neskladen, če je izmerjena vrednost minus U nad določeno dovoljeno vrednostjo,

| — | z uvedbo odločitvene meje (CCα) v skladu z določbami Odločbe 2002/657/ES (točka 3.1.2.5 Priloge I k navedeni odločbi – primer snovi z določeno dovoljeno vrednostjo). Lot ali sublot je neskladen, če je izmerjena vrednost enaka odločitveni meji CCα ali večja od nje. |
| --- | --- |

—

z uvedbo odločitvene meje (CCα) v skladu z določbami Odločbe 2002/657/ES (točka 3.1.2.5 Priloge I k navedeni odločbi – primer snovi z določeno dovoljeno vrednostjo). Lot ali sublot je neskladen, če je izmerjena vrednost enaka odločitveni meji CCα ali večja od nje.

Navedena pravila se uporabljajo za rezultat analiznega preskušanja, dobljen na vzorcu za uradni nadzor. Pri analizi za dopolnilno izvedensko mnenje in referenčne namene se uporabljajo nacionalni predpisi.

2.   Glede dioksinov (PCDD/PCDF) in dioksinom podobnih PCB

Lot se sprejme, če rezultat posamezne analize,

| — | opravljene s presejalno metodo, pri kateri je delež lažno skladnih rezultatov manjši kot 5 %, pokaže, da vsebnost ne presega zadevne mejne vrednosti PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB iz Uredbe (ES) št. 1881/2006, |
| --- | --- |

—

opravljene s presejalno metodo, pri kateri je delež lažno skladnih rezultatov manjši kot 5 %, pokaže, da vsebnost ne presega zadevne mejne vrednosti PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB iz Uredbe (ES) št. 1881/2006,

| — | opravljene s potrditveno metodo, ne presega zadevne mejne vrednosti PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB iz Uredbe (ES) št. 1881/2006 ob upoštevanju merilne negotovosti. |
| --- | --- |

—

opravljene s potrditveno metodo, ne presega zadevne mejne vrednosti PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB iz Uredbe (ES) št. 1881/2006 ob upoštevanju merilne negotovosti.

Za presejalne teste se določi izločitvena vrednost za odločitev o skladnosti z zadevnimi predpisanimi vrednostmi, določenimi za PCDD/F ali za vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB.

Lot ni v skladu z mejno vrednostjo iz Uredbe (ES) št. 1881/2006, če rezultat analiznega preskušanja na zgornji meji, pridobljen s potrditveno metodo in potrjen z dvakratno analizo (3), ob upoštevanju merilne negotovosti nedvomno presega mejno vrednost.

Merilna negotovost se lahko upošteva po enem od naslednjih pristopov:

| — | z izračunom razširjene negotovosti, ob uporabi faktorja zajetja 2, ki omogoča približno 95-odstotno stopnjo zaupanja. Lot ali sublot je neskladen, če je izmerjena vrednost minus U nad določeno dovoljeno vrednostjo. Pri ločenem preskušanju za določitev PCDD/F in dioksinom podobnih PCB je treba vsoto ocenjene razširjene negotovosti ločenih rezultatov analize vsebnosti PCDD/F in dioksinu podobnih PCB uporabiti za ocenjeno razširjeno negotovost vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB, |
| --- | --- |

—

z izračunom razširjene negotovosti, ob uporabi faktorja zajetja 2, ki omogoča približno 95-odstotno stopnjo zaupanja. Lot ali sublot je neskladen, če je izmerjena vrednost minus U nad določeno dovoljeno vrednostjo. Pri ločenem preskušanju za določitev PCDD/F in dioksinom podobnih PCB je treba vsoto ocenjene razširjene negotovosti ločenih rezultatov analize vsebnosti PCDD/F in dioksinu podobnih PCB uporabiti za ocenjeno razširjeno negotovost vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB,

| — | z uvedbo odločitvene meje (CCα) v skladu z določbami Odločbe 2002/657/ES (točka 3.1.2.5 Priloge I k navedeni odločbi – primer snovi z določeno dovoljeno vrednostjo) je lot ali sublot neskladen, če je izmerjena vrednost enaka odločitveni meji CCα ali večja od nje. |
| --- | --- |

—

z uvedbo odločitvene meje (CCα) v skladu z določbami Odločbe 2002/657/ES (točka 3.1.2.5 Priloge I k navedeni odločbi – primer snovi z določeno dovoljeno vrednostjo) je lot ali sublot neskladen, če je izmerjena vrednost enaka odločitveni meji CCα ali večja od nje.

Navedena pravila se uporabljajo za rezultat analiznega preskušanja, dobljen na vzorcu za uradni nadzor. Pri analizi za dopolnilno izvedensko mnenje in referenčne namene se uporabljajo nacionalni predpisi.

V.   PRESEGANJE PRAGOV UKREPANJA

Pragovi ukrepanja so orodje za izbiro vzorcev v tistih primerih, ko je treba določiti vir kontaminacije in sprejeti ukrepe za njeno zmanjšanje ali odpravo. S presejalnimi metodami se določijo ustrezne izločitvene vrednosti za izbiro teh vzorcev. Ukrepi za določitev vira in zmanjšanje ali odpravo kontaminacije se izvedejo le, če je preseganje praga ukrepanja potrjeno z dvakratno analizo s potrditveno metodo ob upoštevanju merilne negotovosti (4).

---

(1)  UL L 303, 6.11.1997, str. 12.

(2)  http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/dioxins_en.htm

(3)  Dvakratna analiza je potrebna za izključitev možnosti notranje navzkrižne kontaminacije ali naključne zamenjave vzorcev. Prva analiza se ob upoštevanju merilne negotovosti uporablja za preverjanje skladnosti. Če se analiza izvaja pri kontaminaciji z dioksini, se lahko izpusti potrjevanje z dvakratno analizo, če so vzorci, izbrani za analizo, sledljivo povezani s kontaminacijo z dioksini.

(4)  Enaka razlaga in zahteve za dvakratno analizo za nadzor pragov ukrepanja kot v opombi 3 za mejne vrednosti.

---

PRILOGA III

Priprava vzorca in zahteve za analitske metode za uradni nadzor vsebnosti dioksinov (PCDD/PCDF) in dioksinom podobnih PCB v nekaterih živilih

1.   PODROČJE UPORABE

Zahteve iz te priloge se uporabijo, kadar se živila analizirajo za uradni nadzor vsebnosti 2,3,7,8-substituiranih polikloriranih dibenzo-p-dioksinov in polikloriranih dibenzofuranov (PCDD/F) ter dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov (dioksinom podobnih PCB) in za druge regulativne namene.

Prisotnost PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v živilih se lahko spremlja z dvema namenoma:

| (a) | za izbiro tistih vzorcev, katerih vsebnosti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB presegajo mejne vrednosti ali pragove ukrepanja. Ta pristop se lahko izvaja s presejalno metodo, ki omogoča stroškovno učinkovito veliko prepustnost vzorcev in tako povečuje možnosti za odkrivanje novih incidentov z veliko izpostavljenostjo in nevarnostjo za zdravje potrošnikov. Presejalne metode lahko vključujejo bioanalitske metode in metode GC/MS. Oblikovane so tako, da se z njimi izognemo lažno skladnim rezultatom. Koncentracijo PCDD/F ter vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v navedenih vzorcih z znatnimi vsebnostmi je treba določiti/potrditi s potrditveno metodo; |
| --- | --- |

(a)

za izbiro tistih vzorcev, katerih vsebnosti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB presegajo mejne vrednosti ali pragove ukrepanja. Ta pristop se lahko izvaja s presejalno metodo, ki omogoča stroškovno učinkovito veliko prepustnost vzorcev in tako povečuje možnosti za odkrivanje novih incidentov z veliko izpostavljenostjo in nevarnostjo za zdravje potrošnikov. Presejalne metode lahko vključujejo bioanalitske metode in metode GC/MS. Oblikovane so tako, da se z njimi izognemo lažno skladnim rezultatom. Koncentracijo PCDD/F ter vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v navedenih vzorcih z znatnimi vsebnostmi je treba določiti/potrditi s potrditveno metodo;

| (b) | za določitev vsebnosti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v vzorcih živil v območju z nizko ravnjo prisotnosti. To je pomembno za spremljanje časovnih gibanj, oceno izpostavljenosti prebivalstva in ustvarjanje zbirke podatkov za morebitno ponovno oceno pragov ukrepanja in mejnih vrednosti. Za dosego tega cilja se uporabljajo potrditvene metode, ki omogočajo ugotavljanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB in nedvoumno količinsko določanje pri predpisani vrednosti. Te metode se lahko uporabijo za potrditev rezultatov, pridobljenih s presejalnimi metodami, in za določitev nizkih ravni prisotnosti pri nadzoru živil. Pomembne so tudi za določitev vzorcev kongenerov za ugotovitev vira mogoče kontaminacije. Trenutno se pri takih metodah uporablja visoko ločljiva plinska kromatografija / visoko ločljiva masna spektrometrija (HRGC/HRMS). |
| --- | --- |

(b)

za določitev vsebnosti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v vzorcih živil v območju z nizko ravnjo prisotnosti. To je pomembno za spremljanje časovnih gibanj, oceno izpostavljenosti prebivalstva in ustvarjanje zbirke podatkov za morebitno ponovno oceno pragov ukrepanja in mejnih vrednosti. Za dosego tega cilja se uporabljajo potrditvene metode, ki omogočajo ugotavljanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB in nedvoumno količinsko določanje pri predpisani vrednosti. Te metode se lahko uporabijo za potrditev rezultatov, pridobljenih s presejalnimi metodami, in za določitev nizkih ravni prisotnosti pri nadzoru živil. Pomembne so tudi za določitev vzorcev kongenerov za ugotovitev vira mogoče kontaminacije. Trenutno se pri takih metodah uporablja visoko ločljiva plinska kromatografija / visoko ločljiva masna spektrometrija (HRGC/HRMS).

2.   RAZVRSTITEV METOD PO STOPNJI KOLIČINSKEGA DOLOČANJA (1)

„Kakovostne metode“ dajejo odgovor da/ne na prisotnost predpisanih analitov, pri čemer koncentracija domnevnega analita ni količinsko navedena. Te metode lahko dajo delno količinske rezultate, vendar se uporabljajo izključno za poročanje o odločitvah da/ne kot navedba vrednosti nad nekaterimi ravnmi ali pod njimi, kot so meja zaznavanja, meja določanja ali izločitvene vrednosti.

Za nadzor mejnih vrednosti in pragov ukrepanja za PCDD/F in dioksinom podobne spojine v živilih se lahko uporabijo presejalne metode, ki temeljijo na primerjavi rezultata analiznega preskušanja z izločitveno vrednostjo in omogočajo odločitev da/ne za navedbo mogočega preseganja predpisane vrednosti. V ta namen so bile uvedene bioanalitske metode. Na splošno bi bilo mogoče razviti tudi fizikalno-kemijske metode, vendar glede na mejne vrednosti in pragove ukrepanja, ki temeljijo na TEQ, ter zapleteno analizo, ki zahteva določitev ustreznih posameznih kongenerov, ni praktičnih primerov njihove uporabe.

„Semikvantitativne metode“ pokažejo približno koncentracijo, ki je lahko koristna kot informacija o stopnji koncentracije analita in lahko analitiku pomaga določiti območje umerjanja za potrditveni preskus, ki se izvede pozneje, ter za zagotavljanje kakovosti. Primeri vključujejo:

| — | bioanalitske metode, s katerimi je mogoče odkriti predpisane analite in ki vključujejo umeritveno krivuljo, omogočajo odločitev da/ne za navedbo mogočega preseganja predpisane vrednosti in poročanje o rezultatih, izraženih v bioanalitskih ekvivalentih (BEQ), ki pokažejo vrednost TEQ v vzorcu, |
| --- | --- |

—

bioanalitske metode, s katerimi je mogoče odkriti predpisane analite in ki vključujejo umeritveno krivuljo, omogočajo odločitev da/ne za navedbo mogočega preseganja predpisane vrednosti in poročanje o rezultatih, izraženih v bioanalitskih ekvivalentih (BEQ), ki pokažejo vrednost TEQ v vzorcu,

| — | fizikalno-kemijski preskus (na primer GC-MS/MS ali GC/LRMS), kadar značilnosti izmerjene natančnosti metode ne izpolnjujejo zahtev za količinske preskuse. |
| --- | --- |

—

fizikalno-kemijski preskus (na primer GC-MS/MS ali GC/LRMS), kadar značilnosti izmerjene natančnosti metode ne izpolnjujejo zahtev za količinske preskuse.

„Kvantitativne metode“ izpolnjujejo iste zahteve glede točnosti, dinamičnega območja in natančnosti kot potrditveni preskusi. Kadar se zahteva količinska določitev, se te metode validirajo kot potrditvene metode, kakor je v tem dokumentu podrobno določeno za PCDD/F in dioksinom podobne PCB.

3.   OZADJE

Za izračun koncentracij toksičnih ekvivalentov (TEQ) se koncentracije posameznih snovi v danem vzorcu pomnožijo z njihovim ustreznim faktorjem toksične ekvivalentosti (TEF), ki ga je uvedla Svetovna zdravstvena organizacija in je naveden v Dodatku k tej prilogi, in se nato seštejejo, da se dobi skupna koncentracija dioksinom podobnih spojin, izraženih kot toksični ekvivalenti (TEQ).

Presejalne in potrditvene metode se lahko uporabijo za nadzor določene matrice le, če so metode dovolj občutljive, da zanesljivo odkrijejo vsebnosti pri predpisani vrednosti (prag ukrepanja ali mejna vrednost).

4.   ZAHTEVE ZA ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI

| — | Sprejeti je treba ukrepe za preprečitev navzkrižne kontaminacije na vseh stopnjah vzorčenja in analitskega postopka. |
| --- | --- |

—

Sprejeti je treba ukrepe za preprečitev navzkrižne kontaminacije na vseh stopnjah vzorčenja in analitskega postopka.

| — | Vzorce je treba hraniti in prevažati v steklenih, aluminijastih, polipropilenskih ali polietilenskih posodah, ki so primerne za shranjevanje in ne vplivajo na vsebnost PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v vzorcih. Iz posode za vzorce morajo biti odstranjeni sledovi papirnega prahu. |
| --- | --- |

—

Vzorce je treba hraniti in prevažati v steklenih, aluminijastih, polipropilenskih ali polietilenskih posodah, ki so primerne za shranjevanje in ne vplivajo na vsebnost PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v vzorcih. Iz posode za vzorce morajo biti odstranjeni sledovi papirnega prahu.

| — | Vzorce je treba hraniti in prevažati tako, da se ohrani neoporečnost vzorca živila. |
| --- | --- |

—

Vzorce je treba hraniti in prevažati tako, da se ohrani neoporečnost vzorca živila.

| — | Če je ustrezno, se vsak laboratorijski vzorec drobno zmelje in temeljito premeša po postopku, s katerim se dokazano doseže popolna homogenizacija (npr. zmleto tako, da se preseje z 1-milimetrskim sitom); če je vsebnost vlage previsoka, je treba vzorce pred mletjem posušiti. |
| --- | --- |

—

Če je ustrezno, se vsak laboratorijski vzorec drobno zmelje in temeljito premeša po postopku, s katerim se dokazano doseže popolna homogenizacija (npr. zmleto tako, da se preseje z 1-milimetrskim sitom); če je vsebnost vlage previsoka, je treba vzorce pred mletjem posušiti.

| — | Splošnega pomena je nadzor reagentov, steklovine in opreme zaradi mogočega vpliva na rezultate, izražene v TEQ ali BEQ. |
| --- | --- |

—

Splošnega pomena je nadzor reagentov, steklovine in opreme zaradi mogočega vpliva na rezultate, izražene v TEQ ali BEQ.

| — | Slepa analiza se opravi z izvedbo celotnega analitskega postopka, iz katerega se izpusti le vzorec. |
| --- | --- |

—

Slepa analiza se opravi z izvedbo celotnega analitskega postopka, iz katerega se izpusti le vzorec.

| — | Pri bioanalitskih metodah je zelo pomembno testirati, da steklovina in topilo, ki se uporabljata za analizo, ne vsebujeta spojin, ki vplivajo na ugotavljanje ciljnih spojin v delovnem območju. Steklovina se spere s topili in/ali segreje do temperatur, primernih za odstranitev sledi PCDD/F, dioksinom podobnih spojin in motečih spojin s površine. |
| --- | --- |

—

Pri bioanalitskih metodah je zelo pomembno testirati, da steklovina in topilo, ki se uporabljata za analizo, ne vsebujeta spojin, ki vplivajo na ugotavljanje ciljnih spojin v delovnem območju. Steklovina se spere s topili in/ali segreje do temperatur, primernih za odstranitev sledi PCDD/F, dioksinom podobnih spojin in motečih spojin s površine.

| — | Količina vzorca, uporabljenega za ekstrakcijo, mora biti zadostna, da so izpolnjene zahteve glede dovolj nizkega delovnega območja, vključno s predpisanimi koncentracijami. |
| --- | --- |

—

Količina vzorca, uporabljenega za ekstrakcijo, mora biti zadostna, da so izpolnjene zahteve glede dovolj nizkega delovnega območja, vključno s predpisanimi koncentracijami.

| — | Posebni postopki za pripravo vzorca, ki se uporabljajo za obravnavane izdelke, so skladni z mednarodno sprejetimi smernicami. |
| --- | --- |

—

Posebni postopki za pripravo vzorca, ki se uporabljajo za obravnavane izdelke, so skladni z mednarodno sprejetimi smernicami.

| — | Pri ribah je treba odstraniti kožo, saj mejna vrednost velja za meso mišic brez kože. Vendar je treba vse preostalo meso mišic in maščobno tkivo na notranji strani kože temeljito in popolnoma odstraniti s kože ter dodati vzorcu za analizo. |
| --- | --- |

—

Pri ribah je treba odstraniti kožo, saj mejna vrednost velja za meso mišic brez kože. Vendar je treba vse preostalo meso mišic in maščobno tkivo na notranji strani kože temeljito in popolnoma odstraniti s kože ter dodati vzorcu za analizo.

5.   ZAHTEVE ZA LABORATORIJE

| — | V skladu z določbami Uredbe (ES) št. 882/2004 laboratorije akreditirajo priznani organi, ki delujejo v skladu z zahtevami ISO Guide 58, s čimer je zagotovljeno, da izvajajo analitsko zagotavljanje kakovosti. Laboratoriji se akreditirajo po standardu EN ISO/IEC 17025. |
| --- | --- |

—

V skladu z določbami Uredbe (ES) št. 882/2004 laboratorije akreditirajo priznani organi, ki delujejo v skladu z zahtevami ISO Guide 58, s čimer je zagotovljeno, da izvajajo analitsko zagotavljanje kakovosti. Laboratoriji se akreditirajo po standardu EN ISO/IEC 17025.

| — | Sposobnost laboratorijev se dokazuje z nenehnim uspešnim sodelovanjem v medlaboratorijskih študijah za določanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v ustreznih matricah hrane in območjih koncentracij. |
| --- | --- |

—

Sposobnost laboratorijev se dokazuje z nenehnim uspešnim sodelovanjem v medlaboratorijskih študijah za določanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v ustreznih matricah hrane in območjih koncentracij.

| — | Laboratoriji, ki izvajajo presejalne metode za rutinski nadzor vzorcev, vzpostavijo tesno sodelovanje z laboratoriji, ki izvajajo potrditveno metodo, da se zagotovi kakovost in potrdi rezultat analize sumljivih vzorcev. |
| --- | --- |

—

Laboratoriji, ki izvajajo presejalne metode za rutinski nadzor vzorcev, vzpostavijo tesno sodelovanje z laboratoriji, ki izvajajo potrditveno metodo, da se zagotovi kakovost in potrdi rezultat analize sumljivih vzorcev.

6.   OSNOVNE ZAHTEVE ZA ANALITSKE POSTOPKE ZA DIOKSINE (PCDD/F) IN DIOKSINOM PODOBNE PCB

6.1   Nizko delovno območje in meje določanja

| — | Za PCDD/F morajo biti zaradi izredne toksičnosti nekaterih od teh spojin zaznavne količine v zgornjem femtogramskem območju (10–15 g). Za večino kongenerov PCB že zadostuje meja določanja v nanogramskem območju (10–9 g). Vendar mora za merjenje bolj toksičnih dioksinom podobnih kongenerov PCB (zlasti neorto substituiranih kongenerov) spodnji del delovnega območja doseči spodnje pikogramsko območje (10–12 g). |
| --- | --- |

—

Za PCDD/F morajo biti zaradi izredne toksičnosti nekaterih od teh spojin zaznavne količine v zgornjem femtogramskem območju (10–15 g). Za večino kongenerov PCB že zadostuje meja določanja v nanogramskem območju (10–9 g). Vendar mora za merjenje bolj toksičnih dioksinom podobnih kongenerov PCB (zlasti neorto substituiranih kongenerov) spodnji del delovnega območja doseči spodnje pikogramsko območje (10–12 g).

6.2   Velika selektivnost (specifičnost)

| — | Ločevati je treba med PCDD/PCDF in dioksinom podobnimi PCB ter številnimi drugimi spojinami, ki se ekstrahirajo hkrati in so morda moteče ter so prisotne v koncentracijah, ki so do več velikostnih razredov višje od predpisanih analitov. Za metode plinske kromatografije / masne spektrometrije (GC/MS) je treba ločevati med različnimi kongeneri, na primer med toksičnimi (npr. 17 2,3,7,8-substituiranih PCDD/F in 12 dioksinom podobnih PCB) in drugimi kongeneri. |
| --- | --- |

—

Ločevati je treba med PCDD/PCDF in dioksinom podobnimi PCB ter številnimi drugimi spojinami, ki se ekstrahirajo hkrati in so morda moteče ter so prisotne v koncentracijah, ki so do več velikostnih razredov višje od predpisanih analitov. Za metode plinske kromatografije / masne spektrometrije (GC/MS) je treba ločevati med različnimi kongeneri, na primer med toksičnimi (npr. 17 2,3,7,8-substituiranih PCDD/F in 12 dioksinom podobnih PCB) in drugimi kongeneri.

| — | Bioanalitske metode omogočajo ugotavljanje ciljnih spojin kot vsote PCDD/F in/ali dioksinom podobnih PCB. Vzorec se očisti, da se odstranijo spojine, ki povzročajo lažno neskladne rezultate, ali spojine, ki lahko zmanjšajo odziv in povzročijo lažno skladne rezultate. |
| --- | --- |

—

Bioanalitske metode omogočajo ugotavljanje ciljnih spojin kot vsote PCDD/F in/ali dioksinom podobnih PCB. Vzorec se očisti, da se odstranijo spojine, ki povzročajo lažno neskladne rezultate, ali spojine, ki lahko zmanjšajo odziv in povzročijo lažno skladne rezultate.

6.3   Velika točnost (pravilnost in natančnost, navidezni izkoristek pri bioloških testih)

| — | Pri metodah GC/MS določanje zagotovi veljavno oceno pravih koncentracij v vzorcu. Velika točnost (točnost meritve: tesno ujemanje merilnega rezultata s pravo ali dogovorjeno vrednostjo meritve) je potrebna, da se prepreči zavrnitev rezultata analize vzorca zaradi slabe zanesljivosti ugotovljene vrednosti TEQ. Točnost se izrazi kot „pravilnost“ (razlika med izmerjeno srednjo vrednostjo analita v certificiranem materialu in njegovo certificirano vrednostjo, izraženo kot delež te vrednosti) in „natančnost“ (natančnost RSDR se izračuna kot relativni standardni odmik od rezultatov, pridobljenih pri vnaprej določenih pogojih obnovljivosti). |
| --- | --- |

—

Pri metodah GC/MS določanje zagotovi veljavno oceno pravih koncentracij v vzorcu. Velika točnost (točnost meritve: tesno ujemanje merilnega rezultata s pravo ali dogovorjeno vrednostjo meritve) je potrebna, da se prepreči zavrnitev rezultata analize vzorca zaradi slabe zanesljivosti ugotovljene vrednosti TEQ. Točnost se izrazi kot „pravilnost“ (razlika med izmerjeno srednjo vrednostjo analita v certificiranem materialu in njegovo certificirano vrednostjo, izraženo kot delež te vrednosti) in „natančnost“ (natančnost RSDR se izračuna kot relativni standardni odmik od rezultatov, pridobljenih pri vnaprej določenih pogojih obnovljivosti).

| — | Pri bioanalitskih metodah se določi navidezni izkoristek pri bioloških testih. |
| --- | --- |

—

Pri bioanalitskih metodah se določi navidezni izkoristek pri bioloških testih.

6.4   Validacija v območju predpisane vrednosti in splošni ukrepi za zagotavljanje kakovosti

| — | Laboratoriji dokažejo zmogljivost metode v območju predpisane vrednosti, npr. 0,5-kratna, 1-kratna in 2-kratna predpisana vrednost s sprejemljivim koeficientom variacije za ponovljene analize, med postopkom validacije in/ali rutinsko analizo. |
| --- | --- |

—

Laboratoriji dokažejo zmogljivost metode v območju predpisane vrednosti, npr. 0,5-kratna, 1-kratna in 2-kratna predpisana vrednost s sprejemljivim koeficientom variacije za ponovljene analize, med postopkom validacije in/ali rutinsko analizo.

| — | Redne slepe kontrole in preskusi z dodatkom ali analize kontrolnih vzorcev (če je na voljo, je zaželen certificiran referenčni material) se izvajajo kot notranji nadzorni ukrepi za zagotavljanje kakovosti. Za slepe kontrole, preskuse z dodatkom ali analize kontrolnih vzorcev se vodijo in preverjajo kontrolne karte, s čimer se zagotovi, da je zmogljivost analiz v skladu z zahtevami. |
| --- | --- |

—

Redne slepe kontrole in preskusi z dodatkom ali analize kontrolnih vzorcev (če je na voljo, je zaželen certificiran referenčni material) se izvajajo kot notranji nadzorni ukrepi za zagotavljanje kakovosti. Za slepe kontrole, preskuse z dodatkom ali analize kontrolnih vzorcev se vodijo in preverjajo kontrolne karte, s čimer se zagotovi, da je zmogljivost analiz v skladu z zahtevami.

6.5   Meja določanja

| — | Za bioanalitsko presejalno metodo ugotovitev meje določanja (LOQ) ni nujna zahteva, vendar je treba dokazati, da lahko metoda razlikuje med slepo vrednostjo in izločitveno vrednostjo. Pri določanju vrednosti BEQ se določi prag poročanja zaradi obravnave vzorcev, pri katerih je odziv pod tem pragom. Za prag poročanja je treba dokazati, da se razlikuje najmanj za trikrat od postopka s slepimi vzorci, pri katerih je odziv pod delovnim območjem. Zato se izračuna na podlagi vzorcev, ki vsebujejo ciljne spojine blizu zahtevane najnižje vrednosti, ne pa na podlagi razmerja med signalom in šumom ali slepega testa. |
| --- | --- |

—

Za bioanalitsko presejalno metodo ugotovitev meje določanja (LOQ) ni nujna zahteva, vendar je treba dokazati, da lahko metoda razlikuje med slepo vrednostjo in izločitveno vrednostjo. Pri določanju vrednosti BEQ se določi prag poročanja zaradi obravnave vzorcev, pri katerih je odziv pod tem pragom. Za prag poročanja je treba dokazati, da se razlikuje najmanj za trikrat od postopka s slepimi vzorci, pri katerih je odziv pod delovnim območjem. Zato se izračuna na podlagi vzorcev, ki vsebujejo ciljne spojine blizu zahtevane najnižje vrednosti, ne pa na podlagi razmerja med signalom in šumom ali slepega testa.

| — | Meja določanja za potrditveno metodo je približno ena petina predpisane vrednosti. |
| --- | --- |

—

Meja določanja za potrditveno metodo je približno ena petina predpisane vrednosti.

6.6   Merila za analizo

| — | Za zanesljive rezultate potrditvenih ali presejalnih metod morajo biti izpolnjena naslednja merila glede vrednosti TEQ oziroma vrednosti BEQ, ki je določena kot celotna vrednost TEQ (kot vsota PCDD/F in dioksinom podobnih PCB) ali posebej za PCDD/F in dioksinom podobne PCB. | Presejanje z bioanalitskimi ali fizikalno-kemijskimi metodami | Potrditvene metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Delež lažno skladnih rezultatov (2) | < 5 % | |
| Pravilnost | | – 20 % do + 20 % |
| Ponovljivost (RSDr) | < 20 % | |
| Interna laboratorijska obnovljivost (RSDR) | < 25 % | < 15 % |

—

Za zanesljive rezultate potrditvenih ali presejalnih metod morajo biti izpolnjena naslednja merila glede vrednosti TEQ oziroma vrednosti BEQ, ki je določena kot celotna vrednost TEQ (kot vsota PCDD/F in dioksinom podobnih PCB) ali posebej za PCDD/F in dioksinom podobne PCB.

Presejanje z bioanalitskimi ali fizikalno-kemijskimi metodami

Potrditvene metode

Delež lažno skladnih rezultatov (2)

< 5 %

Pravilnost

– 20 % do + 20 %

Ponovljivost (RSDr)

< 20 %

Interna laboratorijska obnovljivost (RSDR)

< 25 %

< 15 %

6.7   Posebne zahteve za presejalne metode

| — | Pri presejanju se lahko uporabijo metode GC/MS in bioanalitske metode. Za metode GC/MS je treba uporabiti zahteve iz točke 7 te priloge. Za bioanalitske metode na celični osnovi so posebne zahteve določene v točki 8 te priloge. |
| --- | --- |

—

Pri presejanju se lahko uporabijo metode GC/MS in bioanalitske metode. Za metode GC/MS je treba uporabiti zahteve iz točke 7 te priloge. Za bioanalitske metode na celični osnovi so posebne zahteve določene v točki 8 te priloge.

| — | Laboratoriji, ki izvajajo presejalne metode za rutinski nadzor vzorcev, vzpostavijo tesno sodelovanje z laboratoriji, ki izvajajo potrditveno metodo. |
| --- | --- |

—

Laboratoriji, ki izvajajo presejalne metode za rutinski nadzor vzorcev, vzpostavijo tesno sodelovanje z laboratoriji, ki izvajajo potrditveno metodo.

| — | Med rutinsko analizo je treba opraviti preverjanje zmogljivosti presejalne metode z analitskim zagotavljanjem kakovosti in nenehno validacijo metod. Nenehno je treba izvajati program nadzora nad skladnimi rezultati. |
| --- | --- |

—

Med rutinsko analizo je treba opraviti preverjanje zmogljivosti presejalne metode z analitskim zagotavljanjem kakovosti in nenehno validacijo metod. Nenehno je treba izvajati program nadzora nad skladnimi rezultati.

| — | Preverjanje mogočega zmanjšanja celične odzivnosti in citotoksičnosti

  20 % ekstraktov vzorcev se izmeri med rutinskim presejanjem brez 2,3,7,8-TCDD in z dodanim 2,3,7,8-TCDD, ki ustreza predpisani vrednosti, da se preveri, ali je morda odziv zmanjšan zaradi motečih snovi v ekstraktu vzorca. Izmerjena koncentracija vzorca z dodatkom se primerja z vsoto koncentracije ekstrakta brez dodatka in koncentracije za dodajanje. Če je ta izmerjena koncentracija več kot 25 % manjša od izračunane (vsote) koncentracije, to kaže na mogoče zmanjšanje signala, zato je za zadevni vzorec treba opraviti potrditveno analizo GC/HRMS. Rezultati se spremljajo v kontrolnih kartah. |
| --- | --- |

—

Preverjanje mogočega zmanjšanja celične odzivnosti in citotoksičnosti

20 % ekstraktov vzorcev se izmeri med rutinskim presejanjem brez 2,3,7,8-TCDD in z dodanim 2,3,7,8-TCDD, ki ustreza predpisani vrednosti, da se preveri, ali je morda odziv zmanjšan zaradi motečih snovi v ekstraktu vzorca. Izmerjena koncentracija vzorca z dodatkom se primerja z vsoto koncentracije ekstrakta brez dodatka in koncentracije za dodajanje. Če je ta izmerjena koncentracija več kot 25 % manjša od izračunane (vsote) koncentracije, to kaže na mogoče zmanjšanje signala, zato je za zadevni vzorec treba opraviti potrditveno analizo GC/HRMS. Rezultati se spremljajo v kontrolnih kartah.

| — | Zagotavljanje kakovosti skladnih vzorcev

  Približno od 2 % do 10 % skladnih vzorcev, odvisno od matrice vzorca in laboratorijskih izkušenj, je treba potrditi z GC/HRMS. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje kakovosti skladnih vzorcev

Približno od 2 % do 10 % skladnih vzorcev, odvisno od matrice vzorca in laboratorijskih izkušenj, je treba potrditi z GC/HRMS.

| — | Določanje deleža lažno skladnih rezultatov na podlagi podatkov QC

  Določi se delež lažno skladnih rezultatov pri presejanju vzorcev pod mejno vrednostjo ali pragom ukrepanja in nad njima. Dejanski delež lažno skladnih rezultatov je manjši kot 5 %.
  Ko je po zagotavljanju kakovosti skladnih vzorcev na voljo najmanj 20 potrjenih rezultatov na matrico/skupino matric, se na podlagi te zbirke podatkov pripravijo ugotovitve o deležu lažno skladnih rezultatov. Rezultati vzorcev, analiziranih s krožnimi testi ali med kontaminacijami, ki zajemajo območje koncentracije do na primer dvakratne mejne vrednosti, so prav tako lahko vključeni v kvoto 20 rezultatov za oceno deleža lažno skladnih rezultatov. Vzorci zajemajo najpogostejše vzorce kongenerov, ki predstavljajo različne vire.
  Čeprav je glavni namen presejalnih testov odkrivanje vzorcev, ki presegajo pragove ukrepanja, je merilo za določanje deleža lažno skladnih rezultatov mejna vrednost, ob upoštevanju merilne negotovosti potrditvene metode. |
| --- | --- |

—

Določanje deleža lažno skladnih rezultatov na podlagi podatkov QC

Določi se delež lažno skladnih rezultatov pri presejanju vzorcev pod mejno vrednostjo ali pragom ukrepanja in nad njima. Dejanski delež lažno skladnih rezultatov je manjši kot 5 %.

Ko je po zagotavljanju kakovosti skladnih vzorcev na voljo najmanj 20 potrjenih rezultatov na matrico/skupino matric, se na podlagi te zbirke podatkov pripravijo ugotovitve o deležu lažno skladnih rezultatov. Rezultati vzorcev, analiziranih s krožnimi testi ali med kontaminacijami, ki zajemajo območje koncentracije do na primer dvakratne mejne vrednosti, so prav tako lahko vključeni v kvoto 20 rezultatov za oceno deleža lažno skladnih rezultatov. Vzorci zajemajo najpogostejše vzorce kongenerov, ki predstavljajo različne vire.

Čeprav je glavni namen presejalnih testov odkrivanje vzorcev, ki presegajo pragove ukrepanja, je merilo za določanje deleža lažno skladnih rezultatov mejna vrednost, ob upoštevanju merilne negotovosti potrditvene metode.

| — | Morebitni neskladni rezultati presejanja se vedno preverijo s potrditveno analitsko metodo (GC/HRMS). Ti vzorci se lahko uporabijo tudi za oceno deleža lažno neskladnih rezultatov. Pri presejalnih metodah je delež „lažno neskladnih rezultatov“ delež rezultatov, za katere je s potrditveno analizo GC/HRMS potrjeno, da so skladni, čeprav se je pri predhodnem presejanju pri vzorcu pokazal sum na neskladnost. Vendar ocena koristnosti presejalne metode temelji na primerjavi lažno neskladnih vzorcev in celotnega števila pregledanih vzorcev. Ta delež je dovolj majhen, da je uporaba presejalnega orodja koristna. |
| --- | --- |

—

Morebitni neskladni rezultati presejanja se vedno preverijo s potrditveno analitsko metodo (GC/HRMS). Ti vzorci se lahko uporabijo tudi za oceno deleža lažno neskladnih rezultatov. Pri presejalnih metodah je delež „lažno neskladnih rezultatov“ delež rezultatov, za katere je s potrditveno analizo GC/HRMS potrjeno, da so skladni, čeprav se je pri predhodnem presejanju pri vzorcu pokazal sum na neskladnost. Vendar ocena koristnosti presejalne metode temelji na primerjavi lažno neskladnih vzorcev in celotnega števila pregledanih vzorcev. Ta delež je dovolj majhen, da je uporaba presejalnega orodja koristna.

| — | Bioanalitske metode vsaj pri pogojih validacije veljavno pokažejo vrednost TEQ, ki je izračunana in izražena kot BEQ. |
| --- | --- |

—

Bioanalitske metode vsaj pri pogojih validacije veljavno pokažejo vrednost TEQ, ki je izračunana in izražena kot BEQ.

| — | Tudi pri bioanalitskih metodah, opravljenih pri pogojih ponovljivosti, je interna laboratorijska ponovljivost (RSDr) običajno manjša od obnovljivosti (RSDR). |
| --- | --- |

—

Tudi pri bioanalitskih metodah, opravljenih pri pogojih ponovljivosti, je interna laboratorijska ponovljivost (RSDr) običajno manjša od obnovljivosti (RSDR).

7.   POSEBNE ZAHTEVE ZA METODE GC/HRMS ZA PRESEJALNE IN POTRDITVENE NAMENE

7.1   Splošne zahteve

| — | Razlika med vrednostjo na zgornji in spodnji meji ne presega 20 % pri kontaminiranih živilih, in sicer približno 1 pg WHO-TEQ na g maščobe (na podlagi vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB). Pri živilih z nizko vsebnostjo maščob je treba uporabiti iste zahteve za ravni kontaminacije, ki znašajo približno 1 pg WHO-TEQ na g izdelka. Za nižje ravni kontaminacije, na primer 0,5 pg WHO-TEQ na g izdelka, je lahko razlika med zgornjo in spodnjo mejo v območju od 25 do 40 %. |
| --- | --- |

—

Razlika med vrednostjo na zgornji in spodnji meji ne presega 20 % pri kontaminiranih živilih, in sicer približno 1 pg WHO-TEQ na g maščobe (na podlagi vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB). Pri živilih z nizko vsebnostjo maščob je treba uporabiti iste zahteve za ravni kontaminacije, ki znašajo približno 1 pg WHO-TEQ na g izdelka. Za nižje ravni kontaminacije, na primer 0,5 pg WHO-TEQ na g izdelka, je lahko razlika med zgornjo in spodnjo mejo v območju od 25 do 40 %.

7.2   Nadzor izkoristka

| — | Dodajanje 13C-označenih 2,3,7,8-klor substituiranih internih standardov za PCDD/F in 13C-označenih internih standardov za dioksinom podobne PCB je treba izvesti na samem začetku analitske metode, na primer pred ekstrakcijo, da se validira analitski postopek. Dodati je treba vsaj en kongener za vsako od tetra- do okta-kloriranih homolognih skupin za PCDD/F in vsaj en kongener za vsako od homolognih skupin za dioksinom podobne PCB (ali vsaj en kongener za vsak masno spektrometričen izbran ion s funkcijo evidentiranja, ki se uporablja za spremljanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB). Pri potrditvenih metodah se uporablja vseh 17 13C-označenih 2,3,7,8-klor substituiranih internih standardov za PCDD/F in vseh 12 13C-označenih internih standardov za dioksinom podobne PCB. |
| --- | --- |

—

Dodajanje 13C-označenih 2,3,7,8-klor substituiranih internih standardov za PCDD/F in 13C-označenih internih standardov za dioksinom podobne PCB je treba izvesti na samem začetku analitske metode, na primer pred ekstrakcijo, da se validira analitski postopek. Dodati je treba vsaj en kongener za vsako od tetra- do okta-kloriranih homolognih skupin za PCDD/F in vsaj en kongener za vsako od homolognih skupin za dioksinom podobne PCB (ali vsaj en kongener za vsak masno spektrometričen izbran ion s funkcijo evidentiranja, ki se uporablja za spremljanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB). Pri potrditvenih metodah se uporablja vseh 17 13C-označenih 2,3,7,8-klor substituiranih internih standardov za PCDD/F in vseh 12 13C-označenih internih standardov za dioksinom podobne PCB.

| — | Prav tako se določijo relativni odzivni faktorji za tiste kongenere, za katere ni dodan noben od 13C-označenih analogov z uporabo ustreznih raztopin za umerjanje. |
| --- | --- |

—

Prav tako se določijo relativni odzivni faktorji za tiste kongenere, za katere ni dodan noben od 13C-označenih analogov z uporabo ustreznih raztopin za umerjanje.

| — | Za živila rastlinskega izvora in živila živalskega izvora, ki vsebujejo manj kot 10 % maščob, je dodatek internih standardov pred ekstrakcijo obvezen. Za živila živalskega izvora, ki vsebujejo več kot 10 % maščob, se lahko interni standardi dodajo pred ekstrakcijo maščob ali po njej. Izvede se ustrezna validacija učinkovitosti ekstrakcije, ki je odvisna od faze, pri kateri se dodajo interni standardi, in od tega, ali se o rezultatih poroča na podlagi izdelka ali maščob. |
| --- | --- |

—

Za živila rastlinskega izvora in živila živalskega izvora, ki vsebujejo manj kot 10 % maščob, je dodatek internih standardov pred ekstrakcijo obvezen. Za živila živalskega izvora, ki vsebujejo več kot 10 % maščob, se lahko interni standardi dodajo pred ekstrakcijo maščob ali po njej. Izvede se ustrezna validacija učinkovitosti ekstrakcije, ki je odvisna od faze, pri kateri se dodajo interni standardi, in od tega, ali se o rezultatih poroča na podlagi izdelka ali maščob.

| — | Pred analizo GC/MS je treba dodati en ali dva standarda za izkoristek (surogat). |
| --- | --- |

—

Pred analizo GC/MS je treba dodati en ali dva standarda za izkoristek (surogat).

| — | Potreben je nadzor izkoristka. Za potrditvene metode so izkoristki posameznih internih standardov v območju od 60 % do 120 %. Manjši ali večji izkoristki za posamezne kongenere, še zlasti za nekatere hepta- in okta-klorirane dibenzo-p-dioksine in dibenzofurane, so sprejemljivi, če njihov prispevek k vrednosti TEQ ne presega 10 % celotne vrednosti TEQ (na podlagi vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB). Pri presejalnih metodah GC/MS so izkoristki v območju od 30 % do 140 %. |
| --- | --- |

—

Potreben je nadzor izkoristka. Za potrditvene metode so izkoristki posameznih internih standardov v območju od 60 % do 120 %. Manjši ali večji izkoristki za posamezne kongenere, še zlasti za nekatere hepta- in okta-klorirane dibenzo-p-dioksine in dibenzofurane, so sprejemljivi, če njihov prispevek k vrednosti TEQ ne presega 10 % celotne vrednosti TEQ (na podlagi vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB). Pri presejalnih metodah GC/MS so izkoristki v območju od 30 % do 140 %.

7.3   Odstranitev motečih snovi

| — | PCDD/F se od motečih kloriranih spojin, kot so dioksinom nepodobni PCB in klorirani difenil etri, ločijo z ustreznimi kromatografskimi tehnikami (prednost imajo florisil, koloni iz aluminijevega oksida in/ali ogljikovi koloni). |
| --- | --- |

—

PCDD/F se od motečih kloriranih spojin, kot so dioksinom nepodobni PCB in klorirani difenil etri, ločijo z ustreznimi kromatografskimi tehnikami (prednost imajo florisil, koloni iz aluminijevega oksida in/ali ogljikovi koloni).

| — | Zadostuje plinsko kromatografsko ločevanje izomerov (< 25 % od vrha do vrha med 1,2,3,4,7,8-HxCDF in 1,2,3,6,7,8-HxCDF). |
| --- | --- |

—

Zadostuje plinsko kromatografsko ločevanje izomerov (< 25 % od vrha do vrha med 1,2,3,4,7,8-HxCDF in 1,2,3,6,7,8-HxCDF).

7.4   Umerjanje s standardno krivuljo

| — | Obseg umeritvene krivulje zajema ustrezno območje predpisanih vrednosti. |
| --- | --- |

—

Obseg umeritvene krivulje zajema ustrezno območje predpisanih vrednosti.

8.   POSEBNE ZAHTEVE ZA BIOANALITSKE METODE

Bioanalitske metode so metode, ki temeljijo na uporabi bioloških načel, kot so testi na celični osnovi, testi na osnovi receptorjev ali imunološki testi. V tej točki 8 so določene zahteve za bioanalitske metode na splošno.

S presejalno metodo se načeloma vzorec razvrsti kot skladen ali vzorec s sumom na neskladnost. V ta namen se izračunana vrednost BEQ primerja z izločitveno vrednostjo (glej 8.3). Vzorci pod izločitveno vrednostjo se ugotovijo za skladne, za tiste na tej meji ali nad njo pa se sumi, da niso skladni, zato jih je treba analizirati s potrditveno metodo. V praksi se vrednost BEQ, ki ustreza 2/3 mejne vrednosti, lahko uporabi kot najprimernejša izločitvena vrednost, ki zagotavlja, da je delež lažno skladnih rezultatov manjši kot 5 %, delež lažno neskladnih rezultatov pa sprejemljiv. Ker so mejne vrednosti ločene za PCDD/F ter za vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB, preverjanje skladnosti vzorcev brez frakcioniranja zahteva ustrezne izločitvene vrednosti za PCDD/F pri bioloških testih. Za preverjanje vzorcev, ki presegajo pragove ukrepanja, bi bil kot izločitvena vrednost primeren ustrezen delež zadevne predpisane vrednosti.

Poleg tega se lahko pri nekaterih bioanalitskih metodah za vzorce v delovnem območju, ki presegajo prag poročanja, navede okvirna vrednost, izražena v BEQ (glej 8.1.1 in 8.1.6).

8.1   Ocena odzivnosti preskusa

8.1.1   Splošne zahteve

| — | Kadar se koncentracije izračunajo iz umeritvene krivulje TCDD, vrednosti na spodnjem in zgornjem koncu krivulje pokažejo veliko razliko (visok koeficient variacije (KV)). Delovno območje je območje, v katerem je KV manjši kot 15 %. Spodnji del delovnega območja (prag poročanja) je treba določiti precej nad postopkom s slepimi vzorci (najmanj trikrat višje). Zgornji del delovnega območja običajno predstavlja vrednost EC70 (70 % največje učinkovite koncentracije), vendar je ta nižje, če je KV v tem območju večji kot 15 %. Delovno območje se določi med validacijo. Izločitvene vrednosti (8.3) morajo biti znotraj delovnega območja. |
| --- | --- |

—

Kadar se koncentracije izračunajo iz umeritvene krivulje TCDD, vrednosti na spodnjem in zgornjem koncu krivulje pokažejo veliko razliko (visok koeficient variacije (KV)). Delovno območje je območje, v katerem je KV manjši kot 15 %. Spodnji del delovnega območja (prag poročanja) je treba določiti precej nad postopkom s slepimi vzorci (najmanj trikrat višje). Zgornji del delovnega območja običajno predstavlja vrednost EC70 (70 % največje učinkovite koncentracije), vendar je ta nižje, če je KV v tem območju večji kot 15 %. Delovno območje se določi med validacijo. Izločitvene vrednosti (8.3) morajo biti znotraj delovnega območja.

| — | Standardne raztopine in ekstrakti vzorcev se preskusijo vsaj z dvakratno analizo. Kadar se uporabijo dvakratne analize, standardne raztopine ali ekstrakti kontrolnih vzorcev, testirani v 4 do 6 luknjah, razporejenih po ploščici, pokažejo odziv ali koncentracijo (mogoče le v delovnem območju) na podlagi KV < 15 %. |
| --- | --- |

—

Standardne raztopine in ekstrakti vzorcev se preskusijo vsaj z dvakratno analizo. Kadar se uporabijo dvakratne analize, standardne raztopine ali ekstrakti kontrolnih vzorcev, testirani v 4 do 6 luknjah, razporejenih po ploščici, pokažejo odziv ali koncentracijo (mogoče le v delovnem območju) na podlagi KV < 15 %.

8.1.2   Umerjanje

8.1.2.1   Umerjanje s standardno krivuljo

| — | Vrednosti v vzorcih se lahko ocenijo tako, da se primerja odzivnost preskusa z umeritveno krivuljo TCDD (ali PCB 126 ali standardna mešanica PCDD/F/dioksinom podobnih PCB) za izračun vrednosti BEQ v ekstraktu in pozneje v vzorcu. |
| --- | --- |

—

Vrednosti v vzorcih se lahko ocenijo tako, da se primerja odzivnost preskusa z umeritveno krivuljo TCDD (ali PCB 126 ali standardna mešanica PCDD/F/dioksinom podobnih PCB) za izračun vrednosti BEQ v ekstraktu in pozneje v vzorcu.

| — | Umeritvena krivulja vsebuje od 8 do 12 koncentracij (vsaj v dvojnikih), z zadostnimi koncentracijami v spodnjem delu krivulje (delovno območje). Posebna pozornost se nameni kakovosti prilagajanja krivulje v delovnem območju. Tako ima vrednost R2 malo ali sploh nikakršnih koristi za ocenjevanje ustreznosti prileganja pri nelinearni regresiji. Boljše prilagajanje bo doseženo z zmanjšanjem razlike med izračunanimi in ugotovljenimi vrednostmi v delovnem območju krivulje (na primer z zmanjšanjem vsote kvadratov ostankov) |
| --- | --- |

—

Umeritvena krivulja vsebuje od 8 do 12 koncentracij (vsaj v dvojnikih), z zadostnimi koncentracijami v spodnjem delu krivulje (delovno območje). Posebna pozornost se nameni kakovosti prilagajanja krivulje v delovnem območju. Tako ima vrednost R2 malo ali sploh nikakršnih koristi za ocenjevanje ustreznosti prileganja pri nelinearni regresiji. Boljše prilagajanje bo doseženo z zmanjšanjem razlike med izračunanimi in ugotovljenimi vrednostmi v delovnem območju krivulje (na primer z zmanjšanjem vsote kvadratov ostankov)

| — | Ocenjena vrednost v ekstraktu vzorca se nato popravi glede na vrednost BEQ, izračunano za slepi vzorec matrice/topila (da se upoštevajo nečistoče iz uporabljenih topil in kemikalij), in navidezen izkoristek (izračunan iz vrednosti BEQ ustreznih referenčnih vzorcev z reprezentativnimi vzorci kongenerov v območju predpisane vrednosti). Za popravek izkoristka mora biti navidezni izkoristek vedno v zahtevanem območju (glej točko 8.1.4). Referenčni vzorci, ki se uporabijo za popravek izkoristka, morajo izpolnjevati zahteve iz točke 8.2. |
| --- | --- |

—

Ocenjena vrednost v ekstraktu vzorca se nato popravi glede na vrednost BEQ, izračunano za slepi vzorec matrice/topila (da se upoštevajo nečistoče iz uporabljenih topil in kemikalij), in navidezen izkoristek (izračunan iz vrednosti BEQ ustreznih referenčnih vzorcev z reprezentativnimi vzorci kongenerov v območju predpisane vrednosti). Za popravek izkoristka mora biti navidezni izkoristek vedno v zahtevanem območju (glej točko 8.1.4). Referenčni vzorci, ki se uporabijo za popravek izkoristka, morajo izpolnjevati zahteve iz točke 8.2.

8.1.2.2   Umerjanje z referenčnimi vzorci

Druga možnost je, da se blizu predpisane vrednosti uporabi umeritvena krivulja, pripravljena iz vsaj štirih referenčnih vzorcev (glej točko 8.2: ena slepa matrica ter trije referenčni vzorci z 0,5-kratno, 1-kratno in 2-kratno predpisano vrednostjo), zaradi česar popravek slepih vrednosti in izkoristka ni več potreben. V tem primeru se lahko odzivnost preskusa, ki ustreza 2/3 mejne vrednosti (glej 8.3), izračuna neposredno iz teh vzorcev in uporabi kot izločitvena vrednost. Za preverjanje vzorcev, ki presegajo pragove ukrepanja, bi bil kot izločitvena vrednost primeren ustrezen delež teh pragov ukrepanja.

8.1.3   Ločeno določanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB

Ekstrakti se lahko razdelijo v frakcije, ki vsebujejo PCDD/F in dioksinom podobne PCB, kar omogoča ločeno navedbo vrednosti TEQ za PCDD/F in dioksinom podobne PCB (v BEQ). Po možnosti se uporabi standardna umeritvena krivulja PCB 126 za oceno rezultatov za frakcijo, ki vsebuje dioksinom podobne PCB.

8.1.4   Navidezni izkoristki pri bioloških testih

„Navidezni izkoristek pri bioloških testih“ se izračuna iz ustreznih referenčnih vzorcev z reprezentativnimi vzorci kongenerov blizu predpisane vrednosti in se izrazi kot delež vrednosti BEQ v primerjavi z vrednostjo TEQ. Odvisno od vrste testa in uporabljenega uporabljenih TEF (3) lahko razlike med faktorji TEF in REP za dioksinom podobne PCB povzročijo majhne navidezne izkoristke za dioksinom podobne PCB v primerjavi s PCDD/F. Če se izvaja ločeno določanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB, navidezni izkoristki pri bioloških testih znašajo: za dioksinom podobne PCB od 25 % do 60 %, za PCDD/F od 50 % do 130 % (območja veljajo za umeritveno krivuljo TCDD). Ker se lahko prispevek dioksinom podobnih PCB k vsoti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB razlikuje pri različnih matricah in vzorcih, se pri navideznih izkoristkih pri bioloških testih za vsoto parametrov upoštevajo ta območja in znašajo od 30 % do 130 %.

8.1.5   Nadzor nad izkoristkom pri čiščenju

| — | Izguba spojin med čiščenjem se preveri med validacijo. Za slepi vzorec z dodatkom mešanice različnih kongenerov se opravi čiščenje (najmanj n = 3), nato pa se z analizo GC/HRMS preverita izkoristek in variabilnost. Izkoristek znaša od 60 % do 120 %, zlasti za kongenere, ki k vrednosti TEQ v različnih mešanicah prispevajo več kot 10 %. |
| --- | --- |

—

Izguba spojin med čiščenjem se preveri med validacijo. Za slepi vzorec z dodatkom mešanice različnih kongenerov se opravi čiščenje (najmanj n = 3), nato pa se z analizo GC/HRMS preverita izkoristek in variabilnost. Izkoristek znaša od 60 % do 120 %, zlasti za kongenere, ki k vrednosti TEQ v različnih mešanicah prispevajo več kot 10 %.

8.1.6   Prag poročanja

| — | Za poročanje o vrednostih BEQ se prag poročanja določi na podlagi ustreznih vzorcev matric, ki vključujejo značilne vzorce kongenerov, ne pa na podlagi umeritvene krivulje standardov zaradi manjše natančnosti v njenem spodnjem delu. Upoštevati je treba učinke ekstrakcije in čiščenja. Prag poročanja je treba določiti precej nad postopkom s slepimi vzorci (najmanj trikrat višje). |
| --- | --- |

—

Za poročanje o vrednostih BEQ se prag poročanja določi na podlagi ustreznih vzorcev matric, ki vključujejo značilne vzorce kongenerov, ne pa na podlagi umeritvene krivulje standardov zaradi manjše natančnosti v njenem spodnjem delu. Upoštevati je treba učinke ekstrakcije in čiščenja. Prag poročanja je treba določiti precej nad postopkom s slepimi vzorci (najmanj trikrat višje).

8.2   Uporaba referenčnih vzorcev

| — | Referenčni vzorci predstavljajo vzorce matric, vzorce kongenerov ter območja koncentracij za PCDD/F in dioksinom podobne PCB blizu predpisane vrednosti (mejnih vrednosti ali pragov ukrepanja). |
| --- | --- |

—

Referenčni vzorci predstavljajo vzorce matric, vzorce kongenerov ter območja koncentracij za PCDD/F in dioksinom podobne PCB blizu predpisane vrednosti (mejnih vrednosti ali pragov ukrepanja).

| — | V vsako preskusno serijo je treba vključiti postopek s slepimi vzorci ali po možnosti slepo matrico ter referenčni vzorec pri predpisani vrednosti. Te vzorce je treba ekstrahirati in preskušati hkrati in pod enakimi pogoji. Referenčni vzorec mora kazati izrazito večji odziv v primerjavi s slepim, kar zagotavlja ustreznost preskusa. Ti vzorci se lahko uporabijo za popravek slepih vrednosti in izkoristka. |
| --- | --- |

—

V vsako preskusno serijo je treba vključiti postopek s slepimi vzorci ali po možnosti slepo matrico ter referenčni vzorec pri predpisani vrednosti. Te vzorce je treba ekstrahirati in preskušati hkrati in pod enakimi pogoji. Referenčni vzorec mora kazati izrazito večji odziv v primerjavi s slepim, kar zagotavlja ustreznost preskusa. Ti vzorci se lahko uporabijo za popravek slepih vrednosti in izkoristka.

| — | Referenčni vzorci, ki se izberejo za popravek izkoristka, so reprezentativni za preskusne vzorce, kar pomeni, da vzorci kongenerov ne povzročijo prenizke ocene vrednosti. |
| --- | --- |

—

Referenčni vzorci, ki se izberejo za popravek izkoristka, so reprezentativni za preskusne vzorce, kar pomeni, da vzorci kongenerov ne povzročijo prenizke ocene vrednosti.

| — | Vključijo se lahko dodatni referenčni vzorci z na primer 0,5-kratno in 2-kratno predpisano vrednostjo, da se dokaže primerna uspešnost preskusa v območju predpisane vrednosti za nadzor predpisane vrednosti. Ti vzorci se lahko skupaj uporabijo za izračun vrednosti BEQ v preskusnih vzorcih (8.1.2.2). |
| --- | --- |

—

Vključijo se lahko dodatni referenčni vzorci z na primer 0,5-kratno in 2-kratno predpisano vrednostjo, da se dokaže primerna uspešnost preskusa v območju predpisane vrednosti za nadzor predpisane vrednosti. Ti vzorci se lahko skupaj uporabijo za izračun vrednosti BEQ v preskusnih vzorcih (8.1.2.2).

8.3   Določitev izločitvenih vrednosti

Določi se razmerje med bioanalitskimi rezultati v BEQ in rezultati GC/HRMS v TEQ (na primer z umeritvenimi preskusi v matrici, ki vključujejo referenčne vzorce z dodatkom pri 0, 0,5-kratni, 1-kratni in 2-kratni mejni vrednosti s šestimi ponovitvami na vsaki ravni (n = 24)). Na podlagi tega razmerja se lahko ocenijo korekcijski faktorji (za slepe vrednosti in izkoristek), vendar se z vključitvijo slepih vzorcev postopka/matrice in vzorcev izkoristka (8.2) preverijo v vsaki preskusni seriji.

Izločitvene vrednosti se določijo za sprejetje odločitve o skladnosti vzorca z mejnimi vrednostmi ali za nadzor pragov ukrepanja, če je to relevantno, glede na zadevne predpisane vrednosti, določene posebej za PCDD/F in za dioksinom podobne PCB ali za vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB. Prikazuje jih spodnja končna točka porazdelitve bioanalitskih rezultatov (s popravkom slepih vrednosti in izkoristka), ki ustreza odločitveni meji GC/HRMS na podlagi 95-odstotne stopnje zaupanja, kar pomeni, da je delež lažno skladnih rezultatov < 5 %, in na podlagi RSDR < 25 %. Odločitvena meja GC/HRMS je mejna vrednost, pri čemer se upošteva merilna negotovost.

V praksi se lahko izločitvena vrednost (v BEQ) izračuna na naslednje načine (glej sliko 1):

8.3.1   Uporaba spodnjega razpona 95-odstotnega napovednega intervala pri odločitveni meji GC/HRMS

Formula

pri čemer je:

| BEQDL | BEQ, ki ustreza odločitveni meji GC/HRMS, ki je mejna vrednost ob upoštevanju merilne negotovosti |
| --- | --- |
| sy,x | standardni odmik ostankov |
| t α,f=m-2 | Studentov faktor (α = 5 %, f = prostostne stopnje, enostranske) |
| m | skupno število umeritvenih točk (indeks j) |
| n | število ponovitev na vsaki stopnji |
| xi | koncentracija vzorca GC/HRMS (v TEQ) umeritvene točke i |
| | srednja vrednost koncentracij (v TEQ) vseh umeritvenih vzorcev |

BEQDL

BEQ, ki ustreza odločitveni meji GC/HRMS, ki je mejna vrednost ob upoštevanju merilne negotovosti

sy,x

standardni odmik ostankov

t α,f=m-2

Studentov faktor (α = 5 %, f = prostostne stopnje, enostranske)

m

skupno število umeritvenih točk (indeks j)

n

število ponovitev na vsaki stopnji

xi

koncentracija vzorca GC/HRMS (v TEQ) umeritvene točke i

Formula

srednja vrednost koncentracij (v TEQ) vseh umeritvenih vzorcev

Formula parameter vsote kvadratov, i = indeks za umeritveno točko i

8.3.2   Izračun iz bioanalitskih rezultatov (s popravkom slepih vrednosti in izkoristka) večkratnih analiz vzorcev (n ≥ 6), kontaminiranih pri odločitveni meji GC/HRMS, kot spodnja končna točka porazdelitve podatkov pri ustrezni srednji vrednosti BEQ:

Izločitvena vrednost = BEQDL – 1,64 × SDR

pri čemer je:

| SDR | standardni odmik rezultatov bioloških testov pri BEQDL, izmerjen pri pogojih interne laboratorijske obnovljivosti |
| --- | --- |

SDR

standardni odmik rezultatov bioloških testov pri BEQDL, izmerjen pri pogojih interne laboratorijske obnovljivosti

8.3.3   Izračun kot srednja vrednost bioanalitskih rezultatov (v BEQ, s popravkom slepih vrednosti in izkoristka) iz večkratnih analiz vzorcev (n ≥ 6), kontaminiranih pri 2/3 predpisane vrednosti. To temelji na ugotovitvi, da bo ta vrednost blizu izločitvene vrednosti iz točk 8.3.1 ali 8.3.2.

Slika 1

Image

Izračun izločitvenih vrednosti na podlagi 95-odstotne stopnje zaupanja, kar pomeni, da je delež lažno skladnih rezultatov < 5 %, in na podlagi RSDR < 25 %: 1. iz spodnjega razpona 95-odstotnega napovednega intervala pri odločitveni meji HRGC/HRMS, 2. iz večkratnih analiz vzorcev (n ≥ 6), kontaminiranih pri odločitveni meji HRGC/HRMS, kot spodnja končna točka porazdelitve podatkov (na sliki prikazana s krivuljo v obliki zvonca) pri ustrezni srednji vrednosti BEQ.

8.3.4   Omejitve izločitvenih vrednosti

Izločitvene vrednosti na podlagi BEQ, izračunane iz RSDR, doseženega med validacijo z uporabo omejenega števila vzorcev z različnimi vzorci matric/kongenerov, so lahko višje od predpisanih vrednosti na podlagi TEQ zaradi večje natančnosti, kot jo je mogoče doseči rutinsko, kadar je treba nadzirati neznani spekter mogočih vzorcev kongenerov. V takih primerih se izločitvene vrednosti izračunajo iz RSDR = 25 %, ali pa se da prednost dvema tretjinama predpisane vrednosti.

8.4   Značilnosti zmogljivosti

| — | Ker se pri bioanalitskih metodah ne morejo uporabiti interni standardi, se opravijo preskusi ponovljivosti, da se pridobijo informacije o standardnem odmiku v preskusnih serijah in med njimi. Ponovljivost je pod 20 %, interna laboratorijska obnovljivost pa pod 25 %. Pri tem se izhaja iz izračunanih vrednosti v BEQ po popravku slepih vrednosti in izkoristka. |
| --- | --- |

—

Ker se pri bioanalitskih metodah ne morejo uporabiti interni standardi, se opravijo preskusi ponovljivosti, da se pridobijo informacije o standardnem odmiku v preskusnih serijah in med njimi. Ponovljivost je pod 20 %, interna laboratorijska obnovljivost pa pod 25 %. Pri tem se izhaja iz izračunanih vrednosti v BEQ po popravku slepih vrednosti in izkoristka.

| — | V postopku validacije je treba dokazati, da preskus razlikuje med slepim vzorcem in vsebnostjo pri izločitveni vrednosti ter omogoča ugotovitev vzorcev nad ustrezno izločitveno vrednostjo (glej 8.1.2). |
| --- | --- |

—

V postopku validacije je treba dokazati, da preskus razlikuje med slepim vzorcem in vsebnostjo pri izločitveni vrednosti ter omogoča ugotovitev vzorcev nad ustrezno izločitveno vrednostjo (glej 8.1.2).

| — | Opredelijo se ciljne spojine, mogoči moteči vplivi in najvišje sprejemljive slepe vrednosti. |
| --- | --- |

—

Opredelijo se ciljne spojine, mogoči moteči vplivi in najvišje sprejemljive slepe vrednosti.

| — | Odstotni standardni odmik v odzivu ali koncentracija, izračunana iz odziva (mogoče le v delovnem območju), pri trikratnem določanju ekstrakta vzorca ne presega 15 %. |
| --- | --- |

—

Odstotni standardni odmik v odzivu ali koncentracija, izračunana iz odziva (mogoče le v delovnem območju), pri trikratnem določanju ekstrakta vzorca ne presega 15 %.

| — | Nepopravljeni rezultati referenčnih vzorcev, izraženi v BEQ (slepa vrednost in predpisana vrednost), se uporabijo za oceno zmogljivosti bioanalitske metode v stalnem časovnem presledku. |
| --- | --- |

—

Nepopravljeni rezultati referenčnih vzorcev, izraženi v BEQ (slepa vrednost in predpisana vrednost), se uporabijo za oceno zmogljivosti bioanalitske metode v stalnem časovnem presledku.

| — | Za postopke s slepimi vzorci in vsako vrsto referenčnega vzorca se vodijo in preverjajo kontrolne karte (QC), s čimer se zagotovi, da je zmogljivost analiz v skladu z zahtevami, zlasti pri postopkih s slepimi vzorci glede zahtevane najmanjše razlike do spodnjega dela delovnega območja in pri referenčnih vzorcih glede interne laboratorijske obnovljivosti. Postopke s slepimi vzorci je treba strogo nadzorovati, da bi se izognili lažno skladnim rezultatom pri odštevanju. |
| --- | --- |

—

Za postopke s slepimi vzorci in vsako vrsto referenčnega vzorca se vodijo in preverjajo kontrolne karte (QC), s čimer se zagotovi, da je zmogljivost analiz v skladu z zahtevami, zlasti pri postopkih s slepimi vzorci glede zahtevane najmanjše razlike do spodnjega dela delovnega območja in pri referenčnih vzorcih glede interne laboratorijske obnovljivosti. Postopke s slepimi vzorci je treba strogo nadzorovati, da bi se izognili lažno skladnim rezultatom pri odštevanju.

| — | Rezultati analiz GC/HRMS sumljivih vzorcev in od 2 % do 10 % skladnih vzorcev (najmanj 20 vzorcev na matrico) se zberejo in uporabijo za oceno zmogljivosti presejalne metode ter razmerja med BEQ in TEQ. Ta zbirka podatkov se lahko uporabi za ponovno oceno izločitvenih vrednosti, ki se uporabljajo za rutinske vzorce pri validiranih matricah. |
| --- | --- |

—

Rezultati analiz GC/HRMS sumljivih vzorcev in od 2 % do 10 % skladnih vzorcev (najmanj 20 vzorcev na matrico) se zberejo in uporabijo za oceno zmogljivosti presejalne metode ter razmerja med BEQ in TEQ. Ta zbirka podatkov se lahko uporabi za ponovno oceno izločitvenih vrednosti, ki se uporabljajo za rutinske vzorce pri validiranih matricah.

| — | Zmogljivost metode se lahko dokaže tudi s sodelovanjem v krožnih testih. Rezultati iz vzorcev, analiziranih s krožnimi testi, ki zajemajo območje koncentracije do na primer dvakratne mejne vrednosti, so prav tako lahko vključeni v oceno deleža lažno skladnih rezultatov, če lahko laboratorij dokaže svojo zmogljivost. Vzorci zajemajo najpogostejše vzorce kongenerov, ki predstavljajo različne vire. |
| --- | --- |

—

Zmogljivost metode se lahko dokaže tudi s sodelovanjem v krožnih testih. Rezultati iz vzorcev, analiziranih s krožnimi testi, ki zajemajo območje koncentracije do na primer dvakratne mejne vrednosti, so prav tako lahko vključeni v oceno deleža lažno skladnih rezultatov, če lahko laboratorij dokaže svojo zmogljivost. Vzorci zajemajo najpogostejše vzorce kongenerov, ki predstavljajo različne vire.

| — | Med incidenti se lahko znova ocenijo izločitvene vrednosti, pri čemer se upoštevajo posebni vzorci matric in kongenerov v zadevnem incidentu. |
| --- | --- |

—

Med incidenti se lahko znova ocenijo izločitvene vrednosti, pri čemer se upoštevajo posebni vzorci matric in kongenerov v zadevnem incidentu.

9.   POROČANJE O REZULTATIH

Potrditvene metode

| — | Kolikor uporabljeni analitski postopki to omogočajo, analitski rezultati vsebujejo vrednosti posameznih PCDD/F in kongenerov dioksinom podobnih PCB, sporočijo pa se na spodnji meji, zgornji meji in srednji meji, da se v poročilo o rezultatih vključi kar največ podatkov in tako omogoči razlaga rezultatov glede na posebne zahteve. |
| --- | --- |

—

Kolikor uporabljeni analitski postopki to omogočajo, analitski rezultati vsebujejo vrednosti posameznih PCDD/F in kongenerov dioksinom podobnih PCB, sporočijo pa se na spodnji meji, zgornji meji in srednji meji, da se v poročilo o rezultatih vključi kar največ podatkov in tako omogoči razlaga rezultatov glede na posebne zahteve.

| — | Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCDD/F, dioksinom podobnih PCB in določitev maščob. Vsebnost maščob v vzorcu se določi in sporoča za vzorce živil z mejnimi vrednostmi ali pragovi ukrepanja, določenimi na podlagi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo), za druge vzorce pa je določitev vsebnosti maščob neobvezna. |
| --- | --- |

—

Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCDD/F, dioksinom podobnih PCB in določitev maščob. Vsebnost maščob v vzorcu se določi in sporoča za vzorce živil z mejnimi vrednostmi ali pragovi ukrepanja, določenimi na podlagi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo), za druge vzorce pa je določitev vsebnosti maščob neobvezna.

| — | Izkoristki posameznih internih standardov morajo biti na voljo, če so zunaj območja iz točke 7.2, če je presežena mejna vrednost in na zahtevo tudi v drugih primerih. |
| --- | --- |

—

Izkoristki posameznih internih standardov morajo biti na voljo, če so zunaj območja iz točke 7.2, če je presežena mejna vrednost in na zahtevo tudi v drugih primerih.

| — | Ker je treba pri odločanju o skladnosti vzorca upoštevati merilno negotovost, je na voljo tudi ta parameter. Rezultat analize je izražen kot x +/– U, pri čemer je x rezultat analize, U pa razširjena merilna negotovost, kar pri faktorju zajetja 2 pomeni približno 95-odstotno stopnjo zaupanja. Pri ločenem preskušanju za določitev PCDD/F in dioksinom podobnih PCB je treba vsoto ocenjene razširjene negotovosti ločenih rezultatov analize vsebnosti PCDD/F in dioksinu podobnih PCB uporabiti za vsoto dioksinov in dioksinom podobnih PCB. |
| --- | --- |

—

Ker je treba pri odločanju o skladnosti vzorca upoštevati merilno negotovost, je na voljo tudi ta parameter. Rezultat analize je izražen kot x +/– U, pri čemer je x rezultat analize, U pa razširjena merilna negotovost, kar pri faktorju zajetja 2 pomeni približno 95-odstotno stopnjo zaupanja. Pri ločenem preskušanju za določitev PCDD/F in dioksinom podobnih PCB je treba vsoto ocenjene razširjene negotovosti ločenih rezultatov analize vsebnosti PCDD/F in dioksinu podobnih PCB uporabiti za vsoto dioksinov in dioksinom podobnih PCB.

| — | Če se merilna negotovost upošteva z uporabo CCα (kot je opisano točki IV.2 Priloge II), se navede ta parameter. |
| --- | --- |

—

Če se merilna negotovost upošteva z uporabo CCα (kot je opisano točki IV.2 Priloge II), se navede ta parameter.

| — | Rezultati analize mejne vrednosti se izrazijo z istimi enotami in zaokrožijo (vsaj) na enako število decimalnih mest, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Rezultati analize mejne vrednosti se izrazijo z istimi enotami in zaokrožijo (vsaj) na enako število decimalnih mest, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1881/2006.

Bioanalitske presejalne metode

| — | Rezultat presejanja se navede kot skladen ali s sumom na neskladnost („sumljiv“). |
| --- | --- |

—

Rezultat presejanja se navede kot skladen ali s sumom na neskladnost („sumljiv“).

| — | Poleg tega se lahko navede rezultat za PCDD/F in/ali dioksinom podobne PCB, izražen v bioanalitskih ekvivalentih (BEQ) (ne TEQ) (glej točko 2 Priloge III). |
| --- | --- |

—

Poleg tega se lahko navede rezultat za PCDD/F in/ali dioksinom podobne PCB, izražen v bioanalitskih ekvivalentih (BEQ) (ne TEQ) (glej točko 2 Priloge III).

| — | Če se pri izračunani vrednosti BEQ navede merilna negotovost, na primer kot standardni odmik, mora temeljiti na vsaj trikratni analizi vzorca (vključno z ekstrakcijo, čiščenjem in določitvijo odzivnosti preskusa). |
| --- | --- |

—

Če se pri izračunani vrednosti BEQ navede merilna negotovost, na primer kot standardni odmik, mora temeljiti na vsaj trikratni analizi vzorca (vključno z ekstrakcijo, čiščenjem in določitvijo odzivnosti preskusa).

| — | Za vzorce, pri katerih je odziv pod pragom poročanja, se navede, da so pod pragom poročanja. |
| --- | --- |

—

Za vzorce, pri katerih je odziv pod pragom poročanja, se navede, da so pod pragom poročanja.

| — | Za vsako vrsto vzorca matrice se v poročilu navede predpisana vrednost (mejna vrednost, prag ukrepanja), na kateri temelji ocena. |
| --- | --- |

—

Za vsako vrsto vzorca matrice se v poročilu navede predpisana vrednost (mejna vrednost, prag ukrepanja), na kateri temelji ocena.

| — | V poročilu se navedejo vrsta uporabljenega preskusa, osnovno načelo preskusa in vrsta umerjanja. |
| --- | --- |

—

V poročilu se navedejo vrsta uporabljenega preskusa, osnovno načelo preskusa in vrsta umerjanja.

| — | Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCDD/F, dioksinom podobnih PCB in določitev maščob. Vsebnost maščob v vzorcu se določi in sporoči za vzorce živil z mejnimi vrednostmi ali pragovi ukrepanja, določenimi na podlagi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo), za druge vzorce pa je določitev vsebnosti maščob neobvezna. |
| --- | --- |

—

Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCDD/F, dioksinom podobnih PCB in določitev maščob. Vsebnost maščob v vzorcu se določi in sporoči za vzorce živil z mejnimi vrednostmi ali pragovi ukrepanja, določenimi na podlagi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo), za druge vzorce pa je določitev vsebnosti maščob neobvezna.

---

(1)  Prilagojeno PCDD/F in dioksinom podobnim spojinam iz „Smernic za validacijo presejalnih metod za ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini“ (Guidelines for the validation of screening methods for residues of veterinary medicines), referenčni laboratoriji EU za ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini in kontaminantov v živilih živalskega izvora v Fougeresu, Berlinu in Bilthovnu, 20.1.2010, http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/residues/lab_analysis_en.htm.

(2)  Glede na mejne vrednosti.

(3)  Sedanje zahteve temeljijo na TEF, ki je objavljen v: M. Van den Berg in sod., Toxicol Sci 93 (2), str. 223–241 (2006).

Dodatek k PRILOGI III

Faktorji toksične ekvivalentnosti (TEF) Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) za oceno tveganja za ljudi, ki temeljijo na sklepih Svetovne zdravstvene organizacije – strokovnega srečanja Mednarodnega programa za kemijsko varnost (IPCS) junija 2005 v Ženevi (Martin van den Berg in sod., Ponovna ocena faktorjev toksične ekvivalentnosti za dioksine in dioksinom podobne spojine pri ljudeh in sesalcih, Svetovna zdravstvena organizacija, 2005 (The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds). Toxicological Sciences 93(2), str. 223–241 (2006)).

| Kongener | Vrednost faktorja toksične ekvivalentnosti (TEF) |
| --- | --- |
| Dibenzo-p-dioksini (PCDD) |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0003 |
| Dibenzofurani (PCDF) |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0003 |
| „Dioksinom podobni“ neorto PCB in monoorto PCB |
| Neorto PCB |
| PCB 77 | 0,0001 |
| PCB 81 | 0,0003 |
| PCB 126 | 0,1 |
| PCB 169 | 0,03 |
| Monoorto PCB |
| PCB 105 | 0,00003 |
| PCB 114 | 0,00003 |
| PCB 118 | 0,00003 |
| PCB 123 | 0,00003 |
| PCB 156 | 0,00003 |
| PCB 157 | 0,00003 |
| PCB 167 | 0,00003 |
| PCB 189 | 0,00003 |
| Uporabljene okrajšave: „T“ = tetra; „Pe“ = penta; „Hx“ = heksa; „Hp“ = hepta; „O“ = okta; „CDD“ = klorodibenzodioksin; „CDF“ = klorodibenzofuran; „CB“ = klorobifenil. |

Kongener

Vrednost faktorja toksične ekvivalentnosti (TEF)

Dibenzo-p-dioksini (PCDD)

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0003

Dibenzofurani (PCDF)

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

„Dioksinom podobni“ neorto PCB in monoorto PCB

Neorto PCB

PCB 77

0,0001

PCB 81

0,0003

PCB 126

0,1

PCB 169

0,03

Monoorto PCB

PCB 105

0,00003

PCB 114

0,00003

PCB 118

0,00003

PCB 123

0,00003

PCB 156

0,00003

PCB 157

0,00003

PCB 167

0,00003

PCB 189

0,00003

Uporabljene okrajšave: „T“ = tetra; „Pe“ = penta; „Hx“ = heksa; „Hp“ = hepta; „O“ = okta; „CDD“ = klorodibenzodioksin; „CDF“ = klorodibenzofuran; „CB“ = klorobifenil.

---

PRILOGA IV

Priprava vzorca in zahteve za analitske metode za uradni nadzor vsebnosti dioksinom nepodobnih PCB (PCB # 28, 52, 101, 138, 153, 180) v nekaterih živilih

1.   Metode ugotavljanja, ki se uporabljajo

Plinska kromatografija / detekcija zajetja elektronov (GC/ECD), GC/LRMS, GC/MS-MS, GC/HRMS ali enakovredne metode.

2.   Določitev in potrditev predpisanih analitov

| — | Relativni retencijski čas glede na interne standarde ali referenčne standarde (sprejemljivi odmik +/– 0,25 %). |
| --- | --- |

—

Relativni retencijski čas glede na interne standarde ali referenčne standarde (sprejemljivi odmik +/– 0,25 %).

| — | Plinsko kromatografsko ločevanje vseh šestih indikatorskih PCB (PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153 in PCB 180) od motečih snovi, zlasti sočasno eluiranih PCB, še posebej če so vzorci v območju zakonsko dovoljenih mej in je treba potrditi neskladnost.

  Opomba: Kongeneri, za katere je pogosto ugotovljeno, da se sočasno eluirajo, so na primer PCB 28/31, PCB 52/69 in PCB 138/163/164. Pri GC/MS se upoštevajo tudi mogoči moteči vplivi masnih fragmentov višjih kloriranih kongenerov. |
| --- | --- |

—

Plinsko kromatografsko ločevanje vseh šestih indikatorskih PCB (PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153 in PCB 180) od motečih snovi, zlasti sočasno eluiranih PCB, še posebej če so vzorci v območju zakonsko dovoljenih mej in je treba potrditi neskladnost.

Opomba: Kongeneri, za katere je pogosto ugotovljeno, da se sočasno eluirajo, so na primer PCB 28/31, PCB 52/69 in PCB 138/163/164. Pri GC/MS se upoštevajo tudi mogoči moteči vplivi masnih fragmentov višjih kloriranih kongenerov.

| — | Pri tehnikah GC/MS:






  — | Spremljanje najmanj:






  — | dveh specifičnih ionov za HRMS, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Pri tehnikah GC/MS:

—

Spremljanje najmanj:

—

dveh specifičnih ionov za HRMS,

| — | dveh specifičnih ionov z m/z > 200 ali treh specifičnih ionov z m/z > 100 za LRMS, |
| --- | --- |

—

dveh specifičnih ionov z m/z > 200 ali treh specifičnih ionov z m/z > 100 za LRMS,

| — | enega starševskega in dveh hčerinskih produktnih ionov za MS-MS. |
| --- | --- |

—

enega starševskega in dveh hčerinskih produktnih ionov za MS-MS.

| — | Največja dovoljena odstopanja za odzive izbranih masnih fragmentov:
  Relativni odmik intenzitete izbranih masnih fragmentov od teoretičnega odziva ali umeritveni standard za izbrani ciljni ion (to je ion z najmočnejšim odzivom, ki se spremlja) in potrditvene ione:







  Relativni odziv potrditvenih ionov glede na ciljni ion | GC-EI-MS
  (relativni odmik) | GC-CI-MS, GC-MSn

  (relativni odmik) |
| --- | --- | --- | --- |
| > 50 % | ± 10 % | ± 20 % |
| > 20 % do 50 % | ± 15 % | ± 25 % |
| > 10 % do 20 % | ± 20 % | ± 30 % |
| ≤ 10 % | ± 50 % (1) | ± 50 % (1) |

—

Največja dovoljena odstopanja za odzive izbranih masnih fragmentov:

Relativni odmik intenzitete izbranih masnih fragmentov od teoretičnega odziva ali umeritveni standard za izbrani ciljni ion (to je ion z najmočnejšim odzivom, ki se spremlja) in potrditvene ione:

Relativni odziv potrditvenih ionov glede na ciljni ion

GC-EI-MS

(relativni odmik)

GC-CI-MS, GC-MSn

(relativni odmik)

> 50 %

± 10 %

± 20 %

> 20 % do 50 %

± 15 %

± 25 %

> 10 % do 20 %

± 20 %

± 30 %

≤ 10 %

± 50 % (1)

± 50 % (1)

| — | Za GC/ECD:
  Potrditev rezultatov, ki presegajo dopustne meje, z dvema kolonama GC s stacionarnimi fazami različne polarnosti. |
| --- | --- |

—

Za GC/ECD:

Potrditev rezultatov, ki presegajo dopustne meje, z dvema kolonama GC s stacionarnimi fazami različne polarnosti.

3.   Dokazovanje zmogljivosti metode

Validacija v območju predpisane vrednosti (0,5-kratna do 2-kratna predpisana vrednost) s sprejemljivim koeficientom variacije za ponovljene analize (glej zahteve za srednjo natančnost v točki 8).

4.   Meja določanja

Slepe vrednosti ne presegajo 30 % ravni kontaminacije, ki ustreza mejni vrednosti (2).

5.   Zagotavljanje kakovosti

Redne slepe kontrole, analize vzorcev z dodatkom, analize kontrolnih vzorcev, sodelovanje v medlaboratorijskih študijah z različnimi matricami vzorcev.

6.   Nadzor izkoristkov

| — | Uporaba primernih internih standardov s fizikalno-kemijskimi lastnostmi, primerljivimi s predpisanimi analiti. |
| --- | --- |

—

Uporaba primernih internih standardov s fizikalno-kemijskimi lastnostmi, primerljivimi s predpisanimi analiti.

| — | Dodajanje internih standardov:






  — | dodajanje vzorcem izdelkov (pred ekstrakcijo in čiščenjem), |
| --- | --- | --- |

—

Dodajanje internih standardov:

—

dodajanje vzorcem izdelkov (pred ekstrakcijo in čiščenjem),

| — | mogoče je tudi dodajanje ekstrahirani maščobi (pred čiščenjem), če je mejna vrednost določena na podlagi maščob. |
| --- | --- |

—

mogoče je tudi dodajanje ekstrahirani maščobi (pred čiščenjem), če je mejna vrednost določena na podlagi maščob.

| — | Zahteve za metode, pri katerih se uporablja vseh šest izotopsko označenih kongenerov indikatorskih PCB:






  — | popravek rezultatov glede izkoristka internih standardov, |
| --- | --- | --- |

—

Zahteve za metode, pri katerih se uporablja vseh šest izotopsko označenih kongenerov indikatorskih PCB:

—

popravek rezultatov glede izkoristka internih standardov,

| — | splošno sprejemljiv izkoristek izotopsko označenih internih standardov je med 50 in 120 %, |
| --- | --- |

—

splošno sprejemljiv izkoristek izotopsko označenih internih standardov je med 50 in 120 %,

| — | sprejemljivi so manjši ali večji izkoristki za posamezne kongenere z manj kot 10-odstotnim prispevkom k vsoti šestih indikatorskih PCB. |
| --- | --- |

—

sprejemljivi so manjši ali večji izkoristki za posamezne kongenere z manj kot 10-odstotnim prispevkom k vsoti šestih indikatorskih PCB.

| — | Zahteve za metode, pri katerih se ne uporablja vseh šest izotopsko označenih internih standardov ali drugih internih standardov:






  — | nadzor izkoristka internih standardov za vsak vzorec, |
| --- | --- | --- |

—

Zahteve za metode, pri katerih se ne uporablja vseh šest izotopsko označenih internih standardov ali drugih internih standardov:

—

nadzor izkoristka internih standardov za vsak vzorec,

| — | sprejemljivi izkoristek internih standardov med 60 in 120 %, |
| --- | --- |

—

sprejemljivi izkoristek internih standardov med 60 in 120 %,

| — | popravek rezultatov glede izkoristka internih standardov. |
| --- | --- |

—

popravek rezultatov glede izkoristka internih standardov.

| — | Izkoristek neoznačenih kongenerov se preveri z analizo vzorcev z dodatkom ali kontrolnih vzorcev s koncentracijami v območju predpisane vrednosti. Sprejemljivi izkoristek za te kongenere je med 70 in 120 %. |
| --- | --- |

—

Izkoristek neoznačenih kongenerov se preveri z analizo vzorcev z dodatkom ali kontrolnih vzorcev s koncentracijami v območju predpisane vrednosti. Sprejemljivi izkoristek za te kongenere je med 70 in 120 %.

7.   Zahteve za laboratorije

V skladu z določbami Uredbe (ES) št. 882/2004 laboratorije akreditirajo priznani organi, ki delujejo v skladu z zahtevami ISO Guide 58, s čimer je zagotovljeno, da izvajajo analitsko zagotavljanje kakovosti. Laboratoriji se akreditirajo po standardu EN ISO/IEC 17025.

8.   Značilnosti zmogljivosti metode: merila za vsoto šestih indikatorskih PCB pri predpisani vrednosti

| Pravilnost | od – 30 % do + 30 % |
| --- | --- |
| Srednja natančnost (RSD %) | ≤ 20 % |
| Razlika med izračunom zgornje in spodnje meje | ≤ 20 % |

Pravilnost

od – 30 % do + 30 %

Srednja natančnost (RSD %)

≤ 20 %

Razlika med izračunom zgornje in spodnje meje

≤ 20 %

9.   Poročanje o rezultatih

| — | Kolikor uporabljeni analitski postopki to omogočajo, analitski rezultati vsebujejo vrednosti posameznih kongenerov PCB, sporočijo pa se na spodnji meji, zgornji meji in srednji meji, da se v poročilo o rezultatih vključi kar največ podatkov in tako omogoči razlaga rezultatov glede na posebne zahteve |
| --- | --- |

—

Kolikor uporabljeni analitski postopki to omogočajo, analitski rezultati vsebujejo vrednosti posameznih kongenerov PCB, sporočijo pa se na spodnji meji, zgornji meji in srednji meji, da se v poročilo o rezultatih vključi kar največ podatkov in tako omogoči razlaga rezultatov glede na posebne zahteve

| — | Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCB in lipidov. Vsebnost lipidov v vzorcu se določi in sporoči za vzorce živil s pragovi ukrepanja, določenimi na podlagi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo), za druge vzorce pa je določitev vsebnosti maščob neobvezna. |
| --- | --- |

—

Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCB in lipidov. Vsebnost lipidov v vzorcu se določi in sporoči za vzorce živil s pragovi ukrepanja, določenimi na podlagi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo), za druge vzorce pa je določitev vsebnosti maščob neobvezna.

| — | Izkoristki posameznih internih standardov morajo biti na voljo, če so zunaj območja iz točke 6, če je presežena mejna vrednost in na zahtevo tudi v drugih primerih. |
| --- | --- |

—

Izkoristki posameznih internih standardov morajo biti na voljo, če so zunaj območja iz točke 6, če je presežena mejna vrednost in na zahtevo tudi v drugih primerih.

| — | Ker je treba pri odločanju o skladnosti vzorca upoštevati merilno negotovost, je na voljo tudi ta parameter. Rezultat analize je zato izražen kot x +/– U, pri čemer je x rezultat analize, U pa razširjena merilna negotovost, kar pri faktorju zajetja 2 pomeni približno 95-odstotno stopnjo zaupanja. |
| --- | --- |

—

Ker je treba pri odločanju o skladnosti vzorca upoštevati merilno negotovost, je na voljo tudi ta parameter. Rezultat analize je zato izražen kot x +/– U, pri čemer je x rezultat analize, U pa razširjena merilna negotovost, kar pri faktorju zajetja 2 pomeni približno 95-odstotno stopnjo zaupanja.

| — | Če se merilna negotovost upošteva z uporabo CCα (kot je opisano točki IV.1 Priloge II), se navede ta parameter. |
| --- | --- |

—

Če se merilna negotovost upošteva z uporabo CCα (kot je opisano točki IV.1 Priloge II), se navede ta parameter.

| — | Rezultati analize mejne vrednosti se izrazijo z istimi enotami in zaokrožijo (vsaj) na enako število decimalnih mest, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Rezultati analize mejne vrednosti se izrazijo z istimi enotami in zaokrožijo (vsaj) na enako število decimalnih mest, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1881/2006.

---

(1)  Na voljo mora biti zadostno število masnih fragmentov z relativno intenziteto > 10 %, zato uporaba potrditvenih ionov z relativnim odzivom, manjšim kot 10 % v primerjavi s ciljnim ionom, ni priporočljiva.

(2)  Zelo priporočljivo je, da je prispevek slepega reagenta k vsebnosti onesnaževala v vzorcu manjši. Laboratorij je odgovoren za nadzor spreminjanja slepih vrednosti, zlasti če se slepe vrednosti odštejejo.

---

| 23.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 253/2012

z dne 22. marca 2012

o stosedeminšestdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida (1), ter zlasti člena 7(1)(a), člena 7a(1) in člena 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 12. marca 2012 sklenil dodati dve fizični osebi in en subjekt na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Odbor je 14. marca 2012 sklenil dodati še štiri fizične osebe na seznam ter spremeniti en vnos na seznamu. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 12. marca 2012 sklenil dodati dve fizični osebi in en subjekt na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Odbor je 14. marca 2012 sklenil dodati še štiri fizične osebe na seznam ter spremeniti en vnos na seznamu.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti.

| (4) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. marca 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| (1) | pod naslov „Pravne osebe, skupine in subjekti“ se doda naslednji vnos:
  „Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) (tudi (a) Jemaah Anshorut Tauhid, (b) Jemmah Ansharut Tauhid, (c) Jem’mah Ansharut Tauhid, (d) Jamaah Ansharut Tauhid, (e) Jama’ah Ansharut Tauhid, (f) Laskar 99). Naslov: Jl. Semenromo number 58, 04/XV Ngruki, Cemani, Grogol, Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonezija, telefon: 0271-2167285, e-naslov: info@ansharuttauhid.com. Druge informacije: (a) ustanovil ga je Abu Bakar Ba'asyir, ki ga tudi vodi; (b) ustanovljen 27. julija 2008 v kraju Solo, Indonezija; (c) povezan s skupino Jemmah Islamiya (JI), (d) spletni naslov: http:/ansharuttauhid.com/. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 12.3.2012.“; |
| --- | --- |

(1)

pod naslov „Pravne osebe, skupine in subjekti“ se doda naslednji vnos:

„Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) (tudi (a) Jemaah Anshorut Tauhid, (b) Jemmah Ansharut Tauhid, (c) Jem’mah Ansharut Tauhid, (d) Jamaah Ansharut Tauhid, (e) Jama’ah Ansharut Tauhid, (f) Laskar 99). Naslov: Jl. Semenromo number 58, 04/XV Ngruki, Cemani, Grogol, Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonezija, telefon: 0271-2167285, e-naslov: info@ansharuttauhid.com. Druge informacije: (a) ustanovil ga je Abu Bakar Ba'asyir, ki ga tudi vodi; (b) ustanovljen 27. julija 2008 v kraju Solo, Indonezija; (c) povezan s skupino Jemmah Islamiya (JI), (d) spletni naslov: http:/ansharuttauhid.com/. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 12.3.2012.“;

| (2) | pod naslov „Fizične osebe“ se dodajo naslednji vnosi:






  (a) | „Mochammad Achwan (tudi Muhammad Achwan, (b) Muhammad Akhwan, (c) Mochtar Achwan, (d) Mochtar Akhwan, (e) Mochtar Akwan). Naslov: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonezija. Datum rojstva: (a) 4.5.1948 (b) 4.5.1946. Kraj rojstva: Tulungagung, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Nacionalna identifikacijska št.: 3573010405480001 (indonezijska osebna izkaznica, izdana na ime Mochammad Achwan). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 12.3.2012.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

pod naslov „Fizične osebe“ se dodajo naslednji vnosi:

(a)

„Mochammad Achwan (tudi Muhammad Achwan, (b) Muhammad Akhwan, (c) Mochtar Achwan, (d) Mochtar Akhwan, (e) Mochtar Akwan). Naslov: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonezija. Datum rojstva: (a) 4.5.1948 (b) 4.5.1946. Kraj rojstva: Tulungagung, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Nacionalna identifikacijska št.: 3573010405480001 (indonezijska osebna izkaznica, izdana na ime Mochammad Achwan). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 12.3.2012.“;

| (b) | „Abdul Rosyid Ridho Ba’asyir (tudi (a) Abdul Rosyid Ridho Bashir, (b) Rashid Rida Ba’aysir, (c) Rashid Rida Bashir). Naslov: Podok Pesantren AL Wayain Ngrandu, Sumber Agung Magetan, provinca Vzhodna Java, Indonezija. Datum rojstva: 31.1.1974. Kraj rojstva: Sukoharjo, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Nacionalna identifikacijska št.: 1127083101740003 (indonezijska osebna izkaznica, izdana na ime Abdul Rosyid Ridho Ba’asyir). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 12.3.2012.“; |
| --- | --- |

(b)

„Abdul Rosyid Ridho Ba’asyir (tudi (a) Abdul Rosyid Ridho Bashir, (b) Rashid Rida Ba’aysir, (c) Rashid Rida Bashir). Naslov: Podok Pesantren AL Wayain Ngrandu, Sumber Agung Magetan, provinca Vzhodna Java, Indonezija. Datum rojstva: 31.1.1974. Kraj rojstva: Sukoharjo, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Nacionalna identifikacijska št.: 1127083101740003 (indonezijska osebna izkaznica, izdana na ime Abdul Rosyid Ridho Ba’asyir). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 12.3.2012.“;

| (c) | „Mustafa Hajji Muhammad Khan (tudi (a) Hassan Ghul, (b) Hassan Gul, (c) Hasan Gul, (d) Khalid Mahmud, (e) Ahmad Shahji, (f) Mustafa Muhammad, (g) Abu Gharib al-Madani, (h) Abu-Shaima, (i) Abu- Shayma). Datum rojstva: (a) med avgustom 1977 in septembrom 1977, (b) 1976. Kraj rojstva: (a) Al-Madinah, Saudova Arabija, (b) Sangrar, provinca Sindh, Pakistan. Državljanstvo: (a) pakistansko, (b) Saudove Arabije. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 14.3.2012.“; |
| --- | --- |

(c)

„Mustafa Hajji Muhammad Khan (tudi (a) Hassan Ghul, (b) Hassan Gul, (c) Hasan Gul, (d) Khalid Mahmud, (e) Ahmad Shahji, (f) Mustafa Muhammad, (g) Abu Gharib al-Madani, (h) Abu-Shaima, (i) Abu- Shayma). Datum rojstva: (a) med avgustom 1977 in septembrom 1977, (b) 1976. Kraj rojstva: (a) Al-Madinah, Saudova Arabija, (b) Sangrar, provinca Sindh, Pakistan. Državljanstvo: (a) pakistansko, (b) Saudove Arabije. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 14.3.2012.“;

| (d) | „Hafiz Abdul Salam Bhuttavi (tudi (a) Hafiz Abdul Salam Bhattvi, (b) Hafiz Abdusalam Budvi, (c) Hafiz Abdussalaam Bhutvi, (d) Abdul Salam Budvi, (e) Abdul Salam Bhattwi, (f) Abdul Salam Bhutvi, (g) Mullah Abdul Salaam Bhattvi, (h) Molvi Abdursalam Bhattvi). Naziv: (a) maulavi, (b) mula. Datum rojstva: 1940. Kraj rojstva: Gujranwala, provinca Pandžab, Pakistan. Državljanstvo: pakistansko. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 14.3.2012.“; |
| --- | --- |

(d)

„Hafiz Abdul Salam Bhuttavi (tudi (a) Hafiz Abdul Salam Bhattvi, (b) Hafiz Abdusalam Budvi, (c) Hafiz Abdussalaam Bhutvi, (d) Abdul Salam Budvi, (e) Abdul Salam Bhattwi, (f) Abdul Salam Bhutvi, (g) Mullah Abdul Salaam Bhattvi, (h) Molvi Abdursalam Bhattvi). Naziv: (a) maulavi, (b) mula. Datum rojstva: 1940. Kraj rojstva: Gujranwala, provinca Pandžab, Pakistan. Državljanstvo: pakistansko. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 14.3.2012.“;

| (e) | „Zafar Iqbal (tudi (a) Zaffer Iqbal, (b) Malik Zafar Iqbal Shehbaz, (c) Malik Zafar Iqbal Shahbaz, (d) Malik Zafar Iqbal, (e) Zafar Iqbal Chaudhry, (f) Muhammad Zafar Iqbal). Datum rojstva: 4.10.1953. Kraj rojstva: Masjid al-Qadesia, 4 Lake Road, Lahore, Pakistan. Državljanstvo: pakistansko. Št. potnega lista: DG5149481 (potni list izdan 22.8.2006, prenehal veljati 21.8.2011, št. potnega lista, izdanega v obliki knjižice: A2815665). Nacionalna identifikacijska št.: (a) 35202-4135948-7 b) 29553654234. Druge informacije: drugi naziv: profesor. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 14.3.2012.“; |
| --- | --- |

(e)

„Zafar Iqbal (tudi (a) Zaffer Iqbal, (b) Malik Zafar Iqbal Shehbaz, (c) Malik Zafar Iqbal Shahbaz, (d) Malik Zafar Iqbal, (e) Zafar Iqbal Chaudhry, (f) Muhammad Zafar Iqbal). Datum rojstva: 4.10.1953. Kraj rojstva: Masjid al-Qadesia, 4 Lake Road, Lahore, Pakistan. Državljanstvo: pakistansko. Št. potnega lista: DG5149481 (potni list izdan 22.8.2006, prenehal veljati 21.8.2011, št. potnega lista, izdanega v obliki knjižice: A2815665). Nacionalna identifikacijska št.: (a) 35202-4135948-7 b) 29553654234. Druge informacije: drugi naziv: profesor. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 14.3.2012.“;

| (f) | „Abdur Rehman (tudi (a) Abdul Rehman, (b) Abd Ur-Rehman, (c) Abdur Rahman, (d) Abdul Rehman Sindhi, (e) Abdul Rehman al-Sindhi, (f) Abdur Rahman al-Sindhi, (g) Abdur Rehman Sindhi, (h) Abdurahman Sindhi, (i) Abdullah Sindhi, (j) Abdur Rehman Muhammad Yamin. Naslov: Karači, Pakistan. Datum rojstva: 3.10.1965. Kraj rojstva: Mirpur Khas, Pakistan. Državljanstvo: pakistansko. Št. potnega lista: CV9157521 (pakistanski potni list, izdan 8.9.2008, preneha veljati 7.9.2013). Nacionalna identifikacijska št.: 44103-5251752-5. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 14.3.2012.“; |
| --- | --- |

(f)

„Abdur Rehman (tudi (a) Abdul Rehman, (b) Abd Ur-Rehman, (c) Abdur Rahman, (d) Abdul Rehman Sindhi, (e) Abdul Rehman al-Sindhi, (f) Abdur Rahman al-Sindhi, (g) Abdur Rehman Sindhi, (h) Abdurahman Sindhi, (i) Abdullah Sindhi, (j) Abdur Rehman Muhammad Yamin. Naslov: Karači, Pakistan. Datum rojstva: 3.10.1965. Kraj rojstva: Mirpur Khas, Pakistan. Državljanstvo: pakistansko. Št. potnega lista: CV9157521 (pakistanski potni list, izdan 8.9.2008, preneha veljati 7.9.2013). Nacionalna identifikacijska št.: 44103-5251752-5. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 14.3.2012.“;

| (3) | vnos „Lashkar e-Tayyiba (tudi (a) Lashkar-e-Toiba, (b) Lashkar-i-Taiba, (c) al Mansoorian, (d) al Mansooreen, (e) Army of the Pure, (f) Army of the Righteous, (g) Army of the Pure and Righteous, (h) Paasban-e-Kashmir (i) Paasban-i-Ahle-Hadith, (j) Pasban-e-Kashmir, (k) Pasban-e-Ahle-Hadith, (l) Paasban-e-Ahle-Hadis, (m) Pashan-e-ahle Hadis, (n) Lashkar e Tayyaba, (o) LET, (p) Jamaat-ud-Dawa, (q) JUD (r) Jama’at al-Dawa, (s) Jamaat ud-Daawa, (t) Jamaat ul-Dawah, (u) Jamaat-ul-Dawa, (v) Jama’at-i-Dawat, (w) Jamaiat-ud-Dawa, (x) Jama’at-ud-Da’awah, (y) Jama’at-ud-Da’awa, (z) Jamaati-ud-Dawa. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 2.5.2005.“ pod naslovom „Pravne osebe, skupine in subjekti“ se nadomesti z naslednjim:
  „Lashkar e-Tayyiba (tudi (a) Lashkar-e-Toiba, (b) Lashkar-i-Taiba, (c) al Mansoorian, (d) al Mansooreen, (e) Army of the Pure, (f) Army of the Righteous, (g) Army of the Pure and Righteous, (h) Paasban-e-Kashmir (i) Paasban-i-Ahle- Hadith, (j) Pasban-e-Kashmir, (k) Pasban-e-Ahle-Hadith, (l) Paasban-e-Ahle-Hadis, (m) Pashan-e-ahle Hadis, (n) Lashkar e Tayyaba, (o) LET, (p) Jamaat-ud-Dawa, (q) JUD (r) Jama'at al-Dawa, (s) Jamaat ud-Daawa, (t) Jamaat ul-Dawah, (u) Jamaat-ul-Dawa, (v) Jama'at-i-Dawat, (w) Jamaiat-ud-Dawa, (x) Jama'at-ud-Da'awah, (y) Jama'at-ud- Da'awa, (z) Jamaati-ud-Dawa, (aa) Falah-i-Insaniat Foundation (FIF). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 2.5.2005.“ |
| --- | --- |

(3)

vnos „Lashkar e-Tayyiba (tudi (a) Lashkar-e-Toiba, (b) Lashkar-i-Taiba, (c) al Mansoorian, (d) al Mansooreen, (e) Army of the Pure, (f) Army of the Righteous, (g) Army of the Pure and Righteous, (h) Paasban-e-Kashmir (i) Paasban-i-Ahle-Hadith, (j) Pasban-e-Kashmir, (k) Pasban-e-Ahle-Hadith, (l) Paasban-e-Ahle-Hadis, (m) Pashan-e-ahle Hadis, (n) Lashkar e Tayyaba, (o) LET, (p) Jamaat-ud-Dawa, (q) JUD (r) Jama’at al-Dawa, (s) Jamaat ud-Daawa, (t) Jamaat ul-Dawah, (u) Jamaat-ul-Dawa, (v) Jama’at-i-Dawat, (w) Jamaiat-ud-Dawa, (x) Jama’at-ud-Da’awah, (y) Jama’at-ud-Da’awa, (z) Jamaati-ud-Dawa. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 2.5.2005.“ pod naslovom „Pravne osebe, skupine in subjekti“ se nadomesti z naslednjim:

„Lashkar e-Tayyiba (tudi (a) Lashkar-e-Toiba, (b) Lashkar-i-Taiba, (c) al Mansoorian, (d) al Mansooreen, (e) Army of the Pure, (f) Army of the Righteous, (g) Army of the Pure and Righteous, (h) Paasban-e-Kashmir (i) Paasban-i-Ahle- Hadith, (j) Pasban-e-Kashmir, (k) Pasban-e-Ahle-Hadith, (l) Paasban-e-Ahle-Hadis, (m) Pashan-e-ahle Hadis, (n) Lashkar e Tayyaba, (o) LET, (p) Jamaat-ud-Dawa, (q) JUD (r) Jama'at al-Dawa, (s) Jamaat ud-Daawa, (t) Jamaat ul-Dawah, (u) Jamaat-ul-Dawa, (v) Jama'at-i-Dawat, (w) Jamaiat-ud-Dawa, (x) Jama'at-ud-Da'awah, (y) Jama'at-ud- Da'awa, (z) Jamaati-ud-Dawa, (aa) Falah-i-Insaniat Foundation (FIF). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 2.5.2005.“

---

| 23.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 254/2012

z dne 22. marca 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. marca 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | CR | 52,7 |
| IL | 188,6 |
| JO | 64,0 |
| MA | 45,8 |
| TN | 68,9 |
| TR | 90,6 |
| ZZ | 85,1 |
| 0707 00 05 | JO | 107,2 |
| TR | 206,0 |
| ZZ | 156,6 |
| 0709 91 00 | EG | 79,1 |
| ZZ | 79,1 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 59,1 |
| TR | 128,8 |
| ZZ | 137,7 |
| 0805 10 20 | BR | 35,0 |
| EG | 47,2 |
| IL | 80,8 |
| MA | 51,2 |
| TN | 58,4 |
| TR | 67,2 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 50 10 | EG | 43,8 |
| TR | 46,7 |
| ZZ | 45,3 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 86,3 |
| CA | 125,0 |
| CL | 90,8 |
| CN | 112,4 |
| MK | 31,8 |
| US | 159,9 |
| UY | 74,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 98,9 |
| 0808 30 90 | AR | 92,2 |
| CL | 112,3 |
| CN | 63,0 |
| ZA | 92,7 |
| ZZ | 90,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

CR

52,7

IL

188,6

JO

64,0

MA

45,8

TN

68,9

TR

90,6

ZZ

85,1

0707 00 05

JO

107,2

TR

206,0

ZZ

156,6

0709 91 00

EG

79,1

ZZ

79,1

0709 93 10

JO

225,1

MA

59,1

TR

128,8

ZZ

137,7

0805 10 20

BR

35,0

EG

47,2

IL

80,8

MA

51,2

TN

58,4

TR

67,2

ZZ

56,6

0805 50 10

EG

43,8

TR

46,7

ZZ

45,3

0808 10 80

AR

89,5

BR

86,3

CA

125,0

CL

90,8

CN

112,4

MK

31,8

US

159,9

UY

74,9

ZA

119,9

ZZ

98,9

0808 30 90

AR

92,2

CL

112,3

CN

63,0

ZA

92,7

ZZ

90,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 23.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/28

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 255/2012

z dne 22. marca 2012

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka odstavka 2 člena 36 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2011/2012 so določene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 971/2011 (3). Navedene cene in uvozne dajatve so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 235/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2011/2012 so določene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 971/2011 (3). Navedene cene in uvozne dajatve so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 235/2012 (4).

| (2) | Iz podatkov, ki so trenutno na voljo Komisiji, je razvidno, da je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s členom 36 Uredbe (ES) št. 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Iz podatkov, ki so trenutno na voljo Komisiji, je razvidno, da je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s členom 36 Uredbe (ES) št. 951/2006.

| (3) | Ker je treba zagotoviti, da se ta ukrep uporablja čim prej po tem, ko se zagotovijo ažurirani podatki, mora ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(3)

Ker je treba zagotoviti, da se ta ukrep uporablja čim prej po tem, ko se zagotovijo ažurirani podatki, mora ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011, se spremenijo v skladu s prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. marca 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 254, 30.9.2011, str. 12.

3

(4)  UL L 78, 17.3.2012, str. 16.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 23. marca 2012

| (v EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 12 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,97 | 1,12 |
| 1701 13 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 44,97 | 1,41 |
| 1701 14 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 44,97 | 1,41 |
| 1701 91 00 (2) | 49,59 | 2,59 |
| 1701 99 10 (2) | 49,59 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,59 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(v EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 12 10 (1)

44,97

0,00

1701 12 90 (1)

44,97

1,12

1701 13 10 (1)

44,97

0,00

1701 13 90 (1)

44,97

1,41

1701 14 10 (1)

44,97

0,00

1701 14 90 (1)

44,97

1,41

1701 91 00 (2)

49,59

2,59

1701 99 10 (2)

49,59

0,00

1701 99 90 (2)

49,59

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 23.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/30

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 256/2012

z dne 22. marca 2012

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z reprezentativnimi cenami v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in zlasti člena 143 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 614/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnem sistemu trgovine za ovalbumin in laktalbumin (2) ter zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1484/95 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1484/95 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Zaradi potrebe, da se ta ukrep začne uporabljati takoj, ko je to mogoče, po objavi posodobljenih podatkov, mora ta uredba začeti veljati na dan objave. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi potrebe, da se ta ukrep začne uporabljati takoj, ko je to mogoče, po objavi posodobljenih podatkov, mora ta uredba začeti veljati na dan objave.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. marca 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 181, 14.7.2009, str. 8.

2

(3)  UL L 145, 29.6.1995, str. 47.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Oznaka KN | Poimenovanje | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3(3)
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 131,3 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 137,8 | 0 | AR |
| 129,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 288,1 | 4 | AR |
| 228,1 | 22 | BR |
| 325,0 | 0 | CL |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 325,1 | 0 | BR |
| 415,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Rumenjaki, sušeni | 335,6 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Jajca brez lupine, sušena | 345,0 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Pripravki iz nekuhanih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus | 291,6 | 0 | BR |
| 353,2 | 0 | CL |
| 3502 11 90 | Jajčni albumin, posušen | 522,3 | 0 | AR |

Oznaka KN

Poimenovanje

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3(3)

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

131,3

0

AR

0207 12 90

Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

137,8

0

AR

129,0

0

BR

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

288,1

4

AR

228,1

22

BR

325,0

0

CL

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

325,1

0

BR

415,6

0

CL

0408 11 80

Rumenjaki, sušeni

335,6

0

AR

0408 91 80

Jajca brez lupine, sušena

345,0

0

AR

1602 32 11

Pripravki iz nekuhanih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus

291,6

0

BR

353,2

0

CL

3502 11 90

Jajčni albumin, posušen

522,3

0

AR

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚druga porekla‘.“

1

---

| 23.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 257/2012

z dne 22. marca 2012

o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti člena 164(2) in člena 170 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XV Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Uniji lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XV Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Uniji lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu govejega in telečjega mesa je treba določiti izvozna nadomestila v skladu s pravili in merili iz členov 162, 163, 164, 167, 168 in 169 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu govejega in telečjega mesa je treba določiti izvozna nadomestila v skladu s pravili in merili iz členov 162, 163, 164, 167, 168 in 169 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila je treba dodeliti samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Uniji in imajo oznako zdravstvene ustreznosti, kot je določeno v členu 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4). |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila je treba dodeliti samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Uniji in imajo oznako zdravstvene ustreznosti, kot je določeno v členu 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4).

| (5) | Tretji pododstavek člena 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 z dne 21. novembra 2007 o določitvi pogojev za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za nekatere kose odkoščenega govejega mesa (5) določa, da se posebno nadomestilo zniža, če znaša količina odkoščenega mesa, ki naj bi se izvozila, manj kakor 95 %, vendar ne manj kakor 85 % skupne mase kosov, dobljenih z izkoščevanjem. |
| --- | --- |

(5)

Tretji pododstavek člena 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 z dne 21. novembra 2007 o določitvi pogojev za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za nekatere kose odkoščenega govejega mesa (5) določa, da se posebno nadomestilo zniža, če znaša količina odkoščenega mesa, ki naj bi se izvozila, manj kakor 95 %, vendar ne manj kakor 85 % skupne mase kosov, dobljenih z izkoščevanjem.

| (6) | Zdaj veljavna nadomestila so bila določena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1318/2011 (6). Ker je treba določiti nova nadomestila, je navedeno uredbo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(6)

Zdaj veljavna nadomestila so bila določena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1318/2011 (6). Ker je treba določiti nova nadomestila, je navedeno uredbo treba razveljaviti.

| (7) | Da se prepreči neskladnost s trenutnimi razmerami na trgu in špekulacija na trgu ter da se zagotovi učinkovito upravljanje, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(7)

Da se prepreči neskladnost s trenutnimi razmerami na trgu in špekulacija na trgu ter da se zagotovi učinkovito upravljanje, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so navedeni v Prilogi k tej uredbi ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestil na podlagi odstavka 1, izpolnjujejo ustrezne zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter zlasti zahtevo, da so pripravljeni v odobrenem obratu v skladu z zahtevami v zvezi z označevanjem zdravstvene ustreznosti, določenimi v poglavju III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004.

Člen 2

V primeru iz tretjega pododstavka člena 7(2) Uredbe (ES) št. 1359/2007 se stopnja nadomestila za proizvode z oznako 0201 30 00 9100 zniža za 3,5 EUR/100 kg.

Člen 3

Uredba (EU) št. 1318/2011 se razveljavi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. marca 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

4

(5)  UL L 304, 22.11.2007, str. 21.

5

(6)  UL L 334, 16.12.2011, str. 21.

6

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za goveje in telečje meso, ki se uporabljajo od 23. marca 2012

| Oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 21 10 9140 | B00 | EUR/100 kg žive teže | 12,9 |
| 0102 21 30 9140 | B00 | EUR/100 kg žive teže | 12,9 |
| 0102 31 00 9100 | B00 | EUR/100 kg neto teže | 12,9 |
| 0102 31 00 9200 | B00 | EUR/100 kg neto teže | 12,9 |
| 0102 90 20 9100 | B00 | EUR/100 kg neto teže | 12,9 |
| 0102 90 20 9200 | B00 | EUR/100 kg neto teže | 12,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,8 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 14,4 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 14,4 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,8 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 30,5 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 17,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg neto teže | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg neto teže | 3,3 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 3,8 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg neto teže | 42,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 24,9 |
| EG | EUR/100 kg neto teže | 51,7 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg neto teže | 25,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 15,0 |
| EG | EUR/100 kg neto teže | 31,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 2,7 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 2,7 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 2,7 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 2,7 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg neto teže | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg neto teže | 3,3 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 3,8 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 11,6 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 10,3 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 11,6 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 10,3 |
| Opomba: | Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev niza „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Oznake namembnih krajev so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19).
  Drugi namembni kraji so:







  B00 | : | vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Unije). |
| B02 | : | B04 in namembni kraj EG. |
| B03 | : | Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo (), Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, skladišča in preskrba (namembni kraji iz členov 33 in 42 ter, če je to ustrezno, člena 41 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1). |
| B04 | : | Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizija, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Savdska Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortsko otočje, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome Principe, Gabon, Kongo, Kongo (Demokratična republika), Ruanda, Burundi, Sveta Helena in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, britansko ozemlje Indijskega oceana, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južnoafriška republika, Lesoto. |

Oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0102 21 10 9140

B00

EUR/100 kg žive teže

12,9

0102 21 30 9140

B00

EUR/100 kg žive teže

12,9

0102 31 00 9100

B00

EUR/100 kg neto teže

12,9

0102 31 00 9200

B00

EUR/100 kg neto teže

12,9

0102 90 20 9100

B00

EUR/100 kg neto teže

12,9

0102 90 20 9200

B00

EUR/100 kg neto teže

12,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto teže

18,3

B03

EUR/100 kg neto teže

10,8

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg neto teže

24,4

B03

EUR/100 kg neto teže

14,4

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto teže

24,4

B03

EUR/100 kg neto teže

14,4

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto teže

18,3

B03

EUR/100 kg neto teže

10,8

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto teže

30,5

B03

EUR/100 kg neto teže

17,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg neto teže

18,3

B03

EUR/100 kg neto teže

10,8

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg neto teže

3,3

CA (5)

EUR/100 kg neto teže

3,3

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg neto teže

11,3

B03

EUR/100 kg neto teže

3,8

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg neto teže

42,4

B03

EUR/100 kg neto teže

24,9

EG

EUR/100 kg neto teže

51,7

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg neto teže

25,4

B03

EUR/100 kg neto teže

15,0

EG

EUR/100 kg neto teže

31,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg neto teže

8,1

B03

EUR/100 kg neto teže

2,7

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg neto teže

8,1

B03

EUR/100 kg neto teže

2,7

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg neto teže

8,1

B03

EUR/100 kg neto teže

2,7

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg neto teže

8,1

B03

EUR/100 kg neto teže

2,7

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg neto teže

3,3

CA (5)

EUR/100 kg neto teže

3,3

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg neto teže

11,3

B03

EUR/100 kg neto teže

3,8

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg neto teže

11,6

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg neto teže

10,3

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg neto teže

11,6

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg neto teže

10,3

Opomba:

Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev niza „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Oznake namembnih krajev so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19).

Drugi namembni kraji so:

B00

:

vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Unije).

B02

:

B04 in namembni kraj EG.

B03

:

Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo (), Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, skladišča in preskrba (namembni kraji iz členov 33 in 42 ter, če je to ustrezno, člena 41 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1).

B04

:

Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizija, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Savdska Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortsko otočje, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome Principe, Gabon, Kongo, Kongo (Demokratična republika), Ruanda, Burundi, Sveta Helena in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, britansko ozemlje Indijskega oceana, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južnoafriška republika, Lesoto.

---

(1)  Kakor je bilo opredeljeno v Resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

(2)  Za vnos pod to podštevilko je treba predložiti potrdilo iz Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 433/2007 (UL L 104, 21.4.2007, str. 3).

(3)  Za dodelitev nadomestila morajo biti izpolnjeni pogoji iz spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 (UL L 304, 22.11.2007, str. 21) in, če je to ustrezno, Uredbe Komisije (ES) št. 1741/2006 (UL L 329, 25.11.2006, str. 7).

(4)  Izvedeno v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1643/2006 (UL L 308, 8.11.2006, str. 7).

(5)  Izvedeno v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1041/2008 (UL L 281, 24.10.2008, str. 3).

(6)  Za dodelitev nadomestila morajo biti izpolnjeni pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1731/2006 (UL L 325, 24.11.2006, str. 12).

(7)  Vsebnost pustega govejega mesa brez maščobe se določi v skladu s postopkom iz Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 2429/86 (UL L 210, 1.8.1986, str. 39).

Izraz „povprečna vsebnost“ se nanaša na velikost vzorca, kakor je opredeljena v členu 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 765/2002 (UL L 117, 4.5.2002, str. 6). Vzorec se vzame od tistega dela pošiljke, ki predstavlja najvišje tveganje.

---

SKLEPI

| 23.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/36

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 22. marca 2012

o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije

(2012/163/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1.   Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 13. maja 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 13. maja 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

| (2) | Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije ter uvedla ločeno preiskavo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije ter uvedla ločeno preiskavo.

| (3) | Protidampinški postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 31. marca 2011 vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente – EiFi (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Uniji. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave. |
| --- | --- |

(3)

Protidampinški postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 31. marca 2011 vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente – EiFi (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Uniji. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave.

1.2.   Strani, ki jih postopek zadeva

| (4) | Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, znane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter indijske organe uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, znane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter indijske organe uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (5) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(5)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

1.2.1.   Vzorčenje za proizvajalce izvoznike iz Indije

| (6) | Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz Indije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotavljanje dampinga v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz Indije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotavljanje dampinga v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe.

| (7) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz Indije pozvani, da se javijo v 15 dneh od datuma začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka med 1. aprilom 2010 in 31. marcem 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). |
| --- | --- |

(7)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz Indije pozvani, da se javijo v 15 dneh od datuma začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka med 1. aprilom 2010 in 31. marcem 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP).

| (8) | Potrebne informacije je predložilo skupaj pet proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupino povezanih družb iz Indije, in se strinjalo z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku. Te sodelujoče družbe so poročale o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je za obdobje preiskave navedlo pet sodelujočih družb, je pokazala, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov skoraj 100-odstotno. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh pet proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(8)

Potrebne informacije je predložilo skupaj pet proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupino povezanih družb iz Indije, in se strinjalo z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku. Te sodelujoče družbe so poročale o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je za obdobje preiskave navedlo pet sodelujočih družb, je pokazala, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov skoraj 100-odstotno. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh pet proizvajalcev izvoznikov.

| (9) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bil vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Unijo. Na podlagi informacij o vzorčenju so izbrane družbe ali skupine predstavljale 99 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP, ki so ga navedli sodelujoči proizvajalci izvozniki. Zato se je štelo, da bo takšen vzorec omogočil omejitev preiskave na razumno število proizvajalcev izvoznikov, ki jih je mogoče preiskati v razpoložljivem času ob zagotavljanju visoke stopnje reprezentativnosti. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bil vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Unijo. Na podlagi informacij o vzorčenju so izbrane družbe ali skupine predstavljale 99 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP, ki so ga navedli sodelujoči proizvajalci izvozniki. Zato se je štelo, da bo takšen vzorec omogočil omejitev preiskave na razumno število proizvajalcev izvoznikov, ki jih je mogoče preiskati v razpoložljivem času ob zagotavljanju visoke stopnje reprezentativnosti.

1.2.2.   Izbira vzorca sodelujočih izvoznikov proizvajalcev iz Indije

| (10) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bilo z zadevnimi stranmi in indijskimi organi opravljeno posvetovanje o izbiri vzorca. Dva nevzorčena proizvajalca izvoznika sta želela biti vključena v vzorec. Vendar je bilo glede na reprezentativnost predlaganega vzorca, kot je navedeno v uvodni izjavi (8), sklenjeno, da vzorca ni treba spremeniti ali razširiti. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bilo z zadevnimi stranmi in indijskimi organi opravljeno posvetovanje o izbiri vzorca. Dva nevzorčena proizvajalca izvoznika sta želela biti vključena v vzorec. Vendar je bilo glede na reprezentativnost predlaganega vzorca, kot je navedeno v uvodni izjavi (8), sklenjeno, da vzorca ni treba spremeniti ali razširiti.

1.2.3.   Individualne preiskave družb, ki niso bile izbrane v vzorec

| (11) | Dva sodelujoča proizvajalca izvoznika, ki nista bila vključena v vzorec, sta zaprosila za individualno preiskavo in poslala izpolnjen vprašalnik o protidampingu v določenem roku. |
| --- | --- |

(11)

Dva sodelujoča proizvajalca izvoznika, ki nista bila vključena v vzorec, sta zaprosila za individualno preiskavo in poslala izpolnjen vprašalnik o protidampingu v določenem roku.

| (12) | Glede na sklep, da je iz razlogov, navedenih v nadaljnjem besedilu, sedanji protidampinški postopek treba zaključiti, zahteve za individualno preiskavo niso bile nadalje obravnavane. |
| --- | --- |

(12)

Glede na sklep, da je iz razlogov, navedenih v nadaljnjem besedilu, sedanji protidampinški postopek treba zaključiti, zahteve za individualno preiskavo niso bile nadalje obravnavane.

1.2.4.   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (13) | Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotavljanje škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotavljanje škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (14) | Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so bili znani pred začetkom preiskave, je ta vzorec zajemal pet družb, izbranih na podlagi njihovega obsega prodaje, velikosti in geografskega položaja v Uniji. Predstavljale so 37 % celotne proizvodnje Unije v OP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da pregledajo dokumentacijo in predložijo pripombe o ustreznosti te izbire v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala predlaganemu vzorcu, ki zajema pet družb. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so bili znani pred začetkom preiskave, je ta vzorec zajemal pet družb, izbranih na podlagi njihovega obsega prodaje, velikosti in geografskega položaja v Uniji. Predstavljale so 37 % celotne proizvodnje Unije v OP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da pregledajo dokumentacijo in predložijo pripombe o ustreznosti te izbire v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala predlaganemu vzorcu, ki zajema pet družb.

| (15) | Eden od petih vzorčenih proizvajalcev Unije je svoje sodelovanje naknadno prekinil. Ostale štiri vzorčene družbe so predstavljale 31 % skupne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zato se je vzorec štel za reprezentativnega za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(15)

Eden od petih vzorčenih proizvajalcev Unije je svoje sodelovanje naknadno prekinil. Ostale štiri vzorčene družbe so predstavljale 31 % skupne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zato se je vzorec štel za reprezentativnega za industrijo Unije.

1.2.5.   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (16) | Glede na potencialno veliko število uvoznikov, ki jih postopek zadeva, je bilo v obvestilu o začetku predvideno tudi vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Dva uvoznika sta zagotovila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec v roku iz obvestila o začetku. Glede na majhno število uvoznikov, ki so se javili, je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi. |
| --- | --- |

(16)

Glede na potencialno veliko število uvoznikov, ki jih postopek zadeva, je bilo v obvestilu o začetku predvideno tudi vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Dva uvoznika sta zagotovila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec v roku iz obvestila o začetku. Glede na majhno število uvoznikov, ki so se javili, je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi.

1.3.   Izpolnjeni vprašalniki in preveritve

| (17) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili tako poslani vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim uvoznikom v Uniji in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih preiskava zadeva. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili tako poslani vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim uvoznikom v Uniji in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih preiskava zadeva.

| (18) | Izpolnjene vprašalnike so vrnili vzorčeni proizvajalci izvozniki in štirje vzorčeni proizvajalci Unije. Nihče od uvoznikov ali uporabnikov ni odgovoril na vprašalnik. |
| --- | --- |

(18)

Izpolnjene vprašalnike so vrnili vzorčeni proizvajalci izvozniki in štirje vzorčeni proizvajalci Unije. Nihče od uvoznikov ali uporabnikov ni odgovoril na vprašalnik.

| (19) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za določitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za določitev dampinga, nastale škode in interesa Unije.

| (20) | Ena stran je trdila, da je en proizvajalec izvoznik prevečkrat vložil zahtevek za zaupnost in da ni zagotovil dovolj smiselne javne različice svojega izpolnjenega vprašalnika. Zato se informacije, ki jih je predložila ta družba, ne smejo upoštevati, družba pa se mora obravnavati kot nesodelujoča stran v preiskavi. |
| --- | --- |

(20)

Ena stran je trdila, da je en proizvajalec izvoznik prevečkrat vložil zahtevek za zaupnost in da ni zagotovil dovolj smiselne javne različice svojega izpolnjenega vprašalnika. Zato se informacije, ki jih je predložila ta družba, ne smejo upoštevati, družba pa se mora obravnavati kot nesodelujoča stran v preiskavi.

| (21) | Vendar je bila nezaupna različica odgovora tega proizvajalca izvoznika, ki zajema prvi odgovor in dopolnjeno različico na podlagi poziva k dopolnitvi, še enkrat ocenjena in ugotovljeno je bilo, da je dovolj celovita, da se lahko šteje za smiseln javni odgovor. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(21)

Vendar je bila nezaupna različica odgovora tega proizvajalca izvoznika, ki zajema prvi odgovor in dopolnjeno različico na podlagi poziva k dopolnitvi, še enkrat ocenjena in ugotovljeno je bilo, da je dovolj celovita, da se lahko šteje za smiseln javni odgovor. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (22) | Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih strani: | proizvajalci v Uniji:






  — | Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italija; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih strani:

proizvajalci v Uniji:

—

Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italija;

| — | Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija; |
| --- | --- |

—

Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija;

| — | Ugivis S.A., Belley, Francija; |
| --- | --- |

—

Ugivis S.A., Belley, Francija;

| | proizvajalci izvozniki v Indiji:






  — | Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharaštra; |
| --- | --- | --- |

proizvajalci izvozniki v Indiji:

—

Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharaštra;

| — | Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharaštra; |
| --- | --- |

—

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharaštra;

| — | Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarat. |
| --- | --- |

—

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarat.

1.4.   Obdobje preiskave

| (23) | Preiskava dampinga in povzročene škode je zajela obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011. Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2008 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(23)

Preiskava dampinga in povzročene škode je zajela obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011. Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2008 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1.   Zadevni izdelek

| (24) | Zadevni izdelek so nekateri pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70. |
| --- | --- |

(24)

Zadevni izdelek so nekateri pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70.

2.2.   Podobni izdelek

| (25) | Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije, ter izdelek, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe. Zato so se ti izdelki šteli za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije, ter izdelek, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe. Zato so se ti izdelki šteli za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1.   Normalna vrednost

| (26) | Za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej ugotavljala, ali je bil obseg domače prodaje podobnega izdelka vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov neodvisnim strankam reprezentativen, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje za izvoz v Unijo med OP. |
| --- | --- |

(26)

Za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej ugotavljala, ali je bil obseg domače prodaje podobnega izdelka vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov neodvisnim strankam reprezentativen, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje za izvoz v Unijo med OP.

| (27) | Za enega vzorčenega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da njegova prodaja podobnega izdelka na domačem trgu ni bila reprezentativna. Za tega proizvajalca izvoznika je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Za enega vzorčenega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da njegova prodaja podobnega izdelka na domačem trgu ni bila reprezentativna. Za tega proizvajalca izvoznika je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe.

3.1.1.   Vzorčeni proizvajalci izvozniki z v celoti reprezentativnim obsegom domače prodaje

| (28) | Za vzorčene proizvajalce izvoznike z v celoti reprezentativno domačo prodajo je Komisija naknadno opredelila tiste vrste izdelka, ki jih proizvajalci izvozniki prodajajo na domačem trgu, in ki so enaki ali neposredno primerljivi z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(28)

Za vzorčene proizvajalce izvoznike z v celoti reprezentativno domačo prodajo je Komisija naknadno opredelila tiste vrste izdelka, ki jih proizvajalci izvozniki prodajajo na domačem trgu, in ki so enaki ali neposredno primerljivi z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.

| (29) | Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(29)

Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo.

| (30) | Komisija je naknadno preučila, ali se lahko domača prodaja zadevnih družb šteje za prodajo v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je naknadno preučila, ali se lahko domača prodaja zadevnih družb šteje za prodajo v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave.

| (31) | Če je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in če je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(31)

Če je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in če je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.

| (32) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste. |
| --- | --- |

(32)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste.

| (33) | Za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba normalno vrednost oblikovati na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe. Zato so bili povprečnim izvoznikovim stroškom proizvodnje za posamezne vrste izdelka v OP prišteti prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA-stroški) ter razumna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje vsake vrste izdelka v običajnem poteku trgovine posameznega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(33)

Za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba normalno vrednost oblikovati na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe. Zato so bili povprečnim izvoznikovim stroškom proizvodnje za posamezne vrste izdelka v OP prišteti prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA-stroški) ter razumna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje vsake vrste izdelka v običajnem poteku trgovine posameznega proizvajalca izvoznika.

3.1.2.   Vzorčeni proizvajalec izvoznik brez v celoti reprezentativnega obsega domače prodaje

| (34) | Za sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki ni imel reprezentativne domače prodaje, je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe določena tako, da so bili proizvodnim stroškom družbe za podobni izdelek prišteti PSA-stroški in razumna stopnja dobička na vrsto izdelka v OP. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje vsake vrste izdelka v običajnem poteku trgovine proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(34)

Za sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki ni imel reprezentativne domače prodaje, je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe določena tako, da so bili proizvodnim stroškom družbe za podobni izdelek prišteti PSA-stroški in razumna stopnja dobička na vrsto izdelka v OP. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje vsake vrste izdelka v običajnem poteku trgovine proizvajalca izvoznika.

3.2.   Izvozna cena

| (35) | V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe so bile izvozne prodajne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(35)

V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe so bile izvozne prodajne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.

3.3.   Primerjava

| (36) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(36)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

| (37) | Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(37)

Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (38) | Na podlagi tega so bili izvedeni popravki za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne in manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, stroške kreditov, popuste, ki niso navedeni na računu, ter provizije, kadar je bilo to ustrezno in upravičeno. |
| --- | --- |

(38)

Na podlagi tega so bili izvedeni popravki za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne in manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, stroške kreditov, popuste, ki niso navedeni na računu, ter provizije, kadar je bilo to ustrezno in upravičeno.

3.4.   Stopnje dampinga

3.4.1.   Za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike

| (39) | Za vzorčene družbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Za vzorčene družbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (40) | Stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na podlagi navedene metodologije znašajo:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Viraj Profiles Ltd. | 0 % |
| Agarwal Fasteners Pvt. Ltd. | 37,6 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 12,0 % |

(40)

Stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na podlagi navedene metodologije znašajo:

Družba

Stopnja dampinga

Viraj Profiles Ltd.

0 %

Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

37,6 %

Raajratna Ventures Ltd.

12,0 %

| (41) | Vendar je treba navesti, da je indijski proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(41)

Vendar je treba navesti, da je indijski proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo.

| (42) | Na podlagi analize dokumenta Komisije o razkritju je pritožnik izračunal razliko v višini 25 % med normalno vrednostjo, določeno za proizvajalce izvoznike v vzorcu, za katere je bil ugotovljen damping, in za družbo, za katero damping ni bil ugotovljen. Pritožnik je trdil, da takšna razlika ne more obstajati na konkurenčnem trgu in da ni realna za industrijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla. Poleg tega je pritožnik trdil, da je proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, nabavljal ostanke iz nerjavnega jekla pri povezanih družbah v Uniji in da zato nakupne cene te surovine niso bile zanesljive za določitev stroškov proizvodnje. |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi analize dokumenta Komisije o razkritju je pritožnik izračunal razliko v višini 25 % med normalno vrednostjo, določeno za proizvajalce izvoznike v vzorcu, za katere je bil ugotovljen damping, in za družbo, za katero damping ni bil ugotovljen. Pritožnik je trdil, da takšna razlika ne more obstajati na konkurenčnem trgu in da ni realna za industrijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla. Poleg tega je pritožnik trdil, da je proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, nabavljal ostanke iz nerjavnega jekla pri povezanih družbah v Uniji in da zato nakupne cene te surovine niso bile zanesljive za določitev stroškov proizvodnje.

| (43) | Normalna vrednost za sodelujočega izvoznika, za katerega damping ni bil ugotovljen, je temeljila na njegovih stroških proizvodnje za vrsto izdelka, ki so nižji od stroškov drugega vzorčenega proizvajalca izvoznika. To je predvsem posledica dejstva, da prva družba sama proizvaja nerjavno jeklo iz ostankov iz nerjavnega jekla in je zato v celoti integrirana in izkorišča ugodnosti ekonomije obsega, medtem ko slednje družbe kupujejo valjano žico iz nerjavnega jekla, glavno surovino za proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, na odprtem trgu, tudi od sodelujočega izvoznika, za katerega damping ni bil ugotovljen. |
| --- | --- |

(43)

Normalna vrednost za sodelujočega izvoznika, za katerega damping ni bil ugotovljen, je temeljila na njegovih stroških proizvodnje za vrsto izdelka, ki so nižji od stroškov drugega vzorčenega proizvajalca izvoznika. To je predvsem posledica dejstva, da prva družba sama proizvaja nerjavno jeklo iz ostankov iz nerjavnega jekla in je zato v celoti integrirana in izkorišča ugodnosti ekonomije obsega, medtem ko slednje družbe kupujejo valjano žico iz nerjavnega jekla, glavno surovino za proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, na odprtem trgu, tudi od sodelujočega izvoznika, za katerega damping ni bil ugotovljen.

| (44) | Normalna vrednost za sodelujoče izvoznike proizvajalce, za katere je bil ugotovljen damping, je bila v glavnem določena na podlagi domačih prodajnih cen za vrsto izdelka. Na indijskem domačem trgu je konkurenca omejena, sodelujoči izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, pa je v OP na domačem trgu prodajal le nereprezentativne količine. |
| --- | --- |

(44)

Normalna vrednost za sodelujoče izvoznike proizvajalce, za katere je bil ugotovljen damping, je bila v glavnem določena na podlagi domačih prodajnih cen za vrsto izdelka. Na indijskem domačem trgu je konkurenca omejena, sodelujoči izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, pa je v OP na domačem trgu prodajal le nereprezentativne količine.

| (45) | V zvezi z ostanki iz nerjavnega jekla, ki jih je nabavljal proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, je preiskava pokazala, da je ta družba nabavljala ostanke pri povezanih in nepovezanih dobaviteljih, pri čemer slednji predstavljajo več kot 70 % nabavljenih količin. Ravni nakupne cene za obe vrsti nabave sta bili primerljivi, tudi ob upoštevanju vrste ostankov. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi z ostanki iz nerjavnega jekla, ki jih je nabavljal proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, je preiskava pokazala, da je ta družba nabavljala ostanke pri povezanih in nepovezanih dobaviteljih, pri čemer slednji predstavljajo več kot 70 % nabavljenih količin. Ravni nakupne cene za obe vrsti nabave sta bili primerljivi, tudi ob upoštevanju vrste ostankov.

| (46) | Zato se določitev normalne vrednosti vzorčenih proizvajalcev izvoznikov potrdi, trditve pritožnika pa se zavrnejo. |
| --- | --- |

(46)

Zato se določitev normalne vrednosti vzorčenih proizvajalcev izvoznikov potrdi, trditve pritožnika pa se zavrnejo.

3.4.2.   Za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike

| (47) | Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike, za katere je bil ugotovljen damping. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, določena na 24,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(47)

Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike, za katere je bil ugotovljen damping. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, določena na 24,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.

| (48) | En sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik je po razkritju namere Komisije o zaključku postopka vztrajal, naj se njegova zahteva za individualno obravnavo sprejme, pri čemer je trdil, da stopnja dampinga, navedena za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, ne odraža njegovega položaja. |
| --- | --- |

(48)

En sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik je po razkritju namere Komisije o zaključku postopka vztrajal, naj se njegova zahteva za individualno obravnavo sprejme, pri čemer je trdil, da stopnja dampinga, navedena za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, ne odraža njegovega položaja.

| (49) | Komisija zahteve za individualno obravnavo ni ocenila, ker v primeru zaključka postopka stopnje ni treba določiti. |
| --- | --- |

(49)

Komisija zahteve za individualno obravnavo ni ocenila, ker v primeru zaključka postopka stopnje ni treba določiti.

3.4.3.   Za nesodelujoče proizvajalce izvoznike

| (50) | Za vse ostale izvoznike iz Indije je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Izvedena je bila primerjava med celotnimi izvoznimi količinami, navedenimi v vzorčenih izpolnjenih vprašalnikih vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim uvozom iz Indije, kot ga prikazujejo statistični podatki Eurostata o izvozu. Ugotovljen odstotek sodelovanja je bil 97 %. Na podlagi tega se je štelo, da je bila raven sodelovanja visoka. Zato se je zdelo primerno določiti stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike na ravni, ki ustreza povprečni stopnji dampinga, določeni za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike. Razpoložljivi podatki dejansko kažejo, da so bile povprečne izvozne cene nesodelujočih indijskih izvoznikov v OP v skladu s cenami, ugotovljenimi za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Poleg tega ni nobenih znakov za drugačne normalne vrednosti za nesodelujoče proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(50)

Za vse ostale izvoznike iz Indije je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Izvedena je bila primerjava med celotnimi izvoznimi količinami, navedenimi v vzorčenih izpolnjenih vprašalnikih vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim uvozom iz Indije, kot ga prikazujejo statistični podatki Eurostata o izvozu. Ugotovljen odstotek sodelovanja je bil 97 %. Na podlagi tega se je štelo, da je bila raven sodelovanja visoka. Zato se je zdelo primerno določiti stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike na ravni, ki ustreza povprečni stopnji dampinga, določeni za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike. Razpoložljivi podatki dejansko kažejo, da so bile povprečne izvozne cene nesodelujočih indijskih izvoznikov v OP v skladu s cenami, ugotovljenimi za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Poleg tega ni nobenih znakov za drugačne normalne vrednosti za nesodelujoče proizvajalce izvoznike.

| (51) | Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države določena v višini 24,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(51)

Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države določena v višini 24,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.

4.   INDUSTRIJA UNIJE

4.1.   Proizvodnja Unije

| (52) | Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, in preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(52)

Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, in preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (53) | Na podlagi tega se je ocenilo, da je proizvodnja Unije v OP znašala približno 52 000 ton. Ta podatek vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjeni obseg proizvodnje proizvajalcev, ki se v postopku niso javili. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi tega se je ocenilo, da je proizvodnja Unije v OP znašala približno 52 000 ton. Ta podatek vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjeni obseg proizvodnje proizvajalcev, ki se v postopku niso javili.

| (54) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (13), je bilo vzorčenje uporabljeno za preiskavo proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so predložili podatke pred začetkom postopka, je bil izbran vzorec petih družb. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (15), se je ena družba naknadno odločila, da ne bo sodelovala v preiskavi. Ostale sodelujoče vzorčene družbe so predstavljale okrog 32 % skupne ocenjene proizvodnje Unije v OP in so se štele za reprezentativne za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(54)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (13), je bilo vzorčenje uporabljeno za preiskavo proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so predložili podatke pred začetkom postopka, je bil izbran vzorec petih družb. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (15), se je ena družba naknadno odločila, da ne bo sodelovala v preiskavi. Ostale sodelujoče vzorčene družbe so predstavljale okrog 32 % skupne ocenjene proizvodnje Unije v OP in so se štele za reprezentativne za industrijo Unije.

4.2.   Industrija Unije

| (55) | Za vse znane proizvajalce Unije iz uvodne izjave (52) se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(55)

Za vse znane proizvajalce Unije iz uvodne izjave (52) se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“.

5.   ŠKODA

5.1.   Uvodne opombe

| (56) | Zadevni statistični podatki Eurostata o uvozu so bili skupaj s podatki iz pritožbe in podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, vključno s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije uporabljeni tudi za oceno pomembnih dejavnikov škode. |
| --- | --- |

(56)

Zadevni statistični podatki Eurostata o uvozu so bili skupaj s podatki iz pritožbe in podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, vključno s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije uporabljeni tudi za oceno pomembnih dejavnikov škode.

| (57) | Analiza škode glede na makroekonomske podatke, kot so proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost in produktivnost, temelji na podatkih industrije Unije kot celote. |
| --- | --- |

(57)

Analiza škode glede na makroekonomske podatke, kot so proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost in produktivnost, temelji na podatkih industrije Unije kot celote.

| (58) | Analiza škode glede na mikroekonomske podatke, kot so transakcijske cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, zaloge in plače, temelji na podatkih vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(58)

Analiza škode glede na mikroekonomske podatke, kot so transakcijske cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, zaloge in plače, temelji na podatkih vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (59) | Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so bili prav tako vzorčeni v pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Kitajske in Tajvana, ki se je zaključil 7. januarja 2012 (4). V navedenem pregledu je bila v vzorec vključena še ena družba, ki ni bila vzorčena v tej preiskavi. Ker se obravnavano obdobje za analizo škode prekriva z obdobjem pregleda zaradi izteka, so podatki za leti 2008 in 2009 isti, razen podatkov za eno družbo. Z razkritjem podatkov za leti 2008 in 2009 bi bilo možno razbrati podatke družbe, ki ni bila vključena v vzorec v sedanjem primeru. Zato so bili indeksirani mikro kazalniki, kot so zaloge, plače, naložbe, denarni tok, donosnost naložb in dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(59)

Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so bili prav tako vzorčeni v pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Kitajske in Tajvana, ki se je zaključil 7. januarja 2012 (4). V navedenem pregledu je bila v vzorec vključena še ena družba, ki ni bila vzorčena v tej preiskavi. Ker se obravnavano obdobje za analizo škode prekriva z obdobjem pregleda zaradi izteka, so podatki za leti 2008 in 2009 isti, razen podatkov za eno družbo. Z razkritjem podatkov za leti 2008 in 2009 bi bilo možno razbrati podatke družbe, ki ni bila vključena v vzorec v sedanjem primeru. Zato so bili indeksirani mikro kazalniki, kot so zaloge, plače, naložbe, denarni tok, donosnost naložb in dobičkonosnost.

5.2.   Potrošnja Unije

| (60) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije v Uniji, kot je naveden v pritožbi, in navzkrižno preverjena s podatki iz vzorčenih izpolnjenih vprašalnikov in preverjenimi podatki, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci. Poleg tega je bil upoštevan obseg uvoza na podlagi podatkov Eurostata za obravnavano obdobje. |
| --- | --- |

(60)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije v Uniji, kot je naveden v pritožbi, in navzkrižno preverjena s podatki iz vzorčenih izpolnjenih vprašalnikov in preverjenimi podatki, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci. Poleg tega je bil upoštevan obseg uvoza na podlagi podatkov Eurostata za obravnavano obdobje.

| (61) | Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

  Tabela 1 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije (v tonah) | 120 598 | 101 143 | 122 345 | 131 457 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 101 | 109 |
| Vir: Eurostat, podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki |

(61)

Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

Tabela 1

2008

2009

2010

OP

Potrošnja Unije (v tonah)

120 598

101 143

122 345

131 457

Indeks (2008 = 100)

100

84

101

109

Vir: Eurostat, podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki

| (62) | Skupna potrošnja na trgu EU v se je obravnavanem obdobju povečala za 9 %. Med letoma 2008 in 2009 je prišlo do strmega padca, in sicer za 16 %, domnevno zaradi globalnih negativnih učinkov gospodarske krize na trg, vendar je med letoma 2009 in 2010 potrošnja spet narasla za 21 %, med letom 2010 in OP pa še za nadaljnjih 7 %. |
| --- | --- |

(62)

Skupna potrošnja na trgu EU v se je obravnavanem obdobju povečala za 9 %. Med letoma 2008 in 2009 je prišlo do strmega padca, in sicer za 16 %, domnevno zaradi globalnih negativnih učinkov gospodarske krize na trg, vendar je med letoma 2009 in 2010 potrošnja spet narasla za 21 %, med letom 2010 in OP pa še za nadaljnjih 7 %.

5.3.   Uvoz iz Indije

| (63) | Uvoz iz Indije v Unijo se je v obravnavanem obdobju razvijal na naslednji način:

  Tabela 2 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Indije (v tonah) | 14 546 | 18 883 | 21 914 | 24 072 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 130 | 151 | 165 |
| Tržni delež | 12,1 % | 18,7 % | 17,9 % | 18,3 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 155 | 149 | 152 |
| Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev izvoznikov. |

(63)

Uvoz iz Indije v Unijo se je v obravnavanem obdobju razvijal na naslednji način:

Tabela 2

2008

2009

2010

OP

Obseg uvoza iz Indije (v tonah)

14 546

18 883

21 914

24 072

Indeks (2008 = 100)

100

130

151

165

Tržni delež

12,1 %

18,7 %

17,9 %

18,3 %

Indeks (2008 = 100)

100

155

149

152

Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev izvoznikov.

| (64) | Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, in sicer za 65 %. Povečanje je bilo največje med letoma 2008 in 2009, ko je uvoz poskočil za 30 %, potrošnja pa se je zmanjšala za 16 %. Letna stopnja rasti indijskega uvoza se je povečevala leta 2010 (+16 %) in v OP (+10 %). |
| --- | --- |

(64)

Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, in sicer za 65 %. Povečanje je bilo največje med letoma 2008 in 2009, ko je uvoz poskočil za 30 %, potrošnja pa se je zmanjšala za 16 %. Letna stopnja rasti indijskega uvoza se je povečevala leta 2010 (+16 %) in v OP (+10 %).

5.4.   Cene uvoza in nelojalno nižanje cen

Tabela 3

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna uvozna cena v EUR/tono | 3 531 | 2 774 | 2 994 | 3 216 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 79 | 85 | 91 |
| Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU. |

2008

2009

2010

OP

Povprečna uvozna cena v EUR/tono

3 531

2 774

2 994

3 216

Indeks (2008 = 100)

100

79

85

91

Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU.

| (65) | Povprečne cene uvoza iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupaj 9 %. To pojasnjuje povečanje tržnega deleža Indije z 12,1 % na 18,3 % v istem obdobju. Do največjega povečanja je prišlo med letoma 2008 in 2009, ko so indijski izvozniki pridobili več kot 6 odstotnih točk tržnega deleža. |
| --- | --- |

(65)

Povprečne cene uvoza iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupaj 9 %. To pojasnjuje povečanje tržnega deleža Indije z 12,1 % na 18,3 % v istem obdobju. Do največjega povečanja je prišlo med letoma 2008 in 2009, ko so indijski izvozniki pridobili več kot 6 odstotnih točk tržnega deleža.

| (66) | Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(66)

Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu.

| (67) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, kadar je izražen v odstotkih prihodkov vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal nelojalno nižanje prodajnih cen, ki se je gibalo med 3 % in 13 %. V zvezi s tem je treba omeniti, da je imel indijski proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, najvišjo stopnjo nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(67)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, kadar je izražen v odstotkih prihodkov vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal nelojalno nižanje prodajnih cen, ki se je gibalo med 3 % in 13 %. V zvezi s tem je treba omeniti, da je imel indijski proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, najvišjo stopnjo nelojalnega nižanja cen.

5.5.   Gospodarske razmere industrije Unije

| (68) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju določeni za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju določeni za industrijo Unije.

5.5.1.   Proizvodna zmogljivost, proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti

Tabela 4

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 69 514 | 56 396 | 62 213 | 51 800 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 81 | 89 | 75 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 140 743 | 127 200 | 128 796 | 111 455 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 92 | 79 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 49 % | 44 % | 48 % | 46 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 98 | 94 |
| Vir: celotna industrija Unije |

2008

2009

2010

OP

Obseg proizvodnje (v tonah)

69 514

56 396

62 213

51 800

Indeks (2008 = 100)

100

81

89

75

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

140 743

127 200

128 796

111 455

Indeks (2008 = 100)

100

90

92

79

Izkoriščenost zmogljivosti

49 %

44 %

48 %

46 %

Indeks (2008 = 100)

100

90

98

94

Vir: celotna industrija Unije

| (69) | Zgornja tabela prikazuje, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 25 %. V skladu z zmanjšanim povpraševanjem je proizvodnja strmo padla, in sicer za 19 % leta 2009, leta 2010 pa se je ponovno zvišala za približno 10 %. Čeprav se je potrošnja Unije v OP povečala za 7 %, se je proizvodnja Unije v primerjavi s preteklim letom spet zmanjšala za približno 17 %. |
| --- | --- |

(69)

Zgornja tabela prikazuje, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 25 %. V skladu z zmanjšanim povpraševanjem je proizvodnja strmo padla, in sicer za 19 % leta 2009, leta 2010 pa se je ponovno zvišala za približno 10 %. Čeprav se je potrošnja Unije v OP povečala za 7 %, se je proizvodnja Unije v primerjavi s preteklim letom spet zmanjšala za približno 17 %.

| (70) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 21 %. Prav tako se je zmanjšala izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju, ki se je konstanto gibala pod 50 %. |
| --- | --- |

(70)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 21 %. Prav tako se je zmanjšala izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju, ki se je konstanto gibala pod 50 %.

5.5.2.   Obseg prodaje in tržni delež

Tabela 5

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) | 56 042 | 44 627 | 45 976 | 48 129 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 80 | 82 | 86 |
| Tržni delež | 46,5 % | 44,1 % | 37,6 % | 36,6 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 81 | 79 |
| Vir: celotna industrija Unije |

2008

2009

2010

OP

Obseg prodaje (v tonah)

56 042

44 627

45 976

48 129

Indeks (2008 = 100)

100

80

82

86

Tržni delež

46,5 %

44,1 %

37,6 %

36,6 %

Indeks (2008 = 100)

100

95

81

79

Vir: celotna industrija Unije

| (71) | Med povečevanjem potrošnje (+9 %) se je obseg prodaje podobnega izdelka po prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšal za 14 %. Zato se je tržni delež s 46,5 % leta 2008 zmanjšal na 36,6 % v OP. Po strmem padcu leta 2009 (–20 %) se je obseg prodaje leta 2010 in v OP rahlo zvišal. |
| --- | --- |

(71)

Med povečevanjem potrošnje (+9 %) se je obseg prodaje podobnega izdelka po prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšal za 14 %. Zato se je tržni delež s 46,5 % leta 2008 zmanjšal na 36,6 % v OP. Po strmem padcu leta 2009 (–20 %) se je obseg prodaje leta 2010 in v OP rahlo zvišal.

5.5.3.   Rast

| (72) | Potrošnja Unije se je povečala za 9 % med letom 2008 in OP. Vendar sta se obseg prodaje in tržni delež industrije Unije v istem obdobju zmanjšala, in sicer za 14 % oziroma 21 %. Sočasno se je uvoz iz Indije znatno povečal, in sicer za 65 %. |
| --- | --- |

(72)

Potrošnja Unije se je povečala za 9 % med letom 2008 in OP. Vendar sta se obseg prodaje in tržni delež industrije Unije v istem obdobju zmanjšala, in sicer za 14 % oziroma 21 %. Sočasno se je uvoz iz Indije znatno povečal, in sicer za 65 %.

5.5.4.   Zaposlovanje

Tabela 6

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih oseb | 1 007 | 863 | 821 | 761 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 86 | 82 | 76 |
| Produktivnost (enota/zaposleni)
  Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 99 |
| Vir: celotna industrija Unije |

2008

2009

2010

OP

Število zaposlenih oseb

1 007

863

821

761

Indeks (2008 = 100)

100

86

82

76

Produktivnost (enota/zaposleni)

Indeks (2008 = 100)

100

95

110

99

Vir: celotna industrija Unije

| (73) | Zaradi zmanjšanja dejavnosti industrije Unije se je število zaposlenih v obravnavanem obdobju ustrezno zmanjšalo, in sicer za 24 %. Med letom 2008 in OP so se povprečni stroški dela na zaposlenega povečali za 6 %. |
| --- | --- |

(73)

Zaradi zmanjšanja dejavnosti industrije Unije se je število zaposlenih v obravnavanem obdobju ustrezno zmanjšalo, in sicer za 24 %. Med letom 2008 in OP so se povprečni stroški dela na zaposlenega povečali za 6 %.

| (74) | Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšala, in sicer za 1 %. Najnižjo točko je dosegla leta 2009, potem pa se je do OP povečevala. |
| --- | --- |

(74)

Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšala, in sicer za 1 %. Najnižjo točko je dosegla leta 2009, potem pa se je do OP povečevala.

5.5.5.   Povprečne cene na enoto v Uniji

Tabela 7

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto v EU za nepovezane stranke(v EUR na tono) | 4 336 | 2 792 | 3 914 | 4 244 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 64 | 90 | 98 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev |

2008

2009

2010

OP

Cena na enoto v EU za nepovezane stranke(v EUR na tono)

4 336

2 792

3 914

4 244

Indeks (2008 = 100)

100

64

90

98

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev

| (75) | V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene znižale za 2 %. Leta 2009 je bila industrija Unije prisiljena znižati prodajne cene za 36 % zaradi upada gospodarske rasti in strmega upada uvoznih cen iz Indije (–21 %). Med letom 2010 in OP so se prodajne cene industrije Unije spet zvišale. |
| --- | --- |

(75)

V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene znižale za 2 %. Leta 2009 je bila industrija Unije prisiljena znižati prodajne cene za 36 % zaradi upada gospodarske rasti in strmega upada uvoznih cen iz Indije (–21 %). Med letom 2010 in OP so se prodajne cene industrije Unije spet zvišale.

| (76) | Preiskava je pokazala, da se je znižanje prodajnih cen leta 2009 izrazilo v znižanju stroškov, ki so v primerjavi s stopnjo iz leta 2008 upadli za 18 %. Vzrok za to znižanje stroškov je bil predvsem znižanje cen surovin, zlasti niklja, katerega cene so nestabilne. Vendar je bila industrija Unije zaradi razširitve indijskega uvoza po nizkih cenah leta 2009 prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški. |
| --- | --- |

(76)

Preiskava je pokazala, da se je znižanje prodajnih cen leta 2009 izrazilo v znižanju stroškov, ki so v primerjavi s stopnjo iz leta 2008 upadli za 18 %. Vzrok za to znižanje stroškov je bil predvsem znižanje cen surovin, zlasti niklja, katerega cene so nestabilne. Vendar je bila industrija Unije zaradi razširitve indijskega uvoza po nizkih cenah leta 2009 prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški.

5.5.6.   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Tabela 8

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje EU (% neto prodaje)
  Indeks (2008 = 100) | – 100 | – 442 | –74 | –24 |
| Denarni tok
  Indeks (2008 = 100) | – 100 | –1 827 | –40 | – 171 |
| Naložbe (EUR)
  Indeks (2008 = 100) | 100 | 29 | 59 | 6 |
| Donosnost naložb
  Indeks (2008 = 100) | – 100 | – 284 | –59 | –28 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU |

2008

2009

2010

OP

Dobičkonosnost prodaje EU (% neto prodaje)

Indeks (2008 = 100)

– 100

– 442

–74

–24

Denarni tok

Indeks (2008 = 100)

– 100

–1 827

–40

– 171

Naložbe (EUR)

Indeks (2008 = 100)

100

29

59

6

Donosnost naložb

Indeks (2008 = 100)

– 100

– 284

–59

–28

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU

| (77) | Preiskava je pokazala, da so bile cene industrije Unije pod pritiskom zaradi uvoza pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz Indije, čeprav se je upad prodajnih cen delno izrazil v znižanju stroškov. Dobičkonosnost industrije Unije je bila negativna od začetka obravnavanega obdobja. Zlasti leta 2009 je bila industrija Unije zaradi povečanja indijskega uvoza po nizkih cenah prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški. To je v navedenem letu privedlo do znatnega upada dobičkonosnosti. Vendar se je leta 2010 in v OP dobičkonosnost izboljšala, čeprav je še vedno ostala negativna. |
| --- | --- |

(77)

Preiskava je pokazala, da so bile cene industrije Unije pod pritiskom zaradi uvoza pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz Indije, čeprav se je upad prodajnih cen delno izrazil v znižanju stroškov. Dobičkonosnost industrije Unije je bila negativna od začetka obravnavanega obdobja. Zlasti leta 2009 je bila industrija Unije zaradi povečanja indijskega uvoza po nizkih cenah prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški. To je v navedenem letu privedlo do znatnega upada dobičkonosnosti. Vendar se je leta 2010 in v OP dobičkonosnost izboljšala, čeprav je še vedno ostala negativna.

| (78) | Denarni tok, ki industriji omogoča, da sama financira svoje dejavnosti, se je gibal podobno kot dobičkonosnost. Najnižjo točko je dosegel leta 2009, nakar se je začel dvigati, v OP pa je postal pozitiven. |
| --- | --- |

(78)

Denarni tok, ki industriji omogoča, da sama financira svoje dejavnosti, se je gibal podobno kot dobičkonosnost. Najnižjo točko je dosegel leta 2009, nakar se je začel dvigati, v OP pa je postal pozitiven.

| (79) | Po naložbah v proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla leta 2008 so se v obravnavanem obdobju naložbe zmanjšale za približno 94 %. Donosnost naložb je imela v obravnavanem obdobju podoben negativen razvoj zaradi negativnih rezultatov industrije Unije in je ves čas ostala negativna. |
| --- | --- |

(79)

Po naložbah v proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla leta 2008 so se v obravnavanem obdobju naložbe zmanjšale za približno 94 %. Donosnost naložb je imela v obravnavanem obdobju podoben negativen razvoj zaradi negativnih rezultatov industrije Unije in je ves čas ostala negativna.

| (80) | Razvoj dobičkonosnosti, denarni tok in nizka stopnja naložb kažejo na dejstvo, da so vzorčeni proizvajalci EU morda imeli težave z zbiranjem kapitala. |
| --- | --- |

(80)

Razvoj dobičkonosnosti, denarni tok in nizka stopnja naložb kažejo na dejstvo, da so vzorčeni proizvajalci EU morda imeli težave z zbiranjem kapitala.

5.5.7.   Zaloge

Tabela 9

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge industrije Unije

  Index (2008 = 100) | 100 | 92 | 100 | 103 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU |

2008

2009

2010

OP

Končne zaloge industrije Unije

Index (2008 = 100)

100

92

100

103

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU

| (81) | Raven zalog vzorčene industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %. Leta 2009 se je raven končnih zalog zmanjšala za 8 %, leta 2010 in v OP pa je narasla, in sicer za 8 % oziroma 3 %. |
| --- | --- |

(81)

Raven zalog vzorčene industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %. Leta 2009 se je raven končnih zalog zmanjšala za 8 %, leta 2010 in v OP pa je narasla, in sicer za 8 % oziroma 3 %.

5.5.8.   Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (82) | Navesti je treba, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, damping ni bil ugotovljen. Zato je dampinški uvoz predstavljal 13 % celotne količine pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, izvožene iz Indije v Unijo. Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Indije se vpliv dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije lahko obravnava kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(82)

Navesti je treba, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, damping ni bil ugotovljen. Zato je dampinški uvoz predstavljal 13 % celotne količine pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, izvožene iz Indije v Unijo. Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Indije se vpliv dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije lahko obravnava kot zanemarljiv.

5.6.   Sklep o škodi

| (83) | Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju poslabšala večina kazalnikov škode, kot so proizvodnja (–25 %), izkoriščenost zmogljivosti (–6 %), obseg prodaje (–14 %), tržni delež (–21 %) in zaposlovanje (–24 %). V okviru povečanja potrošnje sta upadla tako obseg prodaje kot tržni delež. V primerjavi z letom 2009 se je obseg prodaje leta 2010 in v OP rahlo povišal, vendar industrija Unije ni mogla več pridobiti izgubljenega tržnega deleža zaradi povečanja indijskega uvoza, ki je v obravnavanem obdobju enakomerno naraščal, po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(83)

Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju poslabšala večina kazalnikov škode, kot so proizvodnja (–25 %), izkoriščenost zmogljivosti (–6 %), obseg prodaje (–14 %), tržni delež (–21 %) in zaposlovanje (–24 %). V okviru povečanja potrošnje sta upadla tako obseg prodaje kot tržni delež. V primerjavi z letom 2009 se je obseg prodaje leta 2010 in v OP rahlo povišal, vendar industrija Unije ni mogla več pridobiti izgubljenega tržnega deleža zaradi povečanja indijskega uvoza, ki je v obravnavanem obdobju enakomerno naraščal, po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale cene industrije Unije.

| (84) | Poleg tega so bili resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta denarni tok in dobičkonosnost. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala. |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega so bili resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta denarni tok in dobičkonosnost. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala.

| (85) | Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(85)

Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

6.   VZROČNA ZVEZA

6.1.   Uvod

| (86) | V skladu s členom 3(6) in členom 3(7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je dampinški uvoz s poreklom iz Indije povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(86)

V skladu s členom 3(6) in členom 3(7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je dampinški uvoz s poreklom iz Indije povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

| (87) | Treba je navesti, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, navedenega v uvodnih izjavah (40) in (41), ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, damping ni bil ugotovljen. Zato je le 13 % indijskega uvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP potekalo po dampinških cenah. Tržni delež tega dampinškega uvoza je bil 2 % v OP. |
| --- | --- |

(87)

Treba je navesti, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, navedenega v uvodnih izjavah (40) in (41), ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, damping ni bil ugotovljen. Zato je le 13 % indijskega uvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP potekalo po dampinških cenah. Tržni delež tega dampinškega uvoza je bil 2 % v OP.

6.2.   Učinek dampinškega uvoza

| (88) | Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 9 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 14 %, tržni delež pa je padel za 21 %. |
| --- | --- |

(88)

Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 9 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 14 %, tržni delež pa je padel za 21 %.

| (89) | V zvezi s cenami je bilo ugotovljeno, da so povprečne uvozne cene dampinškega uvoza nelojalno nižale povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Vendar so bile približno 12 % višje od cen indijske družbe, za katero damping ni bil ugotovljen. |
| --- | --- |

(89)

V zvezi s cenami je bilo ugotovljeno, da so povprečne uvozne cene dampinškega uvoza nelojalno nižale povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Vendar so bile približno 12 % višje od cen indijske družbe, za katero damping ni bil ugotovljen.

| (90) | Na podlagi navedenega se šteje, da je omejeni obseg dampinškega uvoza iz Indije, pri katerem so bile cene višje od cen pri nedampinškem uvozu, lahko imel le zelo omejeno vlogo, če sploh kakšno, pri poslabšanju razmer industrije Unije. |
| --- | --- |

(90)

Na podlagi navedenega se šteje, da je omejeni obseg dampinškega uvoza iz Indije, pri katerem so bile cene višje od cen pri nedampinškem uvozu, lahko imel le zelo omejeno vlogo, če sploh kakšno, pri poslabšanju razmer industrije Unije.

6.3.   Učinek drugih dejavnikov

6.3.1.   Nedampinški uvoz iz Indije

| (91) | Celotni obseg uvoza iz Indije je v obravnavanem obdobju strmo narasel, in sicer za 65 %, s čimer se je povečal tržni delež uvoza z 12,1 % na 18,3 %. Vendar, kot je pojasnjeno zgoraj, je nedampinški uvoz predstavljal 87 % celotnega obsega indijskega uvoza v OP, kar ustreza tržnemu deležu 15 % v OP v nasprotju s tržnim deležem 2 % dampinškega uvoza iz Indije v istem obdobju. |
| --- | --- |

(91)

Celotni obseg uvoza iz Indije je v obravnavanem obdobju strmo narasel, in sicer za 65 %, s čimer se je povečal tržni delež uvoza z 12,1 % na 18,3 %. Vendar, kot je pojasnjeno zgoraj, je nedampinški uvoz predstavljal 87 % celotnega obsega indijskega uvoza v OP, kar ustreza tržnemu deležu 15 % v OP v nasprotju s tržnim deležem 2 % dampinškega uvoza iz Indije v istem obdobju.

| (92) | Uvozne cene iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupno 9 %, pri čemer so ves čas ostale nižje od uvoznih cen iz ostalega sveta in prodajnih cen industrije Unije. Vendar je treba navesti, da je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi (89), da so povprečne cene nedampinškega uvoza nelojalno nižale cene industrije Unije bolj kot cene dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(92)

Uvozne cene iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupno 9 %, pri čemer so ves čas ostale nižje od uvoznih cen iz ostalega sveta in prodajnih cen industrije Unije. Vendar je treba navesti, da je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi (89), da so povprečne cene nedampinškega uvoza nelojalno nižale cene industrije Unije bolj kot cene dampinškega uvoza.

6.3.2.   Uvoz iz drugih tretjih držav

Tabela 10

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v tonah | 50 010 | 37 633 | 54 454 | 59 255 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 75 | 109 | 118 |
| Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav | 41,5 % | 37,2 % | 44,5 % | 45,1 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 107 | 109 |
| Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav v EUR/tono | 5 380 | 5 236 | 5 094 | 5 234 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Obseg uvoza iz Malezije (v tonah) | 13 712 | 9 810 | 9 611 | 9 966 |
| Tržni delež uvoza iz Malezije | 11,4 % | 9,7 % | 7,9 % | 7,6 % |
| Povprečna uvozna cena iz Malezije v EUR/tono | 4 203 | 2 963 | 3 324 | 3 633 |
| Obseg uvoza iz Filipinov (v tonah) | 7 046 | 5 406 | 15 576 | 18 149 |
| Tržni delež uvoza iz Filipinov | 5,8 % | 5,3 % | 12,7 % | 13,8 % |
| Povprečna uvozna cena iz Filipinov v EUR/tono | 4 645 | 3 474 | 3 714 | 3 912 |
| Obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske (v tonah) | 2 332 | 2 452 | 3 217 | 3 288 |
| Tržni delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske | 1,9 % | 2,4 % | 2,6 % | 2,5 % |
| Povprečna uvozna cena iz Ljudske republike Kitajske v EUR/tono | 4 004 | 4 561 | 5 272 | 5 648 |
| Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah) | 4 304 | 3 703 | 6 451 | 6 640 |
| Tržni delež uvoza iz Tajvana | 3,6 % | 3,7 % | 5,3 % | 5,1 % |
| Povprečna uvozna cena iz Tajvana v EUR/tono | 5 092 | 4 719 | 4 755 | 4 943 |
| Vir: Eurostat |

2008

2009

2010

OP

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v tonah

50 010

37 633

54 454

59 255

Indeks (2008 = 100)

100

75

109

118

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

41,5 %

37,2 %

44,5 %

45,1 %

Indeks (2008 = 100)

100

90

107

109

Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav v EUR/tono

5 380

5 236

5 094

5 234

Indeks (2008 = 100)

100

97

95

97

Obseg uvoza iz Malezije (v tonah)

13 712

9 810

9 611

9 966

Tržni delež uvoza iz Malezije

11,4 %

9,7 %

7,9 %

7,6 %

Povprečna uvozna cena iz Malezije v EUR/tono

4 203

2 963

3 324

3 633

Obseg uvoza iz Filipinov (v tonah)

7 046

5 406

15 576

18 149

Tržni delež uvoza iz Filipinov

5,8 %

5,3 %

12,7 %

13,8 %

Povprečna uvozna cena iz Filipinov v EUR/tono

4 645

3 474

3 714

3 912

Obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske (v tonah)

2 332

2 452

3 217

3 288

Tržni delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske

1,9 %

2,4 %

2,6 %

2,5 %

Povprečna uvozna cena iz Ljudske republike Kitajske v EUR/tono

4 004

4 561

5 272

5 648

Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah)

4 304

3 703

6 451

6 640

Tržni delež uvoza iz Tajvana

3,6 %

3,7 %

5,3 %

5,1 %

Povprečna uvozna cena iz Tajvana v EUR/tono

5 092

4 719

4 755

4 943

Vir: Eurostat

| (93) | Na podlagi podatkov Eurostata se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza v Unijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz drugih tretjih držav povečal za 18 %. Hkrati so se v obravnavanem obdobju povprečne uvozne cene znižale za približno 3 %, njihov tržni delež pa se je povečal za približno 9 %. |
| --- | --- |

(93)

Na podlagi podatkov Eurostata se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza v Unijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz drugih tretjih držav povečal za 18 %. Hkrati so se v obravnavanem obdobju povprečne uvozne cene znižale za približno 3 %, njihov tržni delež pa se je povečal za približno 9 %.

| (94) | Od 19. novembra 2005 veljajo protidampinški ukrepi na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana. Ne glede na ukrepe se je v obravnavanem obdobju uvoz iz teh dveh držav znatno povečal, čeprav so tržni deleži v OP ostali skromni, in sicer 2,5 % oziroma 5,1 %. Drugi glavni viri uvoza so Filipini in Malezija. V obravnavanem obdobju se je znatno povečal uvoz zlasti s Filipinov, s čimer se je povečal tudi tržni delež uvoza s Filipinov, in sicer s 5,8 % leta 2008 na 13,8 % v OP. |
| --- | --- |

(94)

Od 19. novembra 2005 veljajo protidampinški ukrepi na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana. Ne glede na ukrepe se je v obravnavanem obdobju uvoz iz teh dveh držav znatno povečal, čeprav so tržni deleži v OP ostali skromni, in sicer 2,5 % oziroma 5,1 %. Drugi glavni viri uvoza so Filipini in Malezija. V obravnavanem obdobju se je znatno povečal uvoz zlasti s Filipinov, s čimer se je povečal tudi tržni delež uvoza s Filipinov, in sicer s 5,8 % leta 2008 na 13,8 % v OP.

| (95) | V Maleziji je bil v obravnavanem obdobju trend na splošno padajoč, vendar je bil tržni delež uvoza v OP še vedno 7,6 %. Obseg uvoza s Filipinov se je v obravnavanem obdobju znatno povečal. Vendar, kakor je bilo ugotovljeno v preiskavi, je bila povprečna uvozna cena izdelkov s Filipinov dosti višja od povprečne cene indijskih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, in sicer okoli 20 %. |
| --- | --- |

(95)

V Maleziji je bil v obravnavanem obdobju trend na splošno padajoč, vendar je bil tržni delež uvoza v OP še vedno 7,6 %. Obseg uvoza s Filipinov se je v obravnavanem obdobju znatno povečal. Vendar, kakor je bilo ugotovljeno v preiskavi, je bila povprečna uvozna cena izdelkov s Filipinov dosti višja od povprečne cene indijskih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, in sicer okoli 20 %.

| (96) | Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so v obravnavanem obdobju na splošno ostale razmeroma stabilne in so bile nenehno nad povprečnimi prodajnimi cenami industrije Unije in povprečnimi uvoznimi cenami iz Indije. |
| --- | --- |

(96)

Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so v obravnavanem obdobju na splošno ostale razmeroma stabilne in so bile nenehno nad povprečnimi prodajnimi cenami industrije Unije in povprečnimi uvoznimi cenami iz Indije.

| (97) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni povzročil znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(97)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni povzročil znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

6.3.3.   Gospodarska kriza

| (98) | Gospodarska kriza delno pojasnjuje zmanjšanje potrošnje Unije leta 2009. Vendar je treba poudariti, da se je ne glede na 16-odstotno zmanjšanje potrošnje leta 2009 obseg indijskega izvoza povečal za 30 %. |
| --- | --- |

(98)

Gospodarska kriza delno pojasnjuje zmanjšanje potrošnje Unije leta 2009. Vendar je treba poudariti, da se je ne glede na 16-odstotno zmanjšanje potrošnje leta 2009 obseg indijskega izvoza povečal za 30 %.

| (99) | Leta 2010 in v OP se je potrošnja Unije povečala hkrati s splošno oživitvijo gospodarstva. Vendar se je obseg prodaje industrije Unije le rahlo povečal, za 3% leta 2010 in za 4,7% v OP. To je primerljivo z letnim povečanjem indijskega uvoza za 16% oziroma 10%. |
| --- | --- |

(99)

Leta 2010 in v OP se je potrošnja Unije povečala hkrati s splošno oživitvijo gospodarstva. Vendar se je obseg prodaje industrije Unije le rahlo povečal, za 3% leta 2010 in za 4,7% v OP. To je primerljivo z letnim povečanjem indijskega uvoza za 16% oziroma 10%.

| (100) | V običajnih gospodarskih razmerah in odsotnosti močnega cenovnega pritiska uvoza iz Indije bi industrija Unije lahko imela nekaj težav pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in zvišanjem fiksnih stroškov na enoto zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar je indijski uvoz po nizkih cenah, za večino katerega damping ni bil ugotovljen, povečal učinek upada gospodarske rasti in tudi ob splošni oživitvi gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno pridobiti tržnega deleža, ki ga je izgubila zaradi indijskega uvoza. |
| --- | --- |

(100)

V običajnih gospodarskih razmerah in odsotnosti močnega cenovnega pritiska uvoza iz Indije bi industrija Unije lahko imela nekaj težav pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in zvišanjem fiksnih stroškov na enoto zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar je indijski uvoz po nizkih cenah, za večino katerega damping ni bil ugotovljen, povečal učinek upada gospodarske rasti in tudi ob splošni oživitvi gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno pridobiti tržnega deleža, ki ga je izgubila zaradi indijskega uvoza.

| (101) | Čeprav je gospodarska kriza v obdobju 2008–2009 morda prispevala k slabi uspešnosti industrije Unije, ni mogla imeti znatnega učinka na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(101)

Čeprav je gospodarska kriza v obdobju 2008–2009 morda prispevala k slabi uspešnosti industrije Unije, ni mogla imeti znatnega učinka na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

6.3.4.   Opravljen izvoz vzorčene industrije Unije

Tabela 12

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz v tonah | 967 | 689 | 933 | 884 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 71 | 97 | 91 |
| Prodajna cena na enoto v EUR | 4 770 | 3 060 | 4 020 | 4 313 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 64 | 84 | 90 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU |

2008

2009

2010

OP

Izvoz v tonah

967

689

933

884

Indeks (2008 = 100)

100

71

97

91

Prodajna cena na enoto v EUR

4 770

3 060

4 020

4 313

Indeks (2008 = 100)

100

64

84

90

Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU

| (102) | V obravnavanem obdobju se je obseg izvoza vzorčene industrije Unije zmanjšal za 9 %, povprečne izvozne cene pa so se znižale za 10 %. Čeprav ni izključeno, da je negativni trend v opravljenem izvozu nadalje negativno vplival na industrijo Unije, se šteje, da glede na majhen obseg izvoza v povezavi s prodajo na trgu Unije ta učinek ni bil znaten glede na ugotovljeno škodo. |
| --- | --- |

(102)

V obravnavanem obdobju se je obseg izvoza vzorčene industrije Unije zmanjšal za 9 %, povprečne izvozne cene pa so se znižale za 10 %. Čeprav ni izključeno, da je negativni trend v opravljenem izvozu nadalje negativno vplival na industrijo Unije, se šteje, da glede na majhen obseg izvoza v povezavi s prodajo na trgu Unije ta učinek ni bil znaten glede na ugotovljeno škodo.

6.4.   Sklep o vzročni zvezi

| (103) | Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež uvoza po nizkih cenah s poreklom iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz nenehno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. |
| --- | --- |

(103)

Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež uvoza po nizkih cenah s poreklom iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz nenehno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.

| (104) | Glede na ugotovitev, da največji indijski proizvajalec izvoznik, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, ni izvažal pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla v Unijo po dampinških cenah, pa se šteje, da ni mogoče zadovoljivo utemeljiti vzročne zveze med dampinškim uvozom, ki je predstavljal samo 13 % celotnega obsega izvoza iz Indije, in škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejansko ni mogoče trditi, da je dampinški indijski izvoz glede na njegov omejen obseg in zelo omejen tržni delež (2 %) ter glede na dejstvo, da so bile cene pri indijskem uvozu v povprečju 12 % višje od cen pri nedampinškem uvozu, povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(104)

Glede na ugotovitev, da največji indijski proizvajalec izvoznik, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, ni izvažal pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla v Unijo po dampinških cenah, pa se šteje, da ni mogoče zadovoljivo utemeljiti vzročne zveze med dampinškim uvozom, ki je predstavljal samo 13 % celotnega obsega izvoza iz Indije, in škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejansko ni mogoče trditi, da je dampinški indijski izvoz glede na njegov omejen obseg in zelo omejen tržni delež (2 %) ter glede na dejstvo, da so bile cene pri indijskem uvozu v povprečju 12 % višje od cen pri nedampinškem uvozu, povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (105) | V skladu z analizo drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, vključno z nedampinškim uvozom, uvozom iz drugih tretjih držav, gospodarsko krizo in opravljenim izvozom vzorčene industrije Unije, je videti, da je na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vplival nedampinški uvoz iz Indije, ki je predstavljal 87 % celotnega indijskega izvoza v Unijo v OP in je potekal po znatno nižjih cenah kot dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(105)

V skladu z analizo drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, vključno z nedampinškim uvozom, uvozom iz drugih tretjih držav, gospodarsko krizo in opravljenim izvozom vzorčene industrije Unije, je videti, da je na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vplival nedampinški uvoz iz Indije, ki je predstavljal 87 % celotnega indijskega izvoza v Unijo v OP in je potekal po znatno nižjih cenah kot dampinški uvoz.

7.   ZAKLJUČEK PROTIDAMPINŠKEGA POSTOPKA

| (106) | V odsotnosti znatne vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da protidampinški ukrepi niso potrebni, zato je treba ta protidampinški postopek zaključiti v skladu s členom 9(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(106)

V odsotnosti znatne vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da protidampinški ukrepi niso potrebni, zato je treba ta protidampinški postopek zaključiti v skladu s členom 9(2) osnovne uredbe.

| (107) | Pritožnik in zainteresirane strani so bili o tem obveščeni in so imeli možnost predložiti pripombe. Prejete pripombe niso spremenile sklepa, da je treba ta protidampinški postopek zaključiti – |
| --- | --- |

(107)

Pritožnik in zainteresirane strani so bili o tem obveščeni in so imeli možnost predložiti pripombe. Prejete pripombe niso spremenile sklepa, da je treba ta protidampinški postopek zaključiti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Indije se zaključi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 22. marca 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 142, 13.5.2011, str. 30.

2

(3)  UL C 142, 13.5.2011, str. 36.

3

(4)  UL L 5, 7.1.2012, str. 1.

4

---