# Úřední věstník L 12/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 12 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6519. ledna 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 12

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6519. ledna 2022

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/68 ze dne 27. října 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o povolené enologické postupy | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/69 ze dne 12. ledna 2022, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku zaručených tradičních specialit (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTS)) | 30 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/70 ze dne 12. ledna 2022, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku zaručených tradičních specialit (Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (ZTS) ) | 31 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/71 ze dne 12. ledna 2022, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku zaručených tradičních specialit (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (ZTS)) | 33 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/72 ze dne 18. ledna 2022, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky | 34 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/73 ze dne 18. ledna 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1490, kterým se Maďarsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty | 148 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/74 ze dne 17. ledna 2022, kterým se stanoví seznam programů Interreg a v němž se uvádí souhrnná výše celkové podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj a z každého nástroje Unie pro financování vnější činnosti pro každý program a seznam částek převedených mezi složkami v rámci cíle Evropská územní spolupráce na období 2021–2027
  (oznámeno pod číslem C(2022) 131) | 151 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/75 ze dne 17. ledna 2022, kterým se stanoví seznam programových oblastí Interreg, kterým má být poskytnuta podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj a nástrojů Unie pro financování vnější činnosti, rozčleněný podle složek a programu Interreg v rámci cíle Evropská územní spolupráce
  (oznámeno pod číslem C(2022) 109) | 164 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/68 ze dne 27. října 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o povolené enologické postupy

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/69 ze dne 12. ledna 2022, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku zaručených tradičních specialit (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTS))

30

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/70 ze dne 12. ledna 2022, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku zaručených tradičních specialit (Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (ZTS) )

31

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/71 ze dne 12. ledna 2022, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku zaručených tradičních specialit (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (ZTS))

33

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/72 ze dne 18. ledna 2022, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

34

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/73 ze dne 18. ledna 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1490, kterým se Maďarsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

148

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/74 ze dne 17. ledna 2022, kterým se stanoví seznam programů Interreg a v němž se uvádí souhrnná výše celkové podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj a z každého nástroje Unie pro financování vnější činnosti pro každý program a seznam částek převedených mezi složkami v rámci cíle Evropská územní spolupráce na období 2021–2027
  (oznámeno pod číslem C(2022) 131)

(oznámeno pod číslem C(2022) 131)

151

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/75 ze dne 17. ledna 2022, kterým se stanoví seznam programových oblastí Interreg, kterým má být poskytnuta podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj a nástrojů Unie pro financování vnější činnosti, rozčleněný podle složek a programu Interreg v rámci cíle Evropská územní spolupráce
  (oznámeno pod číslem C(2022) 109)

(oznámeno pod číslem C(2022) 109)

164

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 19.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 12/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2022/68

ze dne 27. října 2021,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o povolené enologické postupy

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 75 odst. 2 a čl. 80 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 (2) stanoví pravidla, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o vinařské oblasti, kde lze zvýšit obsah alkoholu, povolené enologické postupy a omezení týkající se výroby a ošetření výrobků z révy vinné, minimální procentní podíl alkoholu pro vedlejší výrobky a jejich likvidaci a zveřejnění složek Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 (2) stanoví pravidla, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o vinařské oblasti, kde lze zvýšit obsah alkoholu, povolené enologické postupy a omezení týkající se výroby a ošetření výrobků z révy vinné, minimální procentní podíl alkoholu pro vedlejší výrobky a jejich likvidaci a zveřejnění složek Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV).

| (2) | Článek 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 definuje vinařské oblasti, kde vína mohou mít celkový obsah alkoholu nejvýše 20 % objemových. Vína „Vin de pays de Franche-Comté“ a „Vin de pays du Val de Loire“, uvedená v tomto článku, změnila název. Daný článek by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(2)

Článek 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 definuje vinařské oblasti, kde vína mohou mít celkový obsah alkoholu nejvýše 20 % objemových. Vína „Vin de pays de Franche-Comté“ a „Vin de pays du Val de Loire“, uvedená v tomto článku, změnila název. Daný článek by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (3) | Část A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 stanoví seznam povolených enologických postupů a omezení týkajících se výroby a ošetření výrobků z révy vinné, na něž se vztahuje příloha VII část II nařízení (EU) č. 1308/2013, jak je stanoveno v čl. 80 odst. 1 uvedeného nařízení. V příloze I části A tabulce 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 jsou uvedeny povolené enologické postupy a podmínky a meze jejich použití. V tabulce 2 uvedené části jsou uvedeny povolené enologické sloučeniny a podmínky a meze jejich použití. Tabulky 1 a 2 by měly být doplněny s ohledem na technický pokrok, zejména ve vztahu k usnesením přijatým organizací OIV v letech 2019, 2020 a 2021. Kromě toho by měly být dále vyjasněny některé informace uvedené v těchto tabulkách a měla by se zlepšit jejich soudržnost. |
| --- | --- |

(3)

Část A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 stanoví seznam povolených enologických postupů a omezení týkajících se výroby a ošetření výrobků z révy vinné, na něž se vztahuje příloha VII část II nařízení (EU) č. 1308/2013, jak je stanoveno v čl. 80 odst. 1 uvedeného nařízení. V příloze I části A tabulce 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 jsou uvedeny povolené enologické postupy a podmínky a meze jejich použití. V tabulce 2 uvedené části jsou uvedeny povolené enologické sloučeniny a podmínky a meze jejich použití. Tabulky 1 a 2 by měly být doplněny s ohledem na technický pokrok, zejména ve vztahu k usnesením přijatým organizací OIV v letech 2019, 2020 a 2021. Kromě toho by měly být dále vyjasněny některé informace uvedené v těchto tabulkách a měla by se zlepšit jejich soudržnost.

| (4) | V zájmu větší srozumitelnosti a lepší informovanosti výrobců výrobků z révy vinné, kteří používají povolené enologické postupy, by měl být do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 doplněn další sloupec. V tomto sloupci by měly být uvedeny kategorie vinařských produktů, při jejichž výrobě lze použít enologický postup. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu větší srozumitelnosti a lepší informovanosti výrobců výrobků z révy vinné, kteří používají povolené enologické postupy, by měl být do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 doplněn další sloupec. V tomto sloupci by měly být uvedeny kategorie vinařských produktů, při jejichž výrobě lze použít enologický postup.

| (5) | Podmínky a meze použití enologického postupu provzdušnění nebo okysličování uvedeného v řádku 1 tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, které jsou v současné době povoleny, jsou příliš omezující, protože umožňují použití pouze plynného kyslíku. Místo toho by měly odkázat na příslušné složky OIV 2.1.1 a 3.5.5, které povolují použití kyslíku i vzduchu. |
| --- | --- |

(5)

Podmínky a meze použití enologického postupu provzdušnění nebo okysličování uvedeného v řádku 1 tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, které jsou v současné době povoleny, jsou příliš omezující, protože umožňují použití pouze plynného kyslíku. Místo toho by měly odkázat na příslušné složky OIV 2.1.1 a 3.5.5, které povolují použití kyslíku i vzduchu.

| (6) | Pro úplnost by podmínky a meze použití enologického postupu tepelného ošetření uvedeného v řádku 2 tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 měly odkazovat na další složky OIV, které se týkají tepelného ošetření, jmenovitě složky 2.3.6, 2.3.9, 3.5.4 a 3.5.10. |
| --- | --- |

(6)

Pro úplnost by podmínky a meze použití enologického postupu tepelného ošetření uvedeného v řádku 2 tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 měly odkazovat na další složky OIV, které se týkají tepelného ošetření, jmenovitě složky 2.3.6, 2.3.9, 3.5.4 a 3.5.10.

| (7) | V tabulce 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 není v současné době zahrnuto ošetření chladem, ačkoli je organizací OIV akceptováno. Vzhledem k jeho významu při vinifikaci je vhodné za určitých podmínek povolit jeho použití a přidat do této tabulky řádek s novou položkou. |
| --- | --- |

(7)

V tabulce 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 není v současné době zahrnuto ošetření chladem, ačkoli je organizací OIV akceptováno. Vzhledem k jeho významu při vinifikaci je vhodné za určitých podmínek povolit jeho použití a přidat do této tabulky řádek s novou položkou.

| (8) | V zájmu lepší srozumitelnosti je vhodné určit, které inertní filtrační látky jsou povoleny v rámci řádku 3 tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, a to odkazem na příslušné složky OIV, konkrétně složky 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2 a 3.2.2.1. |
| --- | --- |

(8)

V zájmu lepší srozumitelnosti je vhodné určit, které inertní filtrační látky jsou povoleny v rámci řádku 3 tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, a to odkazem na příslušné složky OIV, konkrétně složky 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2 a 3.2.2.1.

| (9) | V řádku 5 tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by se v zájmu jednotnosti měly ze sloupce 2 vypustit informace o kategoriích vinařských produktů, při jejichž výrobě lze použít odsíření fyzikálními metodami, a měly by se vložit do nového sloupce 3 uvedené tabulky. |
| --- | --- |

(9)

V řádku 5 tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by se v zájmu jednotnosti měly ze sloupce 2 vypustit informace o kategoriích vinařských produktů, při jejichž výrobě lze použít odsíření fyzikálními metodami, a měly by se vložit do nového sloupce 3 uvedené tabulky.

| (10) | Článek 29 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/273 (3) stanoví, že do evidenční knihy uvedené v čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 se zapisuje řada ošetření. Tento požadavek je uveden v některých, ale ne ve všech příslušných řádcích tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, jakož i v některých dodatcích přílohy I uvedeného nařízení. Aby se zlepšila jednotnost nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, měl by tento požadavek být zmíněn ve všech příslušných řádcích tabulky 1, a to jeho přidáním, pokud chybí, a případně jeho převodem z dodatků do přílohy I. To se týká sloupce 2 řádků 6, 10, 11, 12, 16, 17 a 18 tabulky 1 a dodatků 5, 7, 8 a 10 přílohy I. |
| --- | --- |

(10)

Článek 29 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/273 (3) stanoví, že do evidenční knihy uvedené v čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 se zapisuje řada ošetření. Tento požadavek je uveden v některých, ale ne ve všech příslušných řádcích tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, jakož i v některých dodatcích přílohy I uvedeného nařízení. Aby se zlepšila jednotnost nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, měl by tento požadavek být zmíněn ve všech příslušných řádcích tabulky 1, a to jeho přidáním, pokud chybí, a případně jeho převodem z dodatků do přílohy I. To se týká sloupce 2 řádků 6, 10, 11, 12, 16, 17 a 18 tabulky 1 a dodatků 5, 7, 8 a 10 přílohy I.

| (11) | Příloha VIII část I oddíl B bod 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1308/2013 se zmiňuje o možnosti zvýšit přirozený obsah alkoholu částečným zahuštěním hroznového moštu, respektive vína. Tento enologický postup není v současné době zahrnut v tabulce 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. Je proto vhodné ho povolit a přidat do dané tabulky nový řádek. |
| --- | --- |

(11)

Příloha VIII část I oddíl B bod 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1308/2013 se zmiňuje o možnosti zvýšit přirozený obsah alkoholu částečným zahuštěním hroznového moštu, respektive vína. Tento enologický postup není v současné době zahrnut v tabulce 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. Je proto vhodné ho povolit a přidat do dané tabulky nový řádek.

| (12) | Usnesení OIV-OENO 594 A-2019 zavedlo nový enologický postup, a to snížení množství původních mikroorganismů v hroznech a moštech diskontinuálním procesem paskalizace. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek. |
| --- | --- |

(12)

Usnesení OIV-OENO 594 A-2019 zavedlo nový enologický postup, a to snížení množství původních mikroorganismů v hroznech a moštech diskontinuálním procesem paskalizace. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek.

| (13) | Usnesení OIV-OENO 594B-2020 zavedlo nový enologický postup, a to ošetření moštů kontinuálními procesy paskalizace k odstranění volně žijících mikroorganismů. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek. |
| --- | --- |

(13)

Usnesení OIV-OENO 594B-2020 zavedlo nový enologický postup, a to ošetření moštů kontinuálními procesy paskalizace k odstranění volně žijících mikroorganismů. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek.

| (14) | Usnesení OIV-OENO 616-2019 zavedlo nový enologický postup, a to ošetření rozdrcených hroznů pomocí ultrazvuku s cílem podpořit extrakci jejich sloučenin. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek. |
| --- | --- |

(14)

Usnesení OIV-OENO 616-2019 zavedlo nový enologický postup, a to ošetření rozdrcených hroznů pomocí ultrazvuku s cílem podpořit extrakci jejich sloučenin. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek.

| (15) | Usnesení OIV-OENO 634-2020 zavedlo nový enologický postup, a to ošetření hroznů v pulzním elektrickém poli s cílem usnadnit a zvýšit extrakci cenných látek. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek. |
| --- | --- |

(15)

Usnesení OIV-OENO 634-2020 zavedlo nový enologický postup, a to ošetření hroznů v pulzním elektrickém poli s cílem usnadnit a zvýšit extrakci cenných látek. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek.

| (16) | Usnesení OIV-OENO 614 A-2020 a 614B-2020 zavedla nový enologický postup, a to ošetření moštů, respektive vín pomocí adsorpčních granulí kopolymeru styrenu a divinylbenzenu za účelem snížení nebo odstranění organoleptických odchylek charakterizovaných jako „zemitá plesnivá chuť“. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek. |
| --- | --- |

(16)

Usnesení OIV-OENO 614 A-2020 a 614B-2020 zavedla nový enologický postup, a to ošetření moštů, respektive vín pomocí adsorpčních granulí kopolymeru styrenu a divinylbenzenu za účelem snížení nebo odstranění organoleptických odchylek charakterizovaných jako „zemitá plesnivá chuť“. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek.

| (17) | Do oddílu o regulátorech kyselosti v řádku 1.7 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 byl omylem zařazen vinan vápenatý. Ve složce OIV 3.3.12 je uvedena pouze jeho stabilizační vlastnost. Tento řádek je proto vhodné z dané tabulky odstranit. |
| --- | --- |

(17)

Do oddílu o regulátorech kyselosti v řádku 1.7 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 byl omylem zařazen vinan vápenatý. Ve složce OIV 3.3.12 je uvedena pouze jeho stabilizační vlastnost. Tento řádek je proto vhodné z dané tabulky odstranit.

| (18) | Do oddílu o stabilizátorech v řádku 6.3 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 byla zařazena kyselina citronová. Do oddílu o fermentačních činidlech v řádcích 9.1 a 9.2 uvedené tabulky byly zařazeny vinné kvasinky a bakterie kyseliny mléčné. Kromě příslušných stabilizačních a fermentačních vlastností mohou tyto enologické sloučeniny také měnit kyselost a chuť vína, jak je uvedeno v příslušných složkách kodexu pro enologické postupy OIV. Je proto vhodné doplnit oddíl o regulátorech kyselosti v této tabulce o nové řádky pro kyselinu citronovou, vinné kvasinky a bakterie kyseliny mléčné. |
| --- | --- |

(18)

Do oddílu o stabilizátorech v řádku 6.3 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 byla zařazena kyselina citronová. Do oddílu o fermentačních činidlech v řádcích 9.1 a 9.2 uvedené tabulky byly zařazeny vinné kvasinky a bakterie kyseliny mléčné. Kromě příslušných stabilizačních a fermentačních vlastností mohou tyto enologické sloučeniny také měnit kyselost a chuť vína, jak je uvedeno v příslušných složkách kodexu pro enologické postupy OIV. Je proto vhodné doplnit oddíl o regulátorech kyselosti v této tabulce o nové řádky pro kyselinu citronovou, vinné kvasinky a bakterie kyseliny mléčné.

| (19) | Zkušenosti ukazují, že řada kategorií vinařských produktů uvedených ve sloupci 8 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 u některých enologických sloučenin chybí nebo je nesprávná. Týká se to řádků 2.1 až 2.4, 4.1 až 4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2 až 7.8 a 9.2. Sloupec 8 těchto řádků by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(19)

Zkušenosti ukazují, že řada kategorií vinařských produktů uvedených ve sloupci 8 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 u některých enologických sloučenin chybí nebo je nesprávná. Týká se to řádků 2.1 až 2.4, 4.1 až 4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2 až 7.8 a 9.2. Sloupec 8 těchto řádků by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (20) | Oxid siřičitý, hydrogensiřičitan draselný a metadisiřičitan draselný uvedené v řádcích 2.1, 2.2 a 2.3 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 jsou podobné sloučeniny, na které se vztahují stejné složky OIV. Pro tyto tři sloučeniny je proto vhodné uvést stejné složky OIV ve sloupci 3 uvedené tabulky a stejné kategorie vinařských produktů ve sloupci 8 uvedené tabulky. |
| --- | --- |

(20)

Oxid siřičitý, hydrogensiřičitan draselný a metadisiřičitan draselný uvedené v řádcích 2.1, 2.2 a 2.3 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 jsou podobné sloučeniny, na které se vztahují stejné složky OIV. Pro tyto tři sloučeniny je proto vhodné uvést stejné složky OIV ve sloupci 3 uvedené tabulky a stejné kategorie vinařských produktů ve sloupci 8 uvedené tabulky.

| (21) | Enologické aktivní uhlí uvedené v řádku 3.1 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 a selektivní rostlinná vlákna uvedená v řádku 3.2 uvedené tabulky se používají spíše pro své adsorpční než sekvestrační vlastnosti. Z důvodu srozumitelnosti by proto měl být název oddílu 3 v tabulce, ke které tyto sloučeniny patří, změněn z termínu „Sekvestranty“ na termín „Adsorbenty“. |
| --- | --- |

(21)

Enologické aktivní uhlí uvedené v řádku 3.1 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 a selektivní rostlinná vlákna uvedená v řádku 3.2 uvedené tabulky se používají spíše pro své adsorpční než sekvestrační vlastnosti. Z důvodu srozumitelnosti by proto měl být název oddílu 3 v tabulce, ke které tyto sloučeniny patří, změněn z termínu „Sekvestranty“ na termín „Adsorbenty“.

| (22) | Usnesení OIV-OENO 633-2019 změnilo cíle a předpisy složky OIV 2.3.2 týkající se aktivátorů fermentace. Sloupec 3 řádků 4.1, 4.6 a 4.8 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(22)

Usnesení OIV-OENO 633-2019 změnilo cíle a předpisy složky OIV 2.3.2 týkající se aktivátorů fermentace. Sloupec 3 řádků 4.1, 4.6 a 4.8 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (23) | Nařízení Komise (ES) č. 606/2009 (4) stanovilo podmínky použití thiamin hydrochloridu a upřesnilo, že na jedno ošetření může být použito maximální množství 0,6 mg/l (vyjádřeno jako thiamin). Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, které zrušilo nařízení (ES) č. 606/2009, tento požadavek zachovalo. Výslovný odkaz na množstevní omezení používání thiaminu byl však odstraněn, protože se mělo za to, že složky OIV 2.3.3 a 4.1.7 uvedené ve sloupci 3 řádku 4.5 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 již tyto informace poskytují. Během prvního roku provádění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 se nicméně ukázalo, že kombinované čtení obou složek OIV může vést k nejasnostem, pokud jde o maximální povolené množství thiaminu. Zdá se, že při absenci výslovného číselného odkazu lze samostatné odkazy ve složce 2.3.3 (považující 0,6 mg/l za dostatečnou dávku pro mošty) a ve složce 4.1.7 (povolující maximálně 0,6 mg/l pro šumivá vína) chápat jako stanovení kombinované maximální mezní hodnoty 1,2 mg/l. Aby se předešlo možnému nesprávnému výkladu podmínek použití thiaminu, je vhodné ve sloupci 7 řádku 4.5 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 uvést maximální množství 0,6 mg/l, jak tomu v případě této sloučeniny bylo v nařízení (ES) č. 606/2009. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení Komise (ES) č. 606/2009 (4) stanovilo podmínky použití thiamin hydrochloridu a upřesnilo, že na jedno ošetření může být použito maximální množství 0,6 mg/l (vyjádřeno jako thiamin). Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, které zrušilo nařízení (ES) č. 606/2009, tento požadavek zachovalo. Výslovný odkaz na množstevní omezení používání thiaminu byl však odstraněn, protože se mělo za to, že složky OIV 2.3.3 a 4.1.7 uvedené ve sloupci 3 řádku 4.5 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 již tyto informace poskytují. Během prvního roku provádění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 se nicméně ukázalo, že kombinované čtení obou složek OIV může vést k nejasnostem, pokud jde o maximální povolené množství thiaminu. Zdá se, že při absenci výslovného číselného odkazu lze samostatné odkazy ve složce 2.3.3 (považující 0,6 mg/l za dostatečnou dávku pro mošty) a ve složce 4.1.7 (povolující maximálně 0,6 mg/l pro šumivá vína) chápat jako stanovení kombinované maximální mezní hodnoty 1,2 mg/l. Aby se předešlo možnému nesprávnému výkladu podmínek použití thiaminu, je vhodné ve sloupci 7 řádku 4.5 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 uvést maximální množství 0,6 mg/l, jak tomu v případě této sloučeniny bylo v nařízení (ES) č. 606/2009.

| (24) | Od 1. června 2013 již podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (5) není povolen bentonit jako potravinářská přídatná látka. Je proto vhodné zrušit jeho E číslo ve sloupci 2 řádku 5.9 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(24)

Od 1. června 2013 již podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (5) není povolen bentonit jako potravinářská přídatná látka. Je proto vhodné zrušit jeho E číslo ve sloupci 2 řádku 5.9 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934.

| (25) | Usnesení OIV-OENO 612-2019 nahradilo složku OIV 2.1.7 týkající se přidávání taninu do moštu. Sloupec 3 řádků 5.12 a 6.4 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(25)

Usnesení OIV-OENO 612-2019 nahradilo složku OIV 2.1.7 týkající se přidávání taninu do moštu. Sloupec 3 řádků 5.12 a 6.4 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (26) | Usnesení OIV-OENO 613-2019 nahradilo složku OIV 3.2.6 týkající se přidávání taninu do vína. Sloupec 3 řádků 5.12 a 6.4 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(26)

Usnesení OIV-OENO 613-2019 nahradilo složku OIV 3.2.6 týkající se přidávání taninu do vína. Sloupec 3 řádků 5.12 a 6.4 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (27) | Nařízení (ES) č. 606/2009 omezilo použití chitosanu při výrobě vína pouze na sloučeniny pocházející z houby Aspergillus niger. Toto omezení bylo zachováno v řádcích 5.13 a 10.3 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (6) však povoluje na seznamu Unie pro nové potraviny uvedeném v jeho příloze extrakt chitosanu z hub Agaricus bisporus nebo Aspergillus niger. Proto je vhodné sladit odkazy v řádcích 5.13 a 10.3 uvedené tabulky s odpovídajícím ustanovením v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení (EU) 2017/2470. Ve sloupci 1 těchto řádků by tedy mělo být uvedeno, že chitosan může pocházet také z houby Agaricus bisporus. |
| --- | --- |

(27)

Nařízení (ES) č. 606/2009 omezilo použití chitosanu při výrobě vína pouze na sloučeniny pocházející z houby Aspergillus niger. Toto omezení bylo zachováno v řádcích 5.13 a 10.3 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (6) však povoluje na seznamu Unie pro nové potraviny uvedeném v jeho příloze extrakt chitosanu z hub Agaricus bisporus nebo Aspergillus niger. Proto je vhodné sladit odkazy v řádcích 5.13 a 10.3 uvedené tabulky s odpovídajícím ustanovením v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení (EU) 2017/2470. Ve sloupci 1 těchto řádků by tedy mělo být uvedeno, že chitosan může pocházet také z houby Agaricus bisporus.

| (28) | Tetrahydrátová forma vinanu vápenatého uvedená v řádku 6.2 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 se v odvětví vína v Unii používá jako pomocná látka. Vinan vápenatý však existuje také ve formě dihydrátu, který, i když se v potravinách používá zřídka, je podle nařízení (ES) č. 1333/2008 povolen jako potravinářská přídatná látka E 354 a představuje látku odlišnou od tetrahydrátu. Pro úplnost je odkaz na E 354 v současné době uveden také v řádku 6.2 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. Během prvního roku provádění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 se však ukázalo, že dihydrátová forma vinanu vápenatého se při vinifikaci nepoužívá. Členské státy a průmysl navíc uvádějí, že v praxi je jedinou formou vinanu vápenatého dostupného na trhu forma tetrahydrátu. Za účelem vyjasnění použití a zamezení záměny mezi těmito dvěma formami vinanu vápenatého by proto odkaz na potravinářskou přídatnou látku E 354 ve sloupci 2 řádku 6.2 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 měl být vypuštěn. |
| --- | --- |

(28)

Tetrahydrátová forma vinanu vápenatého uvedená v řádku 6.2 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 se v odvětví vína v Unii používá jako pomocná látka. Vinan vápenatý však existuje také ve formě dihydrátu, který, i když se v potravinách používá zřídka, je podle nařízení (ES) č. 1333/2008 povolen jako potravinářská přídatná látka E 354 a představuje látku odlišnou od tetrahydrátu. Pro úplnost je odkaz na E 354 v současné době uveden také v řádku 6.2 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. Během prvního roku provádění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 se však ukázalo, že dihydrátová forma vinanu vápenatého se při vinifikaci nepoužívá. Členské státy a průmysl navíc uvádějí, že v praxi je jedinou formou vinanu vápenatého dostupného na trhu forma tetrahydrátu. Za účelem vyjasnění použití a zamezení záměny mezi těmito dvěma formami vinanu vápenatého by proto odkaz na potravinářskou přídatnou látku E 354 ve sloupci 2 řádku 6.2 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 měl být vypuštěn.

| (29) | Složka OIV 3.3.10 se týká ošetření vín hexakyanoželeznatanem draselným. Tato složka není uvedena ve sloupci 3 řádku 6.5 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, i když je v tomto místě zvlášť důležitá. Je proto vhodné přidat na dané místo odkaz na tuto složku. |
| --- | --- |

(29)

Složka OIV 3.3.10 se týká ošetření vín hexakyanoželeznatanem draselným. Tato složka není uvedena ve sloupci 3 řádku 6.5 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, i když je v tomto místě zvlášť důležitá. Je proto vhodné přidat na dané místo odkaz na tuto složku.

| (30) | Usnesení OIV-OENO 586-2019 a OIV-OENO 659-2020 pozměnila předpisy složky OIV 3.3.14 týkajícího se ošetření celulózovou gumou (karboxymethylcelulózou). Sloupce 3 a 8 řádku 6.11 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by měly být odpovídajícím způsobem změněny |
| --- | --- |

(30)

Usnesení OIV-OENO 586-2019 a OIV-OENO 659-2020 pozměnila předpisy složky OIV 3.3.14 týkajícího se ošetření celulózovou gumou (karboxymethylcelulózou). Sloupce 3 a 8 řádku 6.11 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by měly být odpovídajícím způsobem změněny

| (31) | Odkaz na složku COEI-1-POTASP Mezinárodního enologického kodexu OIV ve sloupci 4 řádku 6.13 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 není správný. Měl by být nahrazen odkazem na složku COEI-1-POTPOL. |
| --- | --- |

(31)

Odkaz na složku COEI-1-POTASP Mezinárodního enologického kodexu OIV ve sloupci 4 řádku 6.13 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 není správný. Měl by být nahrazen odkazem na složku COEI-1-POTPOL.

| (32) | Usnesení OIV-OENO 581 A-2021 zavedlo nový enologický postup, a to ošetření vína kyselinou fumarovou k zastavení jablečno-mléčné fermentace. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek. |
| --- | --- |

(32)

Usnesení OIV-OENO 581 A-2021 zavedlo nový enologický postup, a to ošetření vína kyselinou fumarovou k zastavení jablečno-mléčné fermentace. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek.

| (33) | Jak je uvedeno ve složce COEI-1-PRENZY Mezinárodního enologického kodexu OIV, enzymatické přípravky obsahují mnoho enzymatických aktivit a kromě hlavních enzymatických aktivit jsou vedlejší aktivity tolerovány pouze tehdy, pokud jsou stanoveny v rámci technologických omezení pro výrobu enzymatických přípravků. Toto rozlišení na hlavní a vedlejší aktivity není v současné době v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 upřesněno. Je proto vhodné toto rozlišení vložit do tabulky 2 v části A přílohy I uvedeného nařízení v přenesené pravomoci a ve sloupci 4 řádků 7.1 až 7.11 odkázat na složku COEI-1-PRENZY. |
| --- | --- |

(33)

Jak je uvedeno ve složce COEI-1-PRENZY Mezinárodního enologického kodexu OIV, enzymatické přípravky obsahují mnoho enzymatických aktivit a kromě hlavních enzymatických aktivit jsou vedlejší aktivity tolerovány pouze tehdy, pokud jsou stanoveny v rámci technologických omezení pro výrobu enzymatických přípravků. Toto rozlišení na hlavní a vedlejší aktivity není v současné době v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 upřesněno. Je proto vhodné toto rozlišení vložit do tabulky 2 v části A přílohy I uvedeného nařízení v přenesené pravomoci a ve sloupci 4 řádků 7.1 až 7.11 odkázat na složku COEI-1-PRENZY.

| (34) | Usnesení OIV-OENO 682-2021 aktualizovalo složky 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 a 3.2.11 Kodexu enologických postupů OIV. Referenční rok pro tyto složky, který je uveden ve sloupci 3 oddílu 7 tabulky 2 části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, by proto měl být pozměněn. |
| --- | --- |

(34)

Usnesení OIV-OENO 682-2021 aktualizovalo složky 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 a 3.2.11 Kodexu enologických postupů OIV. Referenční rok pro tyto složky, který je uveden ve sloupci 3 oddílu 7 tabulky 2 části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, by proto měl být pozměněn.

| (35) | Kodex enologických postupů OIV uvádí řadu různých enzymů. Ne všechny jsou v současné době zahrnuty v tabulce 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. Aby bylo možné nabídnout výrobcům vína co nejširší škálu enzymů pro zlepšení jejich vín, je vhodné sladit seznam povolených enzymů v uvedené tabulce se seznamem povolených enzymů v Kodexu enologických postupů OIV. V oddíle 7 „Enzymy“ uvedené tabulky by proto měly být doplněny nové řádky pro enzymy arabinanázu, beta-glukanázu (β1-3, β1-6) a glukosidázu. Kromě toho by složka COEI-1-GLYCOS Mezinárodního enologického kodexu OIV měla být vymazána ze sloupce 4 řádku 7.8 uvedené tabulky a přesunuta do sloupce 4 nového řádku 7.11, protože se týká enzymu s číslem EC 3.2.1.21. |
| --- | --- |

(35)

Kodex enologických postupů OIV uvádí řadu různých enzymů. Ne všechny jsou v současné době zahrnuty v tabulce 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. Aby bylo možné nabídnout výrobcům vína co nejširší škálu enzymů pro zlepšení jejich vín, je vhodné sladit seznam povolených enzymů v uvedené tabulce se seznamem povolených enzymů v Kodexu enologických postupů OIV. V oddíle 7 „Enzymy“ uvedené tabulky by proto měly být doplněny nové řádky pro enzymy arabinanázu, beta-glukanázu (β1-3, β1-6) a glukosidázu. Kromě toho by složka COEI-1-GLYCOS Mezinárodního enologického kodexu OIV měla být vymazána ze sloupce 4 řádku 7.8 uvedené tabulky a přesunuta do sloupce 4 nového řádku 7.11, protože se týká enzymu s číslem EC 3.2.1.21.

| (36) | Usnesení OIV-OENO 541 A-2021 a 541B-2021 zavedla nový enologický postup, a to použití aspergillopepsinu I k odstranění bílkovin způsobujících zákal v hroznovém moštu a ve víně. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek. |
| --- | --- |

(36)

Usnesení OIV-OENO 541 A-2021 a 541B-2021 zavedla nový enologický postup, a to použití aspergillopepsinu I k odstranění bílkovin způsobujících zákal v hroznovém moštu a ve víně. Do tabulky 1 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto měl být přidán nový řádek.

| (37) | Složka COEI-1-LESEAC v Mezinárodním enologickém kodexu OIV byla nahrazena složkami COEI-1-SACCHA a COEI-1-NOSACC. Je proto vhodné zrušit odkaz na složku COEI-1-LESEAC ve sloupci 4 řádku 9.1 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 a nahradit jej odkazem na složky COEI-1-SACCHA a COEI-1-NOSACC. |
| --- | --- |

(37)

Složka COEI-1-LESEAC v Mezinárodním enologickém kodexu OIV byla nahrazena složkami COEI-1-SACCHA a COEI-1-NOSACC. Je proto vhodné zrušit odkaz na složku COEI-1-LESEAC ve sloupci 4 řádku 9.1 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 a nahradit jej odkazem na složky COEI-1-SACCHA a COEI-1-NOSACC.

| (38) | Usnesení OIV-OENO 611-2019 doplnilo složku OIV 2.1.3.2.3.2 týkající se odkyselování bakteriemi kyseliny mléčné. Tato složka se týká řádku 9.2 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, a proto by měla být doplněna do sloupce 3 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(38)

Usnesení OIV-OENO 611-2019 doplnilo složku OIV 2.1.3.2.3.2 týkající se odkyselování bakteriemi kyseliny mléčné. Tato složka se týká řádku 9.2 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, a proto by měla být doplněna do sloupce 3 uvedeného nařízení.

| (39) | Podle bodu 1 dodatku 1 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 je použití kyseliny vinné k odkyselení v současné době povoleno pouze pro produkty pocházející z odrůd révy „Elbling“ a „Weißer Riesling“ a získané z hroznů sklizených v následujících vinařských oblastech severní části vinařské zóny A: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz a Moselle luxembourgeoise. Německo informovalo Komisi, že pěstování odrůd révy „Elbling“ a „Weißer Riesling“ je nyní v Německu povoleno v jiných vinařských oblastech vinařské zóny A. Seznam regionů v uvedeném odstavci by proto měl být změněn, aby pokrýval všechny oblasti vinařské zóny A v Německu. |
| --- | --- |

(39)

Podle bodu 1 dodatku 1 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 je použití kyseliny vinné k odkyselení v současné době povoleno pouze pro produkty pocházející z odrůd révy „Elbling“ a „Weißer Riesling“ a získané z hroznů sklizených v následujících vinařských oblastech severní části vinařské zóny A: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz a Moselle luxembourgeoise. Německo informovalo Komisi, že pěstování odrůd révy „Elbling“ a „Weißer Riesling“ je nyní v Německu povoleno v jiných vinařských oblastech vinařské zóny A. Seznam regionů v uvedeném odstavci by proto měl být změněn, aby pokrýval všechny oblasti vinařské zóny A v Německu.

| (40) | Příloha I část B nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 stanoví horní meze obsahu oxidu siřičitého ve vínech. Názvy vín „Côteaux de l’Ardèche“, „Lot“, „Corrèze“, „Oc“, „Thau“ a „Allobrogie“ uvedené ve čtrnácté odrážce oddílu A bodu 2 písm. c) této části byly změněny. Slovinsko navíc požádalo o přidání vína „vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)“ na seznam vín, u nichž lze zvýšit maximální obsah oxidu siřičitého až na 400 mg/l. Toto víno má velmi vysoký obsah zbytkového cukru, a proto vyžaduje vyšší hladinu oxidu siřičitého, aby byla zajištěna jeho konzervace. Část B přílohy I by měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(40)

Příloha I část B nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 stanoví horní meze obsahu oxidu siřičitého ve vínech. Názvy vín „Côteaux de l’Ardèche“, „Lot“, „Corrèze“, „Oc“, „Thau“ a „Allobrogie“ uvedené ve čtrnácté odrážce oddílu A bodu 2 písm. c) této části byly změněny. Slovinsko navíc požádalo o přidání vína „vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)“ na seznam vín, u nichž lze zvýšit maximální obsah oxidu siřičitého až na 400 mg/l. Toto víno má velmi vysoký obsah zbytkového cukru, a proto vyžaduje vyšší hladinu oxidu siřičitého, aby byla zajištěna jeho konzervace. Část B přílohy I by měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (41) | Španělsko požádalo o změny ustanovení týkajících se španělských likérových vín uvedených v příloze III nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 s cílem zajistit soulad s definicí likérových vín uvedenou v příloze VII části II bodě 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 a se specifikacemi vín s chráněným označením původu Condado de Huelva a Lebrija. Na žádost svých producentů vína Španělsko rovněž požádalo o doplnění odrůd Garnacha roja a Mazuela na seznam odrůd uvedený v dodatku 3 přílohy III nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. Je proto vhodné změnit příslušné oddíly a dodatky přílohy III nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. |
| --- | --- |

(41)

Španělsko požádalo o změny ustanovení týkajících se španělských likérových vín uvedených v příloze III nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 s cílem zajistit soulad s definicí likérových vín uvedenou v příloze VII části II bodě 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 a se specifikacemi vín s chráněným označením původu Condado de Huelva a Lebrija. Na žádost svých producentů vína Španělsko rovněž požádalo o doplnění odrůd Garnacha roja a Mazuela na seznam odrůd uvedený v dodatku 3 přílohy III nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934. Je proto vhodné změnit příslušné oddíly a dodatky přílohy III nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934.

| (42) | V příloze III dodatku 1 části B nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 jsou uvedena likérová vína s chráněným označením původu, při jejichž výrobě se přidávají produkty uvedené v přílohy VII části II bodě 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013. V návaznosti na změny specifikací vína s chráněným označením původu „Κουμανδαρία“ (Commandaria) požádal Kypr o zařazení tohoto vína do přílohy III dodatku 1 části B bodů 5 a 6 uvedeného nařízení v přenesené pravomoci. Tyto body by měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(42)

V příloze III dodatku 1 části B nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 jsou uvedena likérová vína s chráněným označením původu, při jejichž výrobě se přidávají produkty uvedené v přílohy VII části II bodě 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013. V návaznosti na změny specifikací vína s chráněným označením původu „Κουμανδαρία“ (Commandaria) požádal Kypr o zařazení tohoto vína do přílohy III dodatku 1 části B bodů 5 a 6 uvedeného nařízení v přenesené pravomoci. Tyto body by měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (43) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(43)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 se mění takto:

| 1) | článek 2 se nahrazuje tímto:

  „Článek 2
  Vinařské oblasti, v nichž vína mohou mít celkový obsah alkoholu nejvýše 20 % objemových
  Vinařské oblasti, na něž odkazuje příloha VII část II bod 1 druhý pododstavec písm. c) první odrážka nařízení (EU) č. 1308/2013, jsou zóny C I, C II a C III uvedené v dodatku 1 zmíněné přílohy a oblasti zóny B, v nichž mohou být vyráběna bílá vína s těmito chráněnými zeměpisnými označeními: „Franche-Comté“ a „Val de Loire“.“; |
| --- | --- |

1)

článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Vinařské oblasti, v nichž vína mohou mít celkový obsah alkoholu nejvýše 20 % objemových

Vinařské oblasti, na něž odkazuje příloha VII část II bod 1 druhý pododstavec písm. c) první odrážka nařízení (EU) č. 1308/2013, jsou zóny C I, C II a C III uvedené v dodatku 1 zmíněné přílohy a oblasti zóny B, v nichž mohou být vyráběna bílá vína s těmito chráněnými zeměpisnými označeními: „Franche-Comté“ a „Val de Loire“.“;

| 2) | příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

2)

příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení;

| 3) | příloha III se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3)

příloha III se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. října 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 ze dne 12. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o vinařské oblasti, kde lze zvýšit obsah alkoholu, povolené enologické postupy a omezení týkající se výroby a ošetření výrobků z révy vinné, minimální procentní podíl alkoholu pro vedlejší výrobky a jejich likvidaci a zveřejnění složek OIV (Úř. věst. L 149, 7.6.2019, s. 1).

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/273 ze dne 11. prosince 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o systém povolení pro výsadbu révy, registr vinic, průvodní doklady a certifikaci, evidenční knihu vstupů a výstupů, povinná prohlášení, oznámení a zveřejňování oznamovaných informací, doplňuje se nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o příslušné kontroly a sankce, mění se nařízení Komise (ES) č. 555/2008, (ES) č. 606/2009 a (ES) č. 607/2009 a zrušuje se nařízení Komise (ES) č. 436/2009 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/560 (Úř. věst. L 58, 28.2.2018, s. 1).

3

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 606/2009 ze dne 10. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí (Úř. věst. L 193, 24.7.2009, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 ze dne 20. prosince 2017, kterým se zřizuje seznam Unie pro nové potraviny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 o nových potravinách (Úř. věst. L 351, 30.12.2017, s. 72).

6

---

PŘÍLOHA I

Příloha I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 se mění takto:

| 1) | Část A se mění takto:






  a) | Tabulky 1 a 2 se nahrazují tímto:
  „Tabulka 1

  Povolené enologické postupy uvedené v čl. 3 odst. 1 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Enologické postupy | Podmínky a meze jejich použití (1) | Kategorie vinařských produktů (4) |
| 1 | Provzdušnění nebo okysličování | S výhradou podmínek stanovených ve složkách 2.1.1 (2016) a 3.5.5 (2016) Zákoníku enologických postupů OIV. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 2 | Tepelné ošetření | S výhradou podmínek stanovených ve složkách 1.8 (1970), 2.2.4 (1988), 2.3.6 (1988), 2.3.9 (2005), 3.4.3 (1988), 3.4.3.1 (1990), 3.5.4 (1997) a 3.5.10 (1982) Zákoníku enologických postupů OIV. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 2a | Ošetření chladem | S výhradou podmínek stanovených v příloze VIII části I oddíle B bodě 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013 a ve složkách 1.14 (2005), 1.15 (2005), 2.1.12.4 (1998), 2.3.6 (1988), 3.1.2 (1979), 3.1.2.1 (1979), 3.3.4 (2004) a 3.5.11.1 (2001) Zákoníku enologických postupů OIV. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 3 | Odstředění a filtrace s inertními pomocnými filtračními látkami nebo bez nich | S výhradou podmínek stanovených ve složkách 2.1.11 (1970), 2.1.11.1 (1990), 3.2.2 (1989) a 3.2.2.1 (1990) Zákoníku enologických postupů OIV. Jejich použití nesmí zanechat v takto ošetřeném produktu žádné nežádoucí zbytky. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 4 | Vytvoření inertní atmosféry | Pouze za účelem chránění výrobku před vzduchem. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5 | Odsíření fyzikálními metodami | | Čerstvé vinné hrozny, (2), (10), (11), (12), (13) a (14) |
| 6 | Iontoměničové pryskyřice | S výhradou podmínek stanovených v dodatku 3 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | Pouze pro mošt určený k výrobě rektifikovaného moštového koncentrátu. |
| 7 | Provzdušnění | Pouze při použití argonu nebo dusíku. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 8 | Flotace | Pouze při použití dusíku nebo oxidu uhličitého nebo provzdušňování. S výhradou podmínek stanovených ve složce 2.1.14 (1999). | (10), (11) a (12) |
| 9 | Užití plátků z čistého parafínu napuštěných allylisothiokyanátem | Pouze za účelem vytvoření sterilní atmosféry. V Itálii povoleno pouze v případech, kdy je to v souladu s vnitrostátními právními předpisy, a pouze v nádobách o objemu více než 20 litrů. Použití allylisothiokyanátu podléhá podmínkám a mezním hodnotám uvedeným v tabulce 2 s povolenými enologickými sloučeninami. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 10 | Ošetření elektrodialýzou | Pouze za účelem zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene. S výhradou podmínek stanovených v dodatku 5 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 11 | Kousky dubového dřeva | Při výrobě a zrání vín, včetně kvašení čerstvých vinných hroznů a hroznového moštu. S výhradou podmínek stanovených v dodatku 7 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 12 | Úprava obsahu alkoholu ve víně | Úprava provedena pouze u vína. S výhradou podmínek stanovených v dodatku 8 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 13 | Katex k zajištění stabilizace proti vysrážení vinného kamene | S výhradou podmínek stanovených ve složce 3.3.3 (2011) Zákoníku enologických postupů OIV. Musí být rovněž v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 (2) a s vnitrostátními právními předpisy přijatými k jeho provádění. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 14 | Ošetření elektromembránovými procesy | Pouze k přikyselování nebo odkyselování. S výhradou podmínek a mezních hodnot stanovených v příloze VIII části I oddílech C a D nařízení (EU) č. 1308/2013 a v článku 11 tohoto nařízení. Musí být v souladu s nařízením (ES) č. 1935/2004 a nařízením Komise (EU) č. 10/2011 (3) a vnitrostátními právními předpisy přijatými k jejich provádění. S výhradou podmínek stanovených ve složkách 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) a 3.1.2.4 (2012) Zákoníku enologických postupů OIV. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 15 | Katex k přikyselování | S výhradou podmínek a mezních hodnot stanovených v příloze VIII části I oddílech C a D nařízení (EU) č. 1308/2013 a v článku 11 tohoto nařízení. Musí být v souladu s nařízením (ES) č. 1935/2004 a s vnitrostátními právními předpisy přijatými k jeho provádění. S výhradou podmínek stanovených ve složkách 2.1.3.1.4 (2012) a 3.1.1.5 (2012) Zákoníku enologických postupů OIV. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 16 | Membránové spojení | Pouze ke snižování obsahu cukru v moštech. S výhradou podmínek stanovených v dodatku 9 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | (10) |
| 17 | Membránové kontaktory | Pouze za účelem řízení rozpuštěných plynů ve víně. Je zakázáno přidávání oxidu uhličitého u výrobků definovaných v bodech 4, 5, 6 a 8 části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013. Musí být v souladu s nařízením (ES) č. 1935/2004 a nařízením (EU) č. 10/2011 a vnitrostátními právními předpisy přijatými k jejich provádění. S výhradou podmínek stanovených ve složce 3.5.17 (2013) Zákoníku enologických postupů OIV. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 18 | Membránová technologie spolu s aktivním uhlím | Pouze za účelem snížení nadměrného množství 4-ethylfenolu a 4-ethylguajakolu ve vínech. S výhradou podmínek stanovených v dodatku 10 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 19 | Filtrační desky obsahující zeolity Y-faujasity | Pouze za účelem adsorpce haloanisolů. S výhradou podmínek stanovených ve složce 3.2.15 (2016) Zákoníku enologických postupů OIV. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 20 | Částečná koncentrace | U hroznového moštu: s výhradou podmínek stanovených v příloze VIII části I oddíle B bodě 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1308/2013 a ve složkách 2.1.12 (1998), 2.1.12.1 (1993), 2.1.12.2 (2001), 2.1.12.3 (1998) a 2.1.12.4 (1998) Zákoníku enologických postupů OIV.
  U vín: s výhradou podmínek stanovených v příloze VIII části I oddíle B bodě 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013 a ve složkách 3.5.11 (2001) a 3.5.11.1 (2001) Zákoníku enologických postupů OIV.
  Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (15) a (16) |
| 21 | Ošetření diskontinuálními procesy paskalizace | S výhradou podmínek stanovených ve složkách 1.18 (2019) a 2.1.26 (2019) Zákoníku enologických postupů OIV. | Čerstvé vinné hrozny, (10), (11) a (12) |
| 22 | Ošetření kontinuálními procesy paskalizace | S výhradou podmínek stanovených ve složce 2.2.10 (2020) Zákoníku enologických postupů OIV. | (10), (11) a (12) |
| 23 | Ošetření rozdrcených vinných hroznů ultrazvukem na podporu extrakce jejich látek | S výhradou podmínek stanovených ve složce 1.17 (2019) Zákoníku enologických postupů OIV. | Čerstvé vinné hrozny |
| 24 | Ošetření vinných hroznů v pulzním elektrickém poli | S výhradou podmínek stanovených ve složce 2.1.27 (2020) Zákoníku enologických postupů OIV. | Čerstvé vinné hrozny |
| 25 | Ošetření moštů a vín pomocí adsorpčních granulí kopolymeru styrenu a divinylbenzenu | S výhradou podmínek stanovených ve složkách 2.2.11 (2020) a 3.4.22 (2020) Zákoníku enologických postupů OIV. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |

1)

Část A se mění takto:

a)

Tabulky 1 a 2 se nahrazují tímto:

„Tabulka 1

Povolené enologické postupy uvedené v čl. 3 odst. 1

1

2

3

Enologické postupy

Podmínky a meze jejich použití (1)

Kategorie vinařských produktů (4)

1

Provzdušnění nebo okysličování

S výhradou podmínek stanovených ve složkách 2.1.1 (2016) a 3.5.5 (2016) Zákoníku enologických postupů OIV.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

2

Tepelné ošetření

S výhradou podmínek stanovených ve složkách 1.8 (1970), 2.2.4 (1988), 2.3.6 (1988), 2.3.9 (2005), 3.4.3 (1988), 3.4.3.1 (1990), 3.5.4 (1997) a 3.5.10 (1982) Zákoníku enologických postupů OIV.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

2a

Ošetření chladem

S výhradou podmínek stanovených v příloze VIII části I oddíle B bodě 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013 a ve složkách 1.14 (2005), 1.15 (2005), 2.1.12.4 (1998), 2.3.6 (1988), 3.1.2 (1979), 3.1.2.1 (1979), 3.3.4 (2004) a 3.5.11.1 (2001) Zákoníku enologických postupů OIV.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

3

Odstředění a filtrace s inertními pomocnými filtračními látkami nebo bez nich

S výhradou podmínek stanovených ve složkách 2.1.11 (1970), 2.1.11.1 (1990), 3.2.2 (1989) a 3.2.2.1 (1990) Zákoníku enologických postupů OIV. Jejich použití nesmí zanechat v takto ošetřeném produktu žádné nežádoucí zbytky.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

4

Vytvoření inertní atmosféry

Pouze za účelem chránění výrobku před vzduchem.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5

Odsíření fyzikálními metodami

Čerstvé vinné hrozny, (2), (10), (11), (12), (13) a (14)

6

Iontoměničové pryskyřice

S výhradou podmínek stanovených v dodatku 3 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Pouze pro mošt určený k výrobě rektifikovaného moštového koncentrátu.

7

Provzdušnění

Pouze při použití argonu nebo dusíku.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

8

Flotace

Pouze při použití dusíku nebo oxidu uhličitého nebo provzdušňování. S výhradou podmínek stanovených ve složce 2.1.14 (1999).

(10), (11) a (12)

9

Užití plátků z čistého parafínu napuštěných allylisothiokyanátem

Pouze za účelem vytvoření sterilní atmosféry. V Itálii povoleno pouze v případech, kdy je to v souladu s vnitrostátními právními předpisy, a pouze v nádobách o objemu více než 20 litrů. Použití allylisothiokyanátu podléhá podmínkám a mezním hodnotám uvedeným v tabulce 2 s povolenými enologickými sloučeninami.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

10

Ošetření elektrodialýzou

Pouze za účelem zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene. S výhradou podmínek stanovených v dodatku 5 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

11

Kousky dubového dřeva

Při výrobě a zrání vín, včetně kvašení čerstvých vinných hroznů a hroznového moštu. S výhradou podmínek stanovených v dodatku 7 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

12

Úprava obsahu alkoholu ve víně

Úprava provedena pouze u vína. S výhradou podmínek stanovených v dodatku 8 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

13

Katex k zajištění stabilizace proti vysrážení vinného kamene

S výhradou podmínek stanovených ve složce 3.3.3 (2011) Zákoníku enologických postupů OIV. Musí být rovněž v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 (2) a s vnitrostátními právními předpisy přijatými k jeho provádění. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

14

Ošetření elektromembránovými procesy

Pouze k přikyselování nebo odkyselování. S výhradou podmínek a mezních hodnot stanovených v příloze VIII části I oddílech C a D nařízení (EU) č. 1308/2013 a v článku 11 tohoto nařízení. Musí být v souladu s nařízením (ES) č. 1935/2004 a nařízením Komise (EU) č. 10/2011 (3) a vnitrostátními právními předpisy přijatými k jejich provádění. S výhradou podmínek stanovených ve složkách 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) a 3.1.2.4 (2012) Zákoníku enologických postupů OIV. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

15

Katex k přikyselování

S výhradou podmínek a mezních hodnot stanovených v příloze VIII části I oddílech C a D nařízení (EU) č. 1308/2013 a v článku 11 tohoto nařízení. Musí být v souladu s nařízením (ES) č. 1935/2004 a s vnitrostátními právními předpisy přijatými k jeho provádění. S výhradou podmínek stanovených ve složkách 2.1.3.1.4 (2012) a 3.1.1.5 (2012) Zákoníku enologických postupů OIV. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

16

Membránové spojení

Pouze ke snižování obsahu cukru v moštech. S výhradou podmínek stanovených v dodatku 9 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

(10)

17

Membránové kontaktory

Pouze za účelem řízení rozpuštěných plynů ve víně. Je zakázáno přidávání oxidu uhličitého u výrobků definovaných v bodech 4, 5, 6 a 8 části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013. Musí být v souladu s nařízením (ES) č. 1935/2004 a nařízením (EU) č. 10/2011 a vnitrostátními právními předpisy přijatými k jejich provádění. S výhradou podmínek stanovených ve složce 3.5.17 (2013) Zákoníku enologických postupů OIV. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

18

Membránová technologie spolu s aktivním uhlím

Pouze za účelem snížení nadměrného množství 4-ethylfenolu a 4-ethylguajakolu ve vínech. S výhradou podmínek stanovených v dodatku 10 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

19

Filtrační desky obsahující zeolity Y-faujasity

Pouze za účelem adsorpce haloanisolů. S výhradou podmínek stanovených ve složce 3.2.15 (2016) Zákoníku enologických postupů OIV.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

20

Částečná koncentrace

U hroznového moštu: s výhradou podmínek stanovených v příloze VIII části I oddíle B bodě 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1308/2013 a ve složkách 2.1.12 (1998), 2.1.12.1 (1993), 2.1.12.2 (2001), 2.1.12.3 (1998) a 2.1.12.4 (1998) Zákoníku enologických postupů OIV.

U vín: s výhradou podmínek stanovených v příloze VIII části I oddíle B bodě 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013 a ve složkách 3.5.11 (2001) a 3.5.11.1 (2001) Zákoníku enologických postupů OIV.

Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (15) a (16)

21

Ošetření diskontinuálními procesy paskalizace

S výhradou podmínek stanovených ve složkách 1.18 (2019) a 2.1.26 (2019) Zákoníku enologických postupů OIV.

Čerstvé vinné hrozny, (10), (11) a (12)

22

Ošetření kontinuálními procesy paskalizace

S výhradou podmínek stanovených ve složce 2.2.10 (2020) Zákoníku enologických postupů OIV.

(10), (11) a (12)

23

Ošetření rozdrcených vinných hroznů ultrazvukem na podporu extrakce jejich látek

S výhradou podmínek stanovených ve složce 1.17 (2019) Zákoníku enologických postupů OIV.

Čerstvé vinné hrozny

24

Ošetření vinných hroznů v pulzním elektrickém poli

S výhradou podmínek stanovených ve složce 2.1.27 (2020) Zákoníku enologických postupů OIV.

Čerstvé vinné hrozny

25

Ošetření moštů a vín pomocí adsorpčních granulí kopolymeru styrenu a divinylbenzenu

S výhradou podmínek stanovených ve složkách 2.2.11 (2020) a 3.4.22 (2020) Zákoníku enologických postupů OIV.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

Tabulka 2

Povolené enologické sloučeniny uvedené v čl. 3 odst. 1

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Látky/aktivity | Číslo E
  a/nebo
  číslo CAS | Zákoník enologických postupů OIV  (5) | Odkaz na složku kodexu OIV podle čl. 9 odst. 1 | Přídatná látka | Pomocná látka/látka použitá jako pomocná látka  (6) | Podmínky a meze použití  (7) | Kategorie vinařských produktů  (8) |
| 1 | Regulátory kyselosti |
| 1.1 | Kyselina L-(+)-vinná | E 334/CAS 87-69-4 | složky 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-LTARAC | x | | Podmínky a mezní hodnoty stanovené v příloze VIII části I oddílech C a D nařízení (EU) č. 1308/2013 a v článku 11 tohoto nařízení. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. Specifikace pro kyselinu L-(+)-vinnou stanovené v bodě 2 dodatku 1 této přílohy. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 1.2 | Kyselina jablečná (D,L-; L-) | E 296/- | složky 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACIMAL | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 1.3 | Kyselina mléčná | E 270/- | složky 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACILAC | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 1.4 | L(+)-vinan draselný | E 336(ii)/CAS 921-53-9 | složky 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTTAR | | x | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 1.5 | Hydrogenuhličitan draselný | E 501(ii)/CAS 298-14-6 | složky 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTBIC | | x | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 1.6 | Uhličitan vápenatý | E 170/CAS 471-34-1 | složky 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-CALCAR | | x | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| | | | | | | | | |
| 1.8 | Síran vápenatý | E 516/- | složka 2.1.3.1.1.1 (2017) | | x | | Podmínky a mezní hodnoty stanovené v příloze III oddíle A bodě 2 písm. b). Maximální úroveň použití: 2 g/l. | (3) |
| 1.9 | Uhličitan draselný | E 501(i) | složky 2.1.3.2.5 (2017), 3.1.2.2 (1979) | | | x | Podmínky a mezní hodnoty stanovené v příloze VIII části I oddílech C a D nařízení (EU) č. 1308/2013 a v článku 11 tohoto nařízení. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.
  Kyselina citronová: Použije se pouze cíl a) složek OIV 3.1.1 (1979) a 3.1.1.1 (2001). Maximální množství v ošetřeném vínu uvedeném na trh: 1 g/l. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 1.10 | Kyselina citronová | E 330 | složky 3.1.1 (1979), 3.1.1.1 (2001) | COEI-1-CITACI | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 1.11 | Vinné kvasinky | -/- | složky 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x  (6) | (10), (11) a (12) |
| 1.12 | Bakterie kyseliny mléčné | -/- | složky 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x  (6) | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 2 | Konzervanty a antioxidanty |
| 2.1 | Oxid siřičitý | E 220/CAS 7446-09-5 | složky 1.12 (2004), 2.1.2 (1987),
  3.4.4 (2003) | COEI-1-SOUDIO | x | | Mezní hodnoty (tj. maximální množství ve výrobku uvedeném na trh) stanovené v příloze I části B. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 2.2 | Hydrogensiřičitan draselný | E 228/CAS 7773-03-7 | složky 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTBIS | x | | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 2.3 | Metadisiřičitan draselný | E 224/CAS 16731-55-8 | složky 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTANH | x | | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 2.4 | Sorban draselný | E 202 | složka 3.4.5 (1988) | COEI-1-POTSOR | x | | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 2.5 | Lysozym | E 1105 | složky 2.2.6 (1997), 3.4.12 (1997) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 2.6 | Kyselina L-askorbová | E 300 | složky 1.11 (2001), 2.2.7 (2001), 3.4.7 (2001) | COEI-1-ASCACI | x | | Maximální množství v ošetřeném vínu uvedeném na trh: 250 mg/l. Maximálně 250 mg/l pro každé ošetření. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 2.7 | Dimethyldikarbonát (DMDC) | E242/CAS 4525-33-1 | složka 3.4.13 (2001) | COEI-1-DICDIM | x | | Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 3 | Adsorbenty |
| 3.1 | Enologické aktivní uhlí | | složky 2.1.9 (2002), 3.5.9 (1970) | COEI-1-CHARBO | | x | Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | Bílá vína, (2), (10) a (14) |
| 3.2 | Selektivní rostlinná vlákna | | složka 3.4.20 (2017) | COEI-1-FIBVEG | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 4 | Aktivátory alkoholového kvašení a jablečno-mléčné fermentace |
| 4.1 | Mikrokrystalická celulóza | E 460(i)/CAS 9004-34-6 | složky 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-CELMIC | | x | Musí být v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze nařízení (EU) č. 231/2012. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 4.2 | Hydrogenfosforečnan diamonný | E 342/CAS 7783-28-0 | složka 4.1.7 (1995) | COEI-1-PHODIA | | x | Pouze pro alkoholové kvašení. Maximální množství 1 g/l (vyjádřeno jako sůl) (9) nebo 0,3 g/l pro druhotné kvašení šumivých vín. | Čerstvé vinné hrozny, (2), (10), (11), (12), druhotné alkoholové kvašení (4), (5), (6) a (7) |
| 4.3 | Síran amonný | E 517/CAS 7783-20-2 | složka 4.1.7 (1995) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4 | Hydrogensiřičitan amonný | -/CAS 10192-30-0 | | COEI-1-AMMHYD | | x | Pouze pro alkoholové kvašení. Maximální množství 0,2 g/l (vyjádřeno jako sůl) a v mezních hodnotách stanovených v bodech 2.1, 2.2 a 2.3. | Čerstvé vinné hrozny, (2), (10), (11) a (12) |
| 4.5 | Thiamin hydrochlorid | -/CAS 67-03-8 | složky 2.3.3 (1976), 4.1.7 (1995) | COEI-1-THIAMIN | | x | Pouze pro alkoholové kvašení.
  Maximální množství 0,6 mg/l (vyjádřeno jako thiamin) pro každé ošetření. | Čerstvé vinné hrozny, (2), (10), (11), (12), druhotné alkoholové kvašení (4), (5), (6) a (7) |
| 4.6 | Autolyzáty kvasnic | -/- | složky 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-AUTLYS | | x  (6) | | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 4.7 | Buněčné stěny kvasinek | -/- | složky 2.3.4 (1988), 3.4.21 (2015) | COEI-1-YEHULL | | x  (6) | | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 4.8 | Inaktivované kvasinky | -/- | složky 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-INAYEA | | x  (6) | | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 4.9 | Inaktivované kvasinky se zaručenou úrovní glutathionu | -/- | složka 2.2.9 (2017) | COEI-1-LEVGLU | | x  (6) | Pouze pro alkoholové kvašení. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5 | Čiřicí činidla |
| 5.1 | Potravinářská želatina | -/CAS 9000-70-8 | složky 2.1.6 (1997), 3.2.1 (2011) | COEI-1-GELATI | | x  (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.2 | Bílkoviny z pšenice | | složky 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.3 | Bílkoviny z hrachu | | složky 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.4 | Bílkoviny z brambor | | složky 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.5 | Vyzina | | složka 3.2.1 (2011) | COEI-1-COLPOI | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 5.6 | Kasein | -/CAS 9005-43-0 | složka 2.1.16 (2004) | COEI-1-CASEIN | | x  (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.7 | Kaseináty draselné | -/CAS 68131-54-4 | složky 2.1.15 (2004), 3.2.1 (2011) | COEI-1-POTCAS | | x  (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.8 | Vaječný albumin | -/CAS 9006-59-1 | složka 3.2.1 (2011) | COEI-1-OEUALB | | x  (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 5.9 | Bentonit | -/- | složky 2.1.8 (1970), 3.3.5 (1970) | COEI-1-BENTON | | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.10 | Oxid křemičitý (gel nebo koloidní roztok) | E 551/- | složky 2.1.10 (1991), 3.2.1 (2011), 3.2.4 (1991) | COEI-1-DIOSIL | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.11 | Kaolin | -/CAS 1332-58-7 | složka 3.2.1 (2011) | COEI-1-KAOLIN | | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 5.12 | Taniny | | složky 2.1.7 (2019), 2.1.17 (2004), 3.2.6 (2019), 3.2.7 (2004), 4.1.8 (1981), 4.3.2 (1981) | COEI-1-TANINS | | x | | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.13 | Chitosan pocházející z houby Aspergillus niger nebo Agaricus bisporus | -/CAS 9012-76-4 | složky 2.1.22 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.12 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.14 | Chitin-glukan pocházející z houby Aspergillus niger | Chitin: CAS 1398-61-4; glukan: CAS 9041-22-9 | složky 2.1.23 (2009),3.2.1 (2011), 3.2.13 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.15 | Bílkovinné extrakty kvasinek | -/- | složky 2.1.24 (2011), 3.2.14 (2011), 3.2.1 (2011) | COEI-1-EPLEV | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.16 | Polyvinylpolypyrrolidon | E 1202/CAS 25249-54-1 | složka 3.4.9 (1987) | COEI-1-PVPP | | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 5.17 | Alginát vápenatý | E 404/CAS 9005-35-0 | složka 4.1.8 (1981) | COEI-1-ALGIAC | | x | Pouze k výrobě všech kategorií šumivých a perlivých vín získaných kvašením v láhvích a u kterého proběhne oddělení vinných kalů jejich odstřelením (degoržáží). | (4), (5), (6), (7), (8) a (9) |
| 5.18 | Alginát draselný | E 402/CAS 9005-36-1 | složka 4.1.8 (1981) | COEI-1-POTALG | | x | Pouze k výrobě všech kategorií šumivých a perlivých vín získaných kvašením v láhvích a u kterého proběhne oddělení vinných kalů jejich odstřelením (degoržáží). | (4), (5), (6), (7), (8) a (9) |
| 6 | Stabilizátory |
| 6.1 | Hydrogenvinan draselný | E336(i)/CAS 868-14-4 | složka 3.3.4 (2004) | COEI-1-POTBIT | | x | Pouze pro podpoření vysrážení vinných solí. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 6.2 | Vinan vápenatý | -/- | složka 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 6.3 | Kyselina citronová | E 330 | složky 3.3.1 (1970), 3.3.8 (1970) | COEI-1-CITACI | x | | Maximální množství v ošetřeném vínu uvedeném na trh: 1 g/l. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 6.4 | Taniny | -/- | složky 2.1.7 (2019), 3.2.6 (2019), 3.3.1 (1970) | COEI-1-TANINS | | | | Čerstvé vinné hrozny, částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 6.5 | Hexakyanoželeznatan draselný | E 536/- | složky 3.3.1 (1970), 3.3.10 (1970) | COEI-1-POTFER | | x | S výhradou podmínek stanovených v dodatku 4 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 6.6 | Fytát vápenatý | -/CAS 3615-82-5 | složka 3.3.1 (1970) | COEI-1-CALPHY | | x | Pouze u červených vín a maximálně 8 g/hl.
  S výhradou podmínek stanovených v dodatku 4 této přílohy. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 6.7 | Kyselina metavinná | E 353/- | složka 3.3.7 (1970) | COEI-1-METACI | x | | | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 6.8 | Arabská guma | E 414/CAS 9000-01-5 | složka 3.3.6 (1972) | COEI-1-GOMARA | x | | Quantum satis. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 6.9 | DL-kyselina vinná nebo její neutrální draselná sůl | -/CAS 133-37-9 | složky 2.1.21 (2008), 3.4.15 (2008) | COEI-1-DLTART | | x | Pouze pro snížení přebytečného obsahu vápníku.
  S výhradou podmínek stanovených v dodatku 4 této přílohy. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 6.10 | Kvasinkové mannoproteiny | -/- | složka 3.3.13 (2005) | COEI-1-MANPRO | x | | | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 6.11 | Karboxymethylcelulóza | E466/- | složka 3.3.14 (2020) | COEI-1-CMC | x | | Pouze k zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene. | Bílá a růžová vína, (4), (5), (6), (7), (8) a (9) |
| 6.12 | Kopolymery polyvinylimidazolu-polyvinylpyrrolidonu (PVI/PVP) | -/CAS 87865-40-5 | složky 2.1.20 (2014), 3.4.14 (2014) | COEI-1-PVIPVP | | x | Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 6.13 | Polyaspartát draselný | E 456/CAS 64723-18-8 | složka 3.3.15 (2016) | COEI-1-POTPOL | x | | Pouze k tomu, aby se přispělo k stabilizaci vín proti vysrážení vinného kamene. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 6.14 | Kyselina fumarová | E 297/CAS 110-17-8 | složky 3.4.2 (2021), 3.4.23 (2021) | | x | | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 7 | Enzymy  (10) |
| 7.1 | Ureáza | EC 3.5.1.5 | složka 3.4.11 (1995) | COEI-1-UREASE
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze ke snížení obsahu močoviny ve víně.
  S výhradou podmínek stanovených v dodatku 6 této přílohy. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 7.2 | Pektolyáza | EC 4.2.2.10 | složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPLY
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 7.3 | Pektin-methyl-esteráza | EC 3.1.1.11 | složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPME
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 7.4 | Polygalakturonáza | EC 3.2.1.15 | složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPGA
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 7.5 | Hemiceluláza | EC 3.2.1.78 | složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTGHE
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 7.6 | Celuláza | EC 3.2.1.4 | složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTCEL
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 7.7 | Beta-glukanáza | EC 3.2.1.58 | složka 3.2.10 (2004) | COEI-1-BGLUCA
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 7.8 | Glykosidáza | EC 3.2.1.20 | složky 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013) | COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 7.9 | Arabináza | EC 3.2.1.99 | složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTARA
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů. | Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 7.10 | Beta-glukanáza (β1-3, β1-6) | EC 3.2.1.6 | složka 3.5.7 (2013) | COEI-1-ACTGLU
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 7.11 | Glukosidáza | EC 3.2.1.21 | složky 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013) | COEI-1-GLYCOS
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů. | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 7.12 | Aspergillopepsin I | EC 3.4.23.18 | složky 2.2.12 (2021), 3.3.16 (2021) | COEI-1-PROTEA
  COEI-1-PRENZY | | x | Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 8 | Plyny a balicí plyny  (11) |
| 8.1 | Argon | E 938/CAS 7440-37-1 | složky 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002) | COEI-1-ARGON | x  (11) | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 8.2 | Dusík | E 941/CAS 7727-37-9 | složky 2.1.14 (1999), 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002) | COEI-1-AZOTE | x  (11) | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 8.3 | Oxid uhličitý | E 290/CAS 124-38-9 | složky 1.7 (1970), 2.1.14 (1999), 2.2.3 (1970), 2.2.5 (1970), 2.3.9 (2005), 4.1.10 (2002) | COEI-1-DIOCAR | x  (11) | x | U tichých vín je maximální množství oxidu uhličitého v ošetřeném víně uvedeném na trh 3 g/l a přetlak způsobený oxidem uhličitým musí být při teplotě 20 °C nižší než 1 bar. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 8.4 | Plynný kyslík | E 948/CAS 17778-80-2 | složky 2.1.1 (2016), 3.5.5 (2016) | COEI-1-OXYGEN | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 9 | Fermentační činidla |
| 9.1 | Vinné kvasinky | -/- | složky 2.1.3.2.3.1. (2019), 2.3.1 (2016), 4.1.8 (1981) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x  (6) | | Čerstvé vinné hrozny, (2), (10), (11), (12), (13), druhotné alkoholové kvašení (4), (5), (6) a (7) |
| 9.2 | Bakterie kyseliny mléčné | -/- | složky 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x  (6) | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 10 | Odstranění vad |
| 10.1 | Síran měďnatý, pentahydrát | -/CAS 7758-99-8 | složka 3.5.8 (1989) | COEI-1-CUISUL | | x | Maximální množství 1 g/hl, pokud obsah mědi v takto ošetřeném produktu nepřekročí 1 mg/l, s výjimkou likérových vín vyráběných z kvašeného či nezkvašeného hroznového moštu, v jejichž případě obsah mědi nesmí překročit 2 mg/l. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 10.2 | Citrát měďnatý | -/CAS 866-82-0 | složka 3.5.14 (2008) | COEI-1-CUICIT | | x | Maximální množství 1 g/hl, pokud obsah mědi v takto ošetřeném produktu nepřekročí 1 mg/l, s výjimkou likérových vín vyráběných z kvašeného či nezkvašeného hroznového moštu, v jejichž případě obsah mědi nesmí překročit 2 mg/l. | Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 10.3 | Chitosan pocházející z houby Aspergillus niger nebo Agaricus bisporus | -/CAS 9012-76-4 | složka 3.4.16 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 10.4 | Chitin-glukan pocházející z houby Aspergillus niger | Chitin: CAS 1398-61-4; glukan: CAS 9041-22-9 | složka 3.4.17 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 10.5 | Inaktivované kvasinky | -/- | | COEI-1-INAYEA | | x  (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |
| 11 | Jiné postupy |
| 11.1 | Pryskyřice borovice Aleppo | -/- | | | x | | S výhradou podmínek stanovených v dodatku 2 této přílohy. | (2), (10) a (11) |
| 11.2 | Čerstvé vinné kaly | -/- | | | | x  (6) | Pouze u suchých vín. Čerstvé kaly jsou zdravé a nezředěné a obsahují kvasinky pocházející z nedávné vinifikace suchých vín. Množství maximálně 5 % objemu ošetřeného produktu. | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16) |
| 11.3 | Karamel | E 150 a-d/- | složka 4.3 (2007) | COEI-1-CARAMEL | x | | Za účelem zesílení barvy ve smyslu přílohy I bodu 2 nařízení (ES) č. 1333/2008. | (3) |
| 11.4 | Allylisothiokyanát | -/57-06-7 | | | | x | Pouze k napuštění plátků z čistého parafínu. Viz tabulka 1.
  Ve vínu se nesmí vyskytovat žádné stopy allylisothiokyanátu. | Pouze pro částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu a víno. |
| 11.5 | Inaktivované kvasinky | -/- | | COEI-1-INAYEA | | x  (6) | | (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16) |

1

2

3

4

5

6

7

8

Látky/aktivity

Číslo E

a/nebo

číslo CAS

Zákoník enologických postupů OIV  (5)

Odkaz na složku kodexu OIV podle čl. 9 odst. 1

Přídatná látka

Pomocná látka/látka použitá jako pomocná látka  (6)

Podmínky a meze použití  (7)

Kategorie vinařských produktů  (8)

1

Regulátory kyselosti

1.1

Kyselina L-(+)-vinná

E 334/CAS 87-69-4

složky 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-LTARAC

x

Podmínky a mezní hodnoty stanovené v příloze VIII části I oddílech C a D nařízení (EU) č. 1308/2013 a v článku 11 tohoto nařízení. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. Specifikace pro kyselinu L-(+)-vinnou stanovené v bodě 2 dodatku 1 této přílohy.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

1.2

Kyselina jablečná (D,L-; L-)

E 296/-

složky 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACIMAL

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

1.3

Kyselina mléčná

E 270/-

složky 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACILAC

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

1.4

L(+)-vinan draselný

E 336(ii)/CAS 921-53-9

složky 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTTAR

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

1.5

Hydrogenuhličitan draselný

E 501(ii)/CAS 298-14-6

složky 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTBIC

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

1.6

Uhličitan vápenatý

E 170/CAS 471-34-1

složky 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-CALCAR

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

1.8

Síran vápenatý

E 516/-

složka 2.1.3.1.1.1 (2017)

x

Podmínky a mezní hodnoty stanovené v příloze III oddíle A bodě 2 písm. b). Maximální úroveň použití: 2 g/l.

(3)

1.9

Uhličitan draselný

E 501(i)

složky 2.1.3.2.5 (2017), 3.1.2.2 (1979)

x

Podmínky a mezní hodnoty stanovené v příloze VIII části I oddílech C a D nařízení (EU) č. 1308/2013 a v článku 11 tohoto nařízení. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Kyselina citronová: Použije se pouze cíl a) složek OIV 3.1.1 (1979) a 3.1.1.1 (2001). Maximální množství v ošetřeném vínu uvedeném na trh: 1 g/l.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

1.10

Kyselina citronová

E 330

složky 3.1.1 (1979), 3.1.1.1 (2001)

COEI-1-CITACI

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

1.11

Vinné kvasinky

-/-

složky 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x  (6)

(10), (11) a (12)

1.12

Bakterie kyseliny mléčné

-/-

složky 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x  (6)

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

2

Konzervanty a antioxidanty

2.1

Oxid siřičitý

E 220/CAS 7446-09-5

složky 1.12 (2004), 2.1.2 (1987),

3.4.4 (2003)

COEI-1-SOUDIO

x

Mezní hodnoty (tj. maximální množství ve výrobku uvedeném na trh) stanovené v příloze I části B.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

2.2

Hydrogensiřičitan draselný

E 228/CAS 7773-03-7

složky 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTBIS

x

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

2.3

Metadisiřičitan draselný

E 224/CAS 16731-55-8

složky 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTANH

x

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

2.4

Sorban draselný

E 202

složka 3.4.5 (1988)

COEI-1-POTSOR

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

2.5

Lysozym

E 1105

složky 2.2.6 (1997), 3.4.12 (1997)

COEI-1-LYSOZY

x

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

2.6

Kyselina L-askorbová

E 300

složky 1.11 (2001), 2.2.7 (2001), 3.4.7 (2001)

COEI-1-ASCACI

x

Maximální množství v ošetřeném vínu uvedeném na trh: 250 mg/l. Maximálně 250 mg/l pro každé ošetření.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

2.7

Dimethyldikarbonát (DMDC)

E242/CAS 4525-33-1

složka 3.4.13 (2001)

COEI-1-DICDIM

x

Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

3

Adsorbenty

3.1

Enologické aktivní uhlí

složky 2.1.9 (2002), 3.5.9 (1970)

COEI-1-CHARBO

x

Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Bílá vína, (2), (10) a (14)

3.2

Selektivní rostlinná vlákna

složka 3.4.20 (2017)

COEI-1-FIBVEG

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

4

Aktivátory alkoholového kvašení a jablečno-mléčné fermentace

4.1

Mikrokrystalická celulóza

E 460(i)/CAS 9004-34-6

složky 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-CELMIC

x

Musí být v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze nařízení (EU) č. 231/2012.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

4.2

Hydrogenfosforečnan diamonný

E 342/CAS 7783-28-0

složka 4.1.7 (1995)

COEI-1-PHODIA

x

Pouze pro alkoholové kvašení. Maximální množství 1 g/l (vyjádřeno jako sůl) (9) nebo 0,3 g/l pro druhotné kvašení šumivých vín.

Čerstvé vinné hrozny, (2), (10), (11), (12), druhotné alkoholové kvašení (4), (5), (6) a (7)

4.3

Síran amonný

E 517/CAS 7783-20-2

složka 4.1.7 (1995)

COEI-1AMMSUL

x

4.4

Hydrogensiřičitan amonný

-/CAS 10192-30-0

COEI-1-AMMHYD

x

Pouze pro alkoholové kvašení. Maximální množství 0,2 g/l (vyjádřeno jako sůl) a v mezních hodnotách stanovených v bodech 2.1, 2.2 a 2.3.

Čerstvé vinné hrozny, (2), (10), (11) a (12)

4.5

Thiamin hydrochlorid

-/CAS 67-03-8

složky 2.3.3 (1976), 4.1.7 (1995)

COEI-1-THIAMIN

x

Pouze pro alkoholové kvašení.

Maximální množství 0,6 mg/l (vyjádřeno jako thiamin) pro každé ošetření.

Čerstvé vinné hrozny, (2), (10), (11), (12), druhotné alkoholové kvašení (4), (5), (6) a (7)

4.6

Autolyzáty kvasnic

-/-

složky 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-AUTLYS

x  (6)

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

4.7

Buněčné stěny kvasinek

-/-

složky 2.3.4 (1988), 3.4.21 (2015)

COEI-1-YEHULL

x  (6)

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

4.8

Inaktivované kvasinky

-/-

složky 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-INAYEA

x  (6)

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

4.9

Inaktivované kvasinky se zaručenou úrovní glutathionu

-/-

složka 2.2.9 (2017)

COEI-1-LEVGLU

x  (6)

Pouze pro alkoholové kvašení.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5

Čiřicí činidla

5.1

Potravinářská želatina

-/CAS 9000-70-8

složky 2.1.6 (1997), 3.2.1 (2011)

COEI-1-GELATI

x  (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.2

Bílkoviny z pšenice

složky 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.3

Bílkoviny z hrachu

složky 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.4

Bílkoviny z brambor

složky 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.5

Vyzina

složka 3.2.1 (2011)

COEI-1-COLPOI

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

5.6

Kasein

-/CAS 9005-43-0

složka 2.1.16 (2004)

COEI-1-CASEIN

x  (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.7

Kaseináty draselné

-/CAS 68131-54-4

složky 2.1.15 (2004), 3.2.1 (2011)

COEI-1-POTCAS

x  (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.8

Vaječný albumin

-/CAS 9006-59-1

složka 3.2.1 (2011)

COEI-1-OEUALB

x  (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

5.9

Bentonit

-/-

složky 2.1.8 (1970), 3.3.5 (1970)

COEI-1-BENTON

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.10

Oxid křemičitý (gel nebo koloidní roztok)

E 551/-

složky 2.1.10 (1991), 3.2.1 (2011), 3.2.4 (1991)

COEI-1-DIOSIL

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.11

Kaolin

-/CAS 1332-58-7

složka 3.2.1 (2011)

COEI-1-KAOLIN

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

5.12

Taniny

složky 2.1.7 (2019), 2.1.17 (2004), 3.2.6 (2019), 3.2.7 (2004), 4.1.8 (1981), 4.3.2 (1981)

COEI-1-TANINS

x

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.13

Chitosan pocházející z houby Aspergillus niger nebo Agaricus bisporus

-/CAS 9012-76-4

složky 2.1.22 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.12 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.14

Chitin-glukan pocházející z houby Aspergillus niger

Chitin: CAS 1398-61-4; glukan: CAS 9041-22-9

složky 2.1.23 (2009),3.2.1 (2011), 3.2.13 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.15

Bílkovinné extrakty kvasinek

-/-

složky 2.1.24 (2011), 3.2.14 (2011), 3.2.1 (2011)

COEI-1-EPLEV

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.16

Polyvinylpolypyrrolidon

E 1202/CAS 25249-54-1

složka 3.4.9 (1987)

COEI-1-PVPP

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

5.17

Alginát vápenatý

E 404/CAS 9005-35-0

složka 4.1.8 (1981)

COEI-1-ALGIAC

x

Pouze k výrobě všech kategorií šumivých a perlivých vín získaných kvašením v láhvích a u kterého proběhne oddělení vinných kalů jejich odstřelením (degoržáží).

(4), (5), (6), (7), (8) a (9)

5.18

Alginát draselný

E 402/CAS 9005-36-1

složka 4.1.8 (1981)

COEI-1-POTALG

x

Pouze k výrobě všech kategorií šumivých a perlivých vín získaných kvašením v láhvích a u kterého proběhne oddělení vinných kalů jejich odstřelením (degoržáží).

(4), (5), (6), (7), (8) a (9)

6

Stabilizátory

6.1

Hydrogenvinan draselný

E336(i)/CAS 868-14-4

složka 3.3.4 (2004)

COEI-1-POTBIT

x

Pouze pro podpoření vysrážení vinných solí.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

6.2

Vinan vápenatý

-/-

složka 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

6.3

Kyselina citronová

E 330

složky 3.3.1 (1970), 3.3.8 (1970)

COEI-1-CITACI

x

Maximální množství v ošetřeném vínu uvedeném na trh: 1 g/l.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

6.4

Taniny

-/-

složky 2.1.7 (2019), 3.2.6 (2019), 3.3.1 (1970)

COEI-1-TANINS

Čerstvé vinné hrozny, částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

6.5

Hexakyanoželeznatan draselný

E 536/-

složky 3.3.1 (1970), 3.3.10 (1970)

COEI-1-POTFER

x

S výhradou podmínek stanovených v dodatku 4 této přílohy. Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

6.6

Fytát vápenatý

-/CAS 3615-82-5

složka 3.3.1 (1970)

COEI-1-CALPHY

x

Pouze u červených vín a maximálně 8 g/hl.

S výhradou podmínek stanovených v dodatku 4 této přílohy.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

6.7

Kyselina metavinná

E 353/-

složka 3.3.7 (1970)

COEI-1-METACI

x

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

6.8

Arabská guma

E 414/CAS 9000-01-5

složka 3.3.6 (1972)

COEI-1-GOMARA

x

Quantum satis.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

6.9

DL-kyselina vinná nebo její neutrální draselná sůl

-/CAS 133-37-9

složky 2.1.21 (2008), 3.4.15 (2008)

COEI-1-DLTART

x

Pouze pro snížení přebytečného obsahu vápníku.

S výhradou podmínek stanovených v dodatku 4 této přílohy.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

6.10

Kvasinkové mannoproteiny

-/-

složka 3.3.13 (2005)

COEI-1-MANPRO

x

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

6.11

Karboxymethylcelulóza

E466/-

složka 3.3.14 (2020)

COEI-1-CMC

x

Pouze k zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene.

Bílá a růžová vína, (4), (5), (6), (7), (8) a (9)

6.12

Kopolymery polyvinylimidazolu-polyvinylpyrrolidonu (PVI/PVP)

-/CAS 87865-40-5

složky 2.1.20 (2014), 3.4.14 (2014)

COEI-1-PVIPVP

x

Ošetření se zaznamenává do evidence podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

6.13

Polyaspartát draselný

E 456/CAS 64723-18-8

složka 3.3.15 (2016)

COEI-1-POTPOL

x

Pouze k tomu, aby se přispělo k stabilizaci vín proti vysrážení vinného kamene.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

6.14

Kyselina fumarová

E 297/CAS 110-17-8

složky 3.4.2 (2021), 3.4.23 (2021)

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

7

Enzymy  (10)

7.1

Ureáza

EC 3.5.1.5

složka 3.4.11 (1995)

COEI-1-UREASE

COEI-1-PRENZY

x

Pouze ke snížení obsahu močoviny ve víně.

S výhradou podmínek stanovených v dodatku 6 této přílohy.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

7.2

Pektolyáza

EC 4.2.2.10

složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPLY

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

7.3

Pektin-methyl-esteráza

EC 3.1.1.11

složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPME

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

7.4

Polygalakturonáza

EC 3.2.1.15

složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPGA

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

7.5

Hemiceluláza

EC 3.2.1.78

složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTGHE

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

7.6

Celuláza

EC 3.2.1.4

složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTCEL

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

7.7

Beta-glukanáza

EC 3.2.1.58

složka 3.2.10 (2004)

COEI-1-BGLUCA

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

7.8

Glykosidáza

EC 3.2.1.20

složky 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013)

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

7.9

Arabináza

EC 3.2.1.99

složky 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTARA

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů.

Čerstvé vinné hrozny, (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

7.10

Beta-glukanáza (β1-3, β1-6)

EC 3.2.1.6

složka 3.5.7 (2013)

COEI-1-ACTGLU

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

7.11

Glukosidáza

EC 3.2.1.21

složky 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013)

COEI-1-GLYCOS

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů.

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

7.12

Aspergillopepsin I

EC 3.4.23.18

složky 2.2.12 (2021), 3.3.16 (2021)

COEI-1-PROTEA

COEI-1-PRENZY

x

Pouze pro enologické účely při maceraci, čiření, stabilizaci, filtraci a odhalení aromatických prekurzorů hroznů

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

8

Plyny a balicí plyny  (11)

8.1

Argon

E 938/CAS 7440-37-1

složky 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002)

COEI-1-ARGON

x  (11)

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

8.2

Dusík

E 941/CAS 7727-37-9

složky 2.1.14 (1999), 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002)

COEI-1-AZOTE

x  (11)

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

8.3

Oxid uhličitý

E 290/CAS 124-38-9

složky 1.7 (1970), 2.1.14 (1999), 2.2.3 (1970), 2.2.5 (1970), 2.3.9 (2005), 4.1.10 (2002)

COEI-1-DIOCAR

x  (11)

x

U tichých vín je maximální množství oxidu uhličitého v ošetřeném víně uvedeném na trh 3 g/l a přetlak způsobený oxidem uhličitým musí být při teplotě 20 °C nižší než 1 bar.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

8.4

Plynný kyslík

E 948/CAS 17778-80-2

složky 2.1.1 (2016), 3.5.5 (2016)

COEI-1-OXYGEN

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

9

Fermentační činidla

9.1

Vinné kvasinky

-/-

složky 2.1.3.2.3.1. (2019), 2.3.1 (2016), 4.1.8 (1981)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x  (6)

Čerstvé vinné hrozny, (2), (10), (11), (12), (13), druhotné alkoholové kvašení (4), (5), (6) a (7)

9.2

Bakterie kyseliny mléčné

-/-

složky 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x  (6)

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

10

Odstranění vad

10.1

Síran měďnatý, pentahydrát

-/CAS 7758-99-8

složka 3.5.8 (1989)

COEI-1-CUISUL

x

Maximální množství 1 g/hl, pokud obsah mědi v takto ošetřeném produktu nepřekročí 1 mg/l, s výjimkou likérových vín vyráběných z kvašeného či nezkvašeného hroznového moštu, v jejichž případě obsah mědi nesmí překročit 2 mg/l.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

10.2

Citrát měďnatý

-/CAS 866-82-0

složka 3.5.14 (2008)

COEI-1-CUICIT

x

Maximální množství 1 g/hl, pokud obsah mědi v takto ošetřeném produktu nepřekročí 1 mg/l, s výjimkou likérových vín vyráběných z kvašeného či nezkvašeného hroznového moštu, v jejichž případě obsah mědi nesmí překročit 2 mg/l.

Částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu, (1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

10.3

Chitosan pocházející z houby Aspergillus niger nebo Agaricus bisporus

-/CAS 9012-76-4

složka 3.4.16 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

10.4

Chitin-glukan pocházející z houby Aspergillus niger

Chitin: CAS 1398-61-4; glukan: CAS 9041-22-9

složka 3.4.17 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

10.5

Inaktivované kvasinky

-/-

COEI-1-INAYEA

x  (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

11

Jiné postupy

11.1

Pryskyřice borovice Aleppo

-/-

x

S výhradou podmínek stanovených v dodatku 2 této přílohy.

(2), (10) a (11)

11.2

Čerstvé vinné kaly

-/-

x  (6)

Pouze u suchých vín. Čerstvé kaly jsou zdravé a nezředěné a obsahují kvasinky pocházející z nedávné vinifikace suchých vín. Množství maximálně 5 % objemu ošetřeného produktu.

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (15) a (16)

11.3

Karamel

E 150 a-d/-

složka 4.3 (2007)

COEI-1-CARAMEL

x

Za účelem zesílení barvy ve smyslu přílohy I bodu 2 nařízení (ES) č. 1333/2008.

(3)

11.4

Allylisothiokyanát

-/57-06-7

x

Pouze k napuštění plátků z čistého parafínu. Viz tabulka 1.

Ve vínu se nesmí vyskytovat žádné stopy allylisothiokyanátu.

Pouze pro částečně zkvašený hroznový mošt určený k přímé lidské spotřebě v nezměněném stavu a víno.

11.5

Inaktivované kvasinky

-/-

COEI-1-INAYEA

x  (6)

(1), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9), (10), (11), (12), (15) a (16)

| b) | V dodatku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:






  „1. | Kyselina vinná, jejíž užití k odkyselování je stanoveno v řádku 1.1 tabulky 2 této přílohy, může být použita pouze pro produkty, které: | pocházejí z odrůd révy Elbling a Riesling a |
| --- | --- | --- | --- |

b)

V dodatku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.

pocházejí z odrůd révy Elbling a Riesling a

| | jsou získány z hroznů sklizených v Německu ve vinařské zóně A.“ |
| --- | --- |

jsou získány z hroznů sklizených v Německu ve vinařské zóně A.“

| c) | V dodatku 5 se zrušuje věta „O tomto ošetření musí být podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 vedena evidence“. |
| --- | --- |

c)

V dodatku 5 se zrušuje věta „O tomto ošetření musí být podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 vedena evidence“.

| d) | V dodatku 7 se zrušuje věta „O tomto ošetření musí být podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 vedena evidence“. |
| --- | --- |

d)

V dodatku 7 se zrušuje věta „O tomto ošetření musí být podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 vedena evidence“.

| e) | V dodatku 8 se zrušuje věta „O tomto ošetření musí být podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 vedena evidence“. |
| --- | --- |

e)

V dodatku 8 se zrušuje věta „O tomto ošetření musí být podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 vedena evidence“.

| f) | V dodatku 10 se zrušuje věta „O tomto ošetření musí být podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 vedena evidence“. |
| --- | --- |

f)

V dodatku 10 se zrušuje věta „O tomto ošetření musí být podle čl. 147 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 vedena evidence“.

| 2) | Část B oddíl A bod 2 se mění takto:






  a) | V písmeni c) se čtrnáctá odrážka nahrazuje tímto:






  „— | bílých vín s těmito chráněnými zeměpisnými označeními, jejichž celkový obsah alkoholu je vyšší než 15 % objemových a obsah cukru je vyšší než 45 g/l:






  — | Franche-Comté, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Část B oddíl A bod 2 se mění takto:

a)

V písmeni c) se čtrnáctá odrážka nahrazuje tímto:

„—

bílých vín s těmito chráněnými zeměpisnými označeními, jejichž celkový obsah alkoholu je vyšší než 15 % objemových a obsah cukru je vyšší než 45 g/l:

—

Franche-Comté,

| — | Coteaux de l’Auxois, |
| --- | --- |

—

Coteaux de l’Auxois,

| — | Saône-et-Loire, |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire,

| — | Ardèche, |
| --- | --- |

—

Ardèche,

| — | Collines rhodaniennes, |
| --- | --- |

—

Collines rhodaniennes,

| — | Comté Tolosan, |
| --- | --- |

—

Comté Tolosan,

| — | Côtes de Gascogne, |
| --- | --- |

—

Côtes de Gascogne,

| — | Gers, |
| --- | --- |

—

Gers,

| — | Côtes du Lot, |
| --- | --- |

—

Côtes du Lot,

| — | Côtes du Tarn, |
| --- | --- |

—

Côtes du Tarn,

| — | Vins de la Corrèze, |
| --- | --- |

—

Vins de la Corrèze,

| — | Ile de Beauté, |
| --- | --- |

—

Ile de Beauté,

| — | Pays d’Oc, |
| --- | --- |

—

Pays d’Oc,

| — | Côtes de Thau, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thau,

| — | Val de Loire, |
| --- | --- |

—

Val de Loire,

| — | Méditerranée, |
| --- | --- |

—

Méditerranée,

| — | Comtés rhodaniens, |
| --- | --- |

—

Comtés rhodaniens,

| — | Côtes de Thongue, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thongue,

| — | Côte Vermeille, |
| --- | --- |

—

Côte Vermeille,

| — | Agenais, |
| --- | --- |

—

Agenais,

| — | Landes, |
| --- | --- |

—

Landes,

| — | Vins des Allobroges, |
| --- | --- |

—

Vins des Allobroges,

| — | Var,“. |
| --- | --- |

—

Var,“.

| b) | V písmeni e) se desátá odrážka nahrazuje tímto:






  „— | vín pocházejících ze Slovinska, pro která lze používat chráněné označení původu, označených výrazy: „vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor“, „vrhunsko vino ZGP – ledeno vino“, „vrhunsko vino ZGP — suhi jagodni izbor“ nebo „vrhunsko vino ZGP — slamno vino (vino iz sušenega grozdja)“,“. |
| --- | --- | --- |

b)

V písmeni e) se desátá odrážka nahrazuje tímto:

„—

vín pocházejících ze Slovinska, pro která lze používat chráněné označení původu, označených výrazy: „vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor“, „vrhunsko vino ZGP – ledeno vino“, „vrhunsko vino ZGP — suhi jagodni izbor“ nebo „vrhunsko vino ZGP — slamno vino (vino iz sušenega grozdja)“,“.

---

(1)  Rok v závorkách za odkazy na složku Zákoníku enologických postupů OIV označuje verzi složky s postupem, který Unie povolila jakožto povolený enologický postup, s výhradou podmínek a mezí použití stanovených v této tabulce.

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami a o zrušení směrnic 80/590/EHS a 89/109/EHS (Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 4).

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 10/2011 ze dne 14. ledna 2011 o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami (Úř. věst. L 12, 15.1.2011, s. 1).

(4)  Pokud se nepoužije na všechny kategorie vinařských produktů stanovené v části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013.

(5)  Rok v závorkách za odkazy na složku Zákoníku enologických postupů OIV označuje verzi složky s postupem, který Unie povolila jakožto povolený enologický postup, s výhradou podmínek a mezí použití stanovených v této tabulce.

(6)  Látky použité jako pomocné látky uvedené v čl. 20 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a o zrušení směrnice Komise 87/250/EHS, směrnice Rady 90/496/EHS, směrnice Komise 1999/10/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES, směrnic Komise 2002/67/ES a 2008/5/ES a nařízení Komise (ES) č. 608/2004 (Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 18).

(7)  Povolené enologické sloučeniny se použijí v souladu s ustanoveními obsaženými ve složkách Zákoníku enologických postupů OIV uvedených ve sloupci 3, pokud neplatí další podmínky a meze použití stanovené v tomto sloupci.

(8)  Pokud se nepoužije na všechny kategorie vinařských produktů stanovené v části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013.

(9)  Amonné soli uvedené v řádcích 4.2, 4.3 a 4.4 mohou být použity společně až do celkové mezní hodnoty 1 g/l nebo 0,3 g/l pro druhotné kvašení šumivých vín. Amonná sůl uvedená v řádku 4.4. však nesmí překročit mezní hodnotu uvedenou v řádku 4.4.

(10)  Viz též čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení.

(11)  Když se používají jako přídatné látky podle přílohy I bodu 20 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16).“

---

PŘÍLOHA II

Příloha III nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 se mění takto:

| 1) | V oddíle A bodu 4 písm. a) se druhá odrážka nahrazuje tímto:






  „— | zahuštěného hroznového moštu, zahuštěného hroznového moštu získaného přímým ohřevem, který, odhlédne-li se od tohoto postupu, odpovídá definici zahuštěného hroznového moštu, rektifikovaného moštového koncentrátu či hroznového moštu ze zaschlých hroznů, k nimž byl přidán neutrální alkohol vinného původu s cílem zamezit kvašení, v případě španělského vína označeného tradičním výrazem „vino generoso de licor“, pokud zvýšení celkového obsahu alkoholu dotyčného vína nepřesáhne 8 % objemových,“. |
| --- | --- | --- |

1)

V oddíle A bodu 4 písm. a) se druhá odrážka nahrazuje tímto:

„—

zahuštěného hroznového moštu, zahuštěného hroznového moštu získaného přímým ohřevem, který, odhlédne-li se od tohoto postupu, odpovídá definici zahuštěného hroznového moštu, rektifikovaného moštového koncentrátu či hroznového moštu ze zaschlých hroznů, k nimž byl přidán neutrální alkohol vinného původu s cílem zamezit kvašení, v případě španělského vína označeného tradičním výrazem „vino generoso de licor“, pokud zvýšení celkového obsahu alkoholu dotyčného vína nepřesáhne 8 % objemových,“.

| 2) | V oddíle B bodu 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

  „Co se však týká likérových vín s chráněným označením původu „Condado de Huelva“, „Málaga“ a „Jerez-Xérès-Sherry“, může hroznový mošt ze zaschlých hroznů, do něhož byl přidán neutrální alkohol vinného původu získaný z odrůdy „Pedro Ximénez“ s cílem zamezit kvašení, pocházet z oblasti „Montilla-Moriles“.“ |
| --- | --- |

2)

V oddíle B bodu 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Co se však týká likérových vín s chráněným označením původu „Condado de Huelva“, „Málaga“ a „Jerez-Xérès-Sherry“, může hroznový mošt ze zaschlých hroznů, do něhož byl přidán neutrální alkohol vinného původu získaný z odrůdy „Pedro Ximénez“ s cílem zamezit kvašení, pocházet z oblasti „Montilla-Moriles“.“

| 3) | Dodatek 1 se mění takto:






  a) | V oddíle A se tabulka týkající se „ŠPANĚLSKA“ nahrazuje tímto:






  „Likérová vína s chráněným označením původu | Označení produktu stanovené právními předpisy Unie nebo členského státu |
| --- | --- | --- | --- |
| Alicante | Moscatel de Alicante |
| | Vino dulce |
| Cariñena | Vino dulce |
| Condado de Huelva | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| | Mistela |
| | Vino dulce |
| Empordà | Mistela |
| | Moscatel |
| Jerez-Xérès-Sherry | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Lebrija | |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Priorato | Vino dulce |
| Tarragona | Vino dulce |
| Valencia | Moscatel de Valencia |
| | Vino dulce“. |

3)

Dodatek 1 se mění takto:

a)

V oddíle A se tabulka týkající se „ŠPANĚLSKA“ nahrazuje tímto:

„Likérová vína s chráněným označením původu

Označení produktu stanovené právními předpisy Unie nebo členského státu

Alicante

Moscatel de Alicante

Vino dulce

Cariñena

Vino dulce

Condado de Huelva

Pedro Ximénez

Moscatel

Mistela

Vino dulce

Empordà

Mistela

Moscatel

Jerez-Xérès-Sherry

Pedro Ximénez

Moscatel

Lebrija

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Pedro Ximénez

Moscatel

Priorato

Vino dulce

Tarragona

Vino dulce

Valencia

Moscatel de Valencia

Vino dulce“.

| b) | Oddíl B se mění takto:






  i) | V bodě 4 se tabulka týkající se „ŠPANĚLSKA“ nahrazuje tímto:






  „Likérová vína s chráněným označením původu | Označení produktu stanovené právními předpisy Unie nebo členského státu |
| --- | --- | --- | --- |
| Condado de Huelva | |
| Jerez-Xérès-Sherry | Vino generoso de licor |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Vino generoso de licor“. |

b)

Oddíl B se mění takto:

i)

V bodě 4 se tabulka týkající se „ŠPANĚLSKA“ nahrazuje tímto:

„Likérová vína s chráněným označením původu

Označení produktu stanovené právními předpisy Unie nebo členského státu

Condado de Huelva

Jerez-Xérès-Sherry

Vino generoso de licor

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Vino generoso de licor“.

| ii) | V bodě 5 se za slova „ITÁLIE Marsala“ doplňují nová slova, která znějí:

  „KYPR
  Κουμανδαρία (Commandaria).“ |
| --- | --- |

ii)

V bodě 5 se za slova „ITÁLIE Marsala“ doplňují nová slova, která znějí:

„KYPR

Κουμανδαρία (Commandaria).“

| iii) | V bodě 6 se za slova „ITÁLIE Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani“ doplňují nová slova, která znějí:

  „KYPR
  Κουμανδαρία (Commandaria).“ |
| --- | --- |

iii)

V bodě 6 se za slova „ITÁLIE Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani“ doplňují nová slova, která znějí:

„KYPR

Κουμανδαρία (Commandaria).“

| 4) | V dodatku 3 se seznam odrůd nahrazuje tímto:

  „Muscats — Grenache — Garnacha Blanca — Garnacha Peluda — Listán Blanco — Listán Negro-Negramoll — Maccabéo — Malvoisies — Mavrodaphne — Assirtiko — Liatiko — Garnacha tintorera — Monastrell — Palomino — Pedro Ximénez — Albarola — Aleatico — Bosco — Cannonau — Corinto nero — Giró — Monica — Nasco — Primitivo — Vermentino — Zibibbo — Moscateles — Garnacha — Garnacha roja — Mazuela.“ |
| --- | --- |

4)

V dodatku 3 se seznam odrůd nahrazuje tímto:

„Muscats — Grenache — Garnacha Blanca — Garnacha Peluda — Listán Blanco — Listán Negro-Negramoll — Maccabéo — Malvoisies — Mavrodaphne — Assirtiko — Liatiko — Garnacha tintorera — Monastrell — Palomino — Pedro Ximénez — Albarola — Aleatico — Bosco — Cannonau — Corinto nero — Giró — Monica — Nasco — Primitivo — Vermentino — Zibibbo — Moscateles — Garnacha — Garnacha roja — Mazuela.“

---

| 19.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 12/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 12/30

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/69

ze dne 12. ledna 2022,

kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku zaručených tradičních specialit („Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ (ZTS))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Rakouska o schválení změny specifikace zaručené tradiční speciality „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ zapsané do rejstříku podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/304 (2). Tato změna mění název „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ na „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“/„Seneno mleko“. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Rakouska o schválení změny specifikace zaručené tradiční speciality „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ zapsané do rejstříku podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/304 (2). Tato změna mění název „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ na „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“/„Seneno mleko“.

| (2) | Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3). |
| --- | --- |

(2)

Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“ (ZTS) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. ledna 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/304 ze dne 2. března 2016 o zápisu názvu do rejstříku zaručených tradičních specialit („Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno“ (ZTS)) (Úř. věst. L 58, 4.3.2016, s. 28).

2

(3)  
  Úř. věst. C 392, 28.9.2021, s. 8.

3

---

| 19.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 12/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 12/31

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/70

ze dne 12. ledna 2022,

kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku zaručených tradičních specialit („Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ (ZTS) )

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 53 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 Komise přezkoumala žádost Rakouska o schválení změny specifikace zaručené tradiční speciality „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „ Leche de heno de oveja
  “
  zapsané do rejstříku podle nařízení Komise (EU) 2019/486 (2). Tato změna zahrnuje změnu názvu
  „
  Schaf-Heumilch
  “ / “
  Sheep’s Haymilk
  “ / “
  Latte fieno di pecora
  “ / “
  Lait de foin de brebis“ / „ Leche de heno de oveja
  “
  na
  „
  Schaf-Heumilch
  “ / “
  Sheep’s Haymilk
  “ / “
  Latte fieno di pecora
  “ / “
  Lait de foin de brebis“ / „ Leche de heno de oveja
  “
  / „Ovčje seneno mleko“. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 53 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 Komise přezkoumala žádost Rakouska o schválení změny specifikace zaručené tradiční speciality „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „ Leche de heno de oveja
  “
  zapsané do rejstříku podle nařízení Komise (EU) 2019/486 (2). Tato změna zahrnuje změnu názvu
  „
  Schaf-Heumilch
  “ / “
  Sheep’s Haymilk
  “ / “
  Latte fieno di pecora
  “ / “
  Lait de foin de brebis“ / „ Leche de heno de oveja
  “
  na
  „
  Schaf-Heumilch
  “ / “
  Sheep’s Haymilk
  “ / “
  Latte fieno di pecora
  “ / “
  Lait de foin de brebis“ / „ Leche de heno de oveja
  “
  / „Ovčje seneno mleko“.

| (2) | Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3). |
| --- | --- |

(2)

Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu
  „
  Schaf-Heumilch
  “ / “
  Sheep’s Haymilk
  “ / “
  Latte fieno di pecora
  “ / “
  Lait de foin de brebis“ / „ Leche de heno de oveja
  “
  (ZTS) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. ledna 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/486 ze dne 19. března 2019 o zápisu názvu do rejstříku zaručených tradičních specialit „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ (ZTS) (Úř. věst. L 84, 26.3.2019, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. C 392, 28.9.2021, s. 13.

3

---

| 19.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 12/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 12/33

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/71

ze dne 12. ledna 2022,

kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku zaručených tradičních specialit („Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ (ZTS))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 Komise přezkoumala žádost Rakouska o schválení změny specifikace zaručené tradiční speciality „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“, zapsané do rejstříku podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/487 (2). Tato změna zahrnuje změnu názvu „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ na „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 Komise přezkoumala žádost Rakouska o schválení změny specifikace zaručené tradiční speciality „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“, zapsané do rejstříku podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/487 (2). Tato změna zahrnuje změnu názvu „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ na „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“.

| (2) | Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3). |
| --- | --- |

(2)

Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ (ZTS) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. ledna 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/487 ze dne 19. března 2019 o zápisu názvu do rejstříku zaručených tradičních specialit „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ (ZTS) (Úř. věst. L 84, 26.3.2019, s. 3).

2

(3)  
  Úř. věst. C 396, 30.9.2021, s. 22.

3

---

| 19.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 12/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 12/34

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/72

ze dne 18. ledna 2022,

kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 a čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení řízení

Zahájení řízení

| (1) | Dne 21. prosince 2020 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antisubvenční řízení týkající se dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“, „ČLR“ nebo „dotčená země“) na základě článku 10 nařízení (EU) 2016/1037. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 21. prosince 2020 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antisubvenční řízení týkající se dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“, „ČLR“ nebo „dotčená země“) na základě článku 10 nařízení (EU) 2016/1037. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo sdružení Europacable (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii. Žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kabelů z optických vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o subvencování a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo sdružení Europacable (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii. Žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kabelů z optických vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o subvencování a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

| (3) | Před zahájením antisubvenčního šetření Komise vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“) (3) oznámila, že obdržela podnět s náležitými podklady, a vyzvala ji ke konzultacím v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení. Konzultace s čínskou vládou se uskutečnily dne 16. prosince 2020. Nebylo však dosaženo žádného vzájemně přijatelného řešení. |
| --- | --- |

(3)

Před zahájením antisubvenčního šetření Komise vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“) (3) oznámila, že obdržela podnět s náležitými podklady, a vyzvala ji ke konzultacím v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení. Konzultace s čínskou vládou se uskutečnily dne 16. prosince 2020. Nebylo však dosaženo žádného vzájemně přijatelného řešení.

3

| (4) | Dne 24. září 2020 zahájila Evropská komise samostatné antidumpingové šetření týkající se téhož výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky (4) (dále jen „samostatné antidumpingové šetření“). Analýzy újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření a samostatného antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, výrobců v Unii zařazených do vzorku, posuzovaného období a období šetření jsou v obou šetřeních stejné. |
| --- | --- |

(4)

Dne 24. září 2020 zahájila Evropská komise samostatné antidumpingové šetření týkající se téhož výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky (4) (dále jen „samostatné antidumpingové šetření“). Analýzy újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření a samostatného antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, výrobců v Unii zařazených do vzorku, posuzovaného období a období šetření jsou v obou šetřeních stejné.

4

1.2.   Připomínky týkající se zahájení šetření

Připomínky týkající se zahájení šetření

| (5) | Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od čínské vlády, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“), jednoho dovozce (dále jen „Connect Com“) a žadatele. |
| --- | --- |

(5)

Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od čínské vlády, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“), jednoho dovozce (dále jen „Connect Com“) a žadatele.

| (6) | Čínská vláda tvrdila, že šetření by nemělo být zahájeno, protože podnět nesplňuje požadavky na důkazy stanovené v čl. 11 odst. 2 a 3 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (dále jen „Dohoda o subvencích a vyrovnávacích opatřeních“) a v čl. 10 odst. 2 základního nařízení. Podle čínské vlády nebyly k dispozici dostatečné důkazy o napadnutelných subvencích, újmě a příčinné souvislosti mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou. V reakci na toto tvrzení čínské vlády žadatel tvrdil, že podnět obsahoval informace, které byly rozumně dostupné, a že podnět poskytl více než mnoho důkazů prokazujících existenci subvencování, újmy a jejich příčinné souvislosti. Čínská vláda zopakovala, že podnět neobsahoval dostatečné důkazy, které by splňovaly důkazní normu, a bez ohledu na to, jaké informace mohou být žadateli rozumně dostupné, musí být vždy k dispozici dostatečné důkazy o existenci a povaze subvence, podstatné újmě a příčinné souvislosti. |
| --- | --- |

(6)

Čínská vláda tvrdila, že šetření by nemělo být zahájeno, protože podnět nesplňuje požadavky na důkazy stanovené v čl. 11 odst. 2 a 3 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (dále jen „Dohoda o subvencích a vyrovnávacích opatřeních“) a v čl. 10 odst. 2 základního nařízení. Podle čínské vlády nebyly k dispozici dostatečné důkazy o napadnutelných subvencích, újmě a příčinné souvislosti mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou. V reakci na toto tvrzení čínské vlády žadatel tvrdil, že podnět obsahoval informace, které byly rozumně dostupné, a že podnět poskytl více než mnoho důkazů prokazujících existenci subvencování, újmy a jejich příčinné souvislosti. Čínská vláda zopakovala, že podnět neobsahoval dostatečné důkazy, které by splňovaly důkazní normu, a bez ohledu na to, jaké informace mohou být žadateli rozumně dostupné, musí být vždy k dispozici dostatečné důkazy o existenci a povaze subvence, podstatné újmě a příčinné souvislosti.

| (7) | Komise proto toto tvrzení čínské vlády zamítla. Důkazy předložené v podnětu totiž tvořily informace, které byly žadateli v dané fázi rozumně dostupné. Jak je uvedeno ve zprávě o dostatečnosti důkazů, ve které Komise mimo jiné hodnotí všechny důkazy týkající se ČLR, které měla k dispozici a na jejichž základě zahájila šetření, existovaly ve fázi zahájení šetření dostatečné důkazy o tom, že údajné subvence jsou napadnutelné, pokud jde o jejich existenci, výši a povahu. Podnět rovněž obsahoval dostatečné důkazy o existenci újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dovozem subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(7)

Komise proto toto tvrzení čínské vlády zamítla. Důkazy předložené v podnětu totiž tvořily informace, které byly žadateli v dané fázi rozumně dostupné. Jak je uvedeno ve zprávě o dostatečnosti důkazů, ve které Komise mimo jiné hodnotí všechny důkazy týkající se ČLR, které měla k dispozici a na jejichž základě zahájila šetření, existovaly ve fázi zahájení šetření dostatečné důkazy o tom, že údajné subvence jsou napadnutelné, pokud jde o jejich existenci, výši a povahu. Podnět rovněž obsahoval dostatečné důkazy o existenci újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dovozem subvencovaných výrobků.

| (8) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise nemohla použít dostupné údaje k nápravě nedostatečných důkazů uvedených v podnětu. Komise poznamenala, že čínská vláda nesprávně pochopila, co Komise učinila ve fázi zahájení řízení. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, podnět obsahoval dostatečné důkazy podle čl. 10 odst. 2 základního nařízení odůvodňující zahájení šetření. Podnět logicky nemohl obsahovat všechny nezbytné informace požadované od čínské vlády, neboť byly součástí podrobného posouzení provedeného Komisí během šetření. Kromě toho Komise podnět přezkoumala s ohledem na veškeré informace, které měla k dispozici, pokud jde o údajné subvencování, včetně své dřívější praxe. To neznamená, že Komise používá dostupné údaje, ale spíše to, že Komise používá všechny dostupné informace k potvrzení tvrzení uvedených v podnětu. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(8)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise nemohla použít dostupné údaje k nápravě nedostatečných důkazů uvedených v podnětu. Komise poznamenala, že čínská vláda nesprávně pochopila, co Komise učinila ve fázi zahájení řízení. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, podnět obsahoval dostatečné důkazy podle čl. 10 odst. 2 základního nařízení odůvodňující zahájení šetření. Podnět logicky nemohl obsahovat všechny nezbytné informace požadované od čínské vlády, neboť byly součástí podrobného posouzení provedeného Komisí během šetření. Kromě toho Komise podnět přezkoumala s ohledem na veškeré informace, které měla k dispozici, pokud jde o údajné subvencování, včetně své dřívější praxe. To neznamená, že Komise používá dostupné údaje, ale spíše to, že Komise používá všechny dostupné informace k potvrzení tvrzení uvedených v podnětu. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (9) | Během konzultací před zahájením řízení a ve svém podání po zahájení řízení čínská vláda konkrétněji tvrdila, že žadatel použil čínské právní předpisy selektivně a nesprávně interpretoval jejich vztah k odvětví výroby kabelů z optických vláken, a uvedla, že politické dokumenty, jako je čínský Katalog vyspělých technologických výrobků, strategie „Broadband China“, 13. pětiletý plán nebo plán Made in China 2025, jsou pouze orientačními dokumenty, které nejsou závazné. Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“) toto tvrzení zopakovala. Čínská vláda rovněž uvedla, že dokument „Made in China 2025“ neodkazuje konkrétně na kabely z optických vláken. Žadatel tvrdil, že Komise již v předchozích šetřeních zjistila, že pětileté plány Číny jsou závazné. |
| --- | --- |

(9)

Během konzultací před zahájením řízení a ve svém podání po zahájení řízení čínská vláda konkrétněji tvrdila, že žadatel použil čínské právní předpisy selektivně a nesprávně interpretoval jejich vztah k odvětví výroby kabelů z optických vláken, a uvedla, že politické dokumenty, jako je čínský Katalog vyspělých technologických výrobků, strategie „Broadband China“, 13. pětiletý plán nebo plán Made in China 2025, jsou pouze orientačními dokumenty, které nejsou závazné. Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“) toto tvrzení zopakovala. Čínská vláda rovněž uvedla, že dokument „Made in China 2025“ neodkazuje konkrétně na kabely z optických vláken. Žadatel tvrdil, že Komise již v předchozích šetřeních zjistila, že pětileté plány Číny jsou závazné.

| (10) | Komise zaznamenala, že čínská vláda nezpochybňuje existenci těchto plánů, programů či doporučení, nýbrž pouze to, do jaké míry jsou závazné pro odvětví kabelů z optických vláken. Komise dále zjistila, že žadatel poskytl důkazy o tom, že „optická vlákna“ jsou zmíněna v několika vládních dokumentech a „síť optických vláken“ je zmíněna ve strategii „Made in China 2025“. Čínská vláda nepředložila žádný důkaz o tom, že by uvedená prohlášení neplatila i pro dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(10)

Komise zaznamenala, že čínská vláda nezpochybňuje existenci těchto plánů, programů či doporučení, nýbrž pouze to, do jaké míry jsou závazné pro odvětví kabelů z optických vláken. Komise dále zjistila, že žadatel poskytl důkazy o tom, že „optická vlákna“ jsou zmíněna v několika vládních dokumentech a „síť optických vláken“ je zmíněna ve strategii „Made in China 2025“. Čínská vláda nepředložila žádný důkaz o tom, že by uvedená prohlášení neplatila i pro dotčený výrobek.

| (11) | Čínská vláda rovněž uvedla, že státní podniky, banky ve vlastnictví státu nebo společnost Chinese Export & Credit Insurance Corporation (dále jen „Sinosure“) nelze považovat za veřejnoprávní subjekty a že žadatel neodůvodněně vycházel z předchozích zjištění Komise týkajících se odvětví, která nijak nejsou ve spojení. CCCME zopakovala tvrzení, že banky ve vlastnictví státu nelze považovat za veřejnoprávní subjekty. Žadatel tvrdil, že Komise v předchozích šetřeních uznala banky ve vlastnictví státu a Sinosure za veřejnoprávní subjekty. Čínská vláda tvrdila, že dřívější zjištění Komise týkající se odvětví, která nejsou ve spojení, nemohla v podnětu představovat dostatečné důkazy o tom, že banky ve státním vlastnictví a společnost Sinosure v současném šetření jednaly jako veřejnoprávní subjekty. |
| --- | --- |

(11)

Čínská vláda rovněž uvedla, že státní podniky, banky ve vlastnictví státu nebo společnost Chinese Export & Credit Insurance Corporation (dále jen „Sinosure“) nelze považovat za veřejnoprávní subjekty a že žadatel neodůvodněně vycházel z předchozích zjištění Komise týkajících se odvětví, která nijak nejsou ve spojení. CCCME zopakovala tvrzení, že banky ve vlastnictví státu nelze považovat za veřejnoprávní subjekty. Žadatel tvrdil, že Komise v předchozích šetřeních uznala banky ve vlastnictví státu a Sinosure za veřejnoprávní subjekty. Čínská vláda tvrdila, že dřívější zjištění Komise týkající se odvětví, která nejsou ve spojení, nemohla v podnětu představovat dostatečné důkazy o tom, že banky ve státním vlastnictví a společnost Sinosure v současném šetření jednaly jako veřejnoprávní subjekty.

| (12) | Komise uvedla, že toto tvrzení čínské vlády souvisí s výše uvedeným tvrzením a že podnět mimo jiné zmiňuje bankovní zákon v Číně, u něhož čínská vláda nezpochybňuje, že je součástí čínských právních předpisů. Komise rovněž zdůraznila, že nedávná antisubvenční šetření EU v této věci dospěla k odlišným závěrům (5). Skutečnost, že se tato šetření týkala odvětví, která nejsou ve spojení s odvětvím kabelů z optických vláken, není důvodem pro to, aby výše uvedené instituce nebyly považovány za veřejnoprávní subjekty. Kromě toho lze důkazy o vlastnictví státu považovat za důkaz „potvrzující nebo naznačující“, že subjekt je veřejnoprávním subjektem schopným poskytnout finanční příspěvek (6). |
| --- | --- |

(12)

Komise uvedla, že toto tvrzení čínské vlády souvisí s výše uvedeným tvrzením a že podnět mimo jiné zmiňuje bankovní zákon v Číně, u něhož čínská vláda nezpochybňuje, že je součástí čínských právních předpisů. Komise rovněž zdůraznila, že nedávná antisubvenční šetření EU v této věci dospěla k odlišným závěrům (5). Skutečnost, že se tato šetření týkala odvětví, která nejsou ve spojení s odvětvím kabelů z optických vláken, není důvodem pro to, aby výše uvedené instituce nebyly považovány za veřejnoprávní subjekty. Kromě toho lze důkazy o vlastnictví státu považovat za důkaz „potvrzující nebo naznačující“, že subjekt je veřejnoprávním subjektem schopným poskytnout finanční příspěvek (6).

5

6

| (13) | Po zahájení řízení čínská vláda dále tvrdila, že žadatel nestanovil podmínky pro použití zahraniční referenční hodnoty u úvěrů a práv k užívání pozemků. Komise však zjistila, že tvrzení obsažená v podnětu jsou podpořena nedávnými antisubvenčními šetřeními EU, která u těchto záležitostí dospěla k závěru, že je zapotřebí externí referenční hodnoty přizpůsobit převládajícím podmínkám v ČLR (7). |
| --- | --- |

(13)

Po zahájení řízení čínská vláda dále tvrdila, že žadatel nestanovil podmínky pro použití zahraniční referenční hodnoty u úvěrů a práv k užívání pozemků. Komise však zjistila, že tvrzení obsažená v podnětu jsou podpořena nedávnými antisubvenčními šetřeními EU, která u těchto záležitostí dospěla k závěru, že je zapotřebí externí referenční hodnoty přizpůsobit převládajícím podmínkám v ČLR (7).

7

| (14) | Čínská vláda dále tvrdila, že různé režimy subvencí uváděné žadatelem nelze považovat za subvenci, jelikož v podnětu nebyly poskytnuty podrobné důkazy o existenci, výši a povaze těchto subvencí ani o přímém vztahu mezi subvencí a dotčeným výrobkem. |
| --- | --- |

(14)

Čínská vláda dále tvrdila, že různé režimy subvencí uváděné žadatelem nelze považovat za subvenci, jelikož v podnětu nebyly poskytnuty podrobné důkazy o existenci, výši a povaze těchto subvencí ani o přímém vztahu mezi subvencí a dotčeným výrobkem.

| (15) | Žadatel tvrdil, že v podnětu byly uvedeny příklady konkrétních přímých převodů finančních prostředků, a konkrétně odkazoval na výroční zprávy řady čínských vyvážejících výrobců kabelů z optických vláken, které jasně uváděly přímé převody finančních prostředků získaných ve formě grantů. Kromě toho žadatel poskytl dokument zveřejněný jedním z vyvážejících výrobců, v němž zjistil finanční podporu, kterou obdržel od čínské vlády. |
| --- | --- |

(15)

Žadatel tvrdil, že v podnětu byly uvedeny příklady konkrétních přímých převodů finančních prostředků, a konkrétně odkazoval na výroční zprávy řady čínských vyvážejících výrobců kabelů z optických vláken, které jasně uváděly přímé převody finančních prostředků získaných ve formě grantů. Kromě toho žadatel poskytl dokument zveřejněný jedním z vyvážejících výrobců, v němž zjistil finanční podporu, kterou obdržel od čínské vlády.

| (16) | Čínská vláda dále v souvislosti s jednotlivými subvencemi tvrdila, že žadatel nepředložil důkazy o výhodě a specifičnosti. Komise je toho názoru, že žadatel poskytl dostatečné důkazy o výhodě a specifičnosti, které mu byly rozumně dostupné. V každém případě Komise přezkoumala důkazy obsažené v podnětu a provedla vlastní posouzení všech relevantních prvků uvedených ve zprávě o dostatečnosti důkazů, které byly po zahájení řízení zpřístupněny v dokumentaci, která nemá důvěrnou povahu. Čínská vláda své připomínky po zahájení řízení zopakovala, ale nepředložila žádné další důkazy. |
| --- | --- |

(16)

Čínská vláda dále v souvislosti s jednotlivými subvencemi tvrdila, že žadatel nepředložil důkazy o výhodě a specifičnosti. Komise je toho názoru, že žadatel poskytl dostatečné důkazy o výhodě a specifičnosti, které mu byly rozumně dostupné. V každém případě Komise přezkoumala důkazy obsažené v podnětu a provedla vlastní posouzení všech relevantních prvků uvedených ve zprávě o dostatečnosti důkazů, které byly po zahájení řízení zpřístupněny v dokumentaci, která nemá důvěrnou povahu. Čínská vláda své připomínky po zahájení řízení zopakovala, ale nepředložila žádné další důkazy.

| (17) | Komise proto dospěla k závěru, že v podnětu jsou uvedeny dostatečné důkazy, které mají prokázat existenci údajného subvencování ze strany čínské vlády. |
| --- | --- |

(17)

Komise proto dospěla k závěru, že v podnětu jsou uvedeny dostatečné důkazy, které mají prokázat existenci údajného subvencování ze strany čínské vlády.

| (18) | Po zahájení řízení čínská vláda a CCCME tvrdily, že žadatel nesprávně ponechal stranou skutečnost, že odvětví kabelů z optických vláken v Unii byly poskytnuty subvence velmi podobné subvencím v ČLR a že Komise by neměla uplatňovat dvojí měřítka. Žadatel tvrdil, že tato tvrzení nejsou v daném šetření relevantní. Čínská vláda nesouhlasila a tvrdila, že Komise šetřením údajných subvencí v Číně narušuje trh na úkor konkurentů ze zemí mimo Unii. Takový přístup by vedl k protekcionistickým opatřením, což by v konečném důsledku bránilo mezinárodnímu obchodu a rozvoji. |
| --- | --- |

(18)

Po zahájení řízení čínská vláda a CCCME tvrdily, že žadatel nesprávně ponechal stranou skutečnost, že odvětví kabelů z optických vláken v Unii byly poskytnuty subvence velmi podobné subvencím v ČLR a že Komise by neměla uplatňovat dvojí měřítka. Žadatel tvrdil, že tato tvrzení nejsou v daném šetření relevantní. Čínská vláda nesouhlasila a tvrdila, že Komise šetřením údajných subvencí v Číně narušuje trh na úkor konkurentů ze zemí mimo Unii. Takový přístup by vedl k protekcionistickým opatřením, což by v konečném důsledku bránilo mezinárodnímu obchodu a rozvoji.

| (19) | Toto tvrzení týkající se subvencí v EU nemělo žádný vliv na posouzení Komise, z něhož vycházelo zahájení tohoto řízení, neboť nespadá mezi faktory posuzované za tímto účelem. |
| --- | --- |

(19)

Toto tvrzení týkající se subvencí v EU nemělo žádný vliv na posouzení Komise, z něhož vycházelo zahájení tohoto řízení, neboť nespadá mezi faktory posuzované za tímto účelem.

| (20) | Ve svých připomínkách po zahájení řízení čínská vláda tvrdila, že při výpočtu cenového podbízení / prodeje pod cenou nebyly předloženy žádné skutečné informace o prodeji a že odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku neposkytly smysluplné shrnutí citlivých informací. Čínská vláda tvrdila, že jí to bránilo řádně vyvrátit tvrzení žadatele o újmě a že se zdá, že tyto odpovědi na dotazník jsou v rozporu s podnětem, pokud jde o údajnou újmu. |
| --- | --- |

(20)

Ve svých připomínkách po zahájení řízení čínská vláda tvrdila, že při výpočtu cenového podbízení / prodeje pod cenou nebyly předloženy žádné skutečné informace o prodeji a že odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku neposkytly smysluplné shrnutí citlivých informací. Čínská vláda tvrdila, že jí to bránilo řádně vyvrátit tvrzení žadatele o újmě a že se zdá, že tyto odpovědi na dotazník jsou v rozporu s podnětem, pokud jde o údajnou újmu.

| (21) | Komise měla za to, že verze podnětu určená zúčastněným stranám k nahlédnutí a odpovědi na dotazník obsahují všechny zásadní důkazy a nedůvěrná shrnutí údajů, jimž bylo přiznáno důvěrné zacházení, aby zúčastněné strany mohly v průběhu řízení uplatnit svá práva na obhajobu. Připomíná se, že článek 29 základního nařízení připouští ochranu důvěrných informací v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by významně nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informací nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Tvrzení čínské vlády v tomto ohledu byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(21)

Komise měla za to, že verze podnětu určená zúčastněným stranám k nahlédnutí a odpovědi na dotazník obsahují všechny zásadní důkazy a nedůvěrná shrnutí údajů, jimž bylo přiznáno důvěrné zacházení, aby zúčastněné strany mohly v průběhu řízení uplatnit svá práva na obhajobu. Připomíná se, že článek 29 základního nařízení připouští ochranu důvěrných informací v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by významně nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informací nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Tvrzení čínské vlády v tomto ohledu byla proto zamítnuta.

| (22) | Pokud jde o hmotněprávní požadavky pro zahájení šetření, čínská vláda a CCCME tvrdily, že žadatel neposkytl žádné srovnatelné údaje o prodejních cenách a ziskovosti. Čínská vláda a CCCME rovněž tvrdily, že cílový zisk uváděný žadateli nebyl odůvodněný a že újma, kterou utrpěli žadatelé, mohla být způsobena jinými prvky, včetně vytváření nadměrných zásob jedním výrobcem v Unii. |
| --- | --- |

(22)

Pokud jde o hmotněprávní požadavky pro zahájení šetření, čínská vláda a CCCME tvrdily, že žadatel neposkytl žádné srovnatelné údaje o prodejních cenách a ziskovosti. Čínská vláda a CCCME rovněž tvrdily, že cílový zisk uváděný žadateli nebyl odůvodněný a že újma, kterou utrpěli žadatelé, mohla být způsobena jinými prvky, včetně vytváření nadměrných zásob jedním výrobcem v Unii.

| (23) | Společnost Connect Com podpořila argumenty čínské vlády týkající se zahájení řízení. Tvrdila zejména, že antidumpingové a souběžné antisubvenční šetření by pro výrobní odvětví EU mohla mít za následek dvojí nápravu a mohla by vést ke zneužití vyrovnávacích opatření. Společnost Connect Com prohlašovala, že tvrzení uvedená v podnětu ohledně existence subvence, újmy a příčinné souvislosti mezi subvencí a újmou nebyla podložena dostatečnými důkazy. Pokud jde o nedostatek důkazů o příčinné souvislosti, společnost Connect Com tvrdila, že existuje řada alternativních důvodů pro snížení podílu výrobního odvětví EU na trhu, jako je nárůst dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a že v EU existuje nadměrná kapacita. Společnost Connect Com navíc tvrdila, že podnět byl pouze kopií podnětu v rámci antidumpingového šetření a že žadatel měl údajnou újmu způsobenou dumpingem odlišit od údajné újmy způsobené subvencí. |
| --- | --- |

(23)

Společnost Connect Com podpořila argumenty čínské vlády týkající se zahájení řízení. Tvrdila zejména, že antidumpingové a souběžné antisubvenční šetření by pro výrobní odvětví EU mohla mít za následek dvojí nápravu a mohla by vést ke zneužití vyrovnávacích opatření. Společnost Connect Com prohlašovala, že tvrzení uvedená v podnětu ohledně existence subvence, újmy a příčinné souvislosti mezi subvencí a újmou nebyla podložena dostatečnými důkazy. Pokud jde o nedostatek důkazů o příčinné souvislosti, společnost Connect Com tvrdila, že existuje řada alternativních důvodů pro snížení podílu výrobního odvětví EU na trhu, jako je nárůst dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a že v EU existuje nadměrná kapacita. Společnost Connect Com navíc tvrdila, že podnět byl pouze kopií podnětu v rámci antidumpingového šetření a že žadatel měl údajnou újmu způsobenou dumpingem odlišit od údajné újmy způsobené subvencí.

| (24) | Čínská vláda a CCCME navíc tvrdily, že v podnětu nebyla prokázána žádná způsobená újma, jelikož výrobní odvětví Unie zvýšilo svou výrobu, přičemž samotným ukazatelem podstatné újmy nemůže být mírné snížení výrobní kapacity pramenící z neschopnosti výrobního odvětví Unie zajistit dodávky pro veškerou nově vzniklou spotřebu v Evropě. Rovněž se zvýšil objem prodeje, přičemž výrobní odvětví Unie si udrželo téměř 80% podíl na trhu a trend vývoje ziskovosti byl nejasný a nevykazoval způsobenou újmu. Žadatel v tomto ohledu uvedl, že ze zvýšené spotřeby v Unii těžil čínský dovoz, že zbývající podíl na trhu nebyl pro posouzení způsobené újmy relevantní a že dopad nabídkových řízení vyhraných čínskými výrobci se projeví až po nějaké době. CCCME odpověděla, že z údajů o spotřebě, výrobě a výrobní kapacitě vyplývá, že výrobní odvětví Unie bylo schopné dodávky pro větší část zvýšené spotřeby v EU zajistit a současně rozšířit své obchodní činnosti. |
| --- | --- |

(24)

Čínská vláda a CCCME navíc tvrdily, že v podnětu nebyla prokázána žádná způsobená újma, jelikož výrobní odvětví Unie zvýšilo svou výrobu, přičemž samotným ukazatelem podstatné újmy nemůže být mírné snížení výrobní kapacity pramenící z neschopnosti výrobního odvětví Unie zajistit dodávky pro veškerou nově vzniklou spotřebu v Evropě. Rovněž se zvýšil objem prodeje, přičemž výrobní odvětví Unie si udrželo téměř 80% podíl na trhu a trend vývoje ziskovosti byl nejasný a nevykazoval způsobenou újmu. Žadatel v tomto ohledu uvedl, že ze zvýšené spotřeby v Unii těžil čínský dovoz, že zbývající podíl na trhu nebyl pro posouzení způsobené újmy relevantní a že dopad nabídkových řízení vyhraných čínskými výrobci se projeví až po nějaké době. CCCME odpověděla, že z údajů o spotřebě, výrobě a výrobní kapacitě vyplývá, že výrobní odvětví Unie bylo schopné dodávky pro větší část zvýšené spotřeby v EU zajistit a současně rozšířit své obchodní činnosti.

| (25) | Podle čínské vlády i CCCME navíc podnět neobsahoval žádný důkaz o příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem a způsobenou újmou. Čínská vláda i CCCME za prvé tvrdily, že neexistuje žádná souvislost mezi dovozem z Číny a vývojem výrobního odvětví Unie. Uvedly například, že při nejvyšším nárůstu objemu dovozu z Číny v období let 2017–2018 zaznamenalo výrobní odvětví Unie největší růst ziskovosti. Za druhé, dovoz ze třetích zemí se na rozdíl od dovozu z Číny v období let 2018–2019 zvýšil a jeho dopad proto nemohl být přičítán Číně. Údajnou újmu si způsobilo výrobní odvětví Unie samo svou pomalou reakcí na změny na trhu. |
| --- | --- |

(25)

Podle čínské vlády i CCCME navíc podnět neobsahoval žádný důkaz o příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem a způsobenou újmou. Čínská vláda i CCCME za prvé tvrdily, že neexistuje žádná souvislost mezi dovozem z Číny a vývojem výrobního odvětví Unie. Uvedly například, že při nejvyšším nárůstu objemu dovozu z Číny v období let 2017–2018 zaznamenalo výrobní odvětví Unie největší růst ziskovosti. Za druhé, dovoz ze třetích zemí se na rozdíl od dovozu z Číny v období let 2018–2019 zvýšil a jeho dopad proto nemohl být přičítán Číně. Údajnou újmu si způsobilo výrobní odvětví Unie samo svou pomalou reakcí na změny na trhu.

| (26) | Žadatel k tomuto tvrzení uvedl, že příčinnou souvislost bylo možné prokázat, jelikož újma byla způsobena současně při zvýšení dovozu z Číny, a že dovoz ze třetích zemí nemohl být považován za příčinu újmy, neboť byl buď zanedbatelný nebo nevykazoval žádné důkazy o existenci cen působících újmu. |
| --- | --- |

(26)

Žadatel k tomuto tvrzení uvedl, že příčinnou souvislost bylo možné prokázat, jelikož újma byla způsobena současně při zvýšení dovozu z Číny, a že dovoz ze třetích zemí nemohl být považován za příčinu újmy, neboť byl buď zanedbatelný nebo nevykazoval žádné důkazy o existenci cen působících újmu.

| (27) | CCCME k tomuto odpověděla, že při největším nárůstu objemu dovozu z Číny v období let 2017–2018 zaznamenalo výrobní odvětví Unie nejvyšší zvýšení ziskovosti a že rostoucí dovoz z Číny s klesajícím objemem prodeje výrobní odvětví Unie nijak nesouvisel. Ohledně dovozu ze třetích zemí CCCME naopak poznamenala, že celkový dovoz ze třetích zemí vzrostl, zatímco dovoz z Číny v období let 2018–2019 klesl. Na závěr CCCME poznamenala, že žadatel nijak nezpochybnil, že prakticky všechny ukazatele újmy v podnětu vykazovaly pozitivní trend a že si údajnou újmu do určité míry způsobilo výrobní odvětví samo. CCCME kromě toho tvrdila, že při hodnocení dopadu subvencovaného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie by měly být rovněž zohledněny účinky pandemie COVID-19 a tvrzení o existenci kartelu v odvětví elektrických kabelů. Čínská vláda a CCCME dále uvedly, že údaje o dovozu předložené žadatelem nejsou spolehlivé, protože jsou zastaralé a vycházejí z předpokladů, pokud jde o hmotnost dotčeného výrobku a jeho podíl v kódu KN 8544 70 00. Navíc byly podle čínské vlády a CCCME výpočty týkající se cenového podbízení v podnětu uvedeny nesprávně, jelikož se vztahovaly pouze na jednoho vývozce v souvislosti s jedním konkrétním nabídkovým řízením. |
| --- | --- |

(27)

CCCME k tomuto odpověděla, že při největším nárůstu objemu dovozu z Číny v období let 2017–2018 zaznamenalo výrobní odvětví Unie nejvyšší zvýšení ziskovosti a že rostoucí dovoz z Číny s klesajícím objemem prodeje výrobní odvětví Unie nijak nesouvisel. Ohledně dovozu ze třetích zemí CCCME naopak poznamenala, že celkový dovoz ze třetích zemí vzrostl, zatímco dovoz z Číny v období let 2018–2019 klesl. Na závěr CCCME poznamenala, že žadatel nijak nezpochybnil, že prakticky všechny ukazatele újmy v podnětu vykazovaly pozitivní trend a že si údajnou újmu do určité míry způsobilo výrobní odvětví samo. CCCME kromě toho tvrdila, že při hodnocení dopadu subvencovaného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie by měly být rovněž zohledněny účinky pandemie COVID-19 a tvrzení o existenci kartelu v odvětví elektrických kabelů. Čínská vláda a CCCME dále uvedly, že údaje o dovozu předložené žadatelem nejsou spolehlivé, protože jsou zastaralé a vycházejí z předpokladů, pokud jde o hmotnost dotčeného výrobku a jeho podíl v kódu KN 8544 70 00. Navíc byly podle čínské vlády a CCCME výpočty týkající se cenového podbízení v podnětu uvedeny nesprávně, jelikož se vztahovaly pouze na jednoho vývozce v souvislosti s jedním konkrétním nabídkovým řízením.

| (28) | Žadatel odkázal na svou odpověď v souběžném antidumpingovém šetření, že pro zjištění nárůstu objemu dovozu je zapotřebí vzít do úvahy delší časové období. Tuto skutečnost CCCME nijak nevyvrací a potvrzují ji údaje třetích stran z informací o trhu (společnosti CRU). Výpočty podle žadatele nesprávné nebyly, jelikož žadatel byl povinen poskytnout pouze informace, jež jsou rozumně dostupné. Tyto informace zahrnovaly informace od několika výrobců v Unii a v Číně. |
| --- | --- |

(28)

Žadatel odkázal na svou odpověď v souběžném antidumpingovém šetření, že pro zjištění nárůstu objemu dovozu je zapotřebí vzít do úvahy delší časové období. Tuto skutečnost CCCME nijak nevyvrací a potvrzují ji údaje třetích stran z informací o trhu (společnosti CRU). Výpočty podle žadatele nesprávné nebyly, jelikož žadatel byl povinen poskytnout pouze informace, jež jsou rozumně dostupné. Tyto informace zahrnovaly informace od několika výrobců v Unii a v Číně.

| (29) | CCCME odpověděla, že žadatel musí svá tvrzení prokázat a poskytnout ke svým údajům o dovozu důkazy a že údaje z informací o trhu (společnosti CRU) se vztahují na optická vlákna, nikoli na kabely z optických vláken. Ohledně výpočtů týkajících se cenového podbízení a prodeje pod cenou CCCME zopakovala, že je nelze považovat za dostatečný důkaz a že u významných výpočtů žadatel odkazoval pouze na ceny jednoho čínského výrobce (např. vývozní cena pro volný oběh použitá pro výpočet rozpětí újmy za první pololetí 2019 a vývozní cena použitá pro výrobní náklady pro stanovení rozpětí prodeje pod cenou za druhé pololetí 2019). |
| --- | --- |

(29)

CCCME odpověděla, že žadatel musí svá tvrzení prokázat a poskytnout ke svým údajům o dovozu důkazy a že údaje z informací o trhu (společnosti CRU) se vztahují na optická vlákna, nikoli na kabely z optických vláken. Ohledně výpočtů týkajících se cenového podbízení a prodeje pod cenou CCCME zopakovala, že je nelze považovat za dostatečný důkaz a že u významných výpočtů žadatel odkazoval pouze na ceny jednoho čínského výrobce (např. vývozní cena pro volný oběh použitá pro výpočet rozpětí újmy za první pololetí 2019 a vývozní cena použitá pro výrobní náklady pro stanovení rozpětí prodeje pod cenou za druhé pololetí 2019).

| (30) | Podle Komise žádná tvrzení v době zahájení řízení nevyvracela skutečnost, že existovaly dostatečné důkazy pro zahájení antisubvenčního řízení. Podnět podle ní dostatečné důkazy o tom, že subvencovaný dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, obsahoval. Z příslušné analýzy újmy obsažené v podnětu vyplynulo větší pronikání dovozu z Číny na trh EU (v absolutním i relativním vyjádření), a to za ceny, které v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představují výrazné cenové podbízení. To naznačovalo, že údajný subvencovaný dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, což se projevilo například poklesem prodeje a podílu na trhu nebo zhoršením finančních výsledků. |
| --- | --- |

(30)

Podle Komise žádná tvrzení v době zahájení řízení nevyvracela skutečnost, že existovaly dostatečné důkazy pro zahájení antisubvenčního řízení. Podnět podle ní dostatečné důkazy o tom, že subvencovaný dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, obsahoval. Z příslušné analýzy újmy obsažené v podnětu vyplynulo větší pronikání dovozu z Číny na trh EU (v absolutním i relativním vyjádření), a to za ceny, které v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představují výrazné cenové podbízení. To naznačovalo, že údajný subvencovaný dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, což se projevilo například poklesem prodeje a podílu na trhu nebo zhoršením finančních výsledků.

| (31) | Důkazy uvedené v podnětu obsahovaly samostatné výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou pro každý reprezentativní typ výrobku. Komise byla s úrovní důkazů o cenovém podbízení a prodeji pod cenou, které předložil žadatel, spokojena a dospěla k závěru, že podnět obsahuje dostatečné důkazy požadované pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(31)

Důkazy uvedené v podnětu obsahovaly samostatné výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou pro každý reprezentativní typ výrobku. Komise byla s úrovní důkazů o cenovém podbízení a prodeji pod cenou, které předložil žadatel, spokojena a dospěla k závěru, že podnět obsahuje dostatečné důkazy požadované pro zahájení šetření.

| (32) | Komise v reakci na tvrzení, že žadatel neposkytl spolehlivé/srovnatelné údaje o prodejních cenách, měla za to, že znění podnětu určené zúčastněným stranám k nahlédnutí obsahuje všechny zásadní důkazy a shrnutí údajů poskytnutých jako důvěrné, která nemají důvěrnou povahu, aby mohly zúčastněné strany uplatňovat v průběhu celého řízení svá práva na obhajobu. |
| --- | --- |

(32)

Komise v reakci na tvrzení, že žadatel neposkytl spolehlivé/srovnatelné údaje o prodejních cenách, měla za to, že znění podnětu určené zúčastněným stranám k nahlédnutí obsahuje všechny zásadní důkazy a shrnutí údajů poskytnutých jako důvěrné, která nemají důvěrnou povahu, aby mohly zúčastněné strany uplatňovat v průběhu celého řízení svá práva na obhajobu.

| (33) | Článek 29 základního nařízení (jakož i čl. 12 odst. 4 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních) připouští ochranu důvěrných informací v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by významně nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informací nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. |
| --- | --- |

(33)

Článek 29 základního nařízení (jakož i čl. 12 odst. 4 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních) připouští ochranu důvěrných informací v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by významně nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informací nebo osobu, od níž byly tyto informace získány.

| (34) | Ohledně dostatečnosti důkazů o příčinné souvislosti je třeba uvést tyto skutečnosti. Za prvé žadatel prokázal, že se situace výrobního odvětví Unie zhoršila zároveň se zvýšením subvencovaného dovozu za ceny, které v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly výrazné cenové podbízení. To již naznačovalo existenci příčinné souvislosti. Za druhé, pokud jde o další činitele, jako je dovoz ze třetích zemí, a další prvky uváděné čínskou vládou a CCCME, jejich dopad nebyl takový, aby zhoršil stav výrobního odvětví Unie, a analýza nezjistila újmu, kterou by si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Navíc pokud jde o tvrzení, že by šetření subvencí vedlo k dvojímu uložení opatření, Komise, jak je uvedeno v 765. bodě odůvodnění, se ujistila, že by uložení kumulovaného cla, které by odráželo míru subvencování a úplnou míru dumpingu, nevedlo k vyrovnání účinků subvencování dvakrát. Pokud jde o objem dovozu, žadatel poskytl údaje založené na rozumných předpokladech, jako je hmotnost dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie, a použil informace o trhu k dokončení analýzy v případech, kdy nebyly k dispozici veřejné informace. Pokud jde o období měření dovozu uvedené v podnětu, údajná újma byla způsobena dumpingovými praktikami i praktikami subvencování, a proto by jiné období šetření nepřiměřeně zatížilo odvětví, které podává podnět. |
| --- | --- |

(34)

Ohledně dostatečnosti důkazů o příčinné souvislosti je třeba uvést tyto skutečnosti. Za prvé žadatel prokázal, že se situace výrobního odvětví Unie zhoršila zároveň se zvýšením subvencovaného dovozu za ceny, které v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly výrazné cenové podbízení. To již naznačovalo existenci příčinné souvislosti. Za druhé, pokud jde o další činitele, jako je dovoz ze třetích zemí, a další prvky uváděné čínskou vládou a CCCME, jejich dopad nebyl takový, aby zhoršil stav výrobního odvětví Unie, a analýza nezjistila újmu, kterou by si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Navíc pokud jde o tvrzení, že by šetření subvencí vedlo k dvojímu uložení opatření, Komise, jak je uvedeno v 765. bodě odůvodnění, se ujistila, že by uložení kumulovaného cla, které by odráželo míru subvencování a úplnou míru dumpingu, nevedlo k vyrovnání účinků subvencování dvakrát. Pokud jde o objem dovozu, žadatel poskytl údaje založené na rozumných předpokladech, jako je hmotnost dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie, a použil informace o trhu k dokončení analýzy v případech, kdy nebyly k dispozici veřejné informace. Pokud jde o období měření dovozu uvedené v podnětu, údajná újma byla způsobena dumpingovými praktikami i praktikami subvencování, a proto by jiné období šetření nepřiměřeně zatížilo odvětví, které podává podnět.

1.3.   Celní evidence dovozu

Celní evidence dovozu

| (35) | Dne 24. srpna 2021 Komise v souladu s čl. 29a odst. 2 základního nařízení informovala zúčastněné strany o svém záměru neuložit prozatímní vyrovnávací opatření a pokračovat v šetření. |
| --- | --- |

(35)

Dne 24. srpna 2021 Komise v souladu s čl. 29a odst. 2 základního nařízení informovala zúčastněné strany o svém záměru neuložit prozatímní vyrovnávací opatření a pokračovat v šetření.

| (36) | Protože nebylo uloženo žádné prozatímní vyrovnávací opatření, nebyla ani prováděna celní evidence dovozu. |
| --- | --- |

(36)

Protože nebylo uloženo žádné prozatímní vyrovnávací opatření, nebyla ani prováděna celní evidence dovozu.

1.4.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (37) | Šetření subvencování a újmy zahrnovalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(37)

Šetření subvencování a újmy zahrnovalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

| (38) | Jak pro stávající antisubvenční šetření, tak pro samostatné antidumpingové šetření uvedené ve 4. bodě odůvodnění platí totéž období šetření a totéž posuzované období. |
| --- | --- |

(38)

Jak pro stávající antisubvenční šetření, tak pro samostatné antidumpingové šetření uvedené ve 4. bodě odůvodnění platí totéž období šetření a totéž posuzované období.

1.5.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (39) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, čínskou vládu, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, známé dovozce a uživatele a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(39)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, čínskou vládu, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, známé dovozce a uživatele a vyzvala je k účasti.

| (40) | Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. O intervenci nikdo nepožádal. |
| --- | --- |

(40)

Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. O intervenci nikdo nepožádal.

1.6.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

1.6.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (41) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Vzorek vybrala na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii během období šetření. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali v období šetření 52 % výroby v Unii a byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl proto potvrzen. |
| --- | --- |

(41)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Vzorek vybrala na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii během období šetření. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali v období šetření 52 % výroby v Unii a byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl proto potvrzen.

1.6.2   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (42) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(42)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.

| (43) | Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku vyslovilo souhlas. Po analýze informací týkajících se výběru vzorku poskytnutých dovozci rozhodla Komise o tom, že výběr vzorku není nutný, a požádala všechny spolupracující dovozce, aby zaslali své odpovědi na dotazník. |
| --- | --- |

(43)

Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku vyslovilo souhlas. Po analýze informací týkajících se výběru vzorku poskytnutých dovozci rozhodla Komise o tom, že výběr vzorku není nutný, a požádala všechny spolupracující dovozce, aby zaslali své odpovědi na dotazník.

1.6.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně

| (44) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. |
| --- | --- |

(44)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

| (45) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvacet pět vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek, sestávající ze dvou skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tyto skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly v období šetření více než 40 % vývozu z Číny do Unie oznámeného spolupracujícími vyvážejícími výrobci kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(45)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvacet pět vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek, sestávající ze dvou skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tyto skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly v období šetření více než 40 % vývozu z Číny do Unie oznámeného spolupracujícími vyvážejícími výrobci kabelů z optických vláken.

| (46) | V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. |
| --- | --- |

(46)

V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi.

| (47) | Připomínky k výběru vzorku byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce nezařazeného do vzorku, společnosti Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (dále jen „společnost YOFC“), který chtěl být zařazen do vzorku. |
| --- | --- |

(47)

Připomínky k výběru vzorku byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce nezařazeného do vzorku, společnosti Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (dále jen „společnost YOFC“), který chtěl být zařazen do vzorku.

| (48) | Společnost YOFC tvrdila, že vzhledem k velkému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců představovaly dvě společnosti zařazené do vzorku poměrně malý podíl objemu vývozu do Unie, který nebyl pro čínské vývozce reprezentativní, a že Komise v předchozích antidumpingových šetřeních postupovala tak, že vybrala vzorek sestávající z alespoň tří společností. Podle společnosti YOFC by vzorek sestávající ze tří společností mohl lépe zabránit situaci, kdy by byl kvůli změnám společností zařazených do vzorku snížen počet společností zařazených do vzorku na jednu. A konečně společnost YOFC tvrdila, že některé subvenční programy jsou regionální, a proto by zeměpisné rozložení mělo být při výběru vzorku vzato v úvahu, aby byl získán úplnější přehled o režimech subvencí v Číně. |
| --- | --- |

(48)

Společnost YOFC tvrdila, že vzhledem k velkému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců představovaly dvě společnosti zařazené do vzorku poměrně malý podíl objemu vývozu do Unie, který nebyl pro čínské vývozce reprezentativní, a že Komise v předchozích antidumpingových šetřeních postupovala tak, že vybrala vzorek sestávající z alespoň tří společností. Podle společnosti YOFC by vzorek sestávající ze tří společností mohl lépe zabránit situaci, kdy by byl kvůli změnám společností zařazených do vzorku snížen počet společností zařazených do vzorku na jednu. A konečně společnost YOFC tvrdila, že některé subvenční programy jsou regionální, a proto by zeměpisné rozložení mělo být při výběru vzorku vzato v úvahu, aby byl získán úplnější přehled o režimech subvencí v Číně.

| (49) | Podle čl. 27 odst. 1 základního nařízení má být výběr vzorku založen na největším reprezentativním objemu výroby, prodeje nebo vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění, skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly více než 40 % vykázaného vývozu z Číny do Unie během období šetření, tedy reprezentativní úroveň. Komise měla za to, že vybraný vzorek zahrnoval největší možný objem dovozu, který bylo možné během dostupného časového období přiměřeně prošetřit. V této souvislosti dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku zahrnují velký počet subjektů (čtyři vyvážející výrobci, sedm prodejních subjektů a více než 20 společností ve spojení poskytujících vstupy nebo financování). To, zda společnost zařazená do vzorku bude po svém zařazení do vzorku skutečně spolupracovat či nikoli, je pro účely výběru vzorku podle čl. 27 odst. 1 základního nařízení nezbytná, ale nikoli dostačující podmínka. Komise rovněž zvážila zeměpisné rozložení společností vybraných do vzorku, které zahrnuje dvě provincie v Číně se dvěma skupinami vyvážejících výrobců a mnoho dalších provincií se všemi společnostmi ve spojení, které poskytují vstupy nebo financování. Jelikož byly splněny všechny požadavky čl. 27 odst. 1 základního nařízení, neexistovala povinnost vybrat do vzorku třetí společnost. |
| --- | --- |

(49)

Podle čl. 27 odst. 1 základního nařízení má být výběr vzorku založen na největším reprezentativním objemu výroby, prodeje nebo vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění, skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly více než 40 % vykázaného vývozu z Číny do Unie během období šetření, tedy reprezentativní úroveň. Komise měla za to, že vybraný vzorek zahrnoval největší možný objem dovozu, který bylo možné během dostupného časového období přiměřeně prošetřit. V této souvislosti dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku zahrnují velký počet subjektů (čtyři vyvážející výrobci, sedm prodejních subjektů a více než 20 společností ve spojení poskytujících vstupy nebo financování). To, zda společnost zařazená do vzorku bude po svém zařazení do vzorku skutečně spolupracovat či nikoli, je pro účely výběru vzorku podle čl. 27 odst. 1 základního nařízení nezbytná, ale nikoli dostačující podmínka. Komise rovněž zvážila zeměpisné rozložení společností vybraných do vzorku, které zahrnuje dvě provincie v Číně se dvěma skupinami vyvážejících výrobců a mnoho dalších provincií se všemi společnostmi ve spojení, které poskytují vstupy nebo financování. Jelikož byly splněny všechny požadavky čl. 27 odst. 1 základního nařízení, neexistovala povinnost vybrat do vzorku třetí společnost.

| (50) | Společnost YOFC rovněž tvrdila, že by měla být zařazena do vzorku, jelikož je zkušeným výrobcem, vyvážejícím vysoce kvalitní kabely z optických vláken do Unie a ve srovnání s ostatními čínskými výrobci má odlišný výrobní proces (který je vertikálně integrovaný, používá k výrobě kabelů z optických vláken evropskou technologii, má pokročilé technologie, je jedinou národní demonstrační jednotkou inteligentní výroby v Číně a její výroba optických vláken je vysoce automatizovaná). Dále uvedla, že byl její objem vývozu do Unie během období šetření relativně vysoký. Podle společnosti YOFC navíc jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku nepřímo drží podíl ve společnosti YOFC a dvou jejích společnostech ve spojení. Zařazením společnosti YOFC do vzorku by proto Komise získala ucelenější informace o struktuře výrobního odvětví. Společnost YOFC rovněž tvrdila, že ve skupině je pět vyvážejících výrobců, kteří se nacházejí v provincii Chu-pej, provincii Kuang-tung, provincii S’-čchuan, provincii Ťiang-su a Šanghaji, takže zařazením společnosti YOFC do vzorku by Komise získala informace o režimech subvencí ve více provinciích. |
| --- | --- |

(50)

Společnost YOFC rovněž tvrdila, že by měla být zařazena do vzorku, jelikož je zkušeným výrobcem, vyvážejícím vysoce kvalitní kabely z optických vláken do Unie a ve srovnání s ostatními čínskými výrobci má odlišný výrobní proces (který je vertikálně integrovaný, používá k výrobě kabelů z optických vláken evropskou technologii, má pokročilé technologie, je jedinou národní demonstrační jednotkou inteligentní výroby v Číně a její výroba optických vláken je vysoce automatizovaná). Dále uvedla, že byl její objem vývozu do Unie během období šetření relativně vysoký. Podle společnosti YOFC navíc jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku nepřímo drží podíl ve společnosti YOFC a dvou jejích společnostech ve spojení. Zařazením společnosti YOFC do vzorku by proto Komise získala ucelenější informace o struktuře výrobního odvětví. Společnost YOFC rovněž tvrdila, že ve skupině je pět vyvážejících výrobců, kteří se nacházejí v provincii Chu-pej, provincii Kuang-tung, provincii S’-čchuan, provincii Ťiang-su a Šanghaji, takže zařazením společnosti YOFC do vzorku by Komise získala informace o režimech subvencí ve více provinciích.

| (51) | Vzorek vyvážejících výrobců byl v souladu s výše uvedeným vybrán na základě největšího procenta objemu vývozu z dotčené země, jež mohlo být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumáno, a zeměpisné rozložení v rámci Číny je vyhovující. Společnost YOFC nepatřila mezi největší vyvážející výrobce, a proto nebyla do vzorku zařazena. Dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku jsou každopádně rovněž velkými zkušenými skupinami společností, které vyrábějí a prodávají do Unie vysoce kvalitní kabely z optických vláken a rovněž zahrnují vertikálně integrované subjekty. Ve spisu navíc nejsou obsaženy žádné informace, ze kterých by vyplývalo, že by technologie používaná vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku byla méně vyspělá než technologie používaná ostatními čínskými vyvážejícími výrobci. Společnost YOFC nepředložila žádné důkazy, které by tuto skutečnost vyvracely. Pro výběr vzorku vyvážejících výrobců navíc není relevantní skutečnost, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku drží podíly ve vyvážejícím výrobci. Proto byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(51)

Vzorek vyvážejících výrobců byl v souladu s výše uvedeným vybrán na základě největšího procenta objemu vývozu z dotčené země, jež mohlo být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumáno, a zeměpisné rozložení v rámci Číny je vyhovující. Společnost YOFC nepatřila mezi největší vyvážející výrobce, a proto nebyla do vzorku zařazena. Dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku jsou každopádně rovněž velkými zkušenými skupinami společností, které vyrábějí a prodávají do Unie vysoce kvalitní kabely z optických vláken a rovněž zahrnují vertikálně integrované subjekty. Ve spisu navíc nejsou obsaženy žádné informace, ze kterých by vyplývalo, že by technologie používaná vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku byla méně vyspělá než technologie používaná ostatními čínskými vyvážejícími výrobci. Společnost YOFC nepředložila žádné důkazy, které by tuto skutečnost vyvracely. Pro výběr vzorku vyvážejících výrobců navíc není relevantní skutečnost, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku drží podíly ve vyvážejícím výrobci. Proto byla tato tvrzení zamítnuta.

1.7.   Individuální zjišťování

Individuální zjišťování

| (52) | Šest z čínských vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku, informovalo Komisi o svém záměru požádat o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. Komise dotazník zpřístupnila online v den zahájení šetření. Komise navíc oznámila vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, že jsou povinni poskytnout odpověď na dotazník, pokud chtějí být posuzováni individuálně. Odpověď na dotazník poskytly dvě společnosti. |
| --- | --- |

(52)

Šest z čínských vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku, informovalo Komisi o svém záměru požádat o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. Komise dotazník zpřístupnila online v den zahájení šetření. Komise navíc oznámila vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, že jsou povinni poskytnout odpověď na dotazník, pokud chtějí být posuzováni individuálně. Odpověď na dotazník poskytly dvě společnosti.

| (53) | Jedna ze společností, která poskytla odpověď na dotazník, požádala o individuální zjišťování ze stejných důvodů jako ve své žádosti o zařazení do vzorku, jak je uvedeno ve 48. a 50. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(53)

Jedna ze společností, která poskytla odpověď na dotazník, požádala o individuální zjišťování ze stejných důvodů jako ve své žádosti o zařazení do vzorku, jak je uvedeno ve 48. a 50. bodě odůvodnění výše.

| (54) | Druhá společnost, která poskytla odpověď na dotazník, požádala o individuální zjišťování, protože byla ve spojení s dovozcem v Unii, a tvrdila, že neobdržela žádnou z údajných subvencí. |
| --- | --- |

(54)

Druhá společnost, která poskytla odpověď na dotazník, požádala o individuální zjišťování, protože byla ve spojení s dovozcem v Unii, a tvrdila, že neobdržela žádnou z údajných subvencí.

| (55) | Vzhledem ke složitosti šetření a složité struktuře vyvážejících výrobců zařazených do vzorku se Komise rozhodla individuální zjišťování neudělit, neboť by to představovalo nepřiměřenou zátěž a mohlo by Komisi bránit v dokončení šetření v předepsaných lhůtách. |
| --- | --- |

(55)

Vzhledem ke složitosti šetření a složité struktuře vyvážejících výrobců zařazených do vzorku se Komise rozhodla individuální zjišťování neudělit, neboť by to představovalo nepřiměřenou zátěž a mohlo by Komisi bránit v dokončení šetření v předepsaných lhůtách.

1.8.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (56) | Komise zaslala dotazník žadateli a dotazníky pro výrobce v Unii, dovozce, uživatele a vyvážející výrobce v Číně byly v den zahájení řízení zpřístupněny online (8). |
| --- | --- |

(56)

Komise zaslala dotazník žadateli a dotazníky pro výrobce v Unii, dovozce, uživatele a vyvážející výrobce v Číně byly v den zahájení řízení zpřístupněny online (8).

8

| (57) | Komise rovněž zaslala dotazník čínské vládě, který obsahoval zvláštní dotazníky pro Sinosure, banky a další finanční instituce, které poskytly financování nebo vývozní úvěry vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, a deseti největším výrobcům a distributorům vstupních materiálů používaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Čínská vláda byla rovněž požádána, aby v zájmu administrativního zjednodušení shromáždila veškeré odpovědi poskytnuté těmito finančními institucemi a aby je zaslala přímo Komisi. |
| --- | --- |

(57)

Komise rovněž zaslala dotazník čínské vládě, který obsahoval zvláštní dotazníky pro Sinosure, banky a další finanční instituce, které poskytly financování nebo vývozní úvěry vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, a deseti největším výrobcům a distributorům vstupních materiálů používaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Čínská vláda byla rovněž požádána, aby v zájmu administrativního zjednodušení shromáždila veškeré odpovědi poskytnuté těmito finančními institucemi a aby je zaslala přímo Komisi.

| (58) | Komise obdržela odpověď čínské vlády na dotazník, která obsahovala odpověď na dotazník od banky Export-Import Bank of China (dále jen „banka EXIM“). Od společnosti Sinosure, žádné z ostatních bank nebo finančních institucí ani od hlavních výrobců a distributorů vstupních materiálů však nedošla žádná odpověď. |
| --- | --- |

(58)

Komise obdržela odpověď čínské vlády na dotazník, která obsahovala odpověď na dotazník od banky Export-Import Bank of China (dále jen „banka EXIM“). Od společnosti Sinosure, žádné z ostatních bank nebo finančních institucí ani od hlavních výrobců a distributorů vstupních materiálů však nedošla žádná odpověď.

| (59) | Aniž je dotčeno použití článku 28 základního nařízení, Komise si vyžádala veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení subvence, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla jejich křížovou kontrolu. Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a následným opatřením přijatým k jejímu řešení (dále jen „oznámení o COVID-19“) (9) však Komise nemohla provést inspekce na místě v prostorách čínské vlády, společností zařazených do vzorku a spolupracujících dovozců a uživatelů. Místo toho provedla Komise dálkovou křížovou kontrolu informací poskytnutých čínskou vládou, jíž se zúčastnili úředníci z příslušných ministerstev a dalších vládních orgánů. Komise dále prostřednictvím videokonference provedla dálkové křížové kontroly v těchto společnostech: | výrobci v Unii:






  — | Acome S. A. (Francie), |
| --- | --- | --- | --- |

(59)

Aniž je dotčeno použití článku 28 základního nařízení, Komise si vyžádala veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení subvence, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla jejich křížovou kontrolu. Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a následným opatřením přijatým k jejímu řešení (dále jen „oznámení o COVID-19“) (9) však Komise nemohla provést inspekce na místě v prostorách čínské vlády, společností zařazených do vzorku a spolupracujících dovozců a uživatelů. Místo toho provedla Komise dálkovou křížovou kontrolu informací poskytnutých čínskou vládou, jíž se zúčastnili úředníci z příslušných ministerstev a dalších vládních orgánů. Komise dále prostřednictvím videokonference provedla dálkové křížové kontroly v těchto společnostech:

9

výrobci v Unii:

—

Acome S. A. (Francie),

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o. a její společnosti ve spojení (Polsko, Dánsko, Francie, Německo, Itálie, Španělsko), |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o. a její společnosti ve spojení (Polsko, Dánsko, Francie, Německo, Itálie, Španělsko),

| — | Prysmian S.p.A. A její společnosti ve spojení (Dánsko, Finsko, Francie, Německo, Itálie, Nizozemsko, Rumunsko, Slovensko, Španělsko, Švédsko) |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A. A její společnosti ve spojení (Dánsko, Finsko, Francie, Německo, Itálie, Nizozemsko, Rumunsko, Slovensko, Španělsko, Švédsko)

| | dovozci:






  — | Cable 77 Danmark ApS (Dánsko), |
| --- | --- | --- |

dovozci:

—

Cable 77 Danmark ApS (Dánsko),

| — | Connect Com GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Německo),

| — | Eku Kabel GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Německo),

| — | HAR&Ca S.r.l. (Itálie), |
| --- | --- |

—

HAR&Ca S.r.l. (Itálie),

| — | Infraconcepts B.V. (Nizozemsko) |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Nizozemsko)

| | uživatelé:






  — | Deutsche Telekom GmbH (Německo) |
| --- | --- | --- |

uživatelé:

—

Deutsche Telekom GmbH (Německo)

| | vyvážející výrobci v Číně: | skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wu-chan, |
| --- | --- | --- | --- |

vyvážející výrobci v Číně:

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wu-chan,

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanking, |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanking,

| — | Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wu-chan, |
| --- | --- |

—

Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wu-chan,

| — | China Information Communication Technologies Group Corporation, Wu-chan, |
| --- | --- |

—

China Information Communication Technologies Group Corporation, Wu-chan,

| — | Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanking |
| --- | --- |

—

Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanking

| | skupina ZTT:






  — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nan-tchung, |
| --- | --- | --- |

skupina ZTT:

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nan-tchung,

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nan-tchung. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nan-tchung.

1.9.   Neuložení prozatímních opatření a následný postup

Neuložení prozatímních opatření a následný postup

| (60) | Dne 10. května 2021 zaslala Komise další žádost o informace spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, mimo jiné týkající se údajů o prodeji na základě skupin kontrolních čísel výrobku (dále jen „PCN“), investic a nabídek. Odpovědi Komise ověřila dalšími dálkovými křížovými kontrolami. |
| --- | --- |

(60)

Dne 10. května 2021 zaslala Komise další žádost o informace spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, mimo jiné týkající se údajů o prodeji na základě skupin kontrolních čísel výrobku (dále jen „PCN“), investic a nabídek. Odpovědi Komise ověřila dalšími dálkovými křížovými kontrolami.

| (61) | Dne 24. srpna 2021 Komise v souladu s čl. 29a odst. 2 základního nařízení informovala zúčastněné strany o svém záměru neuložit prozatímní opatření a pokračovat v šetření. |
| --- | --- |

(61)

Dne 24. srpna 2021 Komise v souladu s čl. 29a odst. 2 základního nařízení informovala zúčastněné strany o svém záměru neuložit prozatímní opatření a pokračovat v šetření.

| (62) | Komise pokračovala ve vyhledávání a kontrole všech informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. |
| --- | --- |

(62)

Komise pokračovala ve vyhledávání a kontrole všech informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění.

1.10.   Poskytnutí konečných informací

Poskytnutí konečných informací

| (63) | Dne 14. září 2021 Komise všechny strany informovala o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlá uložit konečné antisubvenční clo na dovoz dotčeného výrobku (dále jen „poskytnutí konečných informací“). |
| --- | --- |

(63)

Dne 14. září 2021 Komise všechny strany informovala o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlá uložit konečné antisubvenční clo na dovoz dotčeného výrobku (dále jen „poskytnutí konečných informací“).

| (64) | Všem stranám byla poskytnuta 20denní lhůta, během níž mohly k uvedeným konečným informacím zaslat připomínky. Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(64)

Všem stranám byla poskytnuta 20denní lhůta, během níž mohly k uvedeným konečným informacím zaslat připomínky. Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (65) | Připomínky byly obdrženy od žadatele, čínské vlády, CCCME, dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a jednoho dovozce, který není ve spojení, konkrétně od společnosti Connect Com GmbH (dále jen „Connect Com“). Dva spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku poskytli vysvětlení k administrativním chybám, kterých se Komise dopustila, pokud jde o jejich status spolupráce a přesný název, které byly odpovídajícím způsobem opraveny. |
| --- | --- |

(65)

Připomínky byly obdrženy od žadatele, čínské vlády, CCCME, dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a jednoho dovozce, který není ve spojení, konkrétně od společnosti Connect Com GmbH (dále jen „Connect Com“). Dva spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku poskytli vysvětlení k administrativním chybám, kterých se Komise dopustila, pokud jde o jejich status spolupráce a přesný název, které byly odpovídajícím způsobem opraveny.

| (66) | Po poskytnutí konečných informací byla zúčastněným stranám poskytnuta příležitost ke slyšení podle ustanovení bodu 5.7 oznámení o zahájení řízení. Uskutečnilo se slyšení s CCCME. |
| --- | --- |

(66)

Po poskytnutí konečných informací byla zúčastněným stranám poskytnuta příležitost ke slyšení podle ustanovení bodu 5.7 oznámení o zahájení řízení. Uskutečnilo se slyšení s CCCME.

| (67) | Komise v tomto nařízení řešila připomínky předložené v průběhu antisubvenčního řízení. Připomínkami předloženými v souvislosti se samostatným antidumpingovým šetřením se toto nařízení nezabývalo, pokud strany výslovně neuvedly, že předložené připomínky se týkají obou řízení. |
| --- | --- |

(67)

Komise v tomto nařízení řešila připomínky předložené v průběhu antisubvenčního řízení. Připomínkami předloženými v souvislosti se samostatným antidumpingovým šetřením se toto nařízení nezabývalo, pokud strany výslovně neuvedly, že předložené připomínky se týkají obou řízení.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (68) | Dotčeným výrobkem jsou kabely z jednovidových optických vláken, vyrobené z jednoho nebo několika jednotlivě opláštěných vláken, s ochranným obalem, též spojené s elektrickými vodiči, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 8544 70 00 (kód TARIC 8544700010) (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(68)

Dotčeným výrobkem jsou kabely z jednovidových optických vláken, vyrobené z jednoho nebo několika jednotlivě opláštěných vláken, s ochranným obalem, též spojené s elektrickými vodiči, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 8544 70 00 (kód TARIC 8544700010) (dále jen „dotčený výrobek“).

| (69) | Nejsou v něm zahrnuty následující výrobky:






  i) | kabely, v nichž jsou všechna optická vlákna jednotlivě na jednom nebo na obou koncích vybavena funkčními konektory, a |
| --- | --- | --- |

(69)

Nejsou v něm zahrnuty následující výrobky:

i)

kabely, v nichž jsou všechna optická vlákna jednotlivě na jednom nebo na obou koncích vybavena funkčními konektory, a

| ii) | kabely pro podmořské užití. Kabely pro podmořské užití jsou kabely z optických vláken s plastovou izolací, které obsahují měděný nebo hliníkový vodič a v kterých jsou vlákna zapouzdřena v kovovém modulu (kovových modulech). |
| --- | --- |

ii)

kabely pro podmořské užití. Kabely pro podmořské užití jsou kabely z optických vláken s plastovou izolací, které obsahují měděný nebo hliníkový vodič a v kterých jsou vlákna zapouzdřena v kovovém modulu (kovových modulech).

| (70) | Kabely z optických vláken se používají jako optické přenosové médium v telekomunikačních sítích v dálkových, metropolitních a přístupových sítích. |
| --- | --- |

(70)

Kabely z optických vláken se používají jako optické přenosové médium v telekomunikačních sítích v dálkových, metropolitních a přístupových sítích.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (71) | Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(71)

Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčené země a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčené země a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (72) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(72)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (73) | Skupina ZTT požádala o vyloučení zemnících lan s optickými vlákny (OPGW) a fázových lan s optickými vlákny (OPPC) z šetření. Namítala, že i když tyto kabely spadají pod definici výrobku, mají odlišné fyzikální vlastnosti a způsob použití (tj. přenos elektrické energie), vztahují se na ně odlišné technické normy, jsou vyráběny z jiných surovin a jinými výrobními postupy a prodávají se na samostatných trzích. Dále tvrdila, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny tvoří pouze malý podíl prodeje do Unie. Skupina ZTT rovněž požadovala, aby v případě, že Komise bude mít za to, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny spadají pod definici výrobku, který je předmětem šetření, byly při šetření zohledněny specifické vlastnosti, konečné použití nebo činitele tržního segmentu těchto výrobků. |
| --- | --- |

(73)

Skupina ZTT požádala o vyloučení zemnících lan s optickými vlákny (OPGW) a fázových lan s optickými vlákny (OPPC) z šetření. Namítala, že i když tyto kabely spadají pod definici výrobku, mají odlišné fyzikální vlastnosti a způsob použití (tj. přenos elektrické energie), vztahují se na ně odlišné technické normy, jsou vyráběny z jiných surovin a jinými výrobními postupy a prodávají se na samostatných trzích. Dále tvrdila, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny tvoří pouze malý podíl prodeje do Unie. Skupina ZTT rovněž požadovala, aby v případě, že Komise bude mít za to, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny spadají pod definici výrobku, který je předmětem šetření, byly při šetření zohledněny specifické vlastnosti, konečné použití nebo činitele tržního segmentu těchto výrobků.

| (74) | Zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny se používají k přenosu dat a mají stejné základní vlastnosti jako jiné kabely z optických vláken, například: i) obsahují optická vlákna; ii) průměr potaženého optického vlákna má stejný rozsah; iii) počet vláken má stejný rozsah; iv) počet vláken na každý modul je stejný a v) struktura jádra kabelu je stejná. To, že se zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny používají i k dalším účelům (přenos elektrické energie) a mají specifické vlastnosti (například elektrické vlastnosti, není požadována ohnivzdornost, požadavek na vysokou pevnost v tahu atd.), na této skutečnosti nic nemění. |
| --- | --- |

(74)

Zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny se používají k přenosu dat a mají stejné základní vlastnosti jako jiné kabely z optických vláken, například: i) obsahují optická vlákna; ii) průměr potaženého optického vlákna má stejný rozsah; iii) počet vláken má stejný rozsah; iv) počet vláken na každý modul je stejný a v) struktura jádra kabelu je stejná. To, že se zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny používají i k dalším účelům (přenos elektrické energie) a mají specifické vlastnosti (například elektrické vlastnosti, není požadována ohnivzdornost, požadavek na vysokou pevnost v tahu atd.), na této skutečnosti nic nemění.

| (75) | Na všechny typy kabelů se navíc do určité míry vztahují různé technické specifikace a normy. Odlišné materiály používané pro jednotlivé součásti kabelů z optických vláken u jednotlivých typů kabelů z hlediska surovin jsou irelevantní: všechny typy kabelů z optických vláken se vyrábějí s použitím optických vláken. Ohledně výrobních procesů se během šetření zjistilo, že některé speciálně chráněné průmyslové vzory standardních optických kabelů měly kolem pláště vrstvu ocelového drátu, přičemž tyto kabely byly vyrobeny na stejných strojích jako zemnící lana s optickými vlákny. Výroba vyztužení zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny se navíc týkala pouze jedné fáze výroby těchto kabelů, což neodůvodňovalo jejich vyloučení z definice výrobku, který je předmětem šetření. Pro posouzení tvrzení není ani relevantní skutečnost, že prodej zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny představoval v období šetření menší podíl prodeje do Unie. Výrobní odvětví Unie navíc zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny rovněž vyrábí, čínští vývozci mu tedy přímo konkurují i v souvislosti s těmito kabely. |
| --- | --- |

(75)

Na všechny typy kabelů se navíc do určité míry vztahují různé technické specifikace a normy. Odlišné materiály používané pro jednotlivé součásti kabelů z optických vláken u jednotlivých typů kabelů z hlediska surovin jsou irelevantní: všechny typy kabelů z optických vláken se vyrábějí s použitím optických vláken. Ohledně výrobních procesů se během šetření zjistilo, že některé speciálně chráněné průmyslové vzory standardních optických kabelů měly kolem pláště vrstvu ocelového drátu, přičemž tyto kabely byly vyrobeny na stejných strojích jako zemnící lana s optickými vlákny. Výroba vyztužení zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny se navíc týkala pouze jedné fáze výroby těchto kabelů, což neodůvodňovalo jejich vyloučení z definice výrobku, který je předmětem šetření. Pro posouzení tvrzení není ani relevantní skutečnost, že prodej zemnících lan s optickými vlákny a fázových lan s optickými vlákny představoval v období šetření menší podíl prodeje do Unie. Výrobní odvětví Unie navíc zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny rovněž vyrábí, čínští vývozci mu tedy přímo konkurují i v souvislosti s těmito kabely.

| (76) | Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny jsou kabely s optickými vlákny, které mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní kabely z optických vláken, na které se vztahuje definice dotčeného výrobku, a proto pro tyto výrobky není nezbytná samostatná analýza. Kontrolní čísla výrobků použitá Komisí pro výpočet dumpingového rozpětí a rozpětí újmy ve skutečnosti zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny správně identifikují a Komisi odpovídajícím způsobem umožňují provést spravedlivé srovnání cen mezi výrobci v Unii a čínskými výrobci. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(76)

Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny jsou kabely s optickými vlákny, které mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní kabely z optických vláken, na které se vztahuje definice dotčeného výrobku, a proto pro tyto výrobky není nezbytná samostatná analýza. Kontrolní čísla výrobků použitá Komisí pro výpočet dumpingového rozpětí a rozpětí újmy ve skutečnosti zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny správně identifikují a Komisi odpovídajícím způsobem umožňují provést spravedlivé srovnání cen mezi výrobci v Unii a čínskými výrobci. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (77) | Skupina ZTT rovněž navrhla čtyři způsoby řešení možných problémů s obcházením a jejich předcházení v případě, že by zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny byla vyloučena z definice výrobku, který je předmětem šetření, například i) vizuální kontrola a kontrola dokumentů celními úředníky, ii) systém certifikace, iii) celní režim kontroly konečného použití a iv) systém monitorování. Jelikož byl učiněn závěr, že se šetření na zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny vztahuje, nebylo nutné se navrhovanými způsoby předcházení obcházení zabývat. |
| --- | --- |

(77)

Skupina ZTT rovněž navrhla čtyři způsoby řešení možných problémů s obcházením a jejich předcházení v případě, že by zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny byla vyloučena z definice výrobku, který je předmětem šetření, například i) vizuální kontrola a kontrola dokumentů celními úředníky, ii) systém certifikace, iii) celní režim kontroly konečného použití a iv) systém monitorování. Jelikož byl učiněn závěr, že se šetření na zemnící lana s optickými vlákny a fázová lana s optickými vlákny vztahuje, nebylo nutné se navrhovanými způsoby předcházení obcházení zabývat.

3.   SUBVENCOVÁNÍ

SUBVENCOVÁNÍ

3.1.   Úvod: Vládní plány, projekty a jiné dokumenty

Úvod: Vládní plány, projekty a jiné dokumenty

| (78) | Před analýzou údajného subvencování ve formě subvencí nebo subvenčních programů Komise posoudila vládní plány, projekty a další dokumenty, které byly relevantní pro odvětví dotčeného výrobku a/nebo jeho vstupů, a představovaly tudíž nedílný kontext pro podstatná zjištění. Zjistila, že všechny subvence nebo programy subvencí, které jsou předmětem posouzení, jsou součástí provádění centrálního plánování čínské vlády na podporu výrobního odvětví kabelů z optických vláken z následujících důvodů. |
| --- | --- |

(78)

Před analýzou údajného subvencování ve formě subvencí nebo subvenčních programů Komise posoudila vládní plány, projekty a další dokumenty, které byly relevantní pro odvětví dotčeného výrobku a/nebo jeho vstupů, a představovaly tudíž nedílný kontext pro podstatná zjištění. Zjistila, že všechny subvence nebo programy subvencí, které jsou předmětem posouzení, jsou součástí provádění centrálního plánování čínské vlády na podporu výrobního odvětví kabelů z optických vláken z následujících důvodů.

| (79) | Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou přidělovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (10). |
| --- | --- |

(79)

Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou přidělovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (10).

10

| (80) | Podle veřejných politických dokumentů a seznamů považuje čínská vláda vybavení kabelů z optických vláken za klíčový produkt (11). Tato kategorizace má velký význam, protože se na daná odvětví vztahuje řada konkrétních politik a podpůrných opatření, která jsou určena k podpoře rozvoje v každém odvětví (12). Kabely z optických vláken, které jsou klíčovou součástí infrastruktury internetových sítí, hrají rozhodující roli při zavádění sítí z optických vláken a širokopásmového internetu. Vývoj širokopásmového internetu je v ČLR veden a řízen řadou plánů, směrnic a dalších dokumentů, které jsou vydávány na celostátní, regionální a obecní úrovni a jsou vzájemně propojeny. Příklady takových klíčových politických dokumentů zahrnují následující plány, projekty a další dokumenty. |
| --- | --- |

(80)

Podle veřejných politických dokumentů a seznamů považuje čínská vláda vybavení kabelů z optických vláken za klíčový produkt (11). Tato kategorizace má velký význam, protože se na daná odvětví vztahuje řada konkrétních politik a podpůrných opatření, která jsou určena k podpoře rozvoje v každém odvětví (12). Kabely z optických vláken, které jsou klíčovou součástí infrastruktury internetových sítí, hrají rozhodující roli při zavádění sítí z optických vláken a širokopásmového internetu. Vývoj širokopásmového internetu je v ČLR veden a řízen řadou plánů, směrnic a dalších dokumentů, které jsou vydávány na celostátní, regionální a obecní úrovni a jsou vzájemně propojeny. Příklady takových klíčových politických dokumentů zahrnují následující plány, projekty a další dokumenty.

11

12

| (81) | Ve 13. pětiletém plánu národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR (dále jen „13. pětiletý plán“), který se vztahuje na období 2016–2020, se zdůrazňuje strategická vize čínské vlády, pokud jde o zlepšení a podporu klíčových průmyslových odvětví. V 13. pětiletém plánu byl zdůrazněn záměr čínské vlády posílit rozvoj strategických vyspělých technologií, z nichž informační technologie byly zařazeny do kapitoly 6. V kapitole 23 se dále stanovilo, že informační sítě, do nichž spadají kabely z optických vláken, jsou považovány za „strategické rozvíjející se odvětví“. V tomto ohledu se v 13. pětiletém plánu uvádí, že čínská vláda „přispěje k zajištění rychlého rozvoje výrobních a inovačních řetězců vznikajících odvětví, aby urychlila seskupování průmyslu podle jejich specifických vlastností“ a „podporuje čínské podniky, aby přidělovaly inovační zdroje globálně“. |
| --- | --- |

(81)

Ve 13. pětiletém plánu národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR (dále jen „13. pětiletý plán“), který se vztahuje na období 2016–2020, se zdůrazňuje strategická vize čínské vlády, pokud jde o zlepšení a podporu klíčových průmyslových odvětví. V 13. pětiletém plánu byl zdůrazněn záměr čínské vlády posílit rozvoj strategických vyspělých technologií, z nichž informační technologie byly zařazeny do kapitoly 6. V kapitole 23 se dále stanovilo, že informační sítě, do nichž spadají kabely z optických vláken, jsou považovány za „strategické rozvíjející se odvětví“. V tomto ohledu se v 13. pětiletém plánu uvádí, že čínská vláda „přispěje k zajištění rychlého rozvoje výrobních a inovačních řetězců vznikajících odvětví, aby urychlila seskupování průmyslu podle jejich specifických vlastností“ a „podporuje čínské podniky, aby přidělovaly inovační zdroje globálně“.

strategické rozvíjející se odvětví

přispěje k zajištění rychlého rozvoje výrobních a inovačních řetězců vznikajících odvětví, aby urychlila seskupování průmyslu podle jejich specifických vlastností

podporuje čínské podniky, aby přidělovaly inovační zdroje globálně

| (82) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že ve 13. pětiletém plánu není uveden žádný odkaz na kabely z optických vláken a že Komise pouze předpokládala, že kabely z optických vláken spadají do kategorie „informačních sítí“. Podle čínské vlády se v kapitole 6 13. pětiletého plánu jasně uvádí, že se zaměří na „všeobecné“ technologie, v kapitole 23 se nezmiňuje odvětví kabelů z optických vláken a pojem „informační síť“ v kapitole 23 jasně uvádí, že se netýká kabelů z optických vláken ani konkrétních výrobků, ale spíše obecné infrastruktury. Stejně tak kapitola 25 hovoří o „optických sítích“, a nikoli o konkrétních výrobcích, jako jsou kabely z optických vláken. |
| --- | --- |

(82)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že ve 13. pětiletém plánu není uveden žádný odkaz na kabely z optických vláken a že Komise pouze předpokládala, že kabely z optických vláken spadají do kategorie „informačních sítí“. Podle čínské vlády se v kapitole 6 13. pětiletého plánu jasně uvádí, že se zaměří na „všeobecné“ technologie, v kapitole 23 se nezmiňuje odvětví kabelů z optických vláken a pojem „informační síť“ v kapitole 23 jasně uvádí, že se netýká kabelů z optických vláken ani konkrétních výrobků, ale spíše obecné infrastruktury. Stejně tak kapitola 25 hovoří o „optických sítích“, a nikoli o konkrétních výrobcích, jako jsou kabely z optických vláken.

informačních sítí

všeobecné

informační síť

optických sítích

| (83) | Kapitola 4 „Filozofie rozvoje“ 13. pětiletého plánu uvádí mezi prioritami rozvoje „přijetí informačních technologií“. Tato kapitola vymezuje zaměření a priority pro dosažení cílů 13. pětiletého plánu, přičemž body v něm uvedené mají strategický význam. Proto jsou „informační technologie“ považovány za klíčovou součást rozvoje země v období, na které se vztahuje13. pětiletý plán. Kromě toho 13.pětiletý plán odkazuje na „informační technologie“ v řadě kapitol týkajících se různých odvětví hospodářství a společnosti. |
| --- | --- |

(83)

Kapitola 4 „Filozofie rozvoje“ 13. pětiletého plánu uvádí mezi prioritami rozvoje „přijetí informačních technologií“. Tato kapitola vymezuje zaměření a priority pro dosažení cílů 13. pětiletého plánu, přičemž body v něm uvedené mají strategický význam. Proto jsou „informační technologie“ považovány za klíčovou součást rozvoje země v období, na které se vztahuje13. pětiletý plán. Kromě toho 13.pětiletý plán odkazuje na „informační technologie“ v řadě kapitol týkajících se různých odvětví hospodářství a společnosti.

přijetí informačních technologií

informační technologie

informační technologie

| (84) | V oddíle 2 „Strategická odvětví“ kapitole 23 „Rozvoj strategických a nově vznikajících odvětví“ ve 13. pětiletém plánu se stanoví, že „budeme podporovat strategická odvětví v oblasti letectví a kosmonautiky, oceánografie, informačních sítí, věd o živé přírodě a jaderné technologie. Kapitola 25 „Budování všudypřítomných, účinných informačních sítí“ dále stanoví, že
  „urychlíme budování vysokorychlostní, mobilní, zabezpečené a všudypřítomné informační infrastruktury nové generace a budeme rozšiřovat využívání technologií informačních sítí“
  , což zahrnuje
  „vysokorychlostní optické sítě nové generace“
  ,
  „pokročilé a všudypřítomné bezdrátové širokopásmové sítě“
  a 
  „nové technologie informačních sítí“
  . Rámeček 9 navíc obsahuje seznam projektů v oblasti informačních technologií, mezi něž patří národní program pro širokopásmové připojení se zaměřením na
  „vytvoření vysokorychlostního, vysokokapacitního optického telekomunikačního systému“
  . |
| --- | --- |

(84)

V oddíle 2 „Strategická odvětví“ kapitole 23 „Rozvoj strategických a nově vznikajících odvětví“ ve 13. pětiletém plánu se stanoví, že „budeme podporovat strategická odvětví v oblasti letectví a kosmonautiky, oceánografie, informačních sítí, věd o živé přírodě a jaderné technologie. Kapitola 25 „Budování všudypřítomných, účinných informačních sítí“ dále stanoví, že
  „urychlíme budování vysokorychlostní, mobilní, zabezpečené a všudypřítomné informační infrastruktury nové generace a budeme rozšiřovat využívání technologií informačních sítí“
  , což zahrnuje
  „vysokorychlostní optické sítě nové generace“
  ,
  „pokročilé a všudypřítomné bezdrátové širokopásmové sítě“
  a 
  „nové technologie informačních sítí“
  . Rámeček 9 navíc obsahuje seznam projektů v oblasti informačních technologií, mezi něž patří národní program pro širokopásmové připojení se zaměřením na
  „vytvoření vysokorychlostního, vysokokapacitního optického telekomunikačního systému“
  .

budeme podporovat strategická odvětví v oblasti letectví a kosmonautiky, oceánografie, informačních sítí, věd o živé přírodě a jaderné technologie

„urychlíme budování vysokorychlostní, mobilní, zabezpečené a všudypřítomné informační infrastruktury nové generace a budeme rozšiřovat využívání technologií informačních sítí“

„vysokorychlostní optické sítě nové generace“

„pokročilé a všudypřítomné bezdrátové širokopásmové sítě“

„nové technologie informačních sítí“

„vytvoření vysokorychlostního, vysokokapacitního optického telekomunikačního systému“

| (85) | 13. pětiletý plán je klíčovým politickým dokumentem, který stanoví priority národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR, a jako takový zdůrazňuje prioritní oblasti, aniž by nutně uváděl všechny podrobnosti pro konkrétní dosažení priorit. Skutečnost, že kabely z optických vláken nejsou jako takové ve 13. pětiletém plánu zmíněny, tedy neznamená, že nejsou považovány za klíčovou a nezbytnou složku pro dosažení obecnějšího strategického cíle rozvoje informačních technologií a infrastruktury informačních sítí. |
| --- | --- |

(85)

13. pětiletý plán je klíčovým politickým dokumentem, který stanoví priority národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR, a jako takový zdůrazňuje prioritní oblasti, aniž by nutně uváděl všechny podrobnosti pro konkrétní dosažení priorit. Skutečnost, že kabely z optických vláken nejsou jako takové ve 13. pětiletém plánu zmíněny, tedy neznamená, že nejsou považovány za klíčovou a nezbytnou složku pro dosažení obecnějšího strategického cíle rozvoje informačních technologií a infrastruktury informačních sítí.

| (86) | „Odvětví nové generace informačních technologií“, které zahrnuje kabely z optických vláken jako informační a komunikační zařízení, je rovněž podporovaným odvětvím v rámci iniciativy „Made in China 2025“ (13). V rámci této iniciativy jsou propagovaná „zařízení pro informační komunikaci“ rovněž definována jako „inteligentní optická přenosová technologie s vysokou rychlostí a velkými kapacitami“ a dále v rámci „strategických úkolů a priorit“ je prioritou urychlení zavádění a budování „sítě optických vláken“. |
| --- | --- |

(86)

„Odvětví nové generace informačních technologií“, které zahrnuje kabely z optických vláken jako informační a komunikační zařízení, je rovněž podporovaným odvětvím v rámci iniciativy „Made in China 2025“ (13). V rámci této iniciativy jsou propagovaná „zařízení pro informační komunikaci“ rovněž definována jako „inteligentní optická přenosová technologie s vysokou rychlostí a velkými kapacitami“ a dále v rámci „strategických úkolů a priorit“ je prioritou urychlení zavádění a budování „sítě optických vláken“.

13

inteligentní optická přenosová technologie s vysokou rychlostí a velkými kapacitami

sítě optických vláken

| (87) | Vzhledem k tomu, že odvětví kabelů z optických vláken je podporováno ve strategii „Made in China 2025“, je způsobilé získat značné státní financování. Byla vytvořena řada fondů na podporu iniciativy „Made in China 2025“ (14), a tím nepřímo i na podporu odvětví kabelů z optických vláken, například Národní fond pro integrované obvody (15), Fond pro pokročilou výrobu (16) a Fond pro investice do nově vznikajících odvětví (17). |
| --- | --- |

(87)

Vzhledem k tomu, že odvětví kabelů z optických vláken je podporováno ve strategii „Made in China 2025“, je způsobilé získat značné státní financování. Byla vytvořena řada fondů na podporu iniciativy „Made in China 2025“ (14), a tím nepřímo i na podporu odvětví kabelů z optických vláken, například Národní fond pro integrované obvody (15), Fond pro pokročilou výrobu (16) a Fond pro investice do nově vznikajících odvětví (17).

14

15

16

17

| (88) | Zahrnutím budování optické sítě mezi cíle strategie „Made in China 2025“ nebo do jakéhokoli jiného dokumentu strategického plánování spadají výrobky, které jsou zásadní pro dosažení posíleného a lepšího rozšíření budování těchto sítí, jako jsou kabely z optických vláken používané pro přenos, do oblasti působnosti těchto strategických plánů, a jsou tedy příjemci odpovídajících preferenčních opatření. |
| --- | --- |

(88)

Zahrnutím budování optické sítě mezi cíle strategie „Made in China 2025“ nebo do jakéhokoli jiného dokumentu strategického plánování spadají výrobky, které jsou zásadní pro dosažení posíleného a lepšího rozšíření budování těchto sítí, jako jsou kabely z optických vláken používané pro přenos, do oblasti působnosti těchto strategických plánů, a jsou tedy příjemci odpovídajících preferenčních opatření.

| (89) | Kromě toho jsou kabely z optických vláken často zahrnovány pod hlavičku „Nová generace odvětví informačních technologií“, a to zejména jako „informační a komunikační zařízení“. Plán iniciativy „Made in China 2025 (18)“ uvádí deset strategických odvětví, která jsou pro čínskou vládu klíčovými odvětvími. V odvětví 1 „Nová generace odvětví informačních technologií“ / 1.2 Informační a komunikační zařízení se popisuje kategorie výrobků „zařízení pro vysokorychlostní a vysokokapacitní optický přenos (400G/1 Tb/s)“ a „zařízení pro vysokorychlostní optický přístup (10G/100 Gb/s)“ jako výrobky, které spadají do rozvojových priorit tohoto odvětví. Nová generace informačních technologií tak využívá výhod plynoucích z podpůrných mechanismů uvedených v dokumentu, mezi něž patří mimo jiné politiky finanční podpory, fiskální a daňová politika a dohled a podpora Státní rady (19). |
| --- | --- |

(89)

Kromě toho jsou kabely z optických vláken často zahrnovány pod hlavičku „Nová generace odvětví informačních technologií“, a to zejména jako „informační a komunikační zařízení“. Plán iniciativy „Made in China 2025 (18)“ uvádí deset strategických odvětví, která jsou pro čínskou vládu klíčovými odvětvími. V odvětví 1 „Nová generace odvětví informačních technologií“ / 1.2 Informační a komunikační zařízení se popisuje kategorie výrobků „zařízení pro vysokorychlostní a vysokokapacitní optický přenos (400G/1 Tb/s)“ a „zařízení pro vysokorychlostní optický přístup (10G/100 Gb/s)“ jako výrobky, které spadají do rozvojových priorit tohoto odvětví. Nová generace informačních technologií tak využívá výhod plynoucích z podpůrných mechanismů uvedených v dokumentu, mezi něž patří mimo jiné politiky finanční podpory, fiskální a daňová politika a dohled a podpora Státní rady (19).

18

zařízení pro vysokorychlostní a vysokokapacitní optický přenos (400G/1 Tb/s)

zařízení pro vysokorychlostní optický přístup (10G/100 Gb/s)

19

| (90) | Kabely z optických vláken navíc souvisí s kategorií „nové materiály“. V plánu iniciativy „Made in China 2025“ v oddíle 9 „nové materiály“ a jeho podkategoriích, včetně klíčových strategických materiálů (bod 9.2), jsou uvedena vysoce výkonná vlákna a kompozitní materiály. Jak je patrné z Katalogu vyspělých a nových technologických výrobků (2006) v č. 6020004 a 6020005, za „nové materiály“ se považují výrobky z optických vláken, zejména ty, které jsou spojeny s předlisky z optických vláken, které jsou hlavním vstupním materiálem pro výrobu kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(90)

Kabely z optických vláken navíc souvisí s kategorií „nové materiály“. V plánu iniciativy „Made in China 2025“ v oddíle 9 „nové materiály“ a jeho podkategoriích, včetně klíčových strategických materiálů (bod 9.2), jsou uvedena vysoce výkonná vlákna a kompozitní materiály. Jak je patrné z Katalogu vyspělých a nových technologických výrobků (2006) v č. 6020004 a 6020005, za „nové materiály“ se považují výrobky z optických vláken, zejména ty, které jsou spojeny s předlisky z optických vláken, které jsou hlavním vstupním materiálem pro výrobu kabelů z optických vláken.

| (91) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise nevysvětlila, na jakém základě považovala kabely z optických vláken za „nové materiály“. Zdůraznila, že oddíl 9.2.3 plánu se týká pouze „vysoce výkonných vláken a kompozitních materiálů“ a že za „nový materiál“ se považuje pouze hlavní vstupní materiál pro výrobu kabelů z optických vláken, a nikoli kabely z optických vláken jako takové. |
| --- | --- |

(91)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise nevysvětlila, na jakém základě považovala kabely z optických vláken za „nové materiály“. Zdůraznila, že oddíl 9.2.3 plánu se týká pouze „vysoce výkonných vláken a kompozitních materiálů“ a že za „nový materiál“ se považuje pouze hlavní vstupní materiál pro výrobu kabelů z optických vláken, a nikoli kabely z optických vláken jako takové.

vysoce výkonných vláken a kompozitních materiálů

| (92) | V tomto ohledu Komise zopakovala, že v Katalogu vyspělých a nových technologických výrobků (2006) jsou výrobky z optických vláken, mimo jiné zejména předlisky z optických vláken, považovány za „nové materiály“. Předlisky z optických vláken jsou klíčovým vstupním materiálem s vysokou přidanou hodnotou pro výrobu kabelů z optických vláken, který představuje podstatnou část výrobních nákladů. Komise proto dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že předlisky z optických vláken, které jsou polotovarem pro výrobu kabelů z optických vláken, jsou uvedeny jako „nový materiál“, existuje přímá souvislost mezi kabely z optických vláken a kategorií „nových materiálů“. |
| --- | --- |

(92)

V tomto ohledu Komise zopakovala, že v Katalogu vyspělých a nových technologických výrobků (2006) jsou výrobky z optických vláken, mimo jiné zejména předlisky z optických vláken, považovány za „nové materiály“. Předlisky z optických vláken jsou klíčovým vstupním materiálem s vysokou přidanou hodnotou pro výrobu kabelů z optických vláken, který představuje podstatnou část výrobních nákladů. Komise proto dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že předlisky z optických vláken, které jsou polotovarem pro výrobu kabelů z optických vláken, jsou uvedeny jako „nový materiál“, existuje přímá souvislost mezi kabely z optických vláken a kategorií „nových materiálů“.

| (93) | V návaznosti na plán iniciativy „Made in China 2025“ byl v listopadu 2016 navíc rozpracován seznam deseti strategických odvětví a byl z něj vytvořen Katalog čtyř základů (20), který zveřejnil poradní výbor pro národní výrobní strategii (dále jen „NMSAC“), což je poradní skupina Národní užší vedoucí skupiny pro budování národní výrobní síly. Tato skupina byla zřízena čínskou vládou za účelem vypracování plánů, politik, projektů a pracovních ujednání na podporu rozvoje zpracovatelského průmyslu a koordinace záležitostí napříč regiony a útvary (21). V tomto katalogu je každé z deseti strategických odvětví rozděleno do čtyř kapitol: i) základní náhradní díly, ii) klíčové základní materiály, iii) pokročilé zásadní procesy/technologie a iv) platformy průmyslových technologií. Kabely z optických vláken lze nalézt v odvětví 1: informační technologie nové generace, pod bodem i) základní náhradní díly, v podbodě 38, optické vlákno s ultranízkými ztrátami pro šířku pásma 400 G (hlavní síť) a bodem ii) klíčové základní materiály, v podbodě 22, materiály z optických vláken nové generace. |
| --- | --- |

(93)

V návaznosti na plán iniciativy „Made in China 2025“ byl v listopadu 2016 navíc rozpracován seznam deseti strategických odvětví a byl z něj vytvořen Katalog čtyř základů (20), který zveřejnil poradní výbor pro národní výrobní strategii (dále jen „NMSAC“), což je poradní skupina Národní užší vedoucí skupiny pro budování národní výrobní síly. Tato skupina byla zřízena čínskou vládou za účelem vypracování plánů, politik, projektů a pracovních ujednání na podporu rozvoje zpracovatelského průmyslu a koordinace záležitostí napříč regiony a útvary (21). V tomto katalogu je každé z deseti strategických odvětví rozděleno do čtyř kapitol: i) základní náhradní díly, ii) klíčové základní materiály, iii) pokročilé zásadní procesy/technologie a iv) platformy průmyslových technologií. Kabely z optických vláken lze nalézt v odvětví 1: informační technologie nové generace, pod bodem i) základní náhradní díly, v podbodě 38, optické vlákno s ultranízkými ztrátami pro šířku pásma 400 G (hlavní síť) a bodem ii) klíčové základní materiály, v podbodě 22, materiály z optických vláken nové generace.

20

21

| (94) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda zopakovala svůj postoj, že 13. pětiletý plán a iniciativa „Made in China 2025“ nejsou povinné ani právně závazné dokumenty. |
| --- | --- |

(94)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda zopakovala svůj postoj, že 13. pětiletý plán a iniciativa „Made in China 2025“ nejsou povinné ani právně závazné dokumenty.

| (95) | V tomto ohledu Komise poukázala na to, že 13. pětiletý plán nečiní pouze obecná prohlášení o podpoře, ale používá jazyk, který poukazuje na jeho závaznost. V každém případě, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění, je 13. pětiletý plán klíčovým politickým dokumentem, který stanoví priority národního hospodářského a sociálního rozvoje a je základem pro různé závazné právní akty, které musí orgány zohlednit a provádět při přijímání nových pravidel nebo při rozdělování veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

(95)

V tomto ohledu Komise poukázala na to, že 13. pětiletý plán nečiní pouze obecná prohlášení o podpoře, ale používá jazyk, který poukazuje na jeho závaznost. V každém případě, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění, je 13. pětiletý plán klíčovým politickým dokumentem, který stanoví priority národního hospodářského a sociálního rozvoje a je základem pro různé závazné právní akty, které musí orgány zohlednit a provádět při přijímání nových pravidel nebo při rozdělování veřejných zdrojů.

| (96) | Pokud jde o iniciativu „Made in China 2025“, je třeba ji vnímat ve spojení s plánem iniciativy „Made in China 2025“ a s ohledem na finanční prostředky, které byly na podporu této iniciativy vytvořeny. Ačkoli iniciativa „Made in China 2025“ stanoví především obecné zásady, které je třeba dodržovat, její provádění prostřednictvím vyplácení státních finančních prostředků některým podporovaným odvětvím je závazné a činí ji specificky zacílenou na tato podporovaná odvětví, a není tedy použitelná obecně. Strategie „Made in China 2025“ navíc používá formulace, ze kterých vyplývá, že mají být splněny cíle, jako například „zrychlíme zavádění a výstavbu optických sítí“ a „důrazně podpoříme průlomový vývoj v klíčových oblastech“, když odkazuje na „novou generaci odvětví informačních technologií“ včetně „informačních a komunikačních zařízení“. |
| --- | --- |

(96)

Pokud jde o iniciativu „Made in China 2025“, je třeba ji vnímat ve spojení s plánem iniciativy „Made in China 2025“ a s ohledem na finanční prostředky, které byly na podporu této iniciativy vytvořeny. Ačkoli iniciativa „Made in China 2025“ stanoví především obecné zásady, které je třeba dodržovat, její provádění prostřednictvím vyplácení státních finančních prostředků některým podporovaným odvětvím je závazné a činí ji specificky zacílenou na tato podporovaná odvětví, a není tedy použitelná obecně. Strategie „Made in China 2025“ navíc používá formulace, ze kterých vyplývá, že mají být splněny cíle, jako například „zrychlíme zavádění a výstavbu optických sítí“ a „důrazně podpoříme průlomový vývoj v klíčových oblastech“, když odkazuje na „novou generaci odvětví informačních technologií“ včetně „informačních a komunikačních zařízení“.

zrychlíme zavádění a výstavbu optických sítí

důrazně podpoříme průlomový vývoj v klíčových oblastech

novou generaci odvětví informačních technologií

informačních a komunikačních zařízení

| (97) | Komise proto tato tvrzení čínské vlády zamítla. |
| --- | --- |

(97)

Komise proto tato tvrzení čínské vlády zamítla.

| (98) | Na odvětví kabelů z optických vláken se vztahuje i plán rozvoje inteligentní výroby (2016–2020) zveřejněný čínským ministerstvem průmyslu a informačních technologií (dále jen „MIIT“) (22), jehož účelem je provádět 13. pětiletý plán a který stanoví deset klíčových úkolů, jejichž cílem je zkrácení vývojového cyklu výrobků, zlepšení účinnosti výroby a kvality výrobků, snížení provozních nákladů, zdrojů a spotřeby energie a urychlení rozvoje inteligentní výroby. V roce 2018 Státní rada oznámila, že Čína plánuje rozšířit svůj program inteligentní výroby přidáním přibližně 100 pilotních projektů v témže roce a podle veřejně dostupných informací zařadilo MIIT na seznam pilotních demonstračních projektů inteligentní výroby dvě společnosti ve spojení s vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, Zhongtian technology precision materials Ltd. a Fiberhome Communication Technology, první z nich v roce 2017 (23) a druhou v roce 2018 (24). Kromě toho byl jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, Yangtze Optical Fibre and Cable, veden jako „národní pilotní podnik první šarže pro inteligentní výrobu“ (25). |
| --- | --- |

(98)

Na odvětví kabelů z optických vláken se vztahuje i plán rozvoje inteligentní výroby (2016–2020) zveřejněný čínským ministerstvem průmyslu a informačních technologií (dále jen „MIIT“) (22), jehož účelem je provádět 13. pětiletý plán a který stanoví deset klíčových úkolů, jejichž cílem je zkrácení vývojového cyklu výrobků, zlepšení účinnosti výroby a kvality výrobků, snížení provozních nákladů, zdrojů a spotřeby energie a urychlení rozvoje inteligentní výroby. V roce 2018 Státní rada oznámila, že Čína plánuje rozšířit svůj program inteligentní výroby přidáním přibližně 100 pilotních projektů v témže roce a podle veřejně dostupných informací zařadilo MIIT na seznam pilotních demonstračních projektů inteligentní výroby dvě společnosti ve spojení s vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, Zhongtian technology precision materials Ltd. a Fiberhome Communication Technology, první z nich v roce 2017 (23) a druhou v roce 2018 (24). Kromě toho byl jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, Yangtze Optical Fibre and Cable, veden jako „národní pilotní podnik první šarže pro inteligentní výrobu“ (25).

22

23

24

25

| (99) | Existují jasné náznaky, že uvedení na jednom z těchto seznamů, které souvisejí se strategií „Made in China 2025“, není pouze pochvalnou poznámkou, ale že s ním jsou spojeny finanční výhody. V dokumentu nazvaném „Oznámení MF týkající se převedených částek pro programy transformace a modernizace místního průmyslu z roku 2017“ existuje odpovídající záznam v řádku 151 uvádějící, že společnost Fiberhome Communication Technology v rámci programu „Nový způsob výroby hlavního zařízení komunikační sítě 5G“ obdržela dotaci ve výši 12 milionů RMB. |
| --- | --- |

(99)

Existují jasné náznaky, že uvedení na jednom z těchto seznamů, které souvisejí se strategií „Made in China 2025“, není pouze pochvalnou poznámkou, ale že s ním jsou spojeny finanční výhody. V dokumentu nazvaném „Oznámení MF týkající se převedených částek pro programy transformace a modernizace místního průmyslu z roku 2017“ existuje odpovídající záznam v řádku 151 uvádějící, že společnost Fiberhome Communication Technology v rámci programu „Nový způsob výroby hlavního zařízení komunikační sítě 5G“ obdržela dotaci ve výši 12 milionů RMB.

| (100) | Řada dalších dokumentů podporuje zjištění, že čínská vláda vytvořila široký rámec podpory infrastruktury internetových technologií a širokopásmových sítí, které zahrnují mimo jiné odvětví kabelů z optických vláken. Již v roce 2009 v Plánu pro přizpůsobení a revitalizaci odvětví elektronických informací (26) čínská vláda výslovně vyjádřila svůj cíl „usměrnit a podpořit výstavbu [...] širokopásmové optické přístupové sítě“. |
| --- | --- |

(100)

Řada dalších dokumentů podporuje zjištění, že čínská vláda vytvořila široký rámec podpory infrastruktury internetových technologií a širokopásmových sítí, které zahrnují mimo jiné odvětví kabelů z optických vláken. Již v roce 2009 v Plánu pro přizpůsobení a revitalizaci odvětví elektronických informací (26) čínská vláda výslovně vyjádřila svůj cíl „usměrnit a podpořit výstavbu [...] širokopásmové optické přístupové sítě“.

26

usměrnit a podpořit výstavbu [...] širokopásmové optické přístupové sítě

| (101) | Ve strategii „Broadband China“ z roku 2013 (27) čínská vláda formulovala cíl podporovat
  „přístupové sítě [...] v souladu s principy vysokorychlostního přístupu“
  a uvedla, že
  „v městských oblastech bude výstavba a rekonstrukce přístupových sítí prováděna s využitím technologií, jako jsou FTTH (optické vlákno do domácnosti) a FTTB (optické vlákno do budovy)“. Podle této strategie se rovněž podporuje
  „přiblížení optických vláken k uživateli“
  a postupně se buduje
  „širokopásmová pevná přístupová síť stavěná zejména na optických vláknech“
  . |
| --- | --- |

(101)

Ve strategii „Broadband China“ z roku 2013 (27) čínská vláda formulovala cíl podporovat
  „přístupové sítě [...] v souladu s principy vysokorychlostního přístupu“
  a uvedla, že
  „v městských oblastech bude výstavba a rekonstrukce přístupových sítí prováděna s využitím technologií, jako jsou FTTH (optické vlákno do domácnosti) a FTTB (optické vlákno do budovy)“. Podle této strategie se rovněž podporuje
  „přiblížení optických vláken k uživateli“
  a postupně se buduje
  „širokopásmová pevná přístupová síť stavěná zejména na optických vláknech“
  .

27

„přístupové sítě [...] v souladu s principy vysokorychlostního přístupu“

„v městských oblastech bude výstavba a rekonstrukce přístupových sítí prováděna s využitím technologií, jako jsou FTTH (optické vlákno do domácnosti) a FTTB (optické vlákno do budovy)“.

„přiblížení optických vláken k uživateli“

„širokopásmová pevná přístupová síť stavěná zejména na optických vláknech“

| (102) | V kapitole Strategie „Broadband China“, která se zabývá nástroji politiky, čínská vláda popisuje nástroje, které se používají k dosažení cílů této strategie, tj. „plné využití různých zvláštních fondů ústřední vlády na vedení příslušných místních fondů s cílem investovat do výzkumu a vývoje širokopásmových sítí a jejich industrializace“
  a poskytování
  „dotovaných úrokových podpor na úvěry na způsobilé projekty výstavby širokopásmového připojení ve vnitrostátních rozvojových zónách západního regionu“
  a konečně posílení
  „podpory daňových úlev“
  a 
  „podpory budování širokopásmových sítí“
  . Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění, Komise považovala kabely z optických vláken za klíčovou složku infrastruktury internetových sítí a za nezbytné pro nastavení širokopásmových systémů. |
| --- | --- |

(102)

V kapitole Strategie „Broadband China“, která se zabývá nástroji politiky, čínská vláda popisuje nástroje, které se používají k dosažení cílů této strategie, tj. „plné využití různých zvláštních fondů ústřední vlády na vedení příslušných místních fondů s cílem investovat do výzkumu a vývoje širokopásmových sítí a jejich industrializace“
  a poskytování
  „dotovaných úrokových podpor na úvěry na způsobilé projekty výstavby širokopásmového připojení ve vnitrostátních rozvojových zónách západního regionu“
  a konečně posílení
  „podpory daňových úlev“
  a 
  „podpory budování širokopásmových sítí“
  . Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění, Komise považovala kabely z optických vláken za klíčovou složku infrastruktury internetových sítí a za nezbytné pro nastavení širokopásmových systémů.

tj. „plné využití různých zvláštních fondů ústřední vlády na vedení příslušných místních fondů s cílem investovat do výzkumu a vývoje širokopásmových sítí a jejich industrializace“

„dotovaných úrokových podpor na úvěry na způsobilé projekty výstavby širokopásmového připojení ve vnitrostátních rozvojových zónách západního regionu“

„podpory daňových úlev“

„podpory budování širokopásmových sítí“

| (103) | Strategie „Broadband China“ neuvádí pouze nezávazné cíle, pokud jde o rozvoj internetové infrastruktury. Při současném pohledu do dalších dokumentů je zřejmé, že finanční příspěvky čínské vlády jsou zásadním prvkem, který se používá k dosažení cílů této strategie. Ve stanoviscích k podpoře budování širokopásmových optických sítí (28) se uvádí, že
  „místní správy na všech úrovních jsou vybízeny k tomu, aby poskytovaly finanční dotace na využívání optického širokopásmového připojení v institucích poskytujících veřejné služby“
  a že se zvýší
  „investice a politická podpora výzkumu a vývoje základních čipů, zařízení, systémového vybavení a aplikací pro širokopásmové komunikace s optickými vlákny“
  a podpoří se
  „technologické inovace v oblasti komunikací založených na optických vláknech“
  . |
| --- | --- |

(103)

Strategie „Broadband China“ neuvádí pouze nezávazné cíle, pokud jde o rozvoj internetové infrastruktury. Při současném pohledu do dalších dokumentů je zřejmé, že finanční příspěvky čínské vlády jsou zásadním prvkem, který se používá k dosažení cílů této strategie. Ve stanoviscích k podpoře budování širokopásmových optických sítí (28) se uvádí, že
  „místní správy na všech úrovních jsou vybízeny k tomu, aby poskytovaly finanční dotace na využívání optického širokopásmového připojení v institucích poskytujících veřejné služby“
  a že se zvýší
  „investice a politická podpora výzkumu a vývoje základních čipů, zařízení, systémového vybavení a aplikací pro širokopásmové komunikace s optickými vlákny“
  a podpoří se
  „technologické inovace v oblasti komunikací založených na optických vláknech“
  .

28

„místní správy na všech úrovních jsou vybízeny k tomu, aby poskytovaly finanční dotace na využívání optického širokopásmového připojení v institucích poskytujících veřejné služby“

„investice a politická podpora výzkumu a vývoje základních čipů, zařízení, systémového vybavení a aplikací pro širokopásmové komunikace s optickými vlákny“

„technologické inovace v oblasti komunikací založených na optických vláknech“

| (104) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že u strategie „Broadband China“ se jedná pouze o pokyny týkající se širokopásmové infrastruktury. V tomto ohledu čínská vláda uvedla, že panel ve věci „Čína – ploché válcované výrobky s orientovanou strukturou vyrobené z křemíkové elektrotechnické oceli“ zjistil, že „obecné informace o vládní politice, bez přímé souvislosti s dotčeným programem, nejsou „dostatečným důkazem“ o specifičnosti“. |
| --- | --- |

(104)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že u strategie „Broadband China“ se jedná pouze o pokyny týkající se širokopásmové infrastruktury. V tomto ohledu čínská vláda uvedla, že panel ve věci „Čína – ploché válcované výrobky s orientovanou strukturou vyrobené z křemíkové elektrotechnické oceli“ zjistil, že „obecné informace o vládní politice, bez přímé souvislosti s dotčeným programem, nejsou „dostatečným důkazem“ o specifičnosti“.

obecné informace o vládní politice, bez přímé souvislosti s dotčeným programem, nejsou „dostatečným důkazem“ o specifičnosti

| (105) | V tomto ohledu Komise připomněla, že jak je uvedeno ve 102. bodě odůvodnění, v kapitole Strategie „Broadband China“, která se zabývá nástroji politiky, čínská vláda popisuje nástroje, které se používají k dosažení cílů této strategie, jako jsou využívání různých zvláštních fondů, dotovaná úroková podpora, podpora daňových úlev atd. Komise proto ve 103. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že při současném pohledu do dalších dokumentů je zřejmé, že finanční příspěvky čínské vlády jsou zásadním prvkem, který se používá k dosažení cílů této strategie. Proto i když se tvrdí, že strategie „Broadband China“ je pouze vodítkem, její provádění prostřednictvím vyplácení státních finančních prostředků některým podporovaným odvětvím ji činí závaznou a specificky zacílenou na tato podporovaná odvětví, a není tedy obecně použitelná. V každém případě není odkaz na zprávu panelu ve věci „Čína – ploché válcované výrobky s orientovanou strukturou vyrobené z křemíkové elektrotechnické oceli“ rozhodující, pokud jde o specifičnost, protože v tomto případě řada plánů a politických dokumentů vydaných čínskou vládou, kterými se zabývá tento oddíl, poskytuje konkrétní pokyny a podporu pro dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(105)

V tomto ohledu Komise připomněla, že jak je uvedeno ve 102. bodě odůvodnění, v kapitole Strategie „Broadband China“, která se zabývá nástroji politiky, čínská vláda popisuje nástroje, které se používají k dosažení cílů této strategie, jako jsou využívání různých zvláštních fondů, dotovaná úroková podpora, podpora daňových úlev atd. Komise proto ve 103. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že při současném pohledu do dalších dokumentů je zřejmé, že finanční příspěvky čínské vlády jsou zásadním prvkem, který se používá k dosažení cílů této strategie. Proto i když se tvrdí, že strategie „Broadband China“ je pouze vodítkem, její provádění prostřednictvím vyplácení státních finančních prostředků některým podporovaným odvětvím ji činí závaznou a specificky zacílenou na tato podporovaná odvětví, a není tedy obecně použitelná. V každém případě není odkaz na zprávu panelu ve věci „Čína – ploché válcované výrobky s orientovanou strukturou vyrobené z křemíkové elektrotechnické oceli“ rozhodující, pokud jde o specifičnost, protože v tomto případě řada plánů a politických dokumentů vydaných čínskou vládou, kterými se zabývá tento oddíl, poskytuje konkrétní pokyny a podporu pro dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (106) | V poradních stanoviscích Státní rady k aktivní podpoře projektu „Internet Plus“ (29) z roku 2015 je jasný cíl vyjádřen prohlášením, že tento dokument pomůže
  „urychlit provádění strategie „Broadband China“, organizovat a provádět vnitrostátní projekt budování informační infrastruktury nové generace [a] podporovat transformaci optické širokopásmové sítě“
  . A způsob, jak tohoto cíle dosáhnout, je popsán v bodě „6) Posílení vedení a podpory“, kde je popsáno, že se zvýší fiskální a daňová podpora, a kde jsou vymezeny úkoly jako
  „aktivně investovat do výzkumu a vývoje a demonstrace použití kvalifikovaných integrovaných, inovativních klíčových technologií plánu „Internet+“. Koordinovat využívání stávajících zvláštních finančních fondů na podporu budování platforem a demonstrace použití souvisejících s plánem „Internet+“.“ |
| --- | --- |

(106)

V poradních stanoviscích Státní rady k aktivní podpoře projektu „Internet Plus“ (29) z roku 2015 je jasný cíl vyjádřen prohlášením, že tento dokument pomůže
  „urychlit provádění strategie „Broadband China“, organizovat a provádět vnitrostátní projekt budování informační infrastruktury nové generace [a] podporovat transformaci optické širokopásmové sítě“
  . A způsob, jak tohoto cíle dosáhnout, je popsán v bodě „6) Posílení vedení a podpory“, kde je popsáno, že se zvýší fiskální a daňová podpora, a kde jsou vymezeny úkoly jako
  „aktivně investovat do výzkumu a vývoje a demonstrace použití kvalifikovaných integrovaných, inovativních klíčových technologií plánu „Internet+“. Koordinovat využívání stávajících zvláštních finančních fondů na podporu budování platforem a demonstrace použití souvisejících s plánem „Internet+“.“

29

„urychlit provádění strategie „Broadband China“, organizovat a provádět vnitrostátní projekt budování informační infrastruktury nové generace [a] podporovat transformaci optické širokopásmové sítě“

„aktivně investovat do výzkumu a vývoje a demonstrace použití kvalifikovaných integrovaných, inovativních klíčových technologií plánu „Internet+“. Koordinovat využívání stávajících zvláštních finančních fondů na podporu budování platforem a demonstrace použití souvisejících s plánem „Internet+“.“

| (107) | V roce 2015 čínská vláda v „Pokynech Generálního úřadu Státní rady pro urychlení výstavby vysokorychlostních širokopásmových sítí a pro podporu rychlého snižování nákladů na urychlení sítě“ (30) dále nastínila plán finančních investic na
  „urychlení výstavby infrastruktury“
  . V tomto dokumentu se uvádí, že čínská vláda v zájmu dosažení tohoto cíle
  „urychlí výstavbu celoplošných optických sítí ve městech a mobilních komunikačních sítí čtvrté generace (4G), přičemž více než 430 mld. jüanů se investovalo do výstavby sítě v roce 2015 a nejméně 700 mld. jüanů v letech 2016–2017“
  a 
  „podpoří proces zavádění optických vláken do domácností, v roce 2015 dokončí transformaci 45 000 přístupových oblastí s měděnými kabely na optická vlákna a vybuduje více než 80 milionů nových optických přípojek domácností.“ |
| --- | --- |

(107)

V roce 2015 čínská vláda v „Pokynech Generálního úřadu Státní rady pro urychlení výstavby vysokorychlostních širokopásmových sítí a pro podporu rychlého snižování nákladů na urychlení sítě“ (30) dále nastínila plán finančních investic na
  „urychlení výstavby infrastruktury“
  . V tomto dokumentu se uvádí, že čínská vláda v zájmu dosažení tohoto cíle
  „urychlí výstavbu celoplošných optických sítí ve městech a mobilních komunikačních sítí čtvrté generace (4G), přičemž více než 430 mld. jüanů se investovalo do výstavby sítě v roce 2015 a nejméně 700 mld. jüanů v letech 2016–2017“
  a 
  „podpoří proces zavádění optických vláken do domácností, v roce 2015 dokončí transformaci 45 000 přístupových oblastí s měděnými kabely na optická vlákna a vybuduje více než 80 milionů nových optických přípojek domácností.“

30

„urychlení výstavby infrastruktury“

„urychlí výstavbu celoplošných optických sítí ve městech a mobilních komunikačních sítí čtvrté generace (4G), přičemž více než 430 mld. jüanů se investovalo do výstavby sítě v roce 2015 a nejméně 700 mld. jüanů v letech 2016–2017“

„podpoří proces zavádění optických vláken do domácností, v roce 2015 dokončí transformaci 45 000 přístupových oblastí s měděnými kabely na optická vlákna a vybuduje více než 80 milionů nových optických přípojek domácností.

| (108) | Přístup čínské vlády k definování podporovaných odvětví a výrobků v katalozích s cílem odpovídajícím způsobem přidělovat zdroje na základě jejich strategického nebo politického významu, jak jej čínská vláda přisuzuje, a k provádění plánů na všech správních úrovních a dohledu nad nimi lze dále sledovat při zkoumání katalogu produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích vydaném Národní komisí pro rozvoj a reformy (NDRC) v roce 2016 (31). Opět se předpokládá vytvoření nové generace odvětví informačních technologií, včetně nové generace odvětví informačních sítí. K dosažení tohoto cíle jsou některé produkty zařazeny do katalogu strategických a nově vznikajících produktů. Kabely z optických vláken jsou jednoznačně jedním z těchto produktů, neboť odkaz na „optická komunikační zařízení včetně vláken“ je jednoznačný. Výčet technologických zvláštností dotčeného zařízení, jako jsou
  „optická vlákna dle normy G.657 pro FTTx, optická vlákna dle normy G.655 pro efektivní pokrytí velkých oblastí, optická vlákna dle normy G.656, optická vlákna s nízkými a ultranízkými ztrátami splňující normu G.652, [...] optická přenosová zařízení s přenosovou rychlostí 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s na jeden kanál“
  , ukazuje nejen to, že čínská vláda považuje kabely z optických vláken za strategický a nově vznikající produkt, ale také na stupeň podrobného plánování čínské vlády, který přesahuje úroveň určitých technologických produktů. |
| --- | --- |

(108)

Přístup čínské vlády k definování podporovaných odvětví a výrobků v katalozích s cílem odpovídajícím způsobem přidělovat zdroje na základě jejich strategického nebo politického významu, jak jej čínská vláda přisuzuje, a k provádění plánů na všech správních úrovních a dohledu nad nimi lze dále sledovat při zkoumání katalogu produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích vydaném Národní komisí pro rozvoj a reformy (NDRC) v roce 2016 (31). Opět se předpokládá vytvoření nové generace odvětví informačních technologií, včetně nové generace odvětví informačních sítí. K dosažení tohoto cíle jsou některé produkty zařazeny do katalogu strategických a nově vznikajících produktů. Kabely z optických vláken jsou jednoznačně jedním z těchto produktů, neboť odkaz na „optická komunikační zařízení včetně vláken“ je jednoznačný. Výčet technologických zvláštností dotčeného zařízení, jako jsou
  „optická vlákna dle normy G.657 pro FTTx, optická vlákna dle normy G.655 pro efektivní pokrytí velkých oblastí, optická vlákna dle normy G.656, optická vlákna s nízkými a ultranízkými ztrátami splňující normu G.652, [...] optická přenosová zařízení s přenosovou rychlostí 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s na jeden kanál“
  , ukazuje nejen to, že čínská vláda považuje kabely z optických vláken za strategický a nově vznikající produkt, ale také na stupeň podrobného plánování čínské vlády, který přesahuje úroveň určitých technologických produktů.

31

optická komunikační zařízení včetně vláken

„optická vlákna dle normy G.657 pro FTTx, optická vlákna dle normy G.655 pro efektivní pokrytí velkých oblastí, optická vlákna dle normy G.656, optická vlákna s nízkými a ultranízkými ztrátami splňující normu G.652, [...] optická přenosová zařízení s přenosovou rychlostí 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s na jeden kanál“

| (109) | Stejný přístup – vymezení cílů v plánech a jejich další provádění definováním technických detailů v katalozích – se používá v Katalogu vyspělých a nových technologických výrobků (32), kde jsou kabely z optických vláken zahrnuty jako komunikační výrobek pod číslem 1020011, který zahrnuje
  „systémy SDH pro přenos po optických vláknech s jednovidovým optickým vláknem jako přenosovým médiem, kanálem pro vysokorychlostní přenos dat, přenosovou rychlostí 10 Gbit/s a 40 Gbit/s, pro komunikační linky a metropolitní páteřní síť“
  . Již v roce 2003 byly kabely z optických vláken uvedeny v Katalogu podporovaných technologicky vyspělých výrobků pro zahraniční investice v kategorii Komunikační zařízení a výrobky (33) pod číslem 42 jako
  „zařízení SDH pro komunikaci po optických vláknech s rychlostí 10 Gb/s a vyšší“
  . |
| --- | --- |

(109)

Stejný přístup – vymezení cílů v plánech a jejich další provádění definováním technických detailů v katalozích – se používá v Katalogu vyspělých a nových technologických výrobků (32), kde jsou kabely z optických vláken zahrnuty jako komunikační výrobek pod číslem 1020011, který zahrnuje
  „systémy SDH pro přenos po optických vláknech s jednovidovým optickým vláknem jako přenosovým médiem, kanálem pro vysokorychlostní přenos dat, přenosovou rychlostí 10 Gbit/s a 40 Gbit/s, pro komunikační linky a metropolitní páteřní síť“
  . Již v roce 2003 byly kabely z optických vláken uvedeny v Katalogu podporovaných technologicky vyspělých výrobků pro zahraniční investice v kategorii Komunikační zařízení a výrobky (33) pod číslem 42 jako
  „zařízení SDH pro komunikaci po optických vláknech s rychlostí 10 Gb/s a vyšší“
  .

32

„systémy SDH pro přenos po optických vláknech s jednovidovým optickým vláknem jako přenosovým médiem, kanálem pro vysokorychlostní přenos dat, přenosovou rychlostí 10 Gbit/s a 40 Gbit/s, pro komunikační linky a metropolitní páteřní síť“

33

„zařízení SDH pro komunikaci po optických vláknech s rychlostí 10 Gb/s a vyšší“

| (110) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda a Connect Com tvrdily, že Komise neprokázala, že různé dokumenty uvedené v oddíle 3.1
  „konkrétně“
  podporují nebo podněcují odvětví kabelů z optických vláken, ačkoli čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení vyžaduje, aby Komise prokázala, že dokument čínské vlády „výslovně omezuje přístup“ na určité podniky a že takový požadavek podle čl. 2 odst. 1 písm. a) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních znamená prokázat omezení, které je „výslovně... jednoznačné a jasné (34)“. Společnost Connect Com dále odkázala na čl. 4 odst. 5 základního nařízení, který vyžaduje, aby byla specifická subvence průkazně doložena, a tvrdila, že Komise tento požadavek nesplnila. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise vychází z nesprávného předpokladu, že pokud je síťová infrastruktura údajně podporována, je podporováno vše, co tvoří tuto síť. Čínská vláda uvedla, že četné dokumenty zmíněné Komisí, jako je 13. pětiletý plán, iniciativa „Made in China 2025“, plán rozvoje inteligentní výroby (2016–2020), Plán pro přizpůsobení a revitalizaci odvětví elektronických informací z roku 2009 a strategie „Broadband China“ z roku 2013, se netýkají kabelů z optických vláken ani odvětví kabelů z optických vláken, ale spíše navazujících sítí nebo zavádění širokopásmového připojení, tj. obecné infrastruktury. Podle čínské vlády by Komise vzhledem k tomu, že budování sítí vyžaduje mnoho vstupů a výrobků, měla jasně a přesně vysvětlit, které výrobky a služby, které vytvářejí infrastrukturu, považuje za podporované. Čínská vláda dále tvrdila, že „zavádění“ sítě nebo širokopásmového připojení nesouvisí se zbožím, ale spíše s rozvojem infrastruktury a službami, neboť toto zavádění se týká zlepšení obecných telekomunikačních služeb. |
| --- | --- |

(110)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda a Connect Com tvrdily, že Komise neprokázala, že různé dokumenty uvedené v oddíle 3.1
  „konkrétně“
  podporují nebo podněcují odvětví kabelů z optických vláken, ačkoli čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení vyžaduje, aby Komise prokázala, že dokument čínské vlády „výslovně omezuje přístup“ na určité podniky a že takový požadavek podle čl. 2 odst. 1 písm. a) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních znamená prokázat omezení, které je „výslovně... jednoznačné a jasné (34)“. Společnost Connect Com dále odkázala na čl. 4 odst. 5 základního nařízení, který vyžaduje, aby byla specifická subvence průkazně doložena, a tvrdila, že Komise tento požadavek nesplnila. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise vychází z nesprávného předpokladu, že pokud je síťová infrastruktura údajně podporována, je podporováno vše, co tvoří tuto síť. Čínská vláda uvedla, že četné dokumenty zmíněné Komisí, jako je 13. pětiletý plán, iniciativa „Made in China 2025“, plán rozvoje inteligentní výroby (2016–2020), Plán pro přizpůsobení a revitalizaci odvětví elektronických informací z roku 2009 a strategie „Broadband China“ z roku 2013, se netýkají kabelů z optických vláken ani odvětví kabelů z optických vláken, ale spíše navazujících sítí nebo zavádění širokopásmového připojení, tj. obecné infrastruktury. Podle čínské vlády by Komise vzhledem k tomu, že budování sítí vyžaduje mnoho vstupů a výrobků, měla jasně a přesně vysvětlit, které výrobky a služby, které vytvářejí infrastrukturu, považuje za podporované. Čínská vláda dále tvrdila, že „zavádění“ sítě nebo širokopásmového připojení nesouvisí se zbožím, ale spíše s rozvojem infrastruktury a službami, neboť toto zavádění se týká zlepšení obecných telekomunikačních služeb.

„konkrétně“

výslovně omezuje přístup

výslovně... jednoznačné a jasné

34

zavádění

| (111) | Komise s tím nesouhlasila. Jak je vysvětleno v 80. bodě odůvodnění, kabely z optických vláken jsou klíčovou součástí infrastruktury internetových sítí a hrají rozhodující roli při zavádění sítí z optických vláken a širokopásmového internetu. Širokopásmová infrastruktura označuje sítě zavedených telekomunikačních zařízení a technologií nezbytných pro poskytování přístupu k vysokorychlostnímu internetu a další pokročilé telekomunikační služby (35) a kabely z optických vláken jsou hlavní součástí přenosových zařízení. Budování širokopásmové infrastruktury a širokopásmových sítí proto vyžaduje použití produktů nezbytných pro přenos údajů a nespočívá hlavně v poskytování služeb, jak zřejmě naznačuje čínská vláda. Ve skutečnosti by poskytování služeb bylo výsledkem existence takové infrastruktury, jakmile je vybudována. Proto pokud je budování širokopásmové infrastruktury ze strany čínské vlády podporováno, čínská vláda rovněž podporuje klíčové produkty, které jsou nezbytné pro budování této infrastruktury a které tvoří její nedílnou součást. Komise zastává názor, že normativní rámec vyplývající z provádění různých dokumentů uvedených v oddíle 3.1 „výslovně omezuje přístup“ k preferenčnímu zacházení pro určité podniky v podporovaných odvětvích, jako je odvětví kabelů z optických vláken, které je součástí informačních technologií a širokopásmových sítí. Různé dokumenty, které byly zmíněny v oddíle 3.1, tedy představovaly dostatečné skutečné důkazy pro vyvození závěru o specifičnosti podpory a podporování odvětví kabelů z optických vláken ze strany čínské vlády. Tvrzení čínské vlády a společnosti Connect Com byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(111)

Komise s tím nesouhlasila. Jak je vysvětleno v 80. bodě odůvodnění, kabely z optických vláken jsou klíčovou součástí infrastruktury internetových sítí a hrají rozhodující roli při zavádění sítí z optických vláken a širokopásmového internetu. Širokopásmová infrastruktura označuje sítě zavedených telekomunikačních zařízení a technologií nezbytných pro poskytování přístupu k vysokorychlostnímu internetu a další pokročilé telekomunikační služby (35) a kabely z optických vláken jsou hlavní součástí přenosových zařízení. Budování širokopásmové infrastruktury a širokopásmových sítí proto vyžaduje použití produktů nezbytných pro přenos údajů a nespočívá hlavně v poskytování služeb, jak zřejmě naznačuje čínská vláda. Ve skutečnosti by poskytování služeb bylo výsledkem existence takové infrastruktury, jakmile je vybudována. Proto pokud je budování širokopásmové infrastruktury ze strany čínské vlády podporováno, čínská vláda rovněž podporuje klíčové produkty, které jsou nezbytné pro budování této infrastruktury a které tvoří její nedílnou součást. Komise zastává názor, že normativní rámec vyplývající z provádění různých dokumentů uvedených v oddíle 3.1 „výslovně omezuje přístup“ k preferenčnímu zacházení pro určité podniky v podporovaných odvětvích, jako je odvětví kabelů z optických vláken, které je součástí informačních technologií a širokopásmových sítí. Různé dokumenty, které byly zmíněny v oddíle 3.1, tedy představovaly dostatečné skutečné důkazy pro vyvození závěru o specifičnosti podpory a podporování odvětví kabelů z optických vláken ze strany čínské vlády. Tvrzení čínské vlády a společnosti Connect Com byla proto zamítnuta.

35

výslovně omezuje přístup

| (112) | Kromě toho jsou podle čínské vlády sítě přístupu k internetu a širokopásmová infrastruktura obecnou infrastrukturou. Čínská vláda odkázala na výklad pojmu „obecná infrastruktura“ panelem ve věci „ES a některé členské státy – Velká civilní letadla“, který ji popisuje jako „infrastrukturu, která není poskytována pouze jednomu subjektu nebo omezené skupině subjektů nebo v jejich prospěch, ale je dostupná všem nebo téměř všem subjektům“. Čínská vláda dále tvrdila, že odvolací orgán ve věci ve věci „US – Softwood Lumber IV“ potvrdil, že „pouze výslovná výjimka z obecné zásady, že poskytování „zboží“ vládou povede k finančnímu příspěvku, je v případě, že je toto zboží poskytováno ve formě „obecné infrastruktury“
  . |
| --- | --- |

(112)

Kromě toho jsou podle čínské vlády sítě přístupu k internetu a širokopásmová infrastruktura obecnou infrastrukturou. Čínská vláda odkázala na výklad pojmu „obecná infrastruktura“ panelem ve věci „ES a některé členské státy – Velká civilní letadla“, který ji popisuje jako „infrastrukturu, která není poskytována pouze jednomu subjektu nebo omezené skupině subjektů nebo v jejich prospěch, ale je dostupná všem nebo téměř všem subjektům“. Čínská vláda dále tvrdila, že odvolací orgán ve věci ve věci „US – Softwood Lumber IV“ potvrdil, že „pouze výslovná výjimka z obecné zásady, že poskytování „zboží“ vládou povede k finančnímu příspěvku, je v případě, že je toto zboží poskytováno ve formě „obecné infrastruktury“
  .

obecná infrastruktura

infrastrukturu, která není poskytována pouze jednomu subjektu nebo omezené skupině subjektů nebo v jejich prospěch, ale je dostupná všem nebo téměř všem subjektům

pouze výslovná výjimka z obecné zásady, že poskytování „zboží“ vládou povede k finančnímu příspěvku, je v případě, že je toto zboží poskytováno ve formě „obecné infrastruktury“

| (113) | V tomto ohledu Komise poukázala na to, že výklad pojmu „obecná infrastruktura“, na který čínská vláda odkazuje, se týká definice poskytování zboží vládními institucemi ve formě obecné infrastruktury. Tento výklad se netýká analýzy specifičnosti programu subvencí. Předmětem tohoto šetření navíc není poskytování kabelů z optických vláken vládou, o němž čínská vláda tvrdila, že se jedná o „obecnou infrastrukturu“, ale spíše všechny napadnutelné subvence poskytnuté vyvážejícím výrobcům kabelů z optických vláken, kteří pak tyto kabely vyvážejí telekomunikačním operátorům v Unii. Komise proto toto tvrzení považovala za nepodložené a irelevantní pro posouzení podpory poskytované čínskou vládou odvětví kabelů z optických vláken, a proto je zamítla. |
| --- | --- |

(113)

V tomto ohledu Komise poukázala na to, že výklad pojmu „obecná infrastruktura“, na který čínská vláda odkazuje, se týká definice poskytování zboží vládními institucemi ve formě obecné infrastruktury. Tento výklad se netýká analýzy specifičnosti programu subvencí. Předmětem tohoto šetření navíc není poskytování kabelů z optických vláken vládou, o němž čínská vláda tvrdila, že se jedná o „obecnou infrastrukturu“, ale spíše všechny napadnutelné subvence poskytnuté vyvážejícím výrobcům kabelů z optických vláken, kteří pak tyto kabely vyvážejí telekomunikačním operátorům v Unii. Komise proto toto tvrzení považovala za nepodložené a irelevantní pro posouzení podpory poskytované čínskou vládou odvětví kabelů z optických vláken, a proto je zamítla.

obecná infrastruktura

obecnou infrastrukturu

| (114) | Po poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že obecné financování rozšíření optické sítě nepředstavuje specifickou subvenci pro kabely z optických vláken, a odkázala na 749. bod odůvodnění níže, podle něhož kabely z optických vláken netvoří více než 5 % celkového objemu optické sítě. |
| --- | --- |

(114)

Po poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že obecné financování rozšíření optické sítě nepředstavuje specifickou subvenci pro kabely z optických vláken, a odkázala na 749. bod odůvodnění níže, podle něhož kabely z optických vláken netvoří více než 5 % celkového objemu optické sítě.

| (115) | V tomto ohledu Komise zdůraznila, že 749. bod odůvodnění zní takto:
  „šetřením bylo zjištěno, že kabely z optických vláken představují pouze malou část celkových nákladů na zavádění projektů digitálních sítí a v případě 5G jsou ještě mnohem nižší než 5 %“. Za prvé, toto prohlášení se týká výrobních nákladů, a nikoli objemu. Za druhé skutečnost, že kabely z optických vláken mohou představovat jen nepatrný podíl na celkovém zavádění sítě, nemůže vyvrátit skutečnost, že jsou klíčovým a nezbytným produktem pro zavedení takové sítě. Jak je vysvětleno v 80. a 111. bodě odůvodnění, kabely z optických vláken jsou nedílnou součástí vysokorychlostních širokopásmových sítí poslední generace založených na této technologii, které by proto bez nich nemohly fungovat. Subvence na tuto klíčovou složku jsou tedy ze své podstaty specifické a užitečné pro úspěšné fungování celé optické sítě. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(115)

V tomto ohledu Komise zdůraznila, že 749. bod odůvodnění zní takto:
  „šetřením bylo zjištěno, že kabely z optických vláken představují pouze malou část celkových nákladů na zavádění projektů digitálních sítí a v případě 5G jsou ještě mnohem nižší než 5 %“. Za prvé, toto prohlášení se týká výrobních nákladů, a nikoli objemu. Za druhé skutečnost, že kabely z optických vláken mohou představovat jen nepatrný podíl na celkovém zavádění sítě, nemůže vyvrátit skutečnost, že jsou klíčovým a nezbytným produktem pro zavedení takové sítě. Jak je vysvětleno v 80. a 111. bodě odůvodnění, kabely z optických vláken jsou nedílnou součástí vysokorychlostních širokopásmových sítí poslední generace založených na této technologii, které by proto bez nich nemohly fungovat. Subvence na tuto klíčovou složku jsou tedy ze své podstaty specifické a užitečné pro úspěšné fungování celé optické sítě. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

„šetřením bylo zjištěno, že kabely z optických vláken představují pouze malou část celkových nákladů na zavádění projektů digitálních sítí a v případě 5G jsou ještě mnohem nižší než 5 %“.

| (116) | Dočasná ustanovení o podpoře průmyslové restrukturalizace (rozhodnutí Státní rady č. 40 z roku 2005) (dále jen „rozhodnutí č. 40“), kapitola III, navíc odkazují na „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“, který se skládá ze tří kategorií položek, a sice podporovaných projektů, omezovaných projektů a eliminovaných projektů. Podle článku XVII rozhodnutí platí, že pokud
  „investiční projekt spadá do podporovaných projektů, musí být přezkoumán a schválen a zanesen do rejstříku podle příslušných vnitrostátních předpisů týkajících se investic; všechny finanční instituce poskytnou úvěrovou podporu podle úvěrových zásad; dovezené vlastní zařízení v celkové výši investice s výjimkou komodit v položce vnitrostátních investičních projektů s názvem „neosvobozené dovezené komodity“ (změněné v roce 2000), které vydalo ministerstvo financí, může být osvobozeno od dovozní daně a dovozních složek daně z přidané hodnoty, pokud neexistují nové předpisy týkající se neosvobozených investičních projektů. Další politiky v oblasti podporovaných průmyslových projektů se provádějí v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy“. |
| --- | --- |

(116)

Dočasná ustanovení o podpoře průmyslové restrukturalizace (rozhodnutí Státní rady č. 40 z roku 2005) (dále jen „rozhodnutí č. 40“), kapitola III, navíc odkazují na „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“, který se skládá ze tří kategorií položek, a sice podporovaných projektů, omezovaných projektů a eliminovaných projektů. Podle článku XVII rozhodnutí platí, že pokud
  „investiční projekt spadá do podporovaných projektů, musí být přezkoumán a schválen a zanesen do rejstříku podle příslušných vnitrostátních předpisů týkajících se investic; všechny finanční instituce poskytnou úvěrovou podporu podle úvěrových zásad; dovezené vlastní zařízení v celkové výši investice s výjimkou komodit v položce vnitrostátních investičních projektů s názvem „neosvobozené dovezené komodity“ (změněné v roce 2000), které vydalo ministerstvo financí, může být osvobozeno od dovozní daně a dovozních složek daně z přidané hodnoty, pokud neexistují nové předpisy týkající se neosvobozených investičních projektů. Další politiky v oblasti podporovaných průmyslových projektů se provádějí v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy“.

„investiční projekt spadá do podporovaných projektů, musí být přezkoumán a schválen a zanesen do rejstříku podle příslušných vnitrostátních předpisů týkajících se investic; všechny finanční instituce poskytnou úvěrovou podporu podle úvěrových zásad; dovezené vlastní zařízení v celkové výši investice s výjimkou komodit v položce vnitrostátních investičních projektů s názvem „neosvobozené dovezené komodity“ (změněné v roce 2000), které vydalo ministerstvo financí, může být osvobozeno od dovozní daně a dovozních složek daně z přidané hodnoty, pokud neexistují nové předpisy týkající se neosvobozených investičních projektů. Další politiky v oblasti podporovaných průmyslových projektů se provádějí v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy“.

| (117) | V důsledku toho rozhodnutí č. 40, vykládáno ve spojení s katalogem pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci, stanoví zvláštní zacházení s určitými projekty v rámci určitých podporovaných odvětví. |
| --- | --- |

(117)

V důsledku toho rozhodnutí č. 40, vykládáno ve spojení s katalogem pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci, stanoví zvláštní zacházení s určitými projekty v rámci určitých podporovaných odvětví.

| (118) | Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2011) (změna z roku 2013) (36) a Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2019) (37) schválené vyhláškou Národní komise pro rozvoj a reformy Čínské lidové republiky č. 29 ze dne 27. srpna 2019, které vstoupily v platnost dne 1. ledna 2020, v části „Kategorie I“ – Podporované projekty“ uvádí:
  „XXVIII.   Informační průmysl


  [...]









  13. | Výroba zařízení pro systémy pro přenos po optických vláknech s vlnovým multiplexem (WDM) s 32 nebo více vlnovými délkami; |
| --- | --- | --- |

(118)

Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2011) (změna z roku 2013) (36) a Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2019) (37) schválené vyhláškou Národní komise pro rozvoj a reformy Čínské lidové republiky č. 29 ze dne 27. srpna 2019, které vstoupily v platnost dne 1. ledna 2020, v části „Kategorie I“ – Podporované projekty“ uvádí:

36

37

„XXVIII.   Informační průmysl

Informační průmysl

[...]

[...]

13.

Výroba zařízení pro systémy pro přenos po optických vláknech s vlnovým multiplexem (WDM) s 32 nebo více vlnovými délkami;

| 14. | Výroba zařízení pro systémy pro digitální synchronní sériovou komunikaci po optických vláknech s rychlostí 10 Gb/s nebo vyšší; |
| --- | --- |

14.

Výroba zařízení pro systémy pro digitální synchronní sériovou komunikaci po optických vláknech s rychlostí 10 Gb/s nebo vyšší;

[...]

[...]

| 28. | Výroba nových (nedisperzních) jednovidových vláken a předlisků optických vláken.“ |
| --- | --- |

28.

Výroba nových (nedisperzních) jednovidových vláken a předlisků optických vláken.“

| (119) | Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci proto zahrnuje do „informačního průmyslu“ konkrétní projekty týkající se odvětví kabelů z optických vláken jako podporovaného odvětví. |
| --- | --- |

(119)

Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci proto zahrnuje do „informačního průmyslu“ konkrétní projekty týkající se odvětví kabelů z optických vláken jako podporovaného odvětví.

| (120) | Čínská vláda tvrdila, že rozhodnutí č. 40 není povinné ani právně závazné, ale je pouze dokumentem s pokyny. Kromě toho se podle čínské vlády článek V rozhodnutí č. 40, který odkazuje na „[posílení] výstavby informační infrastruktury včetně širokopásmové komunikace“, jasně týká pouze zlepšení infrastruktury a nezmiňuje kabely z optických vláken. Čínská vláda proto tvrdila, že tento dokument nemohl odvětví kabelů z optických vláken poskytnout podporu ani pobídku. |
| --- | --- |

(120)

Čínská vláda tvrdila, že rozhodnutí č. 40 není povinné ani právně závazné, ale je pouze dokumentem s pokyny. Kromě toho se podle čínské vlády článek V rozhodnutí č. 40, který odkazuje na „[posílení] výstavby informační infrastruktury včetně širokopásmové komunikace“, jasně týká pouze zlepšení infrastruktury a nezmiňuje kabely z optických vláken. Čínská vláda proto tvrdila, že tento dokument nemohl odvětví kabelů z optických vláken poskytnout podporu ani pobídku.

[posílení] výstavby informační infrastruktury včetně širokopásmové komunikace

| (121) | Za prvé Komise nesouhlasí s tvrzením, že rozhodnutí č. 40 nemá závazný účinek. Rozhodnutí č. 40 totiž stanoví dočasná pravidla na podporu průmyslové restrukturalizace a odkazuje na „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“, který vymezuje tři kategorie položek: podporované projekty, omezované projekty a eliminované projekty. Článek XVII rozhodnutí č. 40 stanoví povinné zacházení s investičními projekty, které patří do podporované kategorie, např. „všechny finanční instituce poskytnou úvěrovou podporu podle úvěrových zásad“ a „další politiky zvýhodňující podporované průmyslové projekty se provedou v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy“. Článek XXI dále stanoví, že „příslušné preferenční politiky prováděné podle kategorie odvětví, výrobků a technologií v současné době obzvláště podporovaných státem (pozměněné v roce 2000) se upraví tak , aby byly prováděny v souladu s kategorií podporovaných projektů katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“
  . Proto má rozhodnutí č. 40 v tomto ohledu závazný účinek. |
| --- | --- |

(121)

Za prvé Komise nesouhlasí s tvrzením, že rozhodnutí č. 40 nemá závazný účinek. Rozhodnutí č. 40 totiž stanoví dočasná pravidla na podporu průmyslové restrukturalizace a odkazuje na „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“, který vymezuje tři kategorie položek: podporované projekty, omezované projekty a eliminované projekty. Článek XVII rozhodnutí č. 40 stanoví povinné zacházení s investičními projekty, které patří do podporované kategorie, např. „všechny finanční instituce poskytnou úvěrovou podporu podle úvěrových zásad“ a „další politiky zvýhodňující podporované průmyslové projekty se provedou v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy“. Článek XXI dále stanoví, že „příslušné preferenční politiky prováděné podle kategorie odvětví, výrobků a technologií v současné době obzvláště podporovaných státem (pozměněné v roce 2000) se upraví tak , aby byly prováděny v souladu s kategorií podporovaných projektů katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“
  . Proto má rozhodnutí č. 40 v tomto ohledu závazný účinek.

všechny finanční instituce poskytnou úvěrovou podporu podle úvěrových zásad

další politiky zvýhodňující podporované průmyslové projekty se provedou v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy

příslušné preferenční politiky prováděné podle kategorie odvětví, výrobků a technologií v současné době obzvláště podporovaných státem (pozměněné v roce 2000) se upraví tak , aby byly prováděny v souladu s kategorií podporovaných projektů katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“

| (122) | Za druhé, článek V rozhodnutí č. 40, který patří do kapitoly II „Zaměření a priority průmyslové restrukturalizace“, stanoví jako prioritu posílení „výstavby informační infrastruktury včetně širokopásmové komunikace“ a jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění a dále vysvětleno ve 111. bodě odůvodnění, kabely z optických vláken jsou klíčovou a nepostradatelnou složkou takové infrastruktury. Jak uvedla Komise ve 111. bodě odůvodnění, pokud je budování širokopásmové infrastruktury podporováno čínskou vládou, považují se klíčové výrobky, které jsou nezbytné pro budování této infrastruktury a tvoří její nedílnou součást, rovněž za podporované čínskou vládou. Kromě toho článek XIV rozhodnutí č. 40, který patří do kapitoly III „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“, stanoví, že: „kategorie podporovaných projektů zahrnuje především klíčové technologie, vybavení a výrobky, které mohou podporovat sociální a hospodářský rozvoj, které jsou přínosné pro úsporu zdrojů, ochranu životního prostředí a optimalizaci a modernizaci průmyslové struktury a které je třeba podporovat a podněcovat příslušnými politikami a opatřeními.“ Jak již bylo uvedeno ve 118. bodě odůvodnění, informační průmysl, a zejména klíčové vstupní materiály pro výrobu kabelů z optických vláken, jako jsou jednovidová vlákna a předlisky optických vláken, jakož i navazující výrobky, jako jsou systémy pro přenos po optických vláknech a systémy pro komunikaci po optických vláknech, jsou uvedeny jako podporované kategorie. Kabely z optických vláken jsou navíc klíčovým zařízením pro zavádění „informační infrastruktury včetně širokopásmové komunikace“, kterou čínská vláda podporuje. Z kombinovaného výkladu výše uvedených ustanovení tedy vyplývá, že kabely z optických vláken jsou podporovaným výrobkem na jedné straně, protože jsou nepostradatelnou součástí podporované infrastruktury, a na straně druhé, protože jejich hlavní vstupní materiály, které určují přidanou hodnotu kabelů z optických vláken, jsou rovněž podporovány čínskou vládou. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(122)

Za druhé, článek V rozhodnutí č. 40, který patří do kapitoly II „Zaměření a priority průmyslové restrukturalizace“, stanoví jako prioritu posílení „výstavby informační infrastruktury včetně širokopásmové komunikace“ a jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění a dále vysvětleno ve 111. bodě odůvodnění, kabely z optických vláken jsou klíčovou a nepostradatelnou složkou takové infrastruktury. Jak uvedla Komise ve 111. bodě odůvodnění, pokud je budování širokopásmové infrastruktury podporováno čínskou vládou, považují se klíčové výrobky, které jsou nezbytné pro budování této infrastruktury a tvoří její nedílnou součást, rovněž za podporované čínskou vládou. Kromě toho článek XIV rozhodnutí č. 40, který patří do kapitoly III „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“, stanoví, že: „kategorie podporovaných projektů zahrnuje především klíčové technologie, vybavení a výrobky, které mohou podporovat sociální a hospodářský rozvoj, které jsou přínosné pro úsporu zdrojů, ochranu životního prostředí a optimalizaci a modernizaci průmyslové struktury a které je třeba podporovat a podněcovat příslušnými politikami a opatřeními.“ Jak již bylo uvedeno ve 118. bodě odůvodnění, informační průmysl, a zejména klíčové vstupní materiály pro výrobu kabelů z optických vláken, jako jsou jednovidová vlákna a předlisky optických vláken, jakož i navazující výrobky, jako jsou systémy pro přenos po optických vláknech a systémy pro komunikaci po optických vláknech, jsou uvedeny jako podporované kategorie. Kabely z optických vláken jsou navíc klíčovým zařízením pro zavádění „informační infrastruktury včetně širokopásmové komunikace“, kterou čínská vláda podporuje. Z kombinovaného výkladu výše uvedených ustanovení tedy vyplývá, že kabely z optických vláken jsou podporovaným výrobkem na jedné straně, protože jsou nepostradatelnou součástí podporované infrastruktury, a na straně druhé, protože jejich hlavní vstupní materiály, které určují přidanou hodnotu kabelů z optických vláken, jsou rovněž podporovány čínskou vládou. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

výstavby informační infrastruktury včetně širokopásmové komunikace

kategorie podporovaných projektů zahrnuje především klíčové technologie, vybavení a výrobky, které mohou podporovat sociální a hospodářský rozvoj, které jsou přínosné pro úsporu zdrojů, ochranu životního prostředí a optimalizaci a modernizaci průmyslové struktury a které je třeba podporovat a podněcovat příslušnými politikami a opatřeními.

informační infrastruktury včetně širokopásmové komunikace

| (123) | Na podporu odvětví kabelů z optických vláken se nezaměřují jen plány a strategie na vnitrostátní úrovni. Na úrovni provincií byly zřízeny tzv. národní zóny rozvoje vyspělých průmyslových technologií. Jednou z nich je zóna East Lake New Technology Industry Development Zone. Tyto zóny mají, jak je uvedeno v oddíle I.2 13. pětiletého plánu pro národní zóny rozvoje vyspělých průmyslových technologií, poskytnout regionální platformu pro provádění propracovaných národních strategií, jako je „Internet+“ a „Made in China 2025“ (38). Společnostem a podnikům, které se nacházejí v jedné z těchto zón a kvalifikují se jako subjekty provádějící podnikatelskou činnost, a které spadají do oblasti působnosti příslušných strategií, je poskytováno zvýhodněné zacházení. Jak je patrné z dokumentu týkajícího se „preferenčních politik pro národní zóny rozvoje vyspělých průmyslových technologií“ (39), všeobecné osvobození od daně z příjmu je přiznáno do dvou let ode dne založení a také poté preferenční zacházení pokračuje přiznáním snížené sazby daně z příjmu právnických osob, osvobození od vývozních cel a dalších daňových výhod. |
| --- | --- |

(123)

Na podporu odvětví kabelů z optických vláken se nezaměřují jen plány a strategie na vnitrostátní úrovni. Na úrovni provincií byly zřízeny tzv. národní zóny rozvoje vyspělých průmyslových technologií. Jednou z nich je zóna East Lake New Technology Industry Development Zone. Tyto zóny mají, jak je uvedeno v oddíle I.2 13. pětiletého plánu pro národní zóny rozvoje vyspělých průmyslových technologií, poskytnout regionální platformu pro provádění propracovaných národních strategií, jako je „Internet+“ a „Made in China 2025“ (38). Společnostem a podnikům, které se nacházejí v jedné z těchto zón a kvalifikují se jako subjekty provádějící podnikatelskou činnost, a které spadají do oblasti působnosti příslušných strategií, je poskytováno zvýhodněné zacházení. Jak je patrné z dokumentu týkajícího se „preferenčních politik pro národní zóny rozvoje vyspělých průmyslových technologií“ (39), všeobecné osvobození od daně z příjmu je přiznáno do dvou let ode dne založení a také poté preferenční zacházení pokračuje přiznáním snížené sazby daně z příjmu právnických osob, osvobození od vývozních cel a dalších daňových výhod.

38

39

| (124) | Výhody poskytované společnostem působícím v odvětví vyspělých průmyslových technologií, které se nacházejí v národní zóně rozvoje vyspělých průmyslových technologií, se neomezují na daňové výhody, ale zahrnují rovněž přímou finanční podporu. Jak je patrné z citovaného dokumentu, který stanoví preferenční politiky národních zón rozvoje vyspělých průmyslových technologií, je na státu, aby
  „každý rok poskytnul [...] určitou částku půjček na výstavbu a investice a mohl vydat určitý objem dlouhodobých dluhopisů za účelem získání finančních prostředků od společnosti“
   (40). Přesnější popis je uveden v tomto dokumentu, kde se uvádí, že
  „[f]inanční podporou čínské vlády pro zónu rozvoje vyspělých průmyslových technologií je především poskytnout zónám rozvoje na národní úrovni určité prostředky na zahájení činnosti a realizovat některé projekty plánované na národní úrovni pro podniky v rozvojových zónách. Ve většině zón rozvoje v Číně místní vládní instituce zónu rozvoje podporují zejména tím, že pronajímají půdu za nízké ceny“
  . |
| --- | --- |

(124)

Výhody poskytované společnostem působícím v odvětví vyspělých průmyslových technologií, které se nacházejí v národní zóně rozvoje vyspělých průmyslových technologií, se neomezují na daňové výhody, ale zahrnují rovněž přímou finanční podporu. Jak je patrné z citovaného dokumentu, který stanoví preferenční politiky národních zón rozvoje vyspělých průmyslových technologií, je na státu, aby
  „každý rok poskytnul [...] určitou částku půjček na výstavbu a investice a mohl vydat určitý objem dlouhodobých dluhopisů za účelem získání finančních prostředků od společnosti“
   (40). Přesnější popis je uveden v tomto dokumentu, kde se uvádí, že
  „[f]inanční podporou čínské vlády pro zónu rozvoje vyspělých průmyslových technologií je především poskytnout zónám rozvoje na národní úrovni určité prostředky na zahájení činnosti a realizovat některé projekty plánované na národní úrovni pro podniky v rozvojových zónách. Ve většině zón rozvoje v Číně místní vládní instituce zónu rozvoje podporují zejména tím, že pronajímají půdu za nízké ceny“
  .

„každý rok poskytnul [...] určitou částku půjček na výstavbu a investice a mohl vydat určitý objem dlouhodobých dluhopisů za účelem získání finančních prostředků od společnosti“

40

„[f]inanční podporou čínské vlády pro zónu rozvoje vyspělých průmyslových technologií je především poskytnout zónám rozvoje na národní úrovni určité prostředky na zahájení činnosti a realizovat některé projekty plánované na národní úrovni pro podniky v rozvojových zónách. Ve většině zón rozvoje v Číně místní vládní instituce zónu rozvoje podporují zejména tím, že pronajímají půdu za nízké ceny“

| (125) | „Preferenční politiky pro národní zóny rozvoje“ dále odkazují na Katalog prioritních oblastí vyspělých technologií podporovaných státem z roku 2016, v němž jsou uvedeny podporované prioritní oblasti vyspělých technologií. Tento katalog jasně v části „I. Elektronické informace“ v bodě 4 uvádí „komunikační technologie“,
  „optické přenosové soustavy“
  a 
  „technologie optických přenosových soustav“
  , které zahrnují kabely z optických vláken, jakožto oblasti vyspělých technologií podporované státem. Jeden z vyvážejících výrobců kabelů z optických vláken zařazených do vzorku se nachází v provincii Wu-chan a většina společností ve skupině sídlí v zóně East Lake New Technology Industry Development Zone. Tyto společnosti proto mají nárok na zvýhodněné zacházení, které je poskytováno v rámci režimu národních zón rozvoje vyspělých průmyslových technologií. |
| --- | --- |

(125)

„Preferenční politiky pro národní zóny rozvoje“ dále odkazují na Katalog prioritních oblastí vyspělých technologií podporovaných státem z roku 2016, v němž jsou uvedeny podporované prioritní oblasti vyspělých technologií. Tento katalog jasně v části „I. Elektronické informace“ v bodě 4 uvádí „komunikační technologie“,
  „optické přenosové soustavy“
  a 
  „technologie optických přenosových soustav“
  , které zahrnují kabely z optických vláken, jakožto oblasti vyspělých technologií podporované státem. Jeden z vyvážejících výrobců kabelů z optických vláken zařazených do vzorku se nachází v provincii Wu-chan a většina společností ve skupině sídlí v zóně East Lake New Technology Industry Development Zone. Tyto společnosti proto mají nárok na zvýhodněné zacházení, které je poskytováno v rámci režimu národních zón rozvoje vyspělých průmyslových technologií.

„optické přenosové soustavy“

„technologie optických přenosových soustav“

| (126) | Tato zvláštní zóna průmyslového rozvoje ve Wu-chanu podporovaná čínskou vládou – zóna East Lake New Technology Industry Development Zone – sloužila jako hlavní základna pro výrobu kabelů z optických vláken. Jako jedna ze státní radou schválených „národních zón rozvoje vyspělých průmyslových technologií“ a „národních zón demonstrace domácích inovací“ se stala první průmyslovou základnou optoelektroniky v ČLR (rovněž zvanou jako „China Optics Valley“). Výrobci kabelů z optických vláken působící v této zóně využívají různých forem pobídek a státní podpory. |
| --- | --- |

(126)

Tato zvláštní zóna průmyslového rozvoje ve Wu-chanu podporovaná čínskou vládou – zóna East Lake New Technology Industry Development Zone – sloužila jako hlavní základna pro výrobu kabelů z optických vláken. Jako jedna ze státní radou schválených „národních zón rozvoje vyspělých průmyslových technologií“ a „národních zón demonstrace domácích inovací“ se stala první průmyslovou základnou optoelektroniky v ČLR (rovněž zvanou jako „China Optics Valley“). Výrobci kabelů z optických vláken působící v této zóně využívají různých forem pobídek a státní podpory.

| (127) | Ohledně vstupů používaných při výrobě kabelů z optických vláken Komise zjistila, že aramid, chemicky získané syntetické vlákno a vstup pro výrobu kabelů z optických vláken, je kategorizován čínskou vládou jako klíčový produkt v hlavním katalogu klíčových produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích (41). V důsledku této kategorizace se na tuto surovinu zaměřily různé politiky čínské vlády. |
| --- | --- |

(127)

Ohledně vstupů používaných při výrobě kabelů z optických vláken Komise zjistila, že aramid, chemicky získané syntetické vlákno a vstup pro výrobu kabelů z optických vláken, je kategorizován čínskou vládou jako klíčový produkt v hlavním katalogu klíčových produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích (41). V důsledku této kategorizace se na tuto surovinu zaměřily různé politiky čínské vlády.

hlavním katalogu klíčových produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích

41

| (128) | Chemická vlákna tedy obecně podléhají státní regulaci a politice řízení trhu nejen na centrální úrovni, ale také v rámci plánovacích dokumentů na nižší úrovni než centrální, například Akčního plánu provincie Če-ťiang pro komplexní transformaci a modernizaci tradičních výrobních odvětví, ve kterém chemická vlákna figurují jako jedno z deseti klíčových odvětví, jež podléhající specifickému politickému řízení (42), nebo 13. pětiletého plánu pro rozvoj chemického průmyslu v provincii Ťiang-su (2016–2020). V ustanoveních pětiletého plánu týkajících se nových chemických materiálů je důraz kladen zejména na podporu vývoje a industrializace navazujících aplikací s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou „vysoce výkonná vlákna“, která zahrnují vlákna používaná při výrobě kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(128)

Chemická vlákna tedy obecně podléhají státní regulaci a politice řízení trhu nejen na centrální úrovni, ale také v rámci plánovacích dokumentů na nižší úrovni než centrální, například Akčního plánu provincie Če-ťiang pro komplexní transformaci a modernizaci tradičních výrobních odvětví, ve kterém chemická vlákna figurují jako jedno z deseti klíčových odvětví, jež podléhající specifickému politickému řízení (42), nebo 13. pětiletého plánu pro rozvoj chemického průmyslu v provincii Ťiang-su (2016–2020). V ustanoveních pětiletého plánu týkajících se nových chemických materiálů je důraz kladen zejména na podporu vývoje a industrializace navazujících aplikací s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou „vysoce výkonná vlákna“, která zahrnují vlákna používaná při výrobě kabelů z optických vláken.

42

| (129) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že různé dokumenty citované Komisí, jako např. „Katalog čtyř základů“, „katalog produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích vydaný Národní komisí pro rozvoj a reformy (NDRC) v roce 2016“ a „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ nezmiňují kabely z optických vláken jako takové, ale spíše odkazují na vstupní materiály. Čínská vláda dále uvedla, že Komise neprovedla analýzu přenosu ani vracení, aby prokázala, že údajné subvence, které obdržela předcházející nebo navazující odvětví, byly dále předávány odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(129)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že různé dokumenty citované Komisí, jako např. „Katalog čtyř základů“, „katalog produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích vydaný Národní komisí pro rozvoj a reformy (NDRC) v roce 2016“ a „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ nezmiňují kabely z optických vláken jako takové, ale spíše odkazují na vstupní materiály. Čínská vláda dále uvedla, že Komise neprovedla analýzu přenosu ani vracení, aby prokázala, že údajné subvence, které obdržela předcházející nebo navazující odvětví, byly dále předávány odvětví kabelů z optických vláken.

| (130) | Pokud jde o předcházející výrobní odvětví, Komise uvedla, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku byli vertikálně integrováni, a proto subvence obdržené jejich dodavateli ve spojení byly považovány za přenesené na vyvážející výrobce kabelů z optických vláken. Kromě toho dokumenty, které čínská vláda uvádí jako dokumenty týkající se vstupních materiálů pro výrobu kabelů z optických vláken, i za předpokladu, že nezahrnují alespoň nepřímo či implicitně i kabely z optických vláken, což není tento případ, jsou v každém případě relevantní ve spojení se všemi ostatními preferenčními politikami a dokumenty čínské vlády, kterými se tento oddíl zabývá. Všechny dokumenty v tomto oddíle se týkají buď optických sítí, v nichž kabely z optických vláken představují klíčovou složku, nebo jejich hlavních vstupů, což ukazuje, jak je odvětví kabelů z optických vláken jako celek podporováno počínaje předcházející výrobou a konče navazující produkcí dotčeného výrobku. Tyto dokumenty jsou rovněž relevantní pro prokázání specifičnosti různých programů subvencí. Analýza přenosu je nutná pouze u subvencí skutečně poskytnutých na suroviny dodané za cenu nižší než přiměřenou, které vyvážející výrobci používají k výrobě dotčeného výrobku, a pouze tehdy, pokud prodávající a kupující těchto vstupních materiálů nejsou ve spojení. Jak je vysvětleno níže v oddíle 3.8.2, suroviny pocházející od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, za cenu nižší než přiměřenou nebyly v tomto šetření napadeny. Kromě toho, jak je uvedeno výše v tomto bodě odůvodnění, spolupracující vyvážející výrobci jsou většinou integrováni. |
| --- | --- |

(130)

Pokud jde o předcházející výrobní odvětví, Komise uvedla, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku byli vertikálně integrováni, a proto subvence obdržené jejich dodavateli ve spojení byly považovány za přenesené na vyvážející výrobce kabelů z optických vláken. Kromě toho dokumenty, které čínská vláda uvádí jako dokumenty týkající se vstupních materiálů pro výrobu kabelů z optických vláken, i za předpokladu, že nezahrnují alespoň nepřímo či implicitně i kabely z optických vláken, což není tento případ, jsou v každém případě relevantní ve spojení se všemi ostatními preferenčními politikami a dokumenty čínské vlády, kterými se tento oddíl zabývá. Všechny dokumenty v tomto oddíle se týkají buď optických sítí, v nichž kabely z optických vláken představují klíčovou složku, nebo jejich hlavních vstupů, což ukazuje, jak je odvětví kabelů z optických vláken jako celek podporováno počínaje předcházející výrobou a konče navazující produkcí dotčeného výrobku. Tyto dokumenty jsou rovněž relevantní pro prokázání specifičnosti různých programů subvencí. Analýza přenosu je nutná pouze u subvencí skutečně poskytnutých na suroviny dodané za cenu nižší než přiměřenou, které vyvážející výrobci používají k výrobě dotčeného výrobku, a pouze tehdy, pokud prodávající a kupující těchto vstupních materiálů nejsou ve spojení. Jak je vysvětleno níže v oddíle 3.8.2, suroviny pocházející od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, za cenu nižší než přiměřenou nebyly v tomto šetření napadeny. Kromě toho, jak je uvedeno výše v tomto bodě odůvodnění, spolupracující vyvážející výrobci jsou většinou integrováni.

| (131) | Vzhledem k výše uvedeným plánům a programům je tedy odvětví kabelů z optických vláken považováno za klíčové/strategické odvětví, jehož rozvoj čínská vláda aktivně podporuje jakožto svůj politický cíl. Kabely z optických vláken jsou tedy pro čínskou vládu produktem, který má prvořadý význam při budování sítí a infrastruktury sloužících celé řadě klíčových oblastí konektivity a digitální politiky, jež vypracoval a na které dohlíží stát. Na základě politických dokumentů, na které se odkazuje v tomto oddíle, Komise dospěla k závěru, že čínská vláda zasahuje do odvětví kabelů z optických vláken s cílem provádět související politiky a zasahuje do volného působení tržních sil v uvedeném odvětví, zejména jeho prosazováním a podporováním různými způsoby. |
| --- | --- |

(131)

Vzhledem k výše uvedeným plánům a programům je tedy odvětví kabelů z optických vláken považováno za klíčové/strategické odvětví, jehož rozvoj čínská vláda aktivně podporuje jakožto svůj politický cíl. Kabely z optických vláken jsou tedy pro čínskou vládu produktem, který má prvořadý význam při budování sítí a infrastruktury sloužících celé řadě klíčových oblastí konektivity a digitální politiky, jež vypracoval a na které dohlíží stát. Na základě politických dokumentů, na které se odkazuje v tomto oddíle, Komise dospěla k závěru, že čínská vláda zasahuje do odvětví kabelů z optických vláken s cílem provádět související politiky a zasahuje do volného působení tržních sil v uvedeném odvětví, zejména jeho prosazováním a podporováním různými způsoby.

3.2.   Částečná nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů

Částečná nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů

| (132) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda učinila několik obecných poznámek týkajících se rozhodnutí Komise použít ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení, pokud jde o preferenční úvěry, pojištění vývozních úvěrů a vstupní materiály. |
| --- | --- |

(132)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda učinila několik obecných poznámek týkajících se rozhodnutí Komise použít ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení, pokud jde o preferenční úvěry, pojištění vývozních úvěrů a vstupní materiály.

| (133) | Čínská vláda tvrdila, že všechny žádosti Komise o informace, na něž čínská vláda nemohla poskytnout odpovědi, byly nepřiměřené, neboť tyto žádosti předpokládaly existenci právních pravomocí, které čínská vláda nemá. |
| --- | --- |

(133)

Čínská vláda tvrdila, že všechny žádosti Komise o informace, na něž čínská vláda nemohla poskytnout odpovědi, byly nepřiměřené, neboť tyto žádosti předpokládaly existenci právních pravomocí, které čínská vláda nemá.

| (134) | Čínská vláda dále tvrdila, že Komise řádně neposoudila skutečnosti, které jí byly předloženy, a neposkytla řádné vysvětlení, proč dostupné údaje přiměřeně nahradily všechny nezbytné informace, které chyběly. |
| --- | --- |

(134)

Čínská vláda dále tvrdila, že Komise řádně neposoudila skutečnosti, které jí byly předloženy, a neposkytla řádné vysvětlení, proč dostupné údaje přiměřeně nahradily všechny nezbytné informace, které chyběly.

| (135) | Jak je uvedeno níže ve 146., 160. a 168. bodě odůvodnění, Komise zastávala názor, že čínská vláda má zákonnou pravomoc získat požadované informace jakožto akcionář nebo odpovědný orgán subjektů, pro které Komise žádala o informace. Komise ve svém sdělení čínské vládě, které je opakovaně uvedeno v oddílech 3.2.1 až 3.2.3 níže, uvedla, proč musela vycházet z dostupných údajů. Komise považovala veřejně dostupné informace za přiměřenou náhradu informací, které čínská vláda neposkytla. Komise proto tato tvrzení čínské vlády zamítla. |
| --- | --- |

(135)

Jak je uvedeno níže ve 146., 160. a 168. bodě odůvodnění, Komise zastávala názor, že čínská vláda má zákonnou pravomoc získat požadované informace jakožto akcionář nebo odpovědný orgán subjektů, pro které Komise žádala o informace. Komise ve svém sdělení čínské vládě, které je opakovaně uvedeno v oddílech 3.2.1 až 3.2.3 níže, uvedla, proč musela vycházet z dostupných údajů. Komise považovala veřejně dostupné informace za přiměřenou náhradu informací, které čínská vláda neposkytla. Komise proto tato tvrzení čínské vlády zamítla.

3.2.1.   Použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení ve vztahu k poskytování preferenčních úvěrů

Použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení ve vztahu k poskytování preferenčních úvěrů

| (136) | Komise v zájmu administrativního zjednodušení čínskou vládu požádala, aby zaslala zvláštní dotazník všem finančním institucím, které poskytly úvěry nebo vývozní úvěry společnostem zařazeným do vzorku. |
| --- | --- |

(136)

Komise v zájmu administrativního zjednodušení čínskou vládu požádala, aby zaslala zvláštní dotazník všem finančním institucím, které poskytly úvěry nebo vývozní úvěry společnostem zařazeným do vzorku.

| (137) | Nejprve obdržela pouze odpověď od banky EXIM. Čínská vláda na žádost Komise o poskytnutí odpovědí na dotazník od všech finančních institucí, které společnostem zařazeným do vzorku poskytly úvěry nebo vývozní úvěry, neodpověděla. Komise proto svoji žádost týkající se finančních institucí zopakovala v písemném upozornění na nedostatky s cílem maximalizovat jejich možnosti zapojení do šetření tím, že poskytnou nezbytné informace, aby Komise mohla dojít ke zjištěním ohledně existence a rozsahu údajného subvencování. |
| --- | --- |

(137)

Nejprve obdržela pouze odpověď od banky EXIM. Čínská vláda na žádost Komise o poskytnutí odpovědí na dotazník od všech finančních institucí, které společnostem zařazeným do vzorku poskytly úvěry nebo vývozní úvěry, neodpověděla. Komise proto svoji žádost týkající se finančních institucí zopakovala v písemném upozornění na nedostatky s cílem maximalizovat jejich možnosti zapojení do šetření tím, že poskytnou nezbytné informace, aby Komise mohla dojít ke zjištěním ohledně existence a rozsahu údajného subvencování.

| (138) | Po písemném upozornění na nedostatky čínská vláda uvedla, že odpovědi na dotazník od finančních institucí, které poskytly úvěry, nejsou pro šetření relevantní, neboť žádný z úvěrů a vývozních úvěrů nebyl poskytnut v souladu s vládními plány a projekty, jak je uvedeno v podnětu a v dotazníku. |
| --- | --- |

(138)

Po písemném upozornění na nedostatky čínská vláda uvedla, že odpovědi na dotazník od finančních institucí, které poskytly úvěry, nejsou pro šetření relevantní, neboť žádný z úvěrů a vývozních úvěrů nebyl poskytnut v souladu s vládními plány a projekty, jak je uvedeno v podnětu a v dotazníku.

| (139) | Komise s tímto názorem nesouhlasila. Za prvé má Komise za to, že informace požadované od subjektů ve státním vlastnictví jsou čínské vládě k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. Čínská vláda má navíc potřebnou pravomoc spolupracovat s finančními institucemi i v případě, že nejsou ve vlastnictví státu, jelikož všechny spadají do pravomoci čínského bankovního regulačního orgánu. |
| --- | --- |

(139)

Komise s tímto názorem nesouhlasila. Za prvé má Komise za to, že informace požadované od subjektů ve státním vlastnictví jsou čínské vládě k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. Čínská vláda má navíc potřebnou pravomoc spolupracovat s finančními institucemi i v případě, že nejsou ve vlastnictví státu, jelikož všechny spadají do pravomoci čínského bankovního regulačního orgánu.

| (140) | Nakonec Komise obdržela pouze informace o podnikové struktuře, správě a vlastnictví od jedné banky ve vlastnictví státu, ale už od žádné z dalších finančních institucí, které společnostem zařazeným do vzorku poskytly úvěry. Kromě toho Komise od ostatních bank (kromě banky EXIM) neobdržela žádné ověřitelné informace týkající se konkrétních společností. |
| --- | --- |

(140)

Nakonec Komise obdržela pouze informace o podnikové struktuře, správě a vlastnictví od jedné banky ve vlastnictví státu, ale už od žádné z dalších finančních institucí, které společnostem zařazeným do vzorku poskytly úvěry. Kromě toho Komise od ostatních bank (kromě banky EXIM) neobdržela žádné ověřitelné informace týkající se konkrétních společností.

| (141) | Kromě toho, ačkoli banka EXIM poskytla určitá obecná vysvětlení o fungování svých systémů schvalování úvěrů a řízení rizik, nepodala konkrétní informace týkající se posouzení úvěrů poskytnutých společnostem zařazeným do vzorku. Tvrdila, že tyto dokumenty nemůže zpřístupnit, neboť jsou považovány za interní a obsahují důvěrné obchodní informace. |
| --- | --- |

(141)

Kromě toho, ačkoli banka EXIM poskytla určitá obecná vysvětlení o fungování svých systémů schvalování úvěrů a řízení rizik, nepodala konkrétní informace týkající se posouzení úvěrů poskytnutých společnostem zařazeným do vzorku. Tvrdila, že tyto dokumenty nemůže zpřístupnit, neboť jsou považovány za interní a obsahují důvěrné obchodní informace.

| (142) | Komise proto požádala skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku, aby poskytly přístup k informacím o jednotlivých společnostech, jež mají v držení všechny banky, ve vlastnictví státu i soukromé, od kterých obdržely úvěry. Přestože společnosti zařazené do vzorku souhlasily s poskytnutím přístupu k bankovním údajům, které se jich týkají, částečně spolupracující banka odmítla poskytnout požadované podrobné informace. |
| --- | --- |

(142)

Komise proto požádala skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku, aby poskytly přístup k informacím o jednotlivých společnostech, jež mají v držení všechny banky, ve vlastnictví státu i soukromé, od kterých obdržely úvěry. Přestože společnosti zařazené do vzorku souhlasily s poskytnutím přístupu k bankovním údajům, které se jich týkají, částečně spolupracující banka odmítla poskytnout požadované podrobné informace.

| (143) | Jelikož Komise neobdržela informace týkající se většiny bank, které poskytovaly úvěry společnostem zařazeným do vzorku, dospěla k závěru, že neobdržela zásadní informace týkající se tohoto aspektu šetření. |
| --- | --- |

(143)

Jelikož Komise neobdržela informace týkající se většiny bank, které poskytovaly úvěry společnostem zařazeným do vzorku, dospěla k závěru, že neobdržela zásadní informace týkající se tohoto aspektu šetření.

| (144) | Komise proto čínskou vládu vyrozuměla, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(144)

Komise proto čínskou vládu vyrozuměla, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení.

| (145) | V odpovědi na dopis Komise vznesla čínská vláda námitku proti použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Tvrdila, že čínská vláda není povinna poskytnout požadované informace a že požadované informace nejsou nezbytnými informacemi. |
| --- | --- |

(145)

V odpovědi na dopis Komise vznesla čínská vláda námitku proti použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Tvrdila, že čínská vláda není povinna poskytnout požadované informace a že požadované informace nejsou nezbytnými informacemi.

| (146) | Komise trvala na svém postoji, že jako regulační orgán má čínská vláda pravomoc poskytnout odpovědi na konkrétní otázky položené finančním institucím, které poskytly financování vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Jak je uvedeno v dopise Komise, informace požadované od subjektů vlastněných státem má čínská vláda k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem, a že čínská vláda má nezbytnou pravomoc jednat s finančními institucemi i v případě, že nejsou ve vlastnictví státu, neboť všechny spadají do pravomoci čínského bankovního regulačního orgánu. |
| --- | --- |

(146)

Komise trvala na svém postoji, že jako regulační orgán má čínská vláda pravomoc poskytnout odpovědi na konkrétní otázky položené finančním institucím, které poskytly financování vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Jak je uvedeno v dopise Komise, informace požadované od subjektů vlastněných státem má čínská vláda k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem, a že čínská vláda má nezbytnou pravomoc jednat s finančními institucemi i v případě, že nejsou ve vlastnictví státu, neboť všechny spadají do pravomoci čínského bankovního regulačního orgánu.

| (147) | Komise dále považovala požadované informace za zásadní pro posouzení toho, zda čínská vláda kontrolovala chování finančních institucí, pokud jde o jejich úvěrové politiky a posuzování rizik, když poskytovaly úvěry odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(147)

Komise dále považovala požadované informace za zásadní pro posouzení toho, zda čínská vláda kontrolovala chování finančních institucí, pokud jde o jejich úvěrové politiky a posuzování rizik, když poskytovaly úvěry odvětví kabelů z optických vláken.

| (148) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že žádost Komise týkající se informací od finančních institucí poskytujících úvěry nebo vývozní úvěry společnostem zařazeným do vzorku nebyly nezbytné ani relevantní k tomu, aby Komise dokončila svou analýzu, neboť žádný z dotčených úvěrů nebyl poskytnut na základě vládních plánů nebo jiných dokumentů čínské vlády. |
| --- | --- |

(148)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že žádost Komise týkající se informací od finančních institucí poskytujících úvěry nebo vývozní úvěry společnostem zařazeným do vzorku nebyly nezbytné ani relevantní k tomu, aby Komise dokončila svou analýzu, neboť žádný z dotčených úvěrů nebyl poskytnut na základě vládních plánů nebo jiných dokumentů čínské vlády.

| (149) | Tyto chybějící informace se týkaly dvou aspektů. Za prvé, informace o vlastnictví a struktuře správy a řízení nespolupracujících bank byly nezbytné k tomu, aby Komise mohla určit, zda jsou tyto banky veřejnoprávními subjekty, či nikoli. Za druhé, informace týkající se jednotlivých společností od částečně spolupracující banky EXIM, jako je postup schvalování úvěrů a posouzení úvěruschopnosti bankou u úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, byly nezbytné k určení toho, zda byly těmto výrobcům úvěry poskytnuty za preferenční sazby. Tyto interní dokumenty mohly poskytnout pouze banky nebo čínská vláda, jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku k nim neměli přístup. |
| --- | --- |

(149)

Tyto chybějící informace se týkaly dvou aspektů. Za prvé, informace o vlastnictví a struktuře správy a řízení nespolupracujících bank byly nezbytné k tomu, aby Komise mohla určit, zda jsou tyto banky veřejnoprávními subjekty, či nikoli. Za druhé, informace týkající se jednotlivých společností od částečně spolupracující banky EXIM, jako je postup schvalování úvěrů a posouzení úvěruschopnosti bankou u úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, byly nezbytné k určení toho, zda byly těmto výrobcům úvěry poskytnuty za preferenční sazby. Tyto interní dokumenty mohly poskytnout pouze banky nebo čínská vláda, jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku k nim neměli přístup.

| (150) | Čínská vláda rovněž tvrdila, že požadované informace neměla k dispozici. Dále tvrdila, že z právního hlediska není možné požadované informace získat, protože v čínských právních předpisech neexistuje žádný základ pro to, aby čínská vláda přiměla finanční instituce, aby tyto důvěrné informace sdělovaly. Tím, že Komise požádala o tyto informace, vystavila čínskou vládu nepřiměřené zátěži. |
| --- | --- |

(150)

Čínská vláda rovněž tvrdila, že požadované informace neměla k dispozici. Dále tvrdila, že z právního hlediska není možné požadované informace získat, protože v čínských právních předpisech neexistuje žádný základ pro to, aby čínská vláda přiměla finanční instituce, aby tyto důvěrné informace sdělovaly. Tím, že Komise požádala o tyto informace, vystavila čínskou vládu nepřiměřené zátěži.

| (151) | Komise uvedla, že souhlas byl vyžádán od každé společnosti zvlášť, pokud jde o úvěrové transakce každé konkrétní banky. Komise měla za to, že takový výslovný souhlas by měl být postačující k tomu, aby umožnil přístup k záznamům týkajícím se společností zařazených do vzorku. Kromě toho částečně spolupracující banka ve skutečnosti poskytla přehled o svých nesplacených úvěrech se společnostmi, což dokazuje, že nebyly při poskytování informací o konkrétních transakcích omezeny. Žádná z bank však neposkytla žádné informace týkající se jejich vlastního interního posuzování transakcí, které byly zveřejněny. |
| --- | --- |

(151)

Komise uvedla, že souhlas byl vyžádán od každé společnosti zvlášť, pokud jde o úvěrové transakce každé konkrétní banky. Komise měla za to, že takový výslovný souhlas by měl být postačující k tomu, aby umožnil přístup k záznamům týkajícím se společností zařazených do vzorku. Kromě toho částečně spolupracující banka ve skutečnosti poskytla přehled o svých nesplacených úvěrech se společnostmi, což dokazuje, že nebyly při poskytování informací o konkrétních transakcích omezeny. Žádná z bank však neposkytla žádné informace týkající se jejich vlastního interního posuzování transakcí, které byly zveřejněny.

| (152) | Kromě toho se Komise nedomnívala, že vystavila čínskou vládu nepřiměřené zátěži tím, že požádala o informace o preferenčních úvěrech. Komise svá šetření od počátku omezila na ty finanční instituce, které poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku. Komise tyto finanční instituce zjistila a žádost o zaslání dotazníků byla čínské vládě předložena spolu s dotazníkem, který měla čínská vláda vyplnit v rané fázi šetření. Čínská vláda tak měla dostatek času na to, aby mohla žádosti Komise vyhovět. Komise se proto domnívá, že plnění požadovaných úkolů čínské vládě maximálně usnadnila. |
| --- | --- |

(152)

Kromě toho se Komise nedomnívala, že vystavila čínskou vládu nepřiměřené zátěži tím, že požádala o informace o preferenčních úvěrech. Komise svá šetření od počátku omezila na ty finanční instituce, které poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku. Komise tyto finanční instituce zjistila a žádost o zaslání dotazníků byla čínské vládě předložena spolu s dotazníkem, který měla čínská vláda vyplnit v rané fázi šetření. Čínská vláda tak měla dostatek času na to, aby mohla žádosti Komise vyhovět. Komise se proto domnívá, že plnění požadovaných úkolů čínské vládě maximálně usnadnila.

| (153) | Komise proto trvá na tom, že při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů musela částečně vycházet z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(153)

Komise proto trvá na tom, že při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů musela částečně vycházet z dostupných údajů.

| (154) | Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že Komise od čínské vlády neobdržela zásadní informace týkající se preferenčních úvěrů, což vedlo k subvenčním rozpětím, která pravděpodobně podhodnocují skutečnou výhodu z preferenčních úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům. |
| --- | --- |

(154)

Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že Komise od čínské vlády neobdržela zásadní informace týkající se preferenčních úvěrů, což vedlo k subvenčním rozpětím, která pravděpodobně podhodnocují skutečnou výhodu z preferenčních úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům.

| (155) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku při šetření spolupracovali a poskytli podrobné informace o úvěrech, které obdrželi od bank. Jelikož byla výhoda vypočtena na základě rozdílu mezi těmito informacemi a referenční úrokovou sazbou, mělo se za to, že subvenční rozpětí představuje skutečnou výhodu, kterou získali vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(155)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku při šetření spolupracovali a poskytli podrobné informace o úvěrech, které obdrželi od bank. Jelikož byla výhoda vypočtena na základě rozdílu mezi těmito informacemi a referenční úrokovou sazbou, mělo se za to, že subvenční rozpětí představuje skutečnou výhodu, kterou získali vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.

3.2.2.   Uplatňování ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení v souvislosti s pojištěním vývozních úvěrů

Uplatňování ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení v souvislosti s pojištěním vývozních úvěrů

| (156) | V zájmu administrativního zjednodušení požádala Komise čínskou vládu, aby zaslala zvláštní dotazník společnosti Sinosure. |
| --- | --- |

(156)

V zájmu administrativního zjednodušení požádala Komise čínskou vládu, aby zaslala zvláštní dotazník společnosti Sinosure.

| (157) | Ve své původní odpovědi na dotazník čínská vláda tvrdila, že společnost Sinosure subvence výrobnímu odvětví kabelů z optických vláken neposkytla, a zvláštní dotazník určený pro společnost Sinosure nepovažovala za relevantní. Čínská vláda předložila pouze výroční zprávu společnosti Sinosure. |
| --- | --- |

(157)

Ve své původní odpovědi na dotazník čínská vláda tvrdila, že společnost Sinosure subvence výrobnímu odvětví kabelů z optických vláken neposkytla, a zvláštní dotazník určený pro společnost Sinosure nepovažovala za relevantní. Čínská vláda předložila pouze výroční zprávu společnosti Sinosure.

| (158) | Po písemném upozornění na nedostatky čínská vláda zopakovala své stanovisko, že společnost Sinosure neposkytovala subvence specifické pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo odvětví kabelů z optických vláken, i když poskytla částečnou odpověď na zvláštní dotazník. Čínská vláda ani Sinosure však neposkytly žádnou požadovanou podpůrnou dokumentaci týkající se správy a řízení společnosti Sinosure, například její stanovy, ani neposkytly úplný a správný seznam vývozních úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Neposkytly ani žádné konkrétní informace o pojištění vývozních úvěrů poskytnutém odvětví kabelů z optických vláken, o výši pojistného nebo o podrobných číselných údajích týkajících se ziskovosti její obchodní činnosti v oblasti pojišťování vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

(158)

Po písemném upozornění na nedostatky čínská vláda zopakovala své stanovisko, že společnost Sinosure neposkytovala subvence specifické pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo odvětví kabelů z optických vláken, i když poskytla částečnou odpověď na zvláštní dotazník. Čínská vláda ani Sinosure však neposkytly žádnou požadovanou podpůrnou dokumentaci týkající se správy a řízení společnosti Sinosure, například její stanovy, ani neposkytly úplný a správný seznam vývozních úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Neposkytly ani žádné konkrétní informace o pojištění vývozních úvěrů poskytnutém odvětví kabelů z optických vláken, o výši pojistného nebo o podrobných číselných údajích týkajících se ziskovosti její obchodní činnosti v oblasti pojišťování vývozních úvěrů.

| (159) | Vzhledem k neposkytnutí těchto informací se Komise domnívala, že neobdržela zásadní informace důležité pro tento aspekt šetření. |
| --- | --- |

(159)

Vzhledem k neposkytnutí těchto informací se Komise domnívala, že neobdržela zásadní informace důležité pro tento aspekt šetření.

| (160) | Komise má za to, že čínská vláda má informace požadované od státních subjektů (ať už se jedná o společnosti, nebo o veřejné/finanční instituce) k dispozici za všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. To platí i pro společnost Sinosure, která je subjektem zcela ve vlastnictví státu. Komise proto čínskou vládu vyrozuměla, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím pojištění vývozních úvěrů možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(160)

Komise má za to, že čínská vláda má informace požadované od státních subjektů (ať už se jedná o společnosti, nebo o veřejné/finanční instituce) k dispozici za všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. To platí i pro společnost Sinosure, která je subjektem zcela ve vlastnictví státu. Komise proto čínskou vládu vyrozuměla, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím pojištění vývozních úvěrů možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení.

| (161) | V odpovědi na dopis Komise čínská vláda trvala na svém stanovisku, že společnost Sinosure subvence specifické pro odvětví kabelů z optických vláken neposkytla a že se při provádění příslušné pojišťovací činnosti řídí zásadou tržní orientace a pro odvětví kabelů z optických vláken nemá žádné zvláštní preferenční zacházení, jak je požadováno v některých politických dokumentech. |
| --- | --- |

(161)

V odpovědi na dopis Komise čínská vláda trvala na svém stanovisku, že společnost Sinosure subvence specifické pro odvětví kabelů z optických vláken neposkytla a že se při provádění příslušné pojišťovací činnosti řídí zásadou tržní orientace a pro odvětví kabelů z optických vláken nemá žádné zvláštní preferenční zacházení, jak je požadováno v některých politických dokumentech.

| (162) | Informace, které čínská vláda ke společnosti Sinosure poskytla, nebyly úplné a neumožnily Komisi vyvodit závěry o klíčových částech šetření týkajících se pojištění vývozních úvěrů, zejména zda je společnost Sinosure veřejným subjektem a zda pojistné účtované společnostem zařazeným do vzorku odpovídalo tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(162)

Informace, které čínská vláda ke společnosti Sinosure poskytla, nebyly úplné a neumožnily Komisi vyvodit závěry o klíčových částech šetření týkajících se pojištění vývozních úvěrů, zejména zda je společnost Sinosure veřejným subjektem a zda pojistné účtované společnostem zařazeným do vzorku odpovídalo tržním podmínkám.

| (163) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komisi byly předloženy veškeré nezbytné informace, a jelikož společnost Sinosure neposkytla subvence, které jsou specifické pro odvětví kabelů z optických vláken, nebyly požadované informace v současném šetření relevantní. |
| --- | --- |

(163)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komisi byly předloženy veškeré nezbytné informace, a jelikož společnost Sinosure neposkytla subvence, které jsou specifické pro odvětví kabelů z optických vláken, nebyly požadované informace v současném šetření relevantní.

| (164) | Jak je uvedeno ve 162. bodě odůvodnění, Komise neobdržela od společnosti Sinosure informace, aby posoudila správnost tvrzení čínské vlády, že Sinosure není veřejnoprávním subjektem a zda pojistné účtované společností Sinosure byly v souladu s tržními podmínkami. Tyto informace byly považovány za nezbytné k tomu, aby Komise mohla vyvodit závěr, zda pojištění vývozních úvěrů poskytnuté společností Sinosure prokázalo napadnutelnou subvenci, která poskytla výhodu vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. |
| --- | --- |

(164)

Jak je uvedeno ve 162. bodě odůvodnění, Komise neobdržela od společnosti Sinosure informace, aby posoudila správnost tvrzení čínské vlády, že Sinosure není veřejnoprávním subjektem a zda pojistné účtované společností Sinosure byly v souladu s tržními podmínkami. Tyto informace byly považovány za nezbytné k tomu, aby Komise mohla vyvodit závěr, zda pojištění vývozních úvěrů poskytnuté společností Sinosure prokázalo napadnutelnou subvenci, která poskytla výhodu vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.

| (165) | Komise proto dospěla k závěru, že pokud jde o zjištění týkající se pojištění vývozních úvěrů, musí částečně vycházet z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(165)

Komise proto dospěla k závěru, že pokud jde o zjištění týkající se pojištění vývozních úvěrů, musí částečně vycházet z dostupných údajů.

| (166) | Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že Komise obdržela od čínské vlády neúplné informace ohledně společnosti Sinosure, které neumožňují vyvodit závěry v klíčových částech šetření týkajících se pojištění vývozních úvěrů. V důsledku toho by subvenční sazba vypočítaná pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku mohla s velkou pravděpodobností podhodnocovat skutečný prospěch z pojištění vývozních úvěrů poskytovaného vyvážejícím výrobcům. Žadatel se domníval, že by Komise měla uplatňovat nejvyšší sazbu zjištěnou u jednoho vyvážejícího výrobce automaticky na druhého vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(166)

Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že Komise obdržela od čínské vlády neúplné informace ohledně společnosti Sinosure, které neumožňují vyvodit závěry v klíčových částech šetření týkajících se pojištění vývozních úvěrů. V důsledku toho by subvenční sazba vypočítaná pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku mohla s velkou pravděpodobností podhodnocovat skutečný prospěch z pojištění vývozních úvěrů poskytovaného vyvážejícím výrobcům. Žadatel se domníval, že by Komise měla uplatňovat nejvyšší sazbu zjištěnou u jednoho vyvážejícího výrobce automaticky na druhého vyvážejícího výrobce.

| (167) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku při šetření spolupracovali a poskytli podrobné informace o pojištění vývozních úvěrů, které obdrželi od společnosti Sinosure. Jelikož výhoda byla vypočtena na základě rozdílu mezi těmito informacemi a vhodnou vnější referenční hodnotou, mělo se za to, že výše subvence představuje skutečnou výhodu, kterou získali vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(167)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku při šetření spolupracovali a poskytli podrobné informace o pojištění vývozních úvěrů, které obdrželi od společnosti Sinosure. Jelikož výhoda byla vypočtena na základě rozdílu mezi těmito informacemi a vhodnou vnější referenční hodnotou, mělo se za to, že výše subvence představuje skutečnou výhodu, kterou získali vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.

3.2.3.   Použití dostupných údajů v souvislosti se vstupními materiály

Použití dostupných údajů v souvislosti se vstupními materiály

| (168) | Komise požádala čínskou vládu, aby zaslala zvláštní dotazník deseti nejvýznamnějším výrobcům a distributorům vstupních materiálů používaných při výrobě kabelů z optických vláken, jakož i všem dalším dodavatelům dotčených materiálů, kteří poskytli vstupy společnostem zařazeným do vzorku. Ve své odpovědi na dotazník čínská vláda tvrdila, že nemá kontrolu nad dodavateli vstupních materiálů, aby po nich žádala, aby poskytli důvěrné informace požadované v dotazníku, a že by to pro čínskou vládu představovalo nepřiměřenou zátěž při koordinaci s velmi významným počtem dodavatelů vstupních materiálů společnostem zařazeným do vzorku. Komise však na základě veřejně dostupných údajů zjistila, že hlavní producenti germania jsou (částečně) ve vlastnictví státu, jak je uvedeno v oddíle 3.8.2. Čínská vláda tak mohla požadované informace poskytnout. |
| --- | --- |

(168)

Komise požádala čínskou vládu, aby zaslala zvláštní dotazník deseti nejvýznamnějším výrobcům a distributorům vstupních materiálů používaných při výrobě kabelů z optických vláken, jakož i všem dalším dodavatelům dotčených materiálů, kteří poskytli vstupy společnostem zařazeným do vzorku. Ve své odpovědi na dotazník čínská vláda tvrdila, že nemá kontrolu nad dodavateli vstupních materiálů, aby po nich žádala, aby poskytli důvěrné informace požadované v dotazníku, a že by to pro čínskou vládu představovalo nepřiměřenou zátěž při koordinaci s velmi významným počtem dodavatelů vstupních materiálů společnostem zařazeným do vzorku. Komise však na základě veřejně dostupných údajů zjistila, že hlavní producenti germania jsou (částečně) ve vlastnictví státu, jak je uvedeno v oddíle 3.8.2. Čínská vláda tak mohla požadované informace poskytnout.

| (169) | Na žádost Komise předložila čínská vláda vládní plány a oznámení vydaná vládou provincie Jün-nan, která měla dopad na odvětví germania. Čínská vláda však odmítla vyhovět žádosti Komise o předání dotazníku dodavatelům vstupů s cílem získat podrobnější informace o vlastnické struktuře podniků vyrábějících a dodávajících dotčené vstupní materiály. Komise proto vzhledem k jediné částečné spolupráci čínské vlády, pokud jde o vstupní materiály používané při výrobě kabelů z optických vláken, nezískala nezbytné informace o dodavatelích vstupů. |
| --- | --- |

(169)

Na žádost Komise předložila čínská vláda vládní plány a oznámení vydaná vládou provincie Jün-nan, která měla dopad na odvětví germania. Čínská vláda však odmítla vyhovět žádosti Komise o předání dotazníku dodavatelům vstupů s cílem získat podrobnější informace o vlastnické struktuře podniků vyrábějících a dodávajících dotčené vstupní materiály. Komise proto vzhledem k jediné částečné spolupráci čínské vlády, pokud jde o vstupní materiály používané při výrobě kabelů z optických vláken, nezískala nezbytné informace o dodavatelích vstupů.

| (170) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise protiprávně použila dostupné údaje, pokud jde o informace od výrobců a distributorů vstupních materiálů, a tvrdila, že je nepřiměřené očekávat, že bude čínská vláda koordinovat svou činnost s bezpočtem výrobců vstupů. |
| --- | --- |

(170)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise protiprávně použila dostupné údaje, pokud jde o informace od výrobců a distributorů vstupních materiálů, a tvrdila, že je nepřiměřené očekávat, že bude čínská vláda koordinovat svou činnost s bezpočtem výrobců vstupů.

| (171) | Komise ve svém písemném upozornění na nedostatky čínské vládě výjimečně položila další otázky týkající se jednoho z hlavních vstupních materiálů, germania, a to z důvodů vysvětlených v oddíle 3.8.2 níže. Nezbytné informace týkající se tohoto vstupního materiálu však čínská vláda neposkytla v plném rozsahu. |
| --- | --- |

(171)

Komise ve svém písemném upozornění na nedostatky čínské vládě výjimečně položila další otázky týkající se jednoho z hlavních vstupních materiálů, germania, a to z důvodů vysvětlených v oddíle 3.8.2 níže. Nezbytné informace týkající se tohoto vstupního materiálu však čínská vláda neposkytla v plném rozsahu.

| (172) | Tyto chybějící informace se týkaly zejména dvou aspektů: za prvé, informací o vlastnictví a struktuře správy a řízení nespolupracujících výrobců vstupních materiálů. Bez těchto informací nemohla Komise určit, zda jsou tito výrobci veřejnoprávními subjekty, či nikoli. Za druhé, informací týkajících se jednotlivých společností poskytnutých nespolupracujícími výrobci vstupních materiálů, jako například informací o stanovení cen vstupů dodaných společnostem zařazeným do vzorku. Tyto informace jsou nezbytné ve smyslu článku 28 základního nařízení, aby bylo možné určit, zda byly vstupy společnostem zařazeným do vzorku dodány za cenu nižší než přiměřenou. Tyto informace mohou navíc poskytnout pouze výrobci, a tudíž nemohly být předloženy v odpovědích společností zařazených do vzorku na dotazník. |
| --- | --- |

(172)

Tyto chybějící informace se týkaly zejména dvou aspektů: za prvé, informací o vlastnictví a struktuře správy a řízení nespolupracujících výrobců vstupních materiálů. Bez těchto informací nemohla Komise určit, zda jsou tito výrobci veřejnoprávními subjekty, či nikoli. Za druhé, informací týkajících se jednotlivých společností poskytnutých nespolupracujícími výrobci vstupních materiálů, jako například informací o stanovení cen vstupů dodaných společnostem zařazeným do vzorku. Tyto informace jsou nezbytné ve smyslu článku 28 základního nařízení, aby bylo možné určit, zda byly vstupy společnostem zařazeným do vzorku dodány za cenu nižší než přiměřenou. Tyto informace mohou navíc poskytnout pouze výrobci, a tudíž nemohly být předloženy v odpovědích společností zařazených do vzorku na dotazník.

| (173) | Komise proto dospěla k závěru, že se při svých zjištěních týkajících se dodávání vstupních materiálů za cenu nižší než přiměřenou musí v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení částečně opírat o dostupné údaje. |
| --- | --- |

(173)

Komise proto dospěla k závěru, že se při svých zjištěních týkajících se dodávání vstupních materiálů za cenu nižší než přiměřenou musí v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení částečně opírat o dostupné údaje.

3.3.   Subvence a programy subvencí, jichž se toto šetření týká

Subvence a programy subvencí, jichž se toto šetření týká

| (174) | Na základě informací obsažených v podnětu, oznámení o zahájení řízení a odpovědí na dotazníky Komise se prošetřovalo údajné subvencování prostřednictvím těchto subvencí ze strany čínské vlády:






  i) | grantové programy






  — | granty a fondy v oblasti technologií, inovací a rozvoje, |
| --- | --- | --- | --- |

(174)

Na základě informací obsažených v podnětu, oznámení o zahájení řízení a odpovědí na dotazníky Komise se prošetřovalo údajné subvencování prostřednictvím těchto subvencí ze strany čínské vlády:

i)

grantové programy

—

granty a fondy v oblasti technologií, inovací a rozvoje,

| — | fondy na průmyslovou transformaci a modernizaci, |
| --- | --- |

—

fondy na průmyslovou transformaci a modernizaci,

| — | granty na projekty, |
| --- | --- |

—

granty na projekty,

| — | granty na aktiva, |
| --- | --- |

—

granty na aktiva,

| — | granty na vybavení a stavební služby, |
| --- | --- |

—

granty na vybavení a stavební služby,

| — | financování výzkumu a vývoje, |
| --- | --- |

—

financování výzkumu a vývoje,

| — | subvence související se surovinami, |
| --- | --- |

—

subvence související se surovinami,

| — | ostatní granty; |
| --- | --- |

—

ostatní granty;

| ii) | poskytování preferenčního financování, cílených úvěrů a financování prostřednictvím kapitálových, kvazikapitálových a jiných kapitálových nástrojů (např. státní úvěry, úvěrové linky, návrhy bankovních akceptů, financování vývozu); |
| --- | --- |

ii)

poskytování preferenčního financování, cílených úvěrů a financování prostřednictvím kapitálových, kvazikapitálových a jiných kapitálových nástrojů (např. státní úvěry, úvěrové linky, návrhy bankovních akceptů, financování vývozu);

| iii) | preferenční vývozní úvěry a pojištění vývozních úvěrů a záruky; |
| --- | --- |

iii)

preferenční vývozní úvěry a pojištění vývozních úvěrů a záruky;

| iv) | ušlé příjmy prostřednictvím programů osvobození od daní a jejich snížení






  — | snížení daně z příjmů podniků pro podniky s vyspělými a novými technologiemi, |
| --- | --- | --- |

iv)

ušlé příjmy prostřednictvím programů osvobození od daní a jejich snížení

—

snížení daně z příjmů podniků pro podniky s vyspělými a novými technologiemi,

| — | preferenční daňové odpočty u výdajů na výzkum a vývoj, |
| --- | --- |

—

preferenční daňové odpočty u výdajů na výzkum a vývoj,

| — | zrychlené odpisy nástrojů a zařízení používaných podniky v oblasti vyspělých technologií pro vývoj a výrobu vyspělých technologií, |
| --- | --- |

—

zrychlené odpisy nástrojů a zařízení používaných podniky v oblasti vyspělých technologií pro vývoj a výrobu vyspělých technologií,

| — | osvobození od daně z dividend mezi způsobilými rezidentními podniky, |
| --- | --- |

—

osvobození od daně z dividend mezi způsobilými rezidentními podniky,

| — | osvobození od daně nebo zřeknutí se daní z nemovitostí a z užívání pozemků, |
| --- | --- |

—

osvobození od daně nebo zřeknutí se daní z nemovitostí a z užívání pozemků,

| — | poskytování elektrické energie za sníženou sazbu; |
| --- | --- |

—

poskytování elektrické energie za sníženou sazbu;

| v) | poskytování zboží a služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou,






  — | poskytování práv k užívání pozemků vládou za cenu nižší než přiměřenou, |
| --- | --- | --- |

v)

poskytování zboží a služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou,

—

poskytování práv k užívání pozemků vládou za cenu nižší než přiměřenou,

| — | poskytování vstupních materiálů vládou za cenu nižší než přiměřenou. |
| --- | --- |

—

poskytování vstupních materiálů vládou za cenu nižší než přiměřenou.

3.4.   Grantové programy

Grantové programy

| (175) | Komise zjistila, že skupiny společností zařazené do vzorku měly prospěch z různých grantových programů, jako jsou granty související s technologiemi, inovacemi a vývojem, granty na aktiva, slevy na úroky z úvěrů, granty na podporu vývozu, granty zaměřené na rozvoj inteligentních a středních podniků a zvláštní granty související s hospodářským dopadem pandemie COVID-19. Granty související s technologiemi, inovacemi a rozvojem představovaly významnou část grantů vykázaných skupinami společností zařazenými do vzorku. Komise proto granty seskupila do dvou kategorií: i) granty související s technologiemi, inovacemi a rozvojem a ii) ostatní granty. |
| --- | --- |

(175)

Komise zjistila, že skupiny společností zařazené do vzorku měly prospěch z různých grantových programů, jako jsou granty související s technologiemi, inovacemi a vývojem, granty na aktiva, slevy na úroky z úvěrů, granty na podporu vývozu, granty zaměřené na rozvoj inteligentních a středních podniků a zvláštní granty související s hospodářským dopadem pandemie COVID-19. Granty související s technologiemi, inovacemi a rozvojem představovaly významnou část grantů vykázaných skupinami společností zařazenými do vzorku. Komise proto granty seskupila do dvou kategorií: i) granty související s technologiemi, inovacemi a rozvojem a ii) ostatní granty.

3.4.1.   Granty související s technologiemi, inovacemi a rozvojem

Granty související s technologiemi, inovacemi a rozvojem

| (176) | Obě skupiny zařazené do vzorku obdržely během období šetření granty související s výzkumem a vývojem a industrializací, technologickou modernizací a inovacemi. |
| --- | --- |

(176)

Obě skupiny zařazené do vzorku obdržely během období šetření granty související s výzkumem a vývojem a industrializací, technologickou modernizací a inovacemi.

a)   Právní základ

| — | 13. pětiletý plán technologické inovace, |
| --- | --- |

—

13. pětiletý plán technologické inovace,

| — | Oznámení o zavedení ročních projektů klíčových zvláštních projektů na přístroje a integraci v optoelektronice a mikroelektronice pro rok 2018, Ministerstvo vědy a technologie, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) č. 49, |
| --- | --- |

—

Oznámení o zavedení ročních projektů klíčových zvláštních projektů na přístroje a integraci v optoelektronice a mikroelektronice pro rok 2018, Ministerstvo vědy a technologie, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) č. 49,

| — | Oznámení o schválení zavedení zvláštních klíčových projektů národního klíčového programu výzkumu a vývoje v roce 2019 v oblasti širokopásmových komunikací a nových sítí, Ministerstvo vědy a technologie, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) č. 6, |
| --- | --- |

—

Oznámení o schválení zavedení zvláštních klíčových projektů národního klíčového programu výzkumu a vývoje v roce 2019 v oblasti širokopásmových komunikací a nových sítí, Ministerstvo vědy a technologie, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) č. 6,

| — | Fondy na podporu průmyslu a zvláštní fondy pro výzkum a vývoj a industrializaci, Dong Ban Fa (2018) č. 62, |
| --- | --- |

—

Fondy na podporu průmyslu a zvláštní fondy pro výzkum a vývoj a industrializaci, Dong Ban Fa (2018) č. 62,

| — | Národní program výzkumu a vývoje v oblasti vyspělých technologií, opatření v oblasti řízení 863, |
| --- | --- |

—

Národní program výzkumu a vývoje v oblasti vyspělých technologií, opatření v oblasti řízení 863,

| — | Rozvoj a industrializace konvergentního optického přenosového zařízení – 13 Chu-pej, rozvoj vědy a technologie [2014], č. 10, Oznámení provinčního ministerstva vědy a technologie o zveřejnění projektů plánu pro vědu a technologii provincie Chu-pej z roku 2014 (první šarže), |
| --- | --- |

—

Rozvoj a industrializace konvergentního optického přenosového zařízení – 13 Chu-pej, rozvoj vědy a technologie [2014], č. 10, Oznámení provinčního ministerstva vědy a technologie o zveřejnění projektů plánu pro vědu a technologii provincie Chu-pej z roku 2014 (první šarže),

| — | Projektové fondy pro platformu služeb v oblasti dvojí inovace, |
| --- | --- |

—

Projektové fondy pro platformu služeb v oblasti dvojí inovace,

| — | Oznámení o vydání první šarže provinčních ukazatelů zvláštního fondu pro průmyslovou transformaci a transformaci a modernizaci informačního průmyslu v roce 2019, |
| --- | --- |

—

Oznámení o vydání první šarže provinčních ukazatelů zvláštního fondu pro průmyslovou transformaci a transformaci a modernizaci informačního průmyslu v roce 2019,

| — | Prostředky přímého financování výzkumného projektu třetího výzkumného ústavu Ministerstva pro veřejnou bezpečnost, |
| --- | --- |

—

Prostředky přímého financování výzkumného projektu třetího výzkumného ústavu Ministerstva pro veřejnou bezpečnost,

| — | Oznámení o přidělení zvláštních prostředků na technickou obnovu, zvláštních prostředků na revitalizaci průmyslu, zvláštních prostředků na technickou transformaci a zvláštních prostředků na průmyslový rozvoj, |
| --- | --- |

—

Oznámení o přidělení zvláštních prostředků na technickou obnovu, zvláštních prostředků na revitalizaci průmyslu, zvláštních prostředků na technickou transformaci a zvláštních prostředků na průmyslový rozvoj,

| — | projekty kultivace s vysokou hodnotou přidělované místním programům úřadu komunálního dohledu na trhem ve Wu-chanu a |
| --- | --- |

—

projekty kultivace s vysokou hodnotou přidělované místním programům úřadu komunálního dohledu na trhem ve Wu-chanu a

| — | dokument Výboru pro správu zóny hospodářského a technologického rozvoje Nanking, 2018, č. 149. |
| --- | --- |

—

dokument Výboru pro správu zóny hospodářského a technologického rozvoje Nanking, 2018, č. 149.

b)   Zjištění

| (177) | Komise zjistila, že většina grantů týkajících se technologické modernizace, renovace nebo transformace, které obdržely společnosti zařazené do vzorku, se výslovně týkala výzkumu a vývoje. Jen málo grantů se týkalo transformace a inovací společností nebo jejich výrobního procesu, a tudíž nepřímo souviselo s výzkumem a vývojem. |
| --- | --- |

(177)

Komise zjistila, že většina grantů týkajících se technologické modernizace, renovace nebo transformace, které obdržely společnosti zařazené do vzorku, se výslovně týkala výzkumu a vývoje. Jen málo grantů se týkalo transformace a inovací společností nebo jejich výrobního procesu, a tudíž nepřímo souviselo s výzkumem a vývojem.

| (178) | Jeden vyvážející výrobce v jedné ze skupin zařazených do vzorku nahlásil za období šetření 113 grantů, z nichž hodnotou více než 80 % souviselo s projekty v oblasti výzkumu a vývoje. Hodnota grantů na výzkum a vývoj druhého vyvážejícího výrobce ve stejné skupině představovala více než 70 % celkových grantů, které vykázal za období šetření. |
| --- | --- |

(178)

Jeden vyvážející výrobce v jedné ze skupin zařazených do vzorku nahlásil za období šetření 113 grantů, z nichž hodnotou více než 80 % souviselo s projekty v oblasti výzkumu a vývoje. Hodnota grantů na výzkum a vývoj druhého vyvážejícího výrobce ve stejné skupině představovala více než 70 % celkových grantů, které vykázal za období šetření.

| (179) | Pokud jde o tuto skupinu společností, Komise dále zjistila, že čínská vláda poskytla granty na industrializaci výzkumu a vývoje na různých úrovních skupiny. Čínská vláda zejména udělila zvláštní účelové finanční prostředky mateřským společnostem, z nichž jedna je přímo řízena komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv (dále jen „SASAC“), které byly dále přiděleny na projekty v oblasti výzkumu a vývoje dceřiným společnostem, včetně jednoho vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(179)

Pokud jde o tuto skupinu společností, Komise dále zjistila, že čínská vláda poskytla granty na industrializaci výzkumu a vývoje na různých úrovních skupiny. Čínská vláda zejména udělila zvláštní účelové finanční prostředky mateřským společnostem, z nichž jedna je přímo řízena komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv (dále jen „SASAC“), které byly dále přiděleny na projekty v oblasti výzkumu a vývoje dceřiným společnostem, včetně jednoho vyvážejícího výrobce.

| (180) | Jeden z vyvážejících výrobců ve skupině obdržel určitou částku finančních prostředků od svých mateřských společností v rámci smluv o svěřených službách v oblasti výzkumu a vývoje poskytovaných mateřským společnostem. Granty byly uděleny čínskou vládou mateřským společnostem. Během dálkové křížové kontroly však Komise zjistila, že granty udělené čínskou vládou byly nakonec vyplaceny ve formě poplatků za služby v oblasti výzkumu a vývoje vyvážejícímu výrobci. Ustanovení smluv navíc uváděla, že výsledky výzkumu a vývoje, včetně všech práv duševního vlastnictví vyplývajících z těchto služeb, náležejí oběma stranám a že právo na podání žádosti má i nadále společnost provádějící projekt výzkumu a vývoje, tj. vyvážející výrobce. Komise zjistila, že dotčené služby v oblasti výzkumu a vývoje zahrnují rovněž dotčený výrobek. Na tomto základě proto Komise považovala finanční prostředky poskytnuté ve formě poplatků za výzkum a vývoj za grant, který čínská vláda plně poskytla vyvážejícímu výrobci. Dodavatelé ve skupině, kteří jsou ve spojení, rovněž obdrželi významné granty na projekty v oblasti výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

(180)

Jeden z vyvážejících výrobců ve skupině obdržel určitou částku finančních prostředků od svých mateřských společností v rámci smluv o svěřených službách v oblasti výzkumu a vývoje poskytovaných mateřským společnostem. Granty byly uděleny čínskou vládou mateřským společnostem. Během dálkové křížové kontroly však Komise zjistila, že granty udělené čínskou vládou byly nakonec vyplaceny ve formě poplatků za služby v oblasti výzkumu a vývoje vyvážejícímu výrobci. Ustanovení smluv navíc uváděla, že výsledky výzkumu a vývoje, včetně všech práv duševního vlastnictví vyplývajících z těchto služeb, náležejí oběma stranám a že právo na podání žádosti má i nadále společnost provádějící projekt výzkumu a vývoje, tj. vyvážející výrobce. Komise zjistila, že dotčené služby v oblasti výzkumu a vývoje zahrnují rovněž dotčený výrobek. Na tomto základě proto Komise považovala finanční prostředky poskytnuté ve formě poplatků za výzkum a vývoj za grant, který čínská vláda plně poskytla vyvážejícímu výrobci. Dodavatelé ve skupině, kteří jsou ve spojení, rovněž obdrželi významné granty na projekty v oblasti výzkumu a vývoje.

| (181) | Velká část společností v této skupině zařazené do vzorku se nachází v zóně rozvoje nových technologií East Lake New Technology Development Zone ve Wu-Chanu a získaly finanční prostředky na výzkum a vývoj, protože se nacházejí v této zóně. Tato zóna rozvoje vyspělých technologií se díky svému zaměření na produkci optoelektroniky, včetně kabelů z optických vláken, často označuje jako „Optics Valley“ (43). Jak je popsáno v 123. až 125. bodě odůvodnění, zóna East Lake New Technology Industry Development Zone sloužila jako významná základna pro výrobu kabelů z optických vláken a výrobci těchto kabelů působící v této zóně využívali různé formy pobídek a státní podpory, včetně grantů (44). |
| --- | --- |

(181)

Velká část společností v této skupině zařazené do vzorku se nachází v zóně rozvoje nových technologií East Lake New Technology Development Zone ve Wu-Chanu a získaly finanční prostředky na výzkum a vývoj, protože se nacházejí v této zóně. Tato zóna rozvoje vyspělých technologií se díky svému zaměření na produkci optoelektroniky, včetně kabelů z optických vláken, často označuje jako „Optics Valley“ (43). Jak je popsáno v 123. až 125. bodě odůvodnění, zóna East Lake New Technology Industry Development Zone sloužila jako významná základna pro výrobu kabelů z optických vláken a výrobci těchto kabelů působící v této zóně využívali různé formy pobídek a státní podpory, včetně grantů (44).

43

44

| (182) | Pokud jde o druhou skupinu zařazenou do vzorku, Komise zjistila, že hodnota grantů, které podporují výzkum a vývoj nebo slouží účelům transformace nebo inovace, představuje u jedné z vyvážejících společností přibližně 90 % grantů obdržených během období šetření a u druhé vyvážející společnosti více než 40 %. |
| --- | --- |

(182)

Pokud jde o druhou skupinu zařazenou do vzorku, Komise zjistila, že hodnota grantů, které podporují výzkum a vývoj nebo slouží účelům transformace nebo inovace, představuje u jedné z vyvážejících společností přibližně 90 % grantů obdržených během období šetření a u druhé vyvážející společnosti více než 40 %.

| (183) | Provádění plánů a programů popsaných výše v 81. až 126. bodě odůvodnění se promítlo do konkrétních peněžních plateb. Mezi nástroje, jejichž prostřednictvím čínská vláda řídí rozvoj odvětví kabelů z optických vláken, patří i přímé státní subvence. Z veřejně dostupné výroční zprávy vyvážejícího výrobce FTT za rok 2019 vyplývá, že společnost ke konci roku 2019 měla 393,8 milionu RMB výnosů příštích období ve vládních subvencích a 45,8 milionu RMB vládních subvencí jako „ostatní příjem“ (45). Z veřejně dostupné výroční zprávy vyvážejícího výrobce ZTT za rok 2019 vyplývá, že společnost ke konci roku 2019 měla 150,3 milionu RMB výnosů příštích období ve vládních subvencích a obdržela 361,1 milionu RMB vládních subvencí v souvislosti s každodenními činnostmi společnosti (46). |
| --- | --- |

(183)

Provádění plánů a programů popsaných výše v 81. až 126. bodě odůvodnění se promítlo do konkrétních peněžních plateb. Mezi nástroje, jejichž prostřednictvím čínská vláda řídí rozvoj odvětví kabelů z optických vláken, patří i přímé státní subvence. Z veřejně dostupné výroční zprávy vyvážejícího výrobce FTT za rok 2019 vyplývá, že společnost ke konci roku 2019 měla 393,8 milionu RMB výnosů příštích období ve vládních subvencích a 45,8 milionu RMB vládních subvencí jako „ostatní příjem“ (45). Z veřejně dostupné výroční zprávy vyvážejícího výrobce ZTT za rok 2019 vyplývá, že společnost ke konci roku 2019 měla 150,3 milionu RMB výnosů příštích období ve vládních subvencích a obdržela 361,1 milionu RMB vládních subvencí v souvislosti s každodenními činnostmi společnosti (46).

45

46

| (184) | Grantové programy, z nichž měly skupiny společností zařazené do vzorku prospěch, jsou ve své koncepci do značné míry podobné. V závislosti na účelu jsou stanovena kritéria, na jejichž základě mohou podniky žádat, a pokud jsou kritéria splněna, poskytne se finanční podpora. |
| --- | --- |

(184)

Grantové programy, z nichž měly skupiny společností zařazené do vzorku prospěch, jsou ve své koncepci do značné míry podobné. V závislosti na účelu jsou stanovena kritéria, na jejichž základě mohou podniky žádat, a pokud jsou kritéria splněna, poskytne se finanční podpora.

| (185) | Některé granty poskytované společnostem zařazeným do vzorku mají právní základ v „národním plánu pro výzkum a vývoj vyspělých technologií“, v tzv. „řídicím opatření 863“. Tato řídicí opatření opět ilustrují fungování státního plánování v ČLR, jak je popsáno výše v 79. bodě odůvodnění. V článku 2 se stanoví, že „národní plán pro výzkum a vývoj vyspělých technologií (863) je vědeckotechnický program s jasnými vnitrostátními cíli, který je podporován centrálními finančními příděly.“ Článek 29 téhož dokumentu stanoví postup schvalování způsobilých projektů. Odráží výše popsaný mechanismus: po podání žádosti, jejím přijetí a vyhodnocení předloží skupina odborníků návrhy projektu a odhady financování projektu a případně grant schválí a podepíše společný úřad. |
| --- | --- |

(185)

Některé granty poskytované společnostem zařazeným do vzorku mají právní základ v „národním plánu pro výzkum a vývoj vyspělých technologií“, v tzv. „řídicím opatření 863“. Tato řídicí opatření opět ilustrují fungování státního plánování v ČLR, jak je popsáno výše v 79. bodě odůvodnění. V článku 2 se stanoví, že „národní plán pro výzkum a vývoj vyspělých technologií (863) je vědeckotechnický program s jasnými vnitrostátními cíli, který je podporován centrálními finančními příděly.“ Článek 29 téhož dokumentu stanoví postup schvalování způsobilých projektů. Odráží výše popsaný mechanismus: po podání žádosti, jejím přijetí a vyhodnocení předloží skupina odborníků návrhy projektu a odhady financování projektu a případně grant schválí a podepíše společný úřad.

národní plán pro výzkum a vývoj vyspělých technologií (863) je vědeckotechnický program s jasnými vnitrostátními cíli, který je podporován centrálními finančními příděly.

| (186) | Existují další právní předpisy, které jsou základem dotačních programů, jichž se účastní výrobci kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(186)

Existují další právní předpisy, které jsou základem dotačních programů, jichž se účastní výrobci kabelů z optických vláken.

| (187) | Jedním z těchto právních dokumentů je „Oznámení o zavedení ročních projektů klíčových zvláštních projektů na přístroje a integraci v optoelektronice a mikroelektronice pro rok 2018“. V tomto oznámení se uvádí, že odpovědnost za koordinaci a sledování provádění projektů nesou takzvaná vedoucí oddělení projektů, což jsou vybrané společnosti, které mají prospěch z příslušného programu a kontrolují ostatní příjemce. |
| --- | --- |

(187)

Jedním z těchto právních dokumentů je „Oznámení o zavedení ročních projektů klíčových zvláštních projektů na přístroje a integraci v optoelektronice a mikroelektronice pro rok 2018“. V tomto oznámení se uvádí, že odpovědnost za koordinaci a sledování provádění projektů nesou takzvaná vedoucí oddělení projektů, což jsou vybrané společnosti, které mají prospěch z příslušného programu a kontrolují ostatní příjemce.

| (188) | Konkrétní obsah grantů, které jsou poskytovány na základě tohoto režimu, je upřesněn v jeho přílohách. Například jeden z programů použitelných během období šetření je popsán jako „25G/100G Hybrid Photonic Integrated Chip and Module in Passive Optical Network (PON)“ (25G/100G hybridní fotonické integrovné čipy a moduly v pasivní optické síti) a činí 50,54 milionu RMB. Jednomu z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl v rámci tohoto programu udělen grant. Cíl čínské vlády podporovat výzkum a vývoj prostřednictvím tohoto grantu je zřejmý z jejích „projektových cílů“, které jsou mimo jiné popsány jako „Výzkum v oblasti technologie laserových čipů s vysokým výkonem 25G pro pasivní optickou síť (PON)“
  . Pasivní optická síť je telekomunikační technologie optických vláken pro poskytování přístupu k širokopásmové síti koncovým zákazníkům. |
| --- | --- |

(188)

Konkrétní obsah grantů, které jsou poskytovány na základě tohoto režimu, je upřesněn v jeho přílohách. Například jeden z programů použitelných během období šetření je popsán jako „25G/100G Hybrid Photonic Integrated Chip and Module in Passive Optical Network (PON)“ (25G/100G hybridní fotonické integrovné čipy a moduly v pasivní optické síti) a činí 50,54 milionu RMB. Jednomu z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl v rámci tohoto programu udělen grant. Cíl čínské vlády podporovat výzkum a vývoj prostřednictvím tohoto grantu je zřejmý z jejích „projektových cílů“, které jsou mimo jiné popsány jako „Výzkum v oblasti technologie laserových čipů s vysokým výkonem 25G pro pasivní optickou síť (PON)“
  . Pasivní optická síť je telekomunikační technologie optických vláken pro poskytování přístupu k širokopásmové síti koncovým zákazníkům.

Výzkum v oblasti technologie laserových čipů s vysokým výkonem 25G pro pasivní optickou síť (PON)“

| (189) | Na základě téhož právního dokumentu se schvaluje projekt nazvaný „25G/50G/100G PON Silicon-based Optoelectronic Chip and Subsystem Project for Optical Access“ (25G/50G/100G pasivní optické sítě, projekt pro optoelektronické čipy a subsystémy na bázi křemíku pro optický přístup) s celkovým financováním projektu ve výši 64,17 milionu RMB. Cíl grantu neponechává prostor žádným pochybnostem, že granty mají podpořit výzkum v oblasti optických modulátorů, optických detektorů, fotodetektorů a křemíkové multikanálové technologie 100 Gb/s PON, které se všechny používají pro optické sítě. |
| --- | --- |

(189)

Na základě téhož právního dokumentu se schvaluje projekt nazvaný „25G/50G/100G PON Silicon-based Optoelectronic Chip and Subsystem Project for Optical Access“ (25G/50G/100G pasivní optické sítě, projekt pro optoelektronické čipy a subsystémy na bázi křemíku pro optický přístup) s celkovým financováním projektu ve výši 64,17 milionu RMB. Cíl grantu neponechává prostor žádným pochybnostem, že granty mají podpořit výzkum v oblasti optických modulátorů, optických detektorů, fotodetektorů a křemíkové multikanálové technologie 100 Gb/s PON, které se všechny používají pro optické sítě.

| (190) | Další projekt stanovený v tomto oznámení je nazván „Optical Emission and Control Integrated Chip Technology Project in Coherent Optical Communication System“ (Technologický projekt pro optické emise a řízení s integrovanými čipy v soudržných optických komunikačních systémech) s financováním ve výši 41,77 milionu RMB, které má být provedeno v období od srpna 2019 do července 2022. Stanovením výzkumných cílů týkajících se laserů, laserových čipů a modulátorů tento grant podporuje výrobce v odvětví optických sítí obecně a konkrétněji výrobce kabelů z optických vláken. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku patří mezi příjemce tohoto programu. |
| --- | --- |

(190)

Další projekt stanovený v tomto oznámení je nazván „Optical Emission and Control Integrated Chip Technology Project in Coherent Optical Communication System“ (Technologický projekt pro optické emise a řízení s integrovanými čipy v soudržných optických komunikačních systémech) s financováním ve výši 41,77 milionu RMB, které má být provedeno v období od srpna 2019 do července 2022. Stanovením výzkumných cílů týkajících se laserů, laserových čipů a modulátorů tento grant podporuje výrobce v odvětví optických sítí obecně a konkrétněji výrobce kabelů z optických vláken. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku patří mezi příjemce tohoto programu.

| (191) | Další program na podporu internetového průmyslu, a zejména výrobců kabelů z optických vláken, vychází z „Oznámení o zavedení širokopásmové komunikace a zvláštních klíčových projektů nové sítě v rámci národního klíčového programu výzkumu a vývoje v roce 2019“. Na základě tohoto oznámení byl schválen projekt nazvaný „Výzkum a demonstrace použití 100G optických vysoce výkonných přenosových systémů s nízkou spotřebou energie a vysokou integrací“ a bylo poskytnuto financování ve výši 95,47 milionu RMB. V popisu cílů projektu se uvádí, že tento grant pomůže stát se nezávislým na dodávkách ze zahraničních zařízení potřebných pro technologii vysokorychlostního optického přenosu 100G a za tímto účelem se požaduje výzkum a realizace vysokorychlostních optoelektrických zařízení a modulů a zařízení optické přenosové platformy 100G založených na nezávislých čipových zařízeních. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku obdržel grant na výzkum a vývoj na základě tohoto programu v hodnotě 8 360 000 jüanů. |
| --- | --- |

(191)

Další program na podporu internetového průmyslu, a zejména výrobců kabelů z optických vláken, vychází z „Oznámení o zavedení širokopásmové komunikace a zvláštních klíčových projektů nové sítě v rámci národního klíčového programu výzkumu a vývoje v roce 2019“. Na základě tohoto oznámení byl schválen projekt nazvaný „Výzkum a demonstrace použití 100G optických vysoce výkonných přenosových systémů s nízkou spotřebou energie a vysokou integrací“ a bylo poskytnuto financování ve výši 95,47 milionu RMB. V popisu cílů projektu se uvádí, že tento grant pomůže stát se nezávislým na dodávkách ze zahraničních zařízení potřebných pro technologii vysokorychlostního optického přenosu 100G a za tímto účelem se požaduje výzkum a realizace vysokorychlostních optoelektrických zařízení a modulů a zařízení optické přenosové platformy 100G založených na nezávislých čipových zařízeních. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku obdržel grant na výzkum a vývoj na základě tohoto programu v hodnotě 8 360 000 jüanů.

c)   Závěr

| (192) | Granty související s technologiemi, inovacemi a rozvojem včetně grantů na projekty v oblasti výzkumu a vývoje popsané ve 184. až 191. bodě odůvodnění poskytují subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. převod finančních prostředků od čínské vlády výrobcům dotčeného výrobku ve formě grantů. Jak je uvedeno ve 183. bodě odůvodnění výše, většina těchto finančních prostředků je v účetnictví vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zaúčtována jako státní subvence. |
| --- | --- |

(192)

Granty související s technologiemi, inovacemi a rozvojem včetně grantů na projekty v oblasti výzkumu a vývoje popsané ve 184. až 191. bodě odůvodnění poskytují subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. převod finančních prostředků od čínské vlády výrobcům dotčeného výrobku ve formě grantů. Jak je uvedeno ve 183. bodě odůvodnění výše, většina těchto finančních prostředků je v účetnictví vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zaúčtována jako státní subvence.

| (193) | Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože na ně mají nárok pouze společnosti působící v klíčových oblastech nebo technologiích uvedených v pokynech, administrativních opatřeních a katalozích, které jsou pravidelně zveřejňovány, a odvětví kabelů z optických vláken k těmto způsobilým odvětvím patří. |
| --- | --- |

(193)

Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože na ně mají nárok pouze společnosti působící v klíčových oblastech nebo technologiích uvedených v pokynech, administrativních opatřeních a katalozích, které jsou pravidelně zveřejňovány, a odvětví kabelů z optických vláken k těmto způsobilým odvětvím patří.

| (194) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda a společnost Connect Com tvrdily, že žádný z grantů na výzkum a vývoj není zaměřen na odvětví kabelů z optických vláken a že zóna rozvoje nových technologií Wuhan East Lake New Technology Development Zone neposkytuje podporu společnostem vyrábějícím kabely z optických vláken, neboť jakákoli údajná podpora pocházející z této zóny se vztahuje na dodavatelská odvětví pro odvětví kabelů z optických vláken nebo na odvětví, která na ně navazují. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise neprokázala, že jsou dotčené granty specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení a že nesplnily požadavek stanovený panelem ve věci „ES – Letadla“, podle kterého specifičnost vyžaduje stanovení výslovného omezení údajné subvence a že omezení musí „zřetelně vyjadřovat vše, co je míněno, tj. nic není pouze naznačeno nebo nadneseno“. Tvrdila také, že závěr Komise, že tyto granty jsou výslovně omezeny na odvětví kabelů z optických vláken, byl zjevně nesprávný, a odkazuje na zprávu odvolacího orgánu ve věci „USA – Velká civilní letadla“, podle níž se šetření, zda je subvence výslovně omezena, zaměřuje „nejen na to, zda byla subvence poskytnuta konkrétním příjemcům uvedeným v žádosti, ale zaměřuje se také na všechny podniky nebo všechna odvětví, které jsou způsobilé obdržet stejnou subvenci“. |
| --- | --- |

(194)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda a společnost Connect Com tvrdily, že žádný z grantů na výzkum a vývoj není zaměřen na odvětví kabelů z optických vláken a že zóna rozvoje nových technologií Wuhan East Lake New Technology Development Zone neposkytuje podporu společnostem vyrábějícím kabely z optických vláken, neboť jakákoli údajná podpora pocházející z této zóny se vztahuje na dodavatelská odvětví pro odvětví kabelů z optických vláken nebo na odvětví, která na ně navazují. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise neprokázala, že jsou dotčené granty specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení a že nesplnily požadavek stanovený panelem ve věci „ES – Letadla“, podle kterého specifičnost vyžaduje stanovení výslovného omezení údajné subvence a že omezení musí „zřetelně vyjadřovat vše, co je míněno, tj. nic není pouze naznačeno nebo nadneseno“. Tvrdila také, že závěr Komise, že tyto granty jsou výslovně omezeny na odvětví kabelů z optických vláken, byl zjevně nesprávný, a odkazuje na zprávu odvolacího orgánu ve věci „USA – Velká civilní letadla“, podle níž se šetření, zda je subvence výslovně omezena, zaměřuje „nejen na to, zda byla subvence poskytnuta konkrétním příjemcům uvedeným v žádosti, ale zaměřuje se také na všechny podniky nebo všechna odvětví, které jsou způsobilé obdržet stejnou subvenci“.

zřetelně vyjadřovat vše, co je míněno, tj. nic není pouze naznačeno nebo nadneseno

nejen na to, zda byla subvence poskytnuta konkrétním příjemcům uvedeným v žádosti, ale zaměřuje se také na všechny podniky nebo všechna odvětví, které jsou způsobilé obdržet stejnou subvenci

| (195) | Komise již prokázala specifičnost grantů ve 193. bodě odůvodnění. Ve skutečnosti jsou způsobilé pouze společnosti působící v klíčových oblastech nebo technologiích uvedených v pokynech, administrativních opatřeních a katalozích. Spolupracující vyvážející výrobci navíc poskytli dokumenty související s poskytováním grantů, jako jsou právní dokumenty a oznámení o udělení grantu, které prokázaly, že granty byly poskytovány společnostem, které patří do určitých specifických odvětví nebo sektorů a/nebo se podílejí na specifických průmyslových projektech podporovaných státem. Komise proto zopakovala svůj závěr, že tyto granty jsou dostupné pouze jasně vymezenému podsouboru určitých podniků a/nebo hospodářských odvětví, jistě mnohem užšímu a konkrétně definovanému, jako jsou ty, které jsou předmětem sporu ve věci „ES – Letadla“. Komise navíc zjistila, že podmínky způsobilosti u těchto grantů nebyly jasné a objektivní a neuplatňovaly se automaticky. Proto nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti. |
| --- | --- |

(195)

Komise již prokázala specifičnost grantů ve 193. bodě odůvodnění. Ve skutečnosti jsou způsobilé pouze společnosti působící v klíčových oblastech nebo technologiích uvedených v pokynech, administrativních opatřeních a katalozích. Spolupracující vyvážející výrobci navíc poskytli dokumenty související s poskytováním grantů, jako jsou právní dokumenty a oznámení o udělení grantu, které prokázaly, že granty byly poskytovány společnostem, které patří do určitých specifických odvětví nebo sektorů a/nebo se podílejí na specifických průmyslových projektech podporovaných státem. Komise proto zopakovala svůj závěr, že tyto granty jsou dostupné pouze jasně vymezenému podsouboru určitých podniků a/nebo hospodářských odvětví, jistě mnohem užšímu a konkrétně definovanému, jako jsou ty, které jsou předmětem sporu ve věci „ES – Letadla“. Komise navíc zjistila, že podmínky způsobilosti u těchto grantů nebyly jasné a objektivní a neuplatňovaly se automaticky. Proto nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti.

| (196) | Komise nesouhlasila s prohlášením čínské vlády, že zóna rozvoje nových technologií Wuhan East Lake New Technology Development Zone neposkytuje podporu společnostem vyrábějícím kabely z optických vláken a že jakákoli údajná podpora pocházející z této zóny se vztahuje na dodavatelská odvětví pro odvětví kabelů z optických vláken nebo na odvětví, která na ně navazují. Za prvé, Komise zjistila, že jeden z vyvážejících výrobců měl prospěch z finančních prostředků na výzkum a vývoj, které orgány zóny Wuhan East Lake New Technology Development Zone poskytly jeho mateřské společnosti. Za druhé, i kdyby tvrzení čínské vlády, že jakákoli údajná podpora vyplývající z této zóny se vztahuje pouze na dodavatelská odvětví pro odvětví kabelů z optických vláken nebo na odvětví, která na ně navazují, bylo pravdivé, neprokazuje, že výrobci kabelů z optických vláken ve spojení neměli z těchto grantů prospěch. Komise ve skutečnosti prošetřila všechny společnosti ve spojení, které vyvážejícím výrobcům dodávaly vstupní materiály, a přiřadila část jejich subvencí, včetně grantů, dotčenému výrobku. Proto bylo toto tvrzení považováno za nedůvodné. |
| --- | --- |

(196)

Komise nesouhlasila s prohlášením čínské vlády, že zóna rozvoje nových technologií Wuhan East Lake New Technology Development Zone neposkytuje podporu společnostem vyrábějícím kabely z optických vláken a že jakákoli údajná podpora pocházející z této zóny se vztahuje na dodavatelská odvětví pro odvětví kabelů z optických vláken nebo na odvětví, která na ně navazují. Za prvé, Komise zjistila, že jeden z vyvážejících výrobců měl prospěch z finančních prostředků na výzkum a vývoj, které orgány zóny Wuhan East Lake New Technology Development Zone poskytly jeho mateřské společnosti. Za druhé, i kdyby tvrzení čínské vlády, že jakákoli údajná podpora vyplývající z této zóny se vztahuje pouze na dodavatelská odvětví pro odvětví kabelů z optických vláken nebo na odvětví, která na ně navazují, bylo pravdivé, neprokazuje, že výrobci kabelů z optických vláken ve spojení neměli z těchto grantů prospěch. Komise ve skutečnosti prošetřila všechny společnosti ve spojení, které vyvážejícím výrobcům dodávaly vstupní materiály, a přiřadila část jejich subvencí, včetně grantů, dotčenému výrobku. Proto bylo toto tvrzení považováno za nedůvodné.

d)   Výpočet výše subvence

| (197) | Za účelem stanovení výhody během období šetření Komise posoudila granty obdržené během období šetření, jakož i granty obdržené před obdobím šetření, u nichž však období amortizace pokračovalo i během období šetření. Pokud jde o granty, které se neodepisují, byla výhoda považována za částku obdrženou během období šetření. Pokud jde o granty na projekty a granty na aktiva, výhoda byla považována za tu část celkové výše grantu, která byla odepsána během období šetření. |
| --- | --- |

(197)

Za účelem stanovení výhody během období šetření Komise posoudila granty obdržené během období šetření, jakož i granty obdržené před obdobím šetření, u nichž však období amortizace pokračovalo i během období šetření. Pokud jde o granty, které se neodepisují, byla výhoda považována za částku obdrženou během období šetření. Pokud jde o granty na projekty a granty na aktiva, výhoda byla považována za tu část celkové výše grantu, která byla odepsána během období šetření.

| (198) | Pokud jde o granty obdržené jako protiplnění za služby v oblasti výzkumu a vývoje popsané ve 180. bodě odůvodnění, Komise posoudila obdržené částky jako poplatky za výzkum a vývoj během období šetření a přiřadila je dotčenému výrobku na základě podílu, který má obrat dotčeného výrobku na celkovém obratu vyvážejícího výrobce |
| --- | --- |

(198)

Pokud jde o granty obdržené jako protiplnění za služby v oblasti výzkumu a vývoje popsané ve 180. bodě odůvodnění, Komise posoudila obdržené částky jako poplatky za výzkum a vývoj během období šetření a přiřadila je dotčenému výrobku na základě podílu, který má obrat dotčeného výrobku na celkovém obratu vyvážejícího výrobce

| (199) | Po poskytnutí konečných informací požádala společnost Connect Com Komisi, aby zveřejnila výši podílu grantů konkrétně poskytnutých na výrobu kabelů z optických vláken a přiřazených spolupracujícím vyvážejícím výrobcům na výrobu dotčeného výrobku, přičemž tvrdila, že nemohla účinně uplatnit svá práva na obhajobu. |
| --- | --- |

(199)

Po poskytnutí konečných informací požádala společnost Connect Com Komisi, aby zveřejnila výši podílu grantů konkrétně poskytnutých na výrobu kabelů z optických vláken a přiřazených spolupracujícím vyvážejícím výrobcům na výrobu dotčeného výrobku, přičemž tvrdila, že nemohla účinně uplatnit svá práva na obhajobu.

| (200) | Komise nebyla schopna tyto informace sdílet, neboť jsou považovány za citlivé obchodní informace. Společnost rovněž nevysvětlila, jak by znalost takové částky byla nezbytná pro obhajobu jejích práv. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(200)

Komise nebyla schopna tyto informace sdílet, neboť jsou považovány za citlivé obchodní informace. Společnost rovněž nevysvětlila, jak by znalost takové částky byla nezbytná pro obhajobu jejích práv. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (201) | Komise zvažovala, zda uplatnit dodatečnou roční komerční úrokovou míru v souladu s oddílem F písm. a) pokynů Komise pro výpočet výše subvencí (47). Takový přístup by však zahrnoval mnoho složitých hypotetických faktorů, pro něž nejsou k dispozici žádné přesné informace. Proto Komise shledala, že je vhodnější přičíst částky do období šetření podle odpisových sazeb u projektů a aktiv v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s metodikou výpočtu použitou v předchozích případech (48). |
| --- | --- |

(201)

Komise zvažovala, zda uplatnit dodatečnou roční komerční úrokovou míru v souladu s oddílem F písm. a) pokynů Komise pro výpočet výše subvencí (47). Takový přístup by však zahrnoval mnoho složitých hypotetických faktorů, pro něž nejsou k dispozici žádné přesné informace. Proto Komise shledala, že je vhodnější přičíst částky do období šetření podle odpisových sazeb u projektů a aktiv v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s metodikou výpočtu použitou v předchozích případech (48).

47

48

3.4.2.   Ostatní granty

Ostatní granty

| (202) | Jak je uvedeno ve 175. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že dvě skupiny společností zařazené do vzorku obdržely rovněž další granty, jako jsou granty na aktiva, slevy na úroky z úvěrů, granty na podporu vývozu a granty zaměřené na rozvoj malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(202)

Jak je uvedeno ve 175. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že dvě skupiny společností zařazené do vzorku obdržely rovněž další granty, jako jsou granty na aktiva, slevy na úroky z úvěrů, granty na podporu vývozu a granty zaměřené na rozvoj malých a středních podniků.

a)   Právní základ

| (203) | Tyto granty společnostem udělily orgány na úrovni státu, provincií, měst, správních obvodů nebo okresů a všechny se zdály být specifické pro společnosti zařazené do vzorku nebo specifické, pokud jde o zeměpisné umístění a druh výrobního odvětví. Informace o právním základu, podle něhož byly tyto granty uděleny, nebyly poskytnuty všemi společnostmi zařazenými do vzorku. Komise však od některých společností obdržela kopii dokumentů vydaných vládním orgánem, který finanční prostředky udělil (dále jen „oznámení“). |
| --- | --- |

(203)

Tyto granty společnostem udělily orgány na úrovni státu, provincií, měst, správních obvodů nebo okresů a všechny se zdály být specifické pro společnosti zařazené do vzorku nebo specifické, pokud jde o zeměpisné umístění a druh výrobního odvětví. Informace o právním základu, podle něhož byly tyto granty uděleny, nebyly poskytnuty všemi společnostmi zařazenými do vzorku. Komise však od některých společností obdržela kopii dokumentů vydaných vládním orgánem, který finanční prostředky udělil (dále jen „oznámení“).

b)   Zjištění vyplývající z šetření

| (204) | Příkladem takových ostatních grantů jsou granty na aktiva, patentové fondy, fondy a odměny v oblasti vědy a techniky, fondy na rozvoj podnikání, fondy na podporu vývozu, granty na zlepšení kvality odvětví a zvýšení účinnosti, fondy na podporu komunálního obchodu, fond na zahraničně-ekonomický a obchodní rozvoj, odměny za bezpečnost výroby. |
| --- | --- |

(204)

Příkladem takových ostatních grantů jsou granty na aktiva, patentové fondy, fondy a odměny v oblasti vědy a techniky, fondy na rozvoj podnikání, fondy na podporu vývozu, granty na zlepšení kvality odvětví a zvýšení účinnosti, fondy na podporu komunálního obchodu, fond na zahraničně-ekonomický a obchodní rozvoj, odměny za bezpečnost výroby.

| (205) | Vzhledem k velkému množství grantů, které Komise zjistila v účetnictví skupin společností zařazených do vzorku, je v tomto nařízení uvedeno jen shrnutí hlavních zjištění. Důkazy o existenci četných grantů a skutečnost, že byly poskytnuty na různých úrovních čínské vlády, předložily původně dvě skupiny zařazené do vzorku. Podrobná zjištění o těchto grantech byla jednotlivým společnostem poskytnuta v jejich v příslušných informačních dokumentech. |
| --- | --- |

(205)

Vzhledem k velkému množství grantů, které Komise zjistila v účetnictví skupin společností zařazených do vzorku, je v tomto nařízení uvedeno jen shrnutí hlavních zjištění. Důkazy o existenci četných grantů a skutečnost, že byly poskytnuty na různých úrovních čínské vlády, předložily původně dvě skupiny zařazené do vzorku. Podrobná zjištění o těchto grantech byla jednotlivým společnostem poskytnuta v jejich v příslušných informačních dokumentech.

c)   Závěr

| (206) | Tyto ostatní granty představují subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení jakožto převod finančních prostředků od čínské vlády v podobě grantů pro skupiny společností zařazené do vzorku, čímž jim byla poskytnuta výhoda. |
| --- | --- |

(206)

Tyto ostatní granty představují subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení jakožto převod finančních prostředků od čínské vlády v podobě grantů pro skupiny společností zařazené do vzorku, čímž jim byla poskytnuta výhoda.

| (207) | Skupiny společností zařazené do vzorku poskytly informace o výši grantů a orgánu, který udělil a vyplatil každý grant. Dotčené společnosti také tento příjem většinou zaúčtovaly ve svých účetních závěrkách pod položkou „příjem ze subvencí“ a nechaly tyto účty ověřit nezávislým auditem. Informace o těchto grantech byly Komisí považovány za skutečný důkaz subvence, která poskytla výhodu. |
| --- | --- |

(207)

Skupiny společností zařazené do vzorku poskytly informace o výši grantů a orgánu, který udělil a vyplatil každý grant. Dotčené společnosti také tento příjem většinou zaúčtovaly ve svých účetních závěrkách pod položkou „příjem ze subvencí“ a nechaly tyto účty ověřit nezávislým auditem. Informace o těchto grantech byly Komisí považovány za skutečný důkaz subvence, která poskytla výhodu.

| (208) | Tyto granty jsou specifické také ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože z dokumentů poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vyplývá, že se omezují na určité společnosti, určitá odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken, či konkrétní projekty v určitých regionech. Kromě toho závisí některé granty na vývozní výkonnosti ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a). |
| --- | --- |

(208)

Tyto granty jsou specifické také ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože z dokumentů poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vyplývá, že se omezují na určité společnosti, určitá odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken, či konkrétní projekty v určitých regionech. Kromě toho závisí některé granty na vývozní výkonnosti ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a).

| (209) | Tyto granty dále nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky způsobilosti a skutečná kritéria pro výběr způsobilých podniků nejsou transparentní ani objektivní a neuplatňují se automaticky. |
| --- | --- |

(209)

Tyto granty dále nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky způsobilosti a skutečná kritéria pro výběr způsobilých podniků nejsou transparentní ani objektivní a neuplatňují se automaticky.

| (210) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že pokud jsou některé z údajných grantů poskytovány místní a/nebo regionální vládou, nelze je považovat za subvence specifické pro jednotlivé regiony. Čínská vláda poukázala na to, že regionální subvenci podle čl. 2 odst. 2 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nelze považovat za specifickou, pokud ji poskytuje sám region (tj. regionální nebo místní samospráva) (49) a že Komise musela prokázat, že existuje omezení přístupu ke grantům pouze na základě zeměpisné polohy (50). |
| --- | --- |

(210)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že pokud jsou některé z údajných grantů poskytovány místní a/nebo regionální vládou, nelze je považovat za subvence specifické pro jednotlivé regiony. Čínská vláda poukázala na to, že regionální subvenci podle čl. 2 odst. 2 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nelze považovat za specifickou, pokud ji poskytuje sám region (tj. regionální nebo místní samospráva) (49) a že Komise musela prokázat, že existuje omezení přístupu ke grantům pouze na základě zeměpisné polohy (50).

49

50

| (211) | V tomto ohledu Komise uvedla, že ve 208. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že granty jiné než granty související s technologiemi, inovacemi a vývojem jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a), čl. 4 odst. 3 a čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Zdá se, že většina těchto grantů je omezena na určité společnosti působící v určitých odvětvích, jako je odvětví kabelů z optických vláken. Pouze některé granty se zjevně týkají konkrétních projektů v konkrétních regionech. Skutečnost, že tyto granty byly společnostem poskytovány orgány na úrovni státu, provincií, měst, správních obvodů nebo okresů, neznamená, že tyto granty nemají svůj právní základ na státní úrovni a netýkají se konkrétních projektů v konkrétních regionech. Čínská vláda neposkytla žádné konkrétní důkazy o tom, že tyto granty nejsou specifické (například že granty byly poskytnuty všem společnostem v jurisdikci místního subjektu, který jedná jako orgán poskytující podporu). Komise proto zopakovala, že na základě důkazů, které má k dispozici, dospěla k závěru, že tyto granty nesplňují požadavky na nespecifičnost stanovené v čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení a jsou specifické podle čl. 4 odst. 2 písm. a), čl. 4 odst. 3 a čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, a proto tvrzení čínské vlády zamítla. |
| --- | --- |

(211)

V tomto ohledu Komise uvedla, že ve 208. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že granty jiné než granty související s technologiemi, inovacemi a vývojem jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a), čl. 4 odst. 3 a čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Zdá se, že většina těchto grantů je omezena na určité společnosti působící v určitých odvětvích, jako je odvětví kabelů z optických vláken. Pouze některé granty se zjevně týkají konkrétních projektů v konkrétních regionech. Skutečnost, že tyto granty byly společnostem poskytovány orgány na úrovni státu, provincií, měst, správních obvodů nebo okresů, neznamená, že tyto granty nemají svůj právní základ na státní úrovni a netýkají se konkrétních projektů v konkrétních regionech. Čínská vláda neposkytla žádné konkrétní důkazy o tom, že tyto granty nejsou specifické (například že granty byly poskytnuty všem společnostem v jurisdikci místního subjektu, který jedná jako orgán poskytující podporu). Komise proto zopakovala, že na základě důkazů, které má k dispozici, dospěla k závěru, že tyto granty nesplňují požadavky na nespecifičnost stanovené v čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení a jsou specifické podle čl. 4 odst. 2 písm. a), čl. 4 odst. 3 a čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, a proto tvrzení čínské vlády zamítla.

| (212) | Po poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že subvence je specifická pouze tehdy, pokud přímo souvisí s odvětvím kabelů z optických vláken, a nikoli pokud se týká řady odvětví,
  „jako“
  je výroba kabelů z optických vláken, jak uvádí Komise ve 208. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(212)

Po poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že subvence je specifická pouze tehdy, pokud přímo souvisí s odvětvím kabelů z optických vláken, a nikoli pokud se týká řady odvětví,
  „jako“
  je výroba kabelů z optických vláken, jak uvádí Komise ve 208. bodě odůvodnění.

„jako“

| (213) | V tomto ohledu Komise objasnila, že čl. 4 odst. 2 základního nařízení stanoví, že
  „zda se v případě nějaké subvence jedná o specifickou subvenci pro některý podnik, výrobní odvětví nebo pro skupinu podniků nebo výrobních odvětví (dále jen „určité podniky“) v působnosti orgánu, který ji poskytuje, se určuje podle těchto zásad (...)“. Ze znění tohoto ustanovení vyplývá, že specifičnost může odkazovat také na
  „skupinu podniků nebo výrobních odvětví“
  . Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(213)

V tomto ohledu Komise objasnila, že čl. 4 odst. 2 základního nařízení stanoví, že
  „zda se v případě nějaké subvence jedná o specifickou subvenci pro některý podnik, výrobní odvětví nebo pro skupinu podniků nebo výrobních odvětví (dále jen „určité podniky“) v působnosti orgánu, který ji poskytuje, se určuje podle těchto zásad (...)“. Ze znění tohoto ustanovení vyplývá, že specifičnost může odkazovat také na
  „skupinu podniků nebo výrobních odvětví“
  . Komise proto toto tvrzení zamítla.

„zda se v případě nějaké subvence jedná o specifickou subvenci pro některý podnik, výrobní odvětví nebo pro skupinu podniků nebo výrobních odvětví (dále jen „určité podniky“) v působnosti orgánu, který ji poskytuje, se určuje podle těchto zásad (...)“.

„skupinu podniků nebo výrobních odvětví“

| (214) | Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že Komise ignorovala čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, podle kterého se nejedná o specifickou subvenci, pokud orgán, který subvenci poskytuje, stanoví objektivní kritéria pro vznik nároku na poskytnutí subvence a pro její výši. |
| --- | --- |

(214)

Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že Komise ignorovala čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, podle kterého se nejedná o specifickou subvenci, pokud orgán, který subvenci poskytuje, stanoví objektivní kritéria pro vznik nároku na poskytnutí subvence a pro její výši.

| (215) | Komise v této souvislosti vysvětlila, že (jak uvedla ve 195. a 209. bodě odůvodnění) tyto granty nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky způsobilosti a skutečná kritéria pro výběr způsobilých podniků nejsou transparentní ani objektivní a neuplatňují se automaticky. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(215)

Komise v této souvislosti vysvětlila, že (jak uvedla ve 195. a 209. bodě odůvodnění) tyto granty nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky způsobilosti a skutečná kritéria pro výběr způsobilých podniků nejsou transparentní ani objektivní a neuplatňují se automaticky. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

d)   Výpočet výše subvence

| (216) | Komise vypočetla výhodu v souladu s metodikou popsanou ve 197. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(216)

Komise vypočetla výhodu v souladu s metodikou popsanou ve 197. bodě odůvodnění.

3.4.3.   Závěr ohledně grantových programů

Závěr ohledně grantových programů

| (217) | Sazby subvence zjištěné v souvislosti se všemi granty během období šetření byly u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tyto:

  Granty







  Název společnosti | Sazba subvence |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(217)

Sazby subvence zjištěné v souvislosti se všemi granty během období šetření byly u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tyto:

Granty

Granty

Název společnosti

Sazba subvence

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

1,79  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,33  %

3.5.   Preferenční financování

Preferenční financování

3.5.1.   Finanční instituce poskytující preferenční financování

Finanční instituce poskytující preferenční financování

| (218) | Dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku poskytly informace, z nichž vyplývá, že jim finanční prostředky poskytlo 32 finančních institucí usazených v ČLR. Z těchto 32 finančních institucí bylo 25 ve vlastnictví státu. Zbývající finanční instituce byly buď v soukromém vlastnictví, nebo Komise nebyla schopna určit, zda jsou ve vlastnictví státu, nebo v soukromém vlastnictví. Nicméně pouze jedna banka ve vlastnictví státu vyplnila zvláštní dotazník, přestože žádost adresovaná čínské vládě se vztahovala na všechny finanční instituce, které poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku. |
| --- | --- |

(218)

Dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku poskytly informace, z nichž vyplývá, že jim finanční prostředky poskytlo 32 finančních institucí usazených v ČLR. Z těchto 32 finančních institucí bylo 25 ve vlastnictví státu. Zbývající finanční instituce byly buď v soukromém vlastnictví, nebo Komise nebyla schopna určit, zda jsou ve vlastnictví státu, nebo v soukromém vlastnictví. Nicméně pouze jedna banka ve vlastnictví státu vyplnila zvláštní dotazník, přestože žádost adresovaná čínské vládě se vztahovala na všechny finanční instituce, které poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku.

3.5.1.1.   Finanční instituce ve vlastnictví státu jednající jako veřejnoprávní subjekty

| (219) | Komise ověřovala, zda banky ve vlastnictví státu jednají jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení. Při výkladu základního nařízení v souladu se závazky EU v rámci WTO se s cílem prokázat, že podnik ve vlastnictví státu je veřejnoprávním subjektem, použije tato zkouška (51): „Rozhodující je, zda byla subjektu svěřena pravomoc vykonávat vládní funkce, nikoli, jak toho bylo dosaženo. Existuje mnoho různých způsobů, jimiž by vláda v úzkém smyslu slova mohla subjektům poskytnout pravomoc. Proto k prokázání, že tato pravomoc byla svěřena konkrétnímu subjektu, mohou být relevantní různé typy důkazů. Důkaz o tom, že určitý subjekt ve skutečnosti vykonává vládní funkce, může sloužit jako důkaz, že má nebo mu byla svěřena vládní pravomoc, zejména pokud takový důkaz naznačuje trvalou a systematickou praxi. Z toho podle našeho názoru vyplývá, že důkaz o tom, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad subjektem a jeho chováním, může za určitých okolností sloužit jako důkaz, že daný subjekt má vládní pravomoc a tuto pravomoc uplatňuje při výkonu vládních funkcí. Zdůrazňujeme však, že – kromě výslovného přenesení pravomoci v právním nástroji – existence pouze formálních vazeb mezi subjektem a vládou v úzkém smyslu slova pravděpodobně nepostačuje k určení, že subjekt má nezbytnou vládní pravomoc. Tak například pouhá skutečnost, že vláda je většinovým akcionářem subjektu, neprokazuje, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad chováním tohoto subjektu, a tím méně, že mu vláda svěřila vládní pravomoc. V některých případech však lze – jestliže z důkazů vyplývá, že existuje celá řada formálních indicií vládní kontroly a rovněž existují důkazy, že takováto kontrola je vykonávána účinným způsobem – na základě těchto důkazů dojít k závěru, že dotčený subjekt vykonává vládní pravomoc.“ |
| --- | --- |

(219)

Komise ověřovala, zda banky ve vlastnictví státu jednají jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení. Při výkladu základního nařízení v souladu se závazky EU v rámci WTO se s cílem prokázat, že podnik ve vlastnictví státu je veřejnoprávním subjektem, použije tato zkouška (51): „Rozhodující je, zda byla subjektu svěřena pravomoc vykonávat vládní funkce, nikoli, jak toho bylo dosaženo. Existuje mnoho různých způsobů, jimiž by vláda v úzkém smyslu slova mohla subjektům poskytnout pravomoc. Proto k prokázání, že tato pravomoc byla svěřena konkrétnímu subjektu, mohou být relevantní různé typy důkazů. Důkaz o tom, že určitý subjekt ve skutečnosti vykonává vládní funkce, může sloužit jako důkaz, že má nebo mu byla svěřena vládní pravomoc, zejména pokud takový důkaz naznačuje trvalou a systematickou praxi. Z toho podle našeho názoru vyplývá, že důkaz o tom, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad subjektem a jeho chováním, může za určitých okolností sloužit jako důkaz, že daný subjekt má vládní pravomoc a tuto pravomoc uplatňuje při výkonu vládních funkcí. Zdůrazňujeme však, že – kromě výslovného přenesení pravomoci v právním nástroji – existence pouze formálních vazeb mezi subjektem a vládou v úzkém smyslu slova pravděpodobně nepostačuje k určení, že subjekt má nezbytnou vládní pravomoc. Tak například pouhá skutečnost, že vláda je většinovým akcionářem subjektu, neprokazuje, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad chováním tohoto subjektu, a tím méně, že mu vláda svěřila vládní pravomoc. V některých případech však lze – jestliže z důkazů vyplývá, že existuje celá řada formálních indicií vládní kontroly a rovněž existují důkazy, že takováto kontrola je vykonávána účinným způsobem – na základě těchto důkazů dojít k závěru, že dotčený subjekt vykonává vládní pravomoc.“

51

Rozhodující je, zda byla subjektu svěřena pravomoc vykonávat vládní funkce, nikoli, jak toho bylo dosaženo. Existuje mnoho různých způsobů, jimiž by vláda v úzkém smyslu slova mohla subjektům poskytnout pravomoc. Proto k prokázání, že tato pravomoc byla svěřena konkrétnímu subjektu, mohou být relevantní různé typy důkazů. Důkaz o tom, že určitý subjekt ve skutečnosti vykonává vládní funkce, může sloužit jako důkaz, že má nebo mu byla svěřena vládní pravomoc, zejména pokud takový důkaz naznačuje trvalou a systematickou praxi. Z toho podle našeho názoru vyplývá, že důkaz o tom, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad subjektem a jeho chováním, může za určitých okolností sloužit jako důkaz, že daný subjekt má vládní pravomoc a tuto pravomoc uplatňuje při výkonu vládních funkcí. Zdůrazňujeme však, že – kromě výslovného přenesení pravomoci v právním nástroji – existence pouze formálních vazeb mezi subjektem a vládou v úzkém smyslu slova pravděpodobně nepostačuje k určení, že subjekt má nezbytnou vládní pravomoc. Tak například pouhá skutečnost, že vláda je většinovým akcionářem subjektu, neprokazuje, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad chováním tohoto subjektu, a tím méně, že mu vláda svěřila vládní pravomoc. V některých případech však lze – jestliže z důkazů vyplývá, že existuje celá řada formálních indicií vládní kontroly a rovněž existují důkazy, že takováto kontrola je vykonávána účinným způsobem – na základě těchto důkazů dojít k závěru, že dotčený subjekt vykonává vládní pravomoc

| (220) | Komise si vyžádala informace o státním vlastnictví, jakož i formální indicie vládní kontroly v bankách ve vlastnictví státu. Rovněž analyzovala, zda je kontrola vykonávána účinným způsobem. Za tímto účelem musela Komise částečně vycházet z dostupných údajů, a to kvůli odmítnutí čínské vlády a bank ve vlastnictví státu poskytnout důkazy o rozhodovacím procesu, který vedl k preferenčnímu poskytování úvěrů, jak je uvedeno ve 136. až 153 bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(220)

Komise si vyžádala informace o státním vlastnictví, jakož i formální indicie vládní kontroly v bankách ve vlastnictví státu. Rovněž analyzovala, zda je kontrola vykonávána účinným způsobem. Za tímto účelem musela Komise částečně vycházet z dostupných údajů, a to kvůli odmítnutí čínské vlády a bank ve vlastnictví státu poskytnout důkazy o rozhodovacím procesu, který vedl k preferenčnímu poskytování úvěrů, jak je uvedeno ve 136. až 153 bodě odůvodnění.

| (221) | Za účelem provedení této analýzy Komise nejdříve zkoumala informace od bank ve vlastnictví státu, které vyplnily zvláštní dotazník. |
| --- | --- |

(221)

Za účelem provedení této analýzy Komise nejdříve zkoumala informace od bank ve vlastnictví státu, které vyplnily zvláštní dotazník.

1)   
  Závěr ohledně částečně spolupracujících finančních institucí ve vlastnictví státu

Závěr ohledně částečně spolupracujících finančních institucí ve vlastnictví státu

| (222) | Pouze jedna banka ve vlastnictví státu, konkrétně EXIM, poskytla odpověď na dotazník. |
| --- | --- |

(222)

Pouze jedna banka ve vlastnictví státu, konkrétně EXIM, poskytla odpověď na dotazník.

a)   Vlastnictví a formální ukazatele kontroly ze strany čínské vlády

| (223) | Na základě informací obdržených v odpovědi na dotazník Komise zjistila, že čínská vláda drží přímo nebo nepřímo více než 50 % akcií v této finanční instituci. |
| --- | --- |

(223)

Na základě informací obdržených v odpovědi na dotazník Komise zjistila, že čínská vláda drží přímo nebo nepřímo více než 50 % akcií v této finanční instituci.

| (224) | Pokud jde o formální indicie vládní kontroly nad spolupracující bankou ve vlastnictví státu, Komise tuto banku kvalifikovala jako „klíčovou finanční instituci ve vlastnictví státu“. Zejména v oznámení nazvaném „Prozatímní pravidla týkající se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“ (52) se uvádí, že:
  „Klíčové finanční instituce ve vlastnictví státu uvedené v těchto pravidlech jsou banky ve vlastnictví státu zajišťující vládní politiku, komerční banky, finanční společnosti pro správu aktiv, společnosti pro cenné papíry, pojišťovací společnosti atd. (dále jen „finanční instituce ve vlastnictví státu“), do nichž Státní rada vysílá dozorčí rady.“ |
| --- | --- |

(224)

Pokud jde o formální indicie vládní kontroly nad spolupracující bankou ve vlastnictví státu, Komise tuto banku kvalifikovala jako „klíčovou finanční instituci ve vlastnictví státu“. Zejména v oznámení nazvaném „Prozatímní pravidla týkající se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“ (52) se uvádí, že:
  „Klíčové finanční instituce ve vlastnictví státu uvedené v těchto pravidlech jsou banky ve vlastnictví státu zajišťující vládní politiku, komerční banky, finanční společnosti pro správu aktiv, společnosti pro cenné papíry, pojišťovací společnosti atd. (dále jen „finanční instituce ve vlastnictví státu“), do nichž Státní rada vysílá dozorčí rady.“

52

„Klíčové finanční instituce ve vlastnictví státu uvedené v těchto pravidlech jsou banky ve vlastnictví státu zajišťující vládní politiku, komerční banky, finanční společnosti pro správu aktiv, společnosti pro cenné papíry, pojišťovací společnosti atd. (dále jen „finanční instituce ve vlastnictví státu“), do nichž Státní rada vysílá dozorčí rady.“

| (225) | Dozorčí rada klíčových finančních institucí ve vlastnictví státu je jmenována v souladu s „Prozatímními pravidly týkajícími se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“. Na základě článků 3 a 5 těchto prozatímních pravidel Komise zjistila, že členové dozorčí rady jsou vysíláni Státní radou a jsou vůči ní odpovědní, což je dokladem institucionální kontroly státu nad obchodními činnostmi spolupracující banky ve vlastnictví státu. |
| --- | --- |

(225)

Dozorčí rada klíčových finančních institucí ve vlastnictví státu je jmenována v souladu s „Prozatímními pravidly týkajícími se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“. Na základě článků 3 a 5 těchto prozatímních pravidel Komise zjistila, že členové dozorčí rady jsou vysíláni Státní radou a jsou vůči ní odpovědní, což je dokladem institucionální kontroly státu nad obchodními činnostmi spolupracující banky ve vlastnictví státu.

| (226) | Kromě těchto obecně platných indicií zjistila Komise s ohledem na banku EXIM následující skutečnosti: Banka EXIM byla založena a je provozována v souladu s „Oznámením o založení Export-Import Bank of China“ vydaném Státní radou a se stanovami banky EXIM. Podle jejích stanov jmenuje vedení banky EXIM přímo stát. Dozorčí rada je jmenována Státní radou v souladu s „Prozatímními pravidly týkajícími se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“ a dalšími právními a správními předpisy a je odpovědná Státní radě. |
| --- | --- |

(226)

Kromě těchto obecně platných indicií zjistila Komise s ohledem na banku EXIM následující skutečnosti: Banka EXIM byla založena a je provozována v souladu s „Oznámením o založení Export-Import Bank of China“ vydaném Státní radou a se stanovami banky EXIM. Podle jejích stanov jmenuje vedení banky EXIM přímo stát. Dozorčí rada je jmenována Státní radou v souladu s „Prozatímními pravidly týkajícími se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“ a dalšími právními a správními předpisy a je odpovědná Státní radě.

| (227) | Stanovy rovněž uvádějí, že stranický výbor banky EXIM hraje vedoucí a klíčovou politickou úlohu, a má tak zajistit, aby banka EXIM prováděla strategii a hlavní program strany a státu. Vedoucí postavení strany je součástí všech aspektů správy a řízení společnosti. |
| --- | --- |

(227)

Stanovy rovněž uvádějí, že stranický výbor banky EXIM hraje vedoucí a klíčovou politickou úlohu, a má tak zajistit, aby banka EXIM prováděla strategii a hlavní program strany a státu. Vedoucí postavení strany je součástí všech aspektů správy a řízení společnosti.

| (228) | Stanovy rovněž uvádějí, že banka EXIM podporuje rozvoj zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce, přeshraniční investice, iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“, spolupráci v oblasti mezinárodních kapacit a výroby zařízení. Rozsah její obchodní činnosti zahrnuje krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé úvěry, které byly schváleny a které jsou v souladu s politikami zahraničního obchodu a „vykročení do světa“ (going out), jako jsou vývozní úvěry, dovozní úvěry, nasmlouvané úvěry ve strojírenství, zámořské investiční úvěry, půjčky zahraniční pomoci čínské vlády a vývozní úvěry pro kupující společnosti. |
| --- | --- |

(228)

Stanovy rovněž uvádějí, že banka EXIM podporuje rozvoj zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce, přeshraniční investice, iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“, spolupráci v oblasti mezinárodních kapacit a výroby zařízení. Rozsah její obchodní činnosti zahrnuje krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé úvěry, které byly schváleny a které jsou v souladu s politikami zahraničního obchodu a „vykročení do světa“ (going out), jako jsou vývozní úvěry, dovozní úvěry, nasmlouvané úvěry ve strojírenství, zámořské investiční úvěry, půjčky zahraniční pomoci čínské vlády a vývozní úvěry pro kupující společnosti.

| (229) | Ve své výroční zprávě za rok 2019 banka EXIM dále uvedla, že nadto plně provádí všechny hlavní politiky a rozhodnutí ústředního výboru Komunistické strany Číny a Státní rady. |
| --- | --- |

(229)

Ve své výroční zprávě za rok 2019 banka EXIM dále uvedla, že nadto plně provádí všechny hlavní politiky a rozhodnutí ústředního výboru Komunistické strany Číny a Státní rady.

| (230) | Komise rovněž zjistila, že finanční instituce ve vlastnictví státu v roce 2017 změnily své stanovy, čímž se posílila úloha Komunistické strany Číny na nejvyšší rozhodovací úrovni těchto bank (53). |
| --- | --- |

(230)

Komise rovněž zjistila, že finanční instituce ve vlastnictví státu v roce 2017 změnily své stanovy, čímž se posílila úloha Komunistické strany Číny na nejvyšší rozhodovací úrovni těchto bank (53).

53

| (231) | Tyto nové stanovy uvádějí, že:






  — | předsedou správní rady je tatáž osoba jako tajemník výboru strany, |
| --- | --- | --- |

(231)

Tyto nové stanovy uvádějí, že:

—

předsedou správní rady je tatáž osoba jako tajemník výboru strany,

| — | úlohou Komunistické strany Číny je zajistit a dohlížet na provádění politik a pokynů strany a státu a rovněž hrát vedoucí úlohu při jmenování zaměstnanců (včetně vrcholného vedení) a hlídat, aby byly jmenovány jen schválené osoby, a |
| --- | --- |

—

úlohou Komunistické strany Číny je zajistit a dohlížet na provádění politik a pokynů strany a státu a rovněž hrát vedoucí úlohu při jmenování zaměstnanců (včetně vrcholného vedení) a hlídat, aby byly jmenovány jen schválené osoby, a

| — | aby správní rada u veškerých důležitých rozhodnutí vyslechla stanoviska stranického výboru. |
| --- | --- |

—

aby správní rada u veškerých důležitých rozhodnutí vyslechla stanoviska stranického výboru.

b)   Účinná kontrola ze strany čínské vlády

| (232) | Komise dále hledala informace o tom, zda čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním banky EXIM, pokud jde o její úvěrové politiky a posuzování rizik, když poskytovala úvěry odvětví kabelů z optických vláken. V této souvislosti byly zohledněny tyto regulační dokumenty:






  — | článek 34 zákona ČLR o komerčních bankách (dále jen „bankovní zákon“), |
| --- | --- | --- |

(232)

Komise dále hledala informace o tom, zda čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním banky EXIM, pokud jde o její úvěrové politiky a posuzování rizik, když poskytovala úvěry odvětví kabelů z optických vláken. V této souvislosti byly zohledněny tyto regulační dokumenty:

—

článek 34 zákona ČLR o komerčních bankách (dále jen „bankovní zákon“),

| — | článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů (prováděných Čínskou lidovou bankou), |
| --- | --- |

—

článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů (prováděných Čínskou lidovou bankou),

| — | rozhodnutí č. 40, |
| --- | --- |

—

rozhodnutí č. 40,

| — | prováděcí opatření Čínské komise pro regulaci bankovního a pojišťovacího sektoru (dále jen „CBIRC“) pro záležitosti poskytování správních licencí pro komerční banky financované z Číny (vyhláška CBIRC [2017] č. 1), |
| --- | --- |

—

prováděcí opatření Čínské komise pro regulaci bankovního a pojišťovacího sektoru (dále jen „CBIRC“) pro záležitosti poskytování správních licencí pro komerční banky financované z Číny (vyhláška CBIRC [2017] č. 1),

| — | prováděcí opatření CBIRC pro záležitosti poskytování správních licencí v souvislosti s bankami financovanými ze zahraničí (vyhláška CBIRC [2015] č. 4), |
| --- | --- |

—

prováděcí opatření CBIRC pro záležitosti poskytování správních licencí v souvislosti s bankami financovanými ze zahraničí (vyhláška CBIRC [2015] č. 4),

| — | správní opatření pro kvalifikace ředitelů a vyšších úředníků finančních institucí v bankovním odvětví (CBIRC [2013] č. 3). |
| --- | --- |

—

správní opatření pro kvalifikace ředitelů a vyšších úředníků finančních institucí v bankovním odvětví (CBIRC [2013] č. 3).

| (233) | Při zkoumání těchto regulačních dokumentů Komise zjistila, že finanční instituce v ČLR působí v obecném právním prostředí, které je řídí tak, aby při přijímání finančních rozhodnutí zajistily soulad s cíli průmyslové politiky čínské vlády, a to z níže uvedených důvodů. |
| --- | --- |

(233)

Při zkoumání těchto regulačních dokumentů Komise zjistila, že finanční instituce v ČLR působí v obecném právním prostředí, které je řídí tak, aby při přijímání finančních rozhodnutí zajistily soulad s cíli průmyslové politiky čínské vlády, a to z níže uvedených důvodů.

| (234) | Pokud jde o banku EXIM, její veřejný politický mandát je stanoven v oznámení o založení banky EXIM a rovněž v jejích stanovách. |
| --- | --- |

(234)

Pokud jde o banku EXIM, její veřejný politický mandát je stanoven v oznámení o založení banky EXIM a rovněž v jejích stanovách.

| (235) | Článek 34 bankovního zákona, který se vztahuje na všechny finanční instituce působící v Číně, obecně stanoví, že „komerční banky musí vykonávat svou činnost v oblasti poskytování úvěrů v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a pod vedením průmyslové politiky státu“. Ačkoli článek 4 bankovního zákona uvádí, že „komerční banky podle zákona vykonávají svoji podnikatelskou činnost bez vměšování jakéhokoli útvaru nebo jednotlivce. Komerční banky jsou povinny nezávisle nést občanskoprávní odpovědnost a ručí celým svým majetkem právnické osoby“, z šetření vyplynulo, že článek 4 bankovního zákona se použije s výhradou článku 34 téhož zákona, podle kterého veřejnou politiku určuje stát a banky ji provádí a řídí se pokyny státu. |
| --- | --- |

(235)

Článek 34 bankovního zákona, který se vztahuje na všechny finanční instituce působící v Číně, obecně stanoví, že „komerční banky musí vykonávat svou činnost v oblasti poskytování úvěrů v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a pod vedením průmyslové politiky státu“. Ačkoli článek 4 bankovního zákona uvádí, že „komerční banky podle zákona vykonávají svoji podnikatelskou činnost bez vměšování jakéhokoli útvaru nebo jednotlivce. Komerční banky jsou povinny nezávisle nést občanskoprávní odpovědnost a ručí celým svým majetkem právnické osoby“, z šetření vyplynulo, že článek 4 bankovního zákona se použije s výhradou článku 34 téhož zákona, podle kterého veřejnou politiku určuje stát a banky ji provádí a řídí se pokyny státu.

komerční banky musí vykonávat svou činnost v oblasti poskytování úvěrů v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a pod vedením průmyslové politiky státu

komerční banky podle zákona vykonávají svoji podnikatelskou činnost bez vměšování jakéhokoli útvaru nebo jednotlivce. Komerční banky jsou povinny nezávisle nést občanskoprávní odpovědnost a ručí celým svým majetkem právnické osoby

| (236) | Článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů mimoto stanoví, že „v souladu se státní politikou mohou příslušné útvary subvencovat úroky z půjček s cílem podpořit růst určitých odvětví a hospodářský rozvoj v některých oblastech.“ |
| --- | --- |

(236)

Článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů mimoto stanoví, že „v souladu se státní politikou mohou příslušné útvary subvencovat úroky z půjček s cílem podpořit růst určitých odvětví a hospodářský rozvoj v některých oblastech.“

v souladu se státní politikou mohou příslušné útvary subvencovat úroky z půjček s cílem podpořit růst určitých odvětví a hospodářský rozvoj v některých oblastech.

| (237) | Podobně i rozhodnutí č. 40 vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytovaly úvěrovou podporu zvláště „podporovaným“ projektům. Jak již bylo vysvětleno v oddíle 3.1 a konkrétněji v 81. a 86. bodě odůvodnění, projekty v odvětví kabelů z optických vláken patří do „podporované“ kategorie. Rozhodnutí č. 40 tedy potvrzuje dřívější zjištění, pokud jde o bankovní zákon, v tom smyslu, že banky vykonávají vládní pravomoc ve formě preferenčních úvěrových operací. Komise rovněž zjistila, že CBIRC má dalekosáhlé schvalovací pravomoci, pokud jde o všechny aspekty řízení všech finančních institucí usazených v ČLR (včetně institucí v soukromém vlastnictví a institucí v zahraničním vlastnictví), jako například (54):






  — | schvalování jmenování všech vedoucích pracovníků finančních institucí, a to jak na úrovni ústředí, tak na úrovni místních poboček. Schválení CBIRC je nezbytné pro nábor vedoucích pracovníků na všech úrovních, od nejvyšších pozic až po vedení poboček, a je třeba je získat i pro vedoucí pracovníky jmenované v zahraničních pobočkách a rovněž pro vedoucí pracovníky odpovědné za podpůrné funkce (např. IT manažery) a |
| --- | --- | --- |

(237)

Podobně i rozhodnutí č. 40 vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytovaly úvěrovou podporu zvláště „podporovaným“ projektům. Jak již bylo vysvětleno v oddíle 3.1 a konkrétněji v 81. a 86. bodě odůvodnění, projekty v odvětví kabelů z optických vláken patří do „podporované“ kategorie. Rozhodnutí č. 40 tedy potvrzuje dřívější zjištění, pokud jde o bankovní zákon, v tom smyslu, že banky vykonávají vládní pravomoc ve formě preferenčních úvěrových operací. Komise rovněž zjistila, že CBIRC má dalekosáhlé schvalovací pravomoci, pokud jde o všechny aspekty řízení všech finančních institucí usazených v ČLR (včetně institucí v soukromém vlastnictví a institucí v zahraničním vlastnictví), jako například (54):

54

—

schvalování jmenování všech vedoucích pracovníků finančních institucí, a to jak na úrovni ústředí, tak na úrovni místních poboček. Schválení CBIRC je nezbytné pro nábor vedoucích pracovníků na všech úrovních, od nejvyšších pozic až po vedení poboček, a je třeba je získat i pro vedoucí pracovníky jmenované v zahraničních pobočkách a rovněž pro vedoucí pracovníky odpovědné za podpůrné funkce (např. IT manažery) a

| — | velmi dlouhý seznam správních schválení, včetně schválení pro zřizování poboček, nových linií podnikání nebo prodej nových výrobků, dále pro změnu stanov banky, prodej více než 5 % jejích akcií, navýšení kapitálu, změnu sídla, změnu organizační struktury atd. |
| --- | --- |

—

velmi dlouhý seznam správních schválení, včetně schválení pro zřizování poboček, nových linií podnikání nebo prodej nových výrobků, dále pro změnu stanov banky, prodej více než 5 % jejích akcií, navýšení kapitálu, změnu sídla, změnu organizační struktury atd.

| (238) | Bankovní zákon je právně závazný. Povinný charakter pětiletých plánů a rozhodnutí č. 40 byl řešen v oddíle 3.1. Závazný charakter regulačních dokumentů CBIRC vyplývá z jejích pravomocí jakožto regulačního orgánu pro bankovnictví. O závazném charakteru dalších dokumentů svědčí doložky o dohledu a hodnocení, které tyto dokumenty obsahují. |
| --- | --- |

(238)

Bankovní zákon je právně závazný. Povinný charakter pětiletých plánů a rozhodnutí č. 40 byl řešen v oddíle 3.1. Závazný charakter regulačních dokumentů CBIRC vyplývá z jejích pravomocí jakožto regulačního orgánu pro bankovnictví. O závazném charakteru dalších dokumentů svědčí doložky o dohledu a hodnocení, které tyto dokumenty obsahují.

| (239) | Rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá všem finančním institucím, aby poskytovaly úvěrovou podporu pouze podporovaným projektům, a slibuje provádění „dalších preferenčních politik týkajících se podporovaných projektů“. Na základě výše uvedených skutečností jsou banky povinny poskytovat úvěrovou podporu odvětví kabelů z optických vláken jakožto podporovanému odvětví. |
| --- | --- |

(239)

Rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá všem finančním institucím, aby poskytovaly úvěrovou podporu pouze podporovaným projektům, a slibuje provádění „dalších preferenčních politik týkajících se podporovaných projektů“. Na základě výše uvedených skutečností jsou banky povinny poskytovat úvěrovou podporu odvětví kabelů z optických vláken jakožto podporovanému odvětví.

dalších preferenčních politik týkajících se podporovaných projektů

| (240) | Komise proto dospěla k závěru, že čínská vláda vytvořila normativní rámec, který musely vedení a orgány dohledu spolupracující banky ve vlastnictví státu jmenované čínskou vládou a odpovědné čínské vládě dodržovat. Čínská vláda se proto opírala o tento normativní rámec s cílem vykonávat účinným způsobem kontrolu nad chováním spolupracující banky ve vlastnictví státu, kdykoli tato banka poskytovala úvěry odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(240)

Komise proto dospěla k závěru, že čínská vláda vytvořila normativní rámec, který musely vedení a orgány dohledu spolupracující banky ve vlastnictví státu jmenované čínskou vládou a odpovědné čínské vládě dodržovat. Čínská vláda se proto opírala o tento normativní rámec s cílem vykonávat účinným způsobem kontrolu nad chováním spolupracující banky ve vlastnictví státu, kdykoli tato banka poskytovala úvěry odvětví kabelů z optických vláken.

| (241) | Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Ve své odpovědi na dotazník částečně spolupracující banka ve vlastnictví státu vysvětlila, že při poskytování předmětných úvěrů v praxi používala propracované zásady a modely hodnocení úvěrového rizika. Banka EXIM dále vysvětlila, že neexistuje žádný politický rozdíl, pokud jde o odvětví, v němž dlužník působí, úvěrovou situaci a kapitál atd.; tyto faktory však mají dopad na hodnocení ratingu a na náklady spojené s rizikem dlužníka. To může odkazovat na příslušné plány a politiky při poskytování úvěrů; při určování jednotlivých úvěrových projektů však uplatňuje tržní posouzení. |
| --- | --- |

(241)

Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Ve své odpovědi na dotazník částečně spolupracující banka ve vlastnictví státu vysvětlila, že při poskytování předmětných úvěrů v praxi používala propracované zásady a modely hodnocení úvěrového rizika. Banka EXIM dále vysvětlila, že neexistuje žádný politický rozdíl, pokud jde o odvětví, v němž dlužník působí, úvěrovou situaci a kapitál atd.; tyto faktory však mají dopad na hodnocení ratingu a na náklady spojené s rizikem dlužníka. To může odkazovat na příslušné plány a politiky při poskytování úvěrů; při určování jednotlivých úvěrových projektů však uplatňuje tržní posouzení.

| (242) | Jak již bylo uvedeno ve 141. bodě odůvodnění výše, částečně spolupracující banka ve vlastnictví státu odmítla poskytnout konkrétní příklady svého hodnocení úvěrového rizika týkajícího se společností zařazených do vzorku z důvodu, že požadované informace jsou interními informacemi banky a obsahují důvěrné obchodní informace, které nelze zveřejnit, přestože Komise měla písemný souhlas společností zařazených do vzorku, které se vzdávají svých práv na zachování důvěrnosti. |
| --- | --- |

(242)

Jak již bylo uvedeno ve 141. bodě odůvodnění výše, částečně spolupracující banka ve vlastnictví státu odmítla poskytnout konkrétní příklady svého hodnocení úvěrového rizika týkajícího se společností zařazených do vzorku z důvodu, že požadované informace jsou interními informacemi banky a obsahují důvěrné obchodní informace, které nelze zveřejnit, přestože Komise měla písemný souhlas společností zařazených do vzorku, které se vzdávají svých práv na zachování důvěrnosti.

| (243) | Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici konkrétní důkazy o posouzení úvěruschopnosti, Komise proto posoudila celkové právní prostředí, jak je uvedeno ve 232. až 239. bodě odůvodnění, v kombinaci s chováním spolupracující banky ve vlastnictví státu s ohledem na úvěry poskytované společnostem zařazeným do vzorku. Toto chování bylo v rozporu s jejím oficiálním postojem, protože v praxi nejednala na základě důkladného tržního posouzení rizik. |
| --- | --- |

(243)

Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici konkrétní důkazy o posouzení úvěruschopnosti, Komise proto posoudila celkové právní prostředí, jak je uvedeno ve 232. až 239. bodě odůvodnění, v kombinaci s chováním spolupracující banky ve vlastnictví státu s ohledem na úvěry poskytované společnostem zařazeným do vzorku. Toto chování bylo v rozporu s jejím oficiálním postojem, protože v praxi nejednala na základě důkladného tržního posouzení rizik.

| (244) | V průběhu šetření Komise zjistila, že byly úvěry poskytnuty dvěma skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku za úrokové sazby nižší než referenční úrokové sazby Čínské lidové banky (dále jen „PBOC“) nebo podobné sazby a za úrokové sazby nižší než základní úroková sazba oznámená Národním mezibankovním centrem financování (dále jen „NIFC“), která byla zavedena dne 20. srpna 2019 (55), bez ohledu na finanční situaci a situaci zohledňující úvěrové riziko společností. Úvěry byly tudíž poskytnuty za nižší než tržní sazby v porovnání se sazbou odpovídající rizikovému profilu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(244)

V průběhu šetření Komise zjistila, že byly úvěry poskytnuty dvěma skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku za úrokové sazby nižší než referenční úrokové sazby Čínské lidové banky (dále jen „PBOC“) nebo podobné sazby a za úrokové sazby nižší než základní úroková sazba oznámená Národním mezibankovním centrem financování (dále jen „NIFC“), která byla zavedena dne 20. srpna 2019 (55), bez ohledu na finanční situaci a situaci zohledňující úvěrové riziko společností. Úvěry byly tudíž poskytnuty za nižší než tržní sazby v porovnání se sazbou odpovídající rizikovému profilu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

55

| (245) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise neprokázala, že spolupracující banka ve vlastnictví státu, konkrétně banka EXIM, je veřejnoprávním subjektem a že čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad bankou EXIM. Čínská vláda zdůraznila, že
  „vlastnictví a formální ukazatele kontroly“
  nepostačují k prokázání existence veřejnoprávního subjektu a že Komise neprokázala nedostatečnou nezávislost vedení banky EXIM tím, že tvrdila, že čínská vláda vykonává nad bankou EXIM kontrolu pouze při dohledu nad jmenováním vedení banky a její správní rady. |
| --- | --- |

(245)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise neprokázala, že spolupracující banka ve vlastnictví státu, konkrétně banka EXIM, je veřejnoprávním subjektem a že čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad bankou EXIM. Čínská vláda zdůraznila, že
  „vlastnictví a formální ukazatele kontroly“
  nepostačují k prokázání existence veřejnoprávního subjektu a že Komise neprokázala nedostatečnou nezávislost vedení banky EXIM tím, že tvrdila, že čínská vláda vykonává nad bankou EXIM kontrolu pouze při dohledu nad jmenováním vedení banky a její správní rady.

„vlastnictví a formální ukazatele kontroly“

| (246) | Čínská vláda dále tvrdila, že dotčené finanční instituce neplní žádnou funkci, kterou by bylo možné považovat za vládní, a čínská vláda nad bankou EXIM nevykonává účinnou kontrolu. Ačkoli článek 34 čínského bankovního zákona vyžaduje, aby komerční banky jednaly „pod vedením průmyslové politiky“ čínské vlády, nikde v tomto ustanovení není uveden požadavek, aby banky jednaly určitým způsobem, a podle čínské vlády by toto ustanovení mělo být považováno za hlavní zásadu pro čínské banky. Čínská vláda rovněž uvedla, že čínský bankovní zákon čínské vládě výslovně zakazuje vykonávat jakoukoli formu kontroly nad rozhodnutími komerčních bank. V tomto ohledu se čínská vláda odvolala na články 4 a 5 čínského bankovního zákona, které stanoví, že komerční banky
  „přijímají svá vlastní rozhodnutí“ a fungují „bez vměšování jakéhokoli útvaru nebo jednotlivce“. Čínská vláda dále zdůraznila, že článek 41 čínského bankovního zákona stanoví, že „žádný subjekt ani jednotlivec nesmí donutit komerční banku k poskytnutí úvěrů nebo poskytnutí záruky“. Čínská vláda dále tvrdila, že článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů a rozhodnutí č. 40 nejsou povinné, ale mají pouze orientační povahu. Čínská vláda rovněž nesouhlasila s tvrzením, že banka EXIM poskytovala úvěry za nižší než tržní sazby, jelikož dodržuje mezinárodně uznávané standardy pro posuzování rizik a vyplácení úvěrů a působí nezávisle na čínské vládě. |
| --- | --- |

(246)

Čínská vláda dále tvrdila, že dotčené finanční instituce neplní žádnou funkci, kterou by bylo možné považovat za vládní, a čínská vláda nad bankou EXIM nevykonává účinnou kontrolu. Ačkoli článek 34 čínského bankovního zákona vyžaduje, aby komerční banky jednaly „pod vedením průmyslové politiky“ čínské vlády, nikde v tomto ustanovení není uveden požadavek, aby banky jednaly určitým způsobem, a podle čínské vlády by toto ustanovení mělo být považováno za hlavní zásadu pro čínské banky. Čínská vláda rovněž uvedla, že čínský bankovní zákon čínské vládě výslovně zakazuje vykonávat jakoukoli formu kontroly nad rozhodnutími komerčních bank. V tomto ohledu se čínská vláda odvolala na články 4 a 5 čínského bankovního zákona, které stanoví, že komerční banky
  „přijímají svá vlastní rozhodnutí“ a fungují „bez vměšování jakéhokoli útvaru nebo jednotlivce“. Čínská vláda dále zdůraznila, že článek 41 čínského bankovního zákona stanoví, že „žádný subjekt ani jednotlivec nesmí donutit komerční banku k poskytnutí úvěrů nebo poskytnutí záruky“. Čínská vláda dále tvrdila, že článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů a rozhodnutí č. 40 nejsou povinné, ale mají pouze orientační povahu. Čínská vláda rovněž nesouhlasila s tvrzením, že banka EXIM poskytovala úvěry za nižší než tržní sazby, jelikož dodržuje mezinárodně uznávané standardy pro posuzování rizik a vyplácení úvěrů a působí nezávisle na čínské vládě.

pod vedením průmyslové politiky

„přijímají svá vlastní rozhodnutí

bez vměšování jakéhokoli útvaru nebo jednotlivce

žádný subjekt ani jednotlivec nesmí donutit komerční banku k poskytnutí úvěrů nebo poskytnutí záruky

| (247) | Komise s těmito tvrzeními čínské vlády nesouhlasila. Komise neodpověděla jen na „vlastnictví a formální ukazatele kontroly“ s cílem kvalifikovat spolupracující banku EXIM ve vlastnictví státu jako veřejnoprávní subjekt, ale rovněž prokázala, že čínská vláda vykonávala nad bankou účinnou kontrolu z následujících důvodů. |
| --- | --- |

(247)

Komise s těmito tvrzeními čínské vlády nesouhlasila. Komise neodpověděla jen na „vlastnictví a formální ukazatele kontroly“ s cílem kvalifikovat spolupracující banku EXIM ve vlastnictví státu jako veřejnoprávní subjekt, ale rovněž prokázala, že čínská vláda vykonávala nad bankou účinnou kontrolu z následujících důvodů.

vlastnictví a formální ukazatele kontroly

| (248) | Jak je vysvětleno v 238. bodě odůvodnění výše, Komise měla za to, že čínský bankovní zákon a rozhodnutí č. 40 jsou závazné povahy. Zjištění v rámci tohoto šetření (jakož i zjištění Komise v předchozích šetřeních týkajících se stejného programu subvencí (56)) dále nepodpořila tvrzení, že banky při rozhodování o úvěrech nezohledňují vládní politiku a plány. Komise například zjistila, že vyvážející výrobci mají výhodu z preferenčních úvěrů za nižší než tržní úrokové sazby. Jednomu z vyvážejících výrobců byly poskytnuty preferenční úvěry ze strany fondu China Development Bank Fund, který, jak je popsáno níže ve 285. bodě odůvodnění, je politicky orientovanou investiční organizací, která podporuje především „projekty v klíčových odvětvích uznaných státem“. |
| --- | --- |

(248)

Jak je vysvětleno v 238. bodě odůvodnění výše, Komise měla za to, že čínský bankovní zákon a rozhodnutí č. 40 jsou závazné povahy. Zjištění v rámci tohoto šetření (jakož i zjištění Komise v předchozích šetřeních týkajících se stejného programu subvencí (56)) dále nepodpořila tvrzení, že banky při rozhodování o úvěrech nezohledňují vládní politiku a plány. Komise například zjistila, že vyvážející výrobci mají výhodu z preferenčních úvěrů za nižší než tržní úrokové sazby. Jednomu z vyvážejících výrobců byly poskytnuty preferenční úvěry ze strany fondu China Development Bank Fund, který, jak je popsáno níže ve 285. bodě odůvodnění, je politicky orientovanou investiční organizací, která podporuje především „projekty v klíčových odvětvích uznaných státem“.

56

projekty v klíčových odvětvích uznaných státem

| (249) | Z šetření vyplynulo, že článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů se skutečně uplatňuje v praxi a že články 4, 5 a 41 bankovního zákona se použijí s výhradou článku 34 bankovního zákona, tj. pokud stát určuje veřejnou politiku, banky ji provádějí a řídí se pokyny státu. Zatímco články 4 a 5 bankovního zákona jsou součástí kapitoly I, která obsahuje obecná ustanovení, článek 34 je součástí kapitoly IV, která stanoví základní pravidla upravující úvěry. Znění článku 34:
  „obchodní banky provozují svou úvěrovou činnost podle potřeb národního hospodářství a sociálního rozvoje a pod vedením státní průmyslové politiky“
  , ukazuje, že toto ustanovení není vodítkem, ale má spíše závazný charakter a poskytuje bankám jasné pokyny, aby při provádění úvěrové činnosti braly v úvahu státní průmyslovou politiku. Komise rovněž uvedla, že rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá všem finančním institucím, aby poskytovaly úvěrovou podporu pouze podporovaným projektům, a slibuje provádění „dalších preferenčních politik týkajících se podporovaných projektů“. Článek 17 téhož rozhodnutí sice banky rovněž žádá, aby dodržovaly úvěrové zásady, ale Komise nebyla během šetření schopna zjistit, zda se to provádí v praxi. Naopak, úvěry byly vyvážejícím výrobcům poskytnuty bez ohledu na jejich finanční situaci a úvěruschopnost. |
| --- | --- |

(249)

Z šetření vyplynulo, že článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů se skutečně uplatňuje v praxi a že články 4, 5 a 41 bankovního zákona se použijí s výhradou článku 34 bankovního zákona, tj. pokud stát určuje veřejnou politiku, banky ji provádějí a řídí se pokyny státu. Zatímco články 4 a 5 bankovního zákona jsou součástí kapitoly I, která obsahuje obecná ustanovení, článek 34 je součástí kapitoly IV, která stanoví základní pravidla upravující úvěry. Znění článku 34:
  „obchodní banky provozují svou úvěrovou činnost podle potřeb národního hospodářství a sociálního rozvoje a pod vedením státní průmyslové politiky“
  , ukazuje, že toto ustanovení není vodítkem, ale má spíše závazný charakter a poskytuje bankám jasné pokyny, aby při provádění úvěrové činnosti braly v úvahu státní průmyslovou politiku. Komise rovněž uvedla, že rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá všem finančním institucím, aby poskytovaly úvěrovou podporu pouze podporovaným projektům, a slibuje provádění „dalších preferenčních politik týkajících se podporovaných projektů“. Článek 17 téhož rozhodnutí sice banky rovněž žádá, aby dodržovaly úvěrové zásady, ale Komise nebyla během šetření schopna zjistit, zda se to provádí v praxi. Naopak, úvěry byly vyvážejícím výrobcům poskytnuty bez ohledu na jejich finanční situaci a úvěruschopnost.

„obchodní banky provozují svou úvěrovou činnost podle potřeb národního hospodářství a sociálního rozvoje a pod vedením státní průmyslové politiky“

dalších preferenčních politik týkajících se podporovaných projektů

| (250) | Navíc, pokud jde konkrétně o banku EXIM, je nesporné, že se jedná o politickou banku, která podle vlastních slov přímo sleduje vládní politiku. Jak je vysvětleno na jejích internetových stránkách (57), banka EXIM, která je financována státem, je ve vlastnictví státu přímo pod vedením Státní rady a je zaměřena mimo jiné na podporu zahraničního obchodu Číny a provádění strategie „Going Global“. |
| --- | --- |

(250)

Navíc, pokud jde konkrétně o banku EXIM, je nesporné, že se jedná o politickou banku, která podle vlastních slov přímo sleduje vládní politiku. Jak je vysvětleno na jejích internetových stránkách (57), banka EXIM, která je financována státem, je ve vlastnictví státu přímo pod vedením Státní rady a je zaměřena mimo jiné na podporu zahraničního obchodu Číny a provádění strategie „Going Global“.

57

| (251) | Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že čínská vláda vytvořila ohledně poskytování úvěrů podporovaným odvětvím normativní rámec, který musely dodržovat vedení a orgány dohledu banky jmenované čínskou vládou a odpovědné čínské vládě. Tento normativní rámec neponechal řídícím pracovníkům a orgánům dohledu banky žádný manévrovací prostor, pokud jde o to, zda se mají tímto rámcem řídit, s ohledem na vyvážející výrobce zařazené do vzorku, čímž se vedení této banky dostalo do závislého postavení. Čínská vláda se proto opírala o normativní rámec s cílem vykonávat účinnou kontrolu nad chováním spolupracující banky ve vlastnictví státu, kdykoli tato banka poskytovala úvěry odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(251)

Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že čínská vláda vytvořila ohledně poskytování úvěrů podporovaným odvětvím normativní rámec, který musely dodržovat vedení a orgány dohledu banky jmenované čínskou vládou a odpovědné čínské vládě. Tento normativní rámec neponechal řídícím pracovníkům a orgánům dohledu banky žádný manévrovací prostor, pokud jde o to, zda se mají tímto rámcem řídit, s ohledem na vyvážející výrobce zařazené do vzorku, čímž se vedení této banky dostalo do závislého postavení. Čínská vláda se proto opírala o normativní rámec s cílem vykonávat účinnou kontrolu nad chováním spolupracující banky ve vlastnictví státu, kdykoli tato banka poskytovala úvěry odvětví kabelů z optických vláken.

| (252) | Jak je vysvětleno v 241. bodě odůvodnění, Komise pátrala po důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních úvěrů. Spolupracující banka ve vlastnictví státu však neposkytla určité nezbytné informace, včetně svého specifického hodnocení úvěrového rizika týkajícího se společností zařazených do vzorku. Jelikož neexistují konkrétní důkazy o takových hodnoceních úvěrového rizika, Komise přezkoumala celkové právní prostředí použitelné na poskytování úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví kabelů z optických vláken, v kombinaci s chováním spolupracující banky ve vlastnictví státu, a zjistila, že banka nejednala na základě důkladného tržního hodnocení úvěrového rizika. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 244. bodě odůvodnění, byly úvěry poskytnuty dvěma skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku s úrokovými sazbami, které byly nižší nebo se blížily bezrizikovým referenčním úrokovým sazbám PBOC a základní úrokové sazbě, bez ohledu na jejich finanční situaci a situaci zohledňující úvěrové riziko společností. S ohledem na rizikový profil vyvážejících výrobců zařazených do vzorku popsaný níže v oddíle 3.5.3.3 a na to, že podle analýzy rizik provedené Komisí měli vyvážející výrobci získat úvěrový rating BB, a měli tedy platit úrokové sazby výrazně nad bezrizikovou úrokovou sazbou, dospěla Komise k závěru, že dotčené úvěry byly poskytnuty za nižší než tržní sazby. |
| --- | --- |

(252)

Jak je vysvětleno v 241. bodě odůvodnění, Komise pátrala po důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních úvěrů. Spolupracující banka ve vlastnictví státu však neposkytla určité nezbytné informace, včetně svého specifického hodnocení úvěrového rizika týkajícího se společností zařazených do vzorku. Jelikož neexistují konkrétní důkazy o takových hodnoceních úvěrového rizika, Komise přezkoumala celkové právní prostředí použitelné na poskytování úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví kabelů z optických vláken, v kombinaci s chováním spolupracující banky ve vlastnictví státu, a zjistila, že banka nejednala na základě důkladného tržního hodnocení úvěrového rizika. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 244. bodě odůvodnění, byly úvěry poskytnuty dvěma skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku s úrokovými sazbami, které byly nižší nebo se blížily bezrizikovým referenčním úrokovým sazbám PBOC a základní úrokové sazbě, bez ohledu na jejich finanční situaci a situaci zohledňující úvěrové riziko společností. S ohledem na rizikový profil vyvážejících výrobců zařazených do vzorku popsaný níže v oddíle 3.5.3.3 a na to, že podle analýzy rizik provedené Komisí měli vyvážející výrobci získat úvěrový rating BB, a měli tedy platit úrokové sazby výrazně nad bezrizikovou úrokovou sazbou, dospěla Komise k závěru, že dotčené úvěry byly poskytnuty za nižší než tržní sazby.

| (253) | Komise proto dospěla k závěru, že čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním spolupracující banky ve vlastnictví státu, pokud jde o její úvěrové politiky a posuzování rizik v souvislosti s odvětvím kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(253)

Komise proto dospěla k závěru, že čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním spolupracující banky ve vlastnictví státu, pokud jde o její úvěrové politiky a posuzování rizik v souvislosti s odvětvím kabelů z optických vláken.

c)   Závěr týkající se bank ve vlastnictví státu

| (254) | Komise zjistila, že částečně spolupracující banka ve vlastnictví státu uplatňovala při výkonu vládních funkcí s ohledem na odvětví kabelů z optických vláken výše uvedený právní rámec. Proto jednala jako veřejnoprávní subjekt ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení a v souladu s příslušnou judikaturou WTO. |
| --- | --- |

(254)

Komise zjistila, že částečně spolupracující banka ve vlastnictví státu uplatňovala při výkonu vládních funkcí s ohledem na odvětví kabelů z optických vláken výše uvedený právní rámec. Proto jednala jako veřejnoprávní subjekt ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení a v souladu s příslušnou judikaturou WTO.

2)   
  Nespolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu

Nespolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu

| (255) | Jak je uvedeno v 218. bodě odůvodnění, ani jedna z ostatních finančních institucí ve vlastnictví státu, jež poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku, neodpověděla na zvláštní dotazník. Čínská vláda poskytla pouze některé informace o vlastnictví řady bank, nikoli však o jejich struktuře řízení, hodnocení rizik nebo příkladech týkajících se konkrétních úvěrů pro odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(255)

Jak je uvedeno v 218. bodě odůvodnění, ani jedna z ostatních finančních institucí ve vlastnictví státu, jež poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku, neodpověděla na zvláštní dotazník. Čínská vláda poskytla pouze některé informace o vlastnictví řady bank, nikoli však o jejich struktuře řízení, hodnocení rizik nebo příkladech týkajících se konkrétních úvěrů pro odvětví kabelů z optických vláken.

| (256) | Proto se Komise v souladu se závěry, k nimž se dospělo v oddíle 3.2.1, rozhodla k určení toho, zda lze uvedené finanční instituce ve vlastnictví státu považovat za veřejnoprávní subjekty, použít dostupné údaje. |
| --- | --- |

(256)

Proto se Komise v souladu se závěry, k nimž se dospělo v oddíle 3.2.1, rozhodla k určení toho, zda lze uvedené finanční instituce ve vlastnictví státu považovat za veřejnoprávní subjekty, použít dostupné údaje.

| (257) | Čínská vláda uvedla, že níže uvedené banky, které poskytly úvěry skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku v rámci tohoto šetření, byly částečně nebo zcela vlastněny státem jako takovým nebo právnickými osobami v držení státu: Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank China Development Bank, China Construction Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrial Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank a Zheshang Bank. |
| --- | --- |

(257)

Čínská vláda uvedla, že níže uvedené banky, které poskytly úvěry skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku v rámci tohoto šetření, byly částečně nebo zcela vlastněny státem jako takovým nebo právnickými osobami v držení státu: Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank China Development Bank, China Construction Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrial Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank a Zheshang Bank.

| (258) | S použitím veřejně dostupných informací, jako jsou internetové stránky, výroční zprávy, informace dostupné v bankovních rejstřících nebo na internetu, Komise zjistila, že následující finanční instituce, které poskytly úvěry dvěma skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, byly částečně nebo zcela vlastněny státem jako takovým nebo právnickými osobami v držení státu:






  Název | Informace o vlastnické struktuře |
| --- | --- | --- |
| Bank of Beijing | Nejméně 21 % akcií držených místní nebo státní vládou a státem vlastněnými podniky |
| Sinomach Finance Ltd. | Příslušník společnosti China National Machinery Industry Corporation Ltd. (Sinomach), která je podnikem vlastněným státem |

(258)

S použitím veřejně dostupných informací, jako jsou internetové stránky, výroční zprávy, informace dostupné v bankovních rejstřících nebo na internetu, Komise zjistila, že následující finanční instituce, které poskytly úvěry dvěma skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, byly částečně nebo zcela vlastněny státem jako takovým nebo právnickými osobami v držení státu:

Název

Informace o vlastnické struktuře

Bank of Beijing

Nejméně 21 % akcií držených místní nebo státní vládou a státem vlastněnými podniky

Sinomach Finance Ltd.

Příslušník společnosti China National Machinery Industry Corporation Ltd. (Sinomach), která je podnikem vlastněným státem

| (259) | Jelikož chybí specifické informace od dotčených finančních institucí, které by naznačovaly jiné skutečnosti, Komise určila vlastnictví a kontrolu ze strany čínské vlády na základě formálních indicií ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v bodě (1). Na základě dostupných údajů se zejména jeví, že vedení a orgány dohledu v uvedených nespolupracujících finančních institucích ve vlastnictví státu jsou jmenovány čínskou vládou a jsou odpovědné čínské vládě stejným způsobem jako u spolupracující banky ve vlastnictví státu. |
| --- | --- |

(259)

Jelikož chybí specifické informace od dotčených finančních institucí, které by naznačovaly jiné skutečnosti, Komise určila vlastnictví a kontrolu ze strany čínské vlády na základě formálních indicií ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v bodě (1). Na základě dostupných údajů se zejména jeví, že vedení a orgány dohledu v uvedených nespolupracujících finančních institucích ve vlastnictví státu jsou jmenovány čínskou vládou a jsou odpovědné čínské vládě stejným způsobem jako u spolupracující banky ve vlastnictví státu.

| (260) | Co se týká výkonu kontroly účinným způsobem, Komise se domnívala, že zjištění týkající se spolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu lze považovat za reprezentativní i pro nespolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu. Normativní rámec analyzovaný v bodě (1) výše se na ně použije stejným způsobem. Jelikož nejsou k dispozici údaje naznačující opak, je na základě dostupných údajů (58) nedostatek konkrétních důkazů o hodnocení úvěruschopnosti platný stejně jako v případě spolupracující banky ve vlastnictví státu. |
| --- | --- |

(260)

Co se týká výkonu kontroly účinným způsobem, Komise se domnívala, že zjištění týkající se spolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu lze považovat za reprezentativní i pro nespolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu. Normativní rámec analyzovaný v bodě (1) výše se na ně použije stejným způsobem. Jelikož nejsou k dispozici údaje naznačující opak, je na základě dostupných údajů (58) nedostatek konkrétních důkazů o hodnocení úvěruschopnosti platný stejně jako v případě spolupracující banky ve vlastnictví státu.

58

| (261) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že argumenty Komise jsou nedostatečné a dospěla k závěru, že všechny finanční instituce ve vlastnictví státu kromě banky EXIM rovněž představují veřejnoprávní subjekty. Čínská vláda tvrdila, že Komise vycházela z předchozích antisubvenčních řízení a ze svých vlastních závěrů, pokud jde o spolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu, a neprovedla analýzu jednotlivých případů, která by věnovala zvláštní pozornost konkrétním okolnostem každého případu a každé nespolupracující finanční instituci. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise neposkytla dostatečné důkazy pro určení existence účinné kontroly nad finančními institucemi ve vlastnictví státu, jelikož se zdá, že jejich vedoucí pracovníci a orgány dohledu jsou jmenováni čínskou vládou. |
| --- | --- |

(261)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že argumenty Komise jsou nedostatečné a dospěla k závěru, že všechny finanční instituce ve vlastnictví státu kromě banky EXIM rovněž představují veřejnoprávní subjekty. Čínská vláda tvrdila, že Komise vycházela z předchozích antisubvenčních řízení a ze svých vlastních závěrů, pokud jde o spolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu, a neprovedla analýzu jednotlivých případů, která by věnovala zvláštní pozornost konkrétním okolnostem každého případu a každé nespolupracující finanční instituci. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise neposkytla dostatečné důkazy pro určení existence účinné kontroly nad finančními institucemi ve vlastnictví státu, jelikož se zdá, že jejich vedoucí pracovníci a orgány dohledu jsou jmenováni čínskou vládou.

| (262) | V tomto ohledu Komise připomněla, že při neexistenci spolupráce ze strany ostatních bank ve vlastnictví státu musela Komise vycházet z dostupných údajů. Komise dospěla k závěru, že informace z předchozích šetření spolu s formálními indiciemi o kontrole a zjištěními samotného šetření ohledně banky EXIM a ohledně skutečného chování bank vůči vyvážejícím výrobcům představovaly v tomto případě nejlepší dostupné údaje. V každém případě čínská vláda nepředložila žádné důkazy ani argumenty, jež by mohly vyvrátit zjištění Komise ohledně skutečnosti, že ostatní banky ve vlastnictví státu, které poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku, jsou rovněž veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení. Komise proto trvá na svém stanovisku. |
| --- | --- |

(262)

V tomto ohledu Komise připomněla, že při neexistenci spolupráce ze strany ostatních bank ve vlastnictví státu musela Komise vycházet z dostupných údajů. Komise dospěla k závěru, že informace z předchozích šetření spolu s formálními indiciemi o kontrole a zjištěními samotného šetření ohledně banky EXIM a ohledně skutečného chování bank vůči vyvážejícím výrobcům představovaly v tomto případě nejlepší dostupné údaje. V každém případě čínská vláda nepředložila žádné důkazy ani argumenty, jež by mohly vyvrátit zjištění Komise ohledně skutečnosti, že ostatní banky ve vlastnictví státu, které poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku, jsou rovněž veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení. Komise proto trvá na svém stanovisku.

3)   
  Závěr ohledně finančních institucí ve vlastnictví státu

Závěr ohledně finančních institucí ve vlastnictví státu

| (263) | S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že všechny čínské finanční instituce ve vlastnictví státu, které dvěma skupinám spolupracujících vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku poskytly financování, jsou veřejnoprávními subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení. |
| --- | --- |

(263)

S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že všechny čínské finanční instituce ve vlastnictví státu, které dvěma skupinám spolupracujících vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku poskytly financování, jsou veřejnoprávními subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení.

| (264) | Kromě toho, i kdyby tyto finanční instituce ve vlastnictví státu nebyly považovány za veřejnoprávní subjekty, Komise by na základě stejných informací zjistila, že by byly považovány za pověřené či řízené čínskou vládou, aby vykonávaly funkce obvykle svěřené vládě ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení, ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v oddíle 3.5.1.2 níže. Z tohoto důvodu by se jejich chování v každém případě přičetlo čínské vládě. |
| --- | --- |

(264)

Kromě toho, i kdyby tyto finanční instituce ve vlastnictví státu nebyly považovány za veřejnoprávní subjekty, Komise by na základě stejných informací zjistila, že by byly považovány za pověřené či řízené čínskou vládou, aby vykonávaly funkce obvykle svěřené vládě ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení, ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v oddíle 3.5.1.2 níže. Z tohoto důvodu by se jejich chování v každém případě přičetlo čínské vládě.

3.5.1.2.   Soukromé finanční instituce pověřené nebo řízené státem

| (265) | Na základě zjištění vyplývajících z předchozích antisubvenčních šetření (59) a doplněných o veřejně dostupné informace byly níže uvedené finanční instituce považovány za instituce v soukromém vlastnictví: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (China), MUFG Bank, Bohai international Trust Co., Ltd. a Hubei Rural Credit Cooperative. Komise zkoumala, zda tyto finanční instituce byly pověřeny čínskou vládou, aby poskytly subvence odvětví kabelů z optických vláken, nebo jim to bylo nařízeno ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. |
| --- | --- |

(265)

Na základě zjištění vyplývajících z předchozích antisubvenčních šetření (59) a doplněných o veřejně dostupné informace byly níže uvedené finanční instituce považovány za instituce v soukromém vlastnictví: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (China), MUFG Bank, Bohai international Trust Co., Ltd. a Hubei Rural Credit Cooperative. Komise zkoumala, zda tyto finanční instituce byly pověřeny čínskou vládou, aby poskytly subvence odvětví kabelů z optických vláken, nebo jim to bylo nařízeno ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.

59

| (266) | Podle odvolacího orgánu WTO dochází k „pověřování“ v případech, kdy vláda dává soukromému subjektu odpovědnost, a „nařízením“ se rozumí situace, kdy vláda uplatňuje nad soukromým subjektem svou moc (60). V obou případech vláda využívá soukromý subjekt jako zástupce pro realizaci finančního příspěvku a „ve většině případů by se dalo očekávat, že pověření soukromého subjektu nebo nařízení soukromému subjektu bude zahrnovat nějakou formu hrozby nebo nucení“
   (61). Zároveň čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) neumožňuje členům ukládat vyrovnávací opatření na výrobky v případech,
  „kdy vláda pouze vykonává své obecné regulační pravomoci“
   (62) nebo kdy zásah vlády
  „může, ale nemusí mít konkrétní výsledek vzhledem k daným skutkovým okolnostem a výkonu svobodné volby ze strany aktérů na trhu“
   (63). Pověření nebo nařízení pak spíše znamená
  „aktivnější úlohu vlády než pouhé pobízení“
   (64). |
| --- | --- |

(266)

Podle odvolacího orgánu WTO dochází k „pověřování“ v případech, kdy vláda dává soukromému subjektu odpovědnost, a „nařízením“ se rozumí situace, kdy vláda uplatňuje nad soukromým subjektem svou moc (60). V obou případech vláda využívá soukromý subjekt jako zástupce pro realizaci finančního příspěvku a „ve většině případů by se dalo očekávat, že pověření soukromého subjektu nebo nařízení soukromému subjektu bude zahrnovat nějakou formu hrozby nebo nucení“
   (61). Zároveň čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) neumožňuje členům ukládat vyrovnávací opatření na výrobky v případech,
  „kdy vláda pouze vykonává své obecné regulační pravomoci“
   (62) nebo kdy zásah vlády
  „může, ale nemusí mít konkrétní výsledek vzhledem k daným skutkovým okolnostem a výkonu svobodné volby ze strany aktérů na trhu“
   (63). Pověření nebo nařízení pak spíše znamená
  „aktivnější úlohu vlády než pouhé pobízení“
   (64).

60

ve většině případů by se dalo očekávat, že pověření soukromého subjektu nebo nařízení soukromému subjektu bude zahrnovat nějakou formu hrozby nebo nucení“

61

„kdy vláda pouze vykonává své obecné regulační pravomoci“

62

„může, ale nemusí mít konkrétní výsledek vzhledem k daným skutkovým okolnostem a výkonu svobodné volby ze strany aktérů na trhu“

63

„aktivnější úlohu vlády než pouhé pobízení“

64

| (267) | Komise vzala na vědomí, že normativní rámec týkající se daného odvětví uvedený v 232. až 238. bodě odůvodnění platí pro všechny finanční instituce v ČLR, včetně finančních institucí v soukromém vlastnictví. Pro ilustraci lze uvést, že se bankovní zákon a různé pokyny CBIRC vztahují na všechny banky financované z Číny i banky se zahraničními investicemi pod správou CBIRC. |
| --- | --- |

(267)

Komise vzala na vědomí, že normativní rámec týkající se daného odvětví uvedený v 232. až 238. bodě odůvodnění platí pro všechny finanční instituce v ČLR, včetně finančních institucí v soukromém vlastnictví. Pro ilustraci lze uvést, že se bankovní zákon a různé pokyny CBIRC vztahují na všechny banky financované z Číny i banky se zahraničními investicemi pod správou CBIRC.

| (268) | Většina úvěrových smluv se soukromými finančními institucemi měla podobné podmínky jako smlouvy s bankami ve státním vlastnictví a úvěrové sazby poskytované soukromými finančními institucemi byly podobné jako sazby poskytované finančními institucemi ve státním vlastnictví. |
| --- | --- |

(268)

Většina úvěrových smluv se soukromými finančními institucemi měla podobné podmínky jako smlouvy s bankami ve státním vlastnictví a úvěrové sazby poskytované soukromými finančními institucemi byly podobné jako sazby poskytované finančními institucemi ve státním vlastnictví.

| (269) | Vzhledem k tomu, že od soukromých finančních institucí nebyly získány žádné odlišné informace, dospěla Komise k závěru, že pokud jde o odvětví kabelů z optických vláken, všechny finanční instituce působící v Číně pod dohledem CBIRC (včetně soukromých finančních institucí) byly pověřeny státem nebo jim bylo ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) první odrážky základního nařízení státem nařízeno provádět vládní politiky a poskytovat odvětví kabelů z optických vláken úvěry s preferenčními sazbami. (65) |
| --- | --- |

(269)

Vzhledem k tomu, že od soukromých finančních institucí nebyly získány žádné odlišné informace, dospěla Komise k závěru, že pokud jde o odvětví kabelů z optických vláken, všechny finanční instituce působící v Číně pod dohledem CBIRC (včetně soukromých finančních institucí) byly pověřeny státem nebo jim bylo ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) první odrážky základního nařízení státem nařízeno provádět vládní politiky a poskytovat odvětví kabelů z optických vláken úvěry s preferenčními sazbami. (65)

65

| (270) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise neprokázala pověření nebo nařízení ze strany čínské vlády, zejména spojitost mezi vládou a konkrétním chováním všech finančních institucí. Čínská vláda tvrdí, že výkon jejích obecných regulačních pravomocí poskytnutím pouhých pokynů nebo povzbuzování nestačí k prokázání pověření a nařízení; je třeba, aby existovala určitá forma hrozby nebo nucení. Podle čínské vlády bankovní zákon výslovně zakazuje zásahy čínské vlády a obecná pravidla týkající se úvěrů a rozhodnutí č. 40 poskytují pouze pokyny a nejsou povinné ani právně závazné. Čínská vláda kromě toho tvrdila, že Komise nesplnila svou povinnost provést takovou analýzu u každého subjektu. |
| --- | --- |

(270)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že Komise neprokázala pověření nebo nařízení ze strany čínské vlády, zejména spojitost mezi vládou a konkrétním chováním všech finančních institucí. Čínská vláda tvrdí, že výkon jejích obecných regulačních pravomocí poskytnutím pouhých pokynů nebo povzbuzování nestačí k prokázání pověření a nařízení; je třeba, aby existovala určitá forma hrozby nebo nucení. Podle čínské vlády bankovní zákon výslovně zakazuje zásahy čínské vlády a obecná pravidla týkající se úvěrů a rozhodnutí č. 40 poskytují pouze pokyny a nejsou povinné ani právně závazné. Čínská vláda kromě toho tvrdila, že Komise nesplnila svou povinnost provést takovou analýzu u každého subjektu.

pověření nebo nařízení ze strany čínské vlády

spojitost mezi vládou a konkrétním chováním

hrozby nebo nucení

| (271) | Komise s tímto názorem nesouhlasila. Vzhledem k tomu, že normativní rámec vysvětlený ve 232. až 239. bodě odůvodnění, který se vztahuje na všechny banky v Číně, je právně závazný, jak je dále potvrzeno v 248. a 249. bodě odůvodnění, nepředstavuje pouhou pobídku nebo pokyny ze strany vlády. Komise v 239. bodě odůvodnění již konstatovala, že rozhodnutí č. 40 ukládá všem finančním institucím, aby poskytovaly úvěrovou podporu pouze podporovaným projektům, i když článek 17 téhož rozhodnutí rovněž banku žádá, aby dodržovala úvěrové zásady. Kromě toho Komise ve 251. bodě odůvodnění zjistila, že čínská vláda vycházela z tohoto normativního rámce, aby mohla účinně vykonávat kontrolu nad finančními institucemi, a neponechala jim žádný manévrovací prostor, pokud jde o to, zda jej provedou, či nikoli. Existuje proto jasná vazba mezi čínskou vládou a konkrétním chováním soukromých bank, což prokazuje pověření a nařízení ze strany čínské vlády. |
| --- | --- |

(271)

Komise s tímto názorem nesouhlasila. Vzhledem k tomu, že normativní rámec vysvětlený ve 232. až 239. bodě odůvodnění, který se vztahuje na všechny banky v Číně, je právně závazný, jak je dále potvrzeno v 248. a 249. bodě odůvodnění, nepředstavuje pouhou pobídku nebo pokyny ze strany vlády. Komise v 239. bodě odůvodnění již konstatovala, že rozhodnutí č. 40 ukládá všem finančním institucím, aby poskytovaly úvěrovou podporu pouze podporovaným projektům, i když článek 17 téhož rozhodnutí rovněž banku žádá, aby dodržovala úvěrové zásady. Kromě toho Komise ve 251. bodě odůvodnění zjistila, že čínská vláda vycházela z tohoto normativního rámce, aby mohla účinně vykonávat kontrolu nad finančními institucemi, a neponechala jim žádný manévrovací prostor, pokud jde o to, zda jej provedou, či nikoli. Existuje proto jasná vazba mezi čínskou vládou a konkrétním chováním soukromých bank, což prokazuje pověření a nařízení ze strany čínské vlády.

| (272) | Kromě toho Komise připomněla, že při neexistenci spolupráce ze strany soukromých bank musela vycházet z dostupných údajů. Jelikož částečně spolupracovala pouze jedna banka ve vlastnictví státu, použila Komise informace, které byly pro tuto banku k dispozici a které prokázaly, že je veřejnoprávním subjektem, a porovnala je s úvěrovými podmínkami nabízenými soukromými bankami, které nespolupracovaly. Dálkové křížové kontroly u společností zařazených do vzorku navíc neodhalily žádné významné rozdíly mezi úvěrovými podmínkami nebo sazbami poskytovanými soukromými finančními institucemi a podmínkami nebo sazbami poskytovanými finančními institucemi ve vlastnictví státu. Skutečnost, že existovalo překrývání sazeb, ukazuje, že soukromé banky v souladu s normativním rámcem uvedeným výše rovněž poskytovaly úvěry za příznivějších podmínek, než jsou podmínky tržní. Proto je tvrzení čínské vlády, že Komise nesplnila svou povinnost provést takovou analýzu u každého subjektu, neopodstatněné. |
| --- | --- |

(272)

Kromě toho Komise připomněla, že při neexistenci spolupráce ze strany soukromých bank musela vycházet z dostupných údajů. Jelikož částečně spolupracovala pouze jedna banka ve vlastnictví státu, použila Komise informace, které byly pro tuto banku k dispozici a které prokázaly, že je veřejnoprávním subjektem, a porovnala je s úvěrovými podmínkami nabízenými soukromými bankami, které nespolupracovaly. Dálkové křížové kontroly u společností zařazených do vzorku navíc neodhalily žádné významné rozdíly mezi úvěrovými podmínkami nebo sazbami poskytovanými soukromými finančními institucemi a podmínkami nebo sazbami poskytovanými finančními institucemi ve vlastnictví státu. Skutečnost, že existovalo překrývání sazeb, ukazuje, že soukromé banky v souladu s normativním rámcem uvedeným výše rovněž poskytovaly úvěry za příznivějších podmínek, než jsou podmínky tržní. Proto je tvrzení čínské vlády, že Komise nesplnila svou povinnost provést takovou analýzu u každého subjektu, neopodstatněné.

| (273) | Komise proto potvrdila svůj závěr, že pokud jde o odvětví kabelů z optických vláken, všechny finanční instituce působící v Číně, včetně soukromých finančních institucí, byly pověřeny státem nebo jim bylo ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) první odrážky základního nařízení státem nařízeno provádět vládní politiky a poskytovat odvětví kabelů z optických vláken úvěry s preferenčními sazbami. |
| --- | --- |

(273)

Komise proto potvrdila svůj závěr, že pokud jde o odvětví kabelů z optických vláken, všechny finanční instituce působící v Číně, včetně soukromých finančních institucí, byly pověřeny státem nebo jim bylo ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) první odrážky základního nařízení státem nařízeno provádět vládní politiky a poskytovat odvětví kabelů z optických vláken úvěry s preferenčními sazbami.

3.5.2.   Úvěrové ratingy

Úvěrové ratingy

| (274) | Komise již v předchozích antisubvenčních šetřeních stanovila, že domácí úvěrové ratingy poskytnuté čínským společnostem nejsou spolehlivé, a to na základě studie vydané Mezinárodním měnovým fondem (66), která poukazovala na nesoulad mezi mezinárodními a čínskými úvěrovými ratingy, v kombinaci se zjištěními šetření týkajícího se společností zařazených do vzorku. Podle MMF totiž místní ratingové agentury hodnotí více než 90 % čínských dluhopisů ratingem AA až AAA. To není srovnatelné s jinými trhy, například s trhem v EU nebo USA. Například na trhu v USA má takovýto špičkový rating méně než 2 % podniků. Čínské ratingové agentury tedy značně zkreslují své hodnocení směrem ke špičkovým hodnotám ratingové stupnice. Jejich ratingové stupnice jsou velmi široké a často sdružují dluhopisy s výrazně odlišnými úvěrovými riziky do jedné široké ratingové kategorie (67). Podle Vhledu na čínský trh dluhopisů z roku 2021, který vypracovala agentura Bloomberg (68), má na trhu dluhopisů dominantní postavení pět čínských místních ratingových agentur: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance a Golden credit rating a přibližně 90 % dluhopisů je místními ratingovými agenturami hodnoceno ratingem AAA. Mnoho emitentů však od S&P obdrželo nižší globální rating emitenta A a BBB (69). |
| --- | --- |

(274)

Komise již v předchozích antisubvenčních šetřeních stanovila, že domácí úvěrové ratingy poskytnuté čínským společnostem nejsou spolehlivé, a to na základě studie vydané Mezinárodním měnovým fondem (66), která poukazovala na nesoulad mezi mezinárodními a čínskými úvěrovými ratingy, v kombinaci se zjištěními šetření týkajícího se společností zařazených do vzorku. Podle MMF totiž místní ratingové agentury hodnotí více než 90 % čínských dluhopisů ratingem AA až AAA. To není srovnatelné s jinými trhy, například s trhem v EU nebo USA. Například na trhu v USA má takovýto špičkový rating méně než 2 % podniků. Čínské ratingové agentury tedy značně zkreslují své hodnocení směrem ke špičkovým hodnotám ratingové stupnice. Jejich ratingové stupnice jsou velmi široké a často sdružují dluhopisy s výrazně odlišnými úvěrovými riziky do jedné široké ratingové kategorie (67). Podle Vhledu na čínský trh dluhopisů z roku 2021, který vypracovala agentura Bloomberg (68), má na trhu dluhopisů dominantní postavení pět čínských místních ratingových agentur: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance a Golden credit rating a přibližně 90 % dluhopisů je místními ratingovými agenturami hodnoceno ratingem AAA. Mnoho emitentů však od S&P obdrželo nižší globální rating emitenta A a BBB (69).

66

67

68

69

| (275) | Zahraniční ratingové agentury, například Standard and Poor’s a Moody’s, při hodnocení čínských dluhopisů vydaných v zahraničí navíc obvykle uplatňují navýšení základního úvěrového ratingu emitenta na základě odhadu strategického významu podniku pro čínskou vládu a síly jakékoli implicitní záruky (70). |
| --- | --- |

(275)

Zahraniční ratingové agentury, například Standard and Poor’s a Moody’s, při hodnocení čínských dluhopisů vydaných v zahraničí navíc obvykle uplatňují navýšení základního úvěrového ratingu emitenta na základě odhadu strategického významu podniku pro čínskou vládu a síly jakékoli implicitní záruky (70).

70

| (276) | Komise rovněž zjistila další informace, které uvedenou analýzu doplňují. Za prvé Komise konstatovala, že stát může na trh s ratingy vyvíjet určitý vliv. |
| --- | --- |

(276)

Komise rovněž zjistila další informace, které uvedenou analýzu doplňují. Za prvé Komise konstatovala, že stát může na trh s ratingy vyvíjet určitý vliv.

| (277) | Podle informací poskytnutých čínskou vládou během období šetření působilo na čínském trhu dluhopisů 14 ratingových agentur, včetně 12 domácích ratingových agentur. |
| --- | --- |

(277)

Podle informací poskytnutých čínskou vládou během období šetření působilo na čínském trhu dluhopisů 14 ratingových agentur, včetně 12 domácích ratingových agentur.

| (278) | Za druhé na čínský ratingový trh nelze volně vstoupit. Jedná se v zásadě o uzavřený trh, jelikož ratingové agentury musí být před zahájením svého působení schváleny Čínskou regulační komisí pro cenné papíry (dále jen „CSRC“) nebo PBOC (71). Banka PBOC v polovině roku 2017 oznámila, že zahraniční ratingové agentury budou moci za určitých podmínek provádět úvěrová hodnocení části domácího trhu s dluhopisy. Během období šetření působily na čínském trhu dvě ratingové agentury v zahraničním vlastnictví a dvě ratingové agentury, které byly společným podnikem čínských a zahraničních partnerů. Tyto ratingové agentury se však řídí čínskými ratingovými stupnicemi, a nejsou tudíž přesně srovnatelné s mezinárodními ratingy, jak je vysvětleno v 275. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(278)

Za druhé na čínský ratingový trh nelze volně vstoupit. Jedná se v zásadě o uzavřený trh, jelikož ratingové agentury musí být před zahájením svého působení schváleny Čínskou regulační komisí pro cenné papíry (dále jen „CSRC“) nebo PBOC (71). Banka PBOC v polovině roku 2017 oznámila, že zahraniční ratingové agentury budou moci za určitých podmínek provádět úvěrová hodnocení části domácího trhu s dluhopisy. Během období šetření působily na čínském trhu dvě ratingové agentury v zahraničním vlastnictví a dvě ratingové agentury, které byly společným podnikem čínských a zahraničních partnerů. Tyto ratingové agentury se však řídí čínskými ratingovými stupnicemi, a nejsou tudíž přesně srovnatelné s mezinárodními ratingy, jak je vysvětleno v 275. bodě odůvodnění.

71

| (279) | A konečně studie z roku 2017, kterou provedla samotná banka PBOC, potvrzuje zjištění Komise, jelikož ve svých závěrech uvádí, že
  „pokud je investiční úroveň zahraničních dluhopisů nastavena na mezinárodní rating BBB a vyšší, pak může být investiční stupeň pro domácí dluhopisy hodnocen na úrovni AA a vyšší s přihlédnutím k rozdílu mezi průměrným domácím ratingem a mezinárodním ratingem 6 nebo více stupňů“
   (72). |
| --- | --- |

(279)

A konečně studie z roku 2017, kterou provedla samotná banka PBOC, potvrzuje zjištění Komise, jelikož ve svých závěrech uvádí, že
  „pokud je investiční úroveň zahraničních dluhopisů nastavena na mezinárodní rating BBB a vyšší, pak může být investiční stupeň pro domácí dluhopisy hodnocen na úrovni AA a vyšší s přihlédnutím k rozdílu mezi průměrným domácím ratingem a mezinárodním ratingem 6 nebo více stupňů“
   (72).

„pokud je investiční úroveň zahraničních dluhopisů nastavena na mezinárodní rating BBB a vyšší, pak může být investiční stupeň pro domácí dluhopisy hodnocen na úrovni AA a vyšší s přihlédnutím k rozdílu mezi průměrným domácím ratingem a mezinárodním ratingem 6 nebo více stupňů“

72

| (280) | Vzhledem k situaci popsané ve 274. až 279. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že čínské úvěrové ratingy neposkytují spolehlivý odhad úvěrového rizika podkladového aktiva. Uvedené ratingy byly rovněž zkresleny politickými cíli na podporu klíčových strategických odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(280)

Vzhledem k situaci popsané ve 274. až 279. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že čínské úvěrové ratingy neposkytují spolehlivý odhad úvěrového rizika podkladového aktiva. Uvedené ratingy byly rovněž zkresleny politickými cíli na podporu klíčových strategických odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken.

3.5.3.   Preferenční financování: úvěry

Preferenční financování: úvěry

3.5.3.1.   Druhy úvěrů

1)   
  Krátkodobé a dlouhodobé úvěry

Krátkodobé a dlouhodobé úvěry

| (281) | Komise zjistila, že společnosti v obou skupinách zařazených do vzorku použily k financování své činnosti různé krátkodobé i dlouhodobé úvěry. Tyto úvěry byly použity především na každodenní operace, potřeby provozního kapitálu, na zvláštní projekty, investice nebo na nahrazení jiných úvěrů. Obě skupiny rovněž využívaly krátkodobé i dlouhodobé vývozní úvěry. |
| --- | --- |

(281)

Komise zjistila, že společnosti v obou skupinách zařazených do vzorku použily k financování své činnosti různé krátkodobé i dlouhodobé úvěry. Tyto úvěry byly použity především na každodenní operace, potřeby provozního kapitálu, na zvláštní projekty, investice nebo na nahrazení jiných úvěrů. Obě skupiny rovněž využívaly krátkodobé i dlouhodobé vývozní úvěry.

2)   
  Úvěry se specifickým účelem splatit jiné úvěry

Úvěry se specifickým účelem splatit jiné úvěry

| (282) | V průběhu šetření Komise zjistila, že některé společnosti zařazené do vzorku nasmlouvaly úvěry se specifickým účelem splatit dluhy u jiných bank. V rámci této praxe by společnosti mohly přerozdělit své závazky a získat finanční prostředky, aby mohly splácet své předchozí závazky, což poukazuje na problémy se splácením dluhu, a to bez jakéhokoli jiného důvodu. |
| --- | --- |

(282)

V průběhu šetření Komise zjistila, že některé společnosti zařazené do vzorku nasmlouvaly úvěry se specifickým účelem splatit dluhy u jiných bank. V rámci této praxe by společnosti mohly přerozdělit své závazky a získat finanční prostředky, aby mohly splácet své předchozí závazky, což poukazuje na problémy se splácením dluhu, a to bez jakéhokoli jiného důvodu.

| (283) | Použití úvěrů výhradně za účelem splacení ostatních stávajících úvěrů se považuje za známku toho, že společnost není schopna dostát svým stávajícím závazkům z úvěrů, a představuje tudíž další riziko související s jejím krátkodobým a dlouhodobým financováním. |
| --- | --- |

(283)

Použití úvěrů výhradně za účelem splacení ostatních stávajících úvěrů se považuje za známku toho, že společnost není schopna dostát svým stávajícím závazkům z úvěrů, a představuje tudíž další riziko související s jejím krátkodobým a dlouhodobým financováním.

3)   
  Akcionářská půjčka

Akcionářská půjčka

| (284) | Komise zjistila, že jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku obdržel bankovní úvěr od banky China Development Bank prostřednictvím své mateřské společnosti. Mateřská společnost sjednala úvěr s bankou v rámci tzv. „akcionářského úvěru“ nebo „pověřeného úvěru“ na projekt výzkumu a vývoje realizovaný vyvážejícím výrobcem a převedla výnosy z půjčky vyvážejícímu výrobci za stejných smluvních podmínek, jaké byly podepsány s bankou. Během dálkové křížové kontroly dotčená společnost vysvětlila, že banka China Development Bank má zvláštní finanční prostředky na projekty, které lze poskytovat ve formě úvěrů pouze centrálně vlastněným subjektům, které jsou pod přímou kontrolou komise SASAC. Úvěr však byl sjednán přímo mezi vyvážejícím výrobcem a bankou. Smlouva o úvěru dále stanoví, že banka zaváže mateřské společnosti poskytnout vyvážejícímu výrobci
  „pověřený úvěr“
  na vstup do projektového kapitálu. |
| --- | --- |

(284)

Komise zjistila, že jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku obdržel bankovní úvěr od banky China Development Bank prostřednictvím své mateřské společnosti. Mateřská společnost sjednala úvěr s bankou v rámci tzv. „akcionářského úvěru“ nebo „pověřeného úvěru“ na projekt výzkumu a vývoje realizovaný vyvážejícím výrobcem a převedla výnosy z půjčky vyvážejícímu výrobci za stejných smluvních podmínek, jaké byly podepsány s bankou. Během dálkové křížové kontroly dotčená společnost vysvětlila, že banka China Development Bank má zvláštní finanční prostředky na projekty, které lze poskytovat ve formě úvěrů pouze centrálně vlastněným subjektům, které jsou pod přímou kontrolou komise SASAC. Úvěr však byl sjednán přímo mezi vyvážejícím výrobcem a bankou. Smlouva o úvěru dále stanoví, že banka zaváže mateřské společnosti poskytnout vyvážejícímu výrobci
  „pověřený úvěr“
  na vstup do projektového kapitálu.

„pověřený úvěr“

| (285) | Komise dále zjistila, že fond China Development Bank Fund je politicky orientovanou investiční organizací, která podporuje zejména
  „projekty v klíčových odvětvích uznávaných státem“
  prostřednictvím
  „investic do projektového kapitálu, investic do subjektů, půjček akcionářů a investic do místních investičních fondů a fondů finančních společností, aby se zaplnily mezery v klíčových projektech“
   (73). |
| --- | --- |

(285)

Komise dále zjistila, že fond China Development Bank Fund je politicky orientovanou investiční organizací, která podporuje zejména
  „projekty v klíčových odvětvích uznávaných státem“
  prostřednictvím
  „investic do projektového kapitálu, investic do subjektů, půjček akcionářů a investic do místních investičních fondů a fondů finančních společností, aby se zaplnily mezery v klíčových projektech“
   (73).

„projekty v klíčových odvětvích uznávaných státem“

„investic do projektového kapitálu, investic do subjektů, půjček akcionářů a investic do místních investičních fondů a fondů finančních společností, aby se zaplnily mezery v klíčových projektech“

73

| (286) | Vzhledem k tomu, že výnosy z úvěru použil vyvážející výrobce zařazený do vzorku pro své vlastní projekty, že úvěr byl sjednán přímo mezi vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku a bankou a že vyvážející výrobce uzavřel smlouvu o úvěru se svou mateřskou společností odrážející akcionářskou smlouvu mezi mateřskou společností a bankou, dospěla Komise k závěru, že mateřská společnost měla pouze úlohu zprostředkovatele a dohodla se s bankou China Development Bank na poskytnutí úvěru vyvážejícímu výrobci. Komise proto zahrnula dotčený úvěr do financování, které banka poskytla dotyčnému vyvážejícímu výrobci. |
| --- | --- |

(286)

Vzhledem k tomu, že výnosy z úvěru použil vyvážející výrobce zařazený do vzorku pro své vlastní projekty, že úvěr byl sjednán přímo mezi vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku a bankou a že vyvážející výrobce uzavřel smlouvu o úvěru se svou mateřskou společností odrážející akcionářskou smlouvu mezi mateřskou společností a bankou, dospěla Komise k závěru, že mateřská společnost měla pouze úlohu zprostředkovatele a dohodla se s bankou China Development Bank na poskytnutí úvěru vyvážejícímu výrobci. Komise proto zahrnula dotčený úvěr do financování, které banka poskytla dotyčnému vyvážejícímu výrobci.

3.5.3.2.   Specifičnost

| (287) | Jak je uvedeno ve 232. až 238. bodě odůvodnění, několik právních dokumentů, které jsou konkrétně zaměřeny na společnosti v daném odvětví, instruuje finanční instituce, aby poskytovaly úvěry s preferenčními sazbami odvětví kabelů z optických vláken. Tyto dokumenty prokazují, že finanční instituce poskytují preferenční financování pouze omezenému počtu odvětví/společností, které dodržují příslušné politiky čínské vlády. Komise měla za to, že odkazy na odvětví kabelů z optických vláken jsou dostatečně jasné, jelikož toto odvětví je buď jmenováno, nebo je uvedena zmínka o výrobku, který vyrábí, či odvětvové skupině, do níž patří. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 286. bodě odůvodnění, jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku využíval úvěr poskytnutý fondem China Development Bank Fund, který podporuje
  „projekty v klíčových odvětvích uznaných státem“
  . Kromě toho skutečnost, že čínská vláda podporuje omezenou skupinu podporovaných odvětví, mezi něž patří i odvětví kabelů z optických vláken, činí tuto subvenci specifickou. |
| --- | --- |

(287)

Jak je uvedeno ve 232. až 238. bodě odůvodnění, několik právních dokumentů, které jsou konkrétně zaměřeny na společnosti v daném odvětví, instruuje finanční instituce, aby poskytovaly úvěry s preferenčními sazbami odvětví kabelů z optických vláken. Tyto dokumenty prokazují, že finanční instituce poskytují preferenční financování pouze omezenému počtu odvětví/společností, které dodržují příslušné politiky čínské vlády. Komise měla za to, že odkazy na odvětví kabelů z optických vláken jsou dostatečně jasné, jelikož toto odvětví je buď jmenováno, nebo je uvedena zmínka o výrobku, který vyrábí, či odvětvové skupině, do níž patří. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 286. bodě odůvodnění, jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku využíval úvěr poskytnutý fondem China Development Bank Fund, který podporuje
  „projekty v klíčových odvětvích uznaných státem“
  . Kromě toho skutečnost, že čínská vláda podporuje omezenou skupinu podporovaných odvětví, mezi něž patří i odvětví kabelů z optických vláken, činí tuto subvenci specifickou.

„projekty v klíčových odvětvích uznaných státem“

| (288) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda a skupina ZTT tvrdily, že dotčené úvěry nejsou specifické. Podle čínské vlády Komise neprokázala, že právní předpisy, podle nichž je finanční podpora poskytována, výslovně omezují přístup k podpoře, a žádný z dokumentů, na něž Komise odkazuje, není zaměřen na odvětví kabelů z optických vláken, které podle čínské vlády není v ČLR podporovaným odvětvím. |
| --- | --- |

(288)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda a skupina ZTT tvrdily, že dotčené úvěry nejsou specifické. Podle čínské vlády Komise neprokázala, že právní předpisy, podle nichž je finanční podpora poskytována, výslovně omezují přístup k podpoře, a žádný z dokumentů, na něž Komise odkazuje, není zaměřen na odvětví kabelů z optických vláken, které podle čínské vlády není v ČLR podporovaným odvětvím.

výslovně omezují

| (289) | V tomto ohledu Komise uvedla, že ačkoli dokumenty uvedené ve 232. bodě odůvodnění, a zejména rozhodnutí č. 40, bankovní zákon a obecná pravidla týkající se úvěrů nespecifikují podporovaná odvětví na nejpodrobnější úrovni, aby zahrnovala odvětví kabelů z optických vláken jako takové, odkazují na průmyslové politiky čínské vlády na podporu podporovaných odvětví. Jak je uvedeno v oddíle 3.1, odvětví kabelů z optických vláken je podporované odvětví. Z kombinovaného výkladu dotčených dokumentů vyplývá, že čínská vláda dala finančním institucím pokyn, aby při svých úvěrových obchodních operacích braly v úvahu průmyslovou politiku čínské vlády, a že podle těchto průmyslových politik čínské vlády jsou finanční instituce povinny poskytovat podporovaným projektům úvěrovou podporu. Výsledkem proto je, že čínská vláda výslovně podporuje omezenou skupinu podporovaných odvětví, mezi něž patří i odvětví kabelů z optických vláken. Tato subvence je tedy specifická. Komise proto trvá na svých závěrech. |
| --- | --- |

(289)

V tomto ohledu Komise uvedla, že ačkoli dokumenty uvedené ve 232. bodě odůvodnění, a zejména rozhodnutí č. 40, bankovní zákon a obecná pravidla týkající se úvěrů nespecifikují podporovaná odvětví na nejpodrobnější úrovni, aby zahrnovala odvětví kabelů z optických vláken jako takové, odkazují na průmyslové politiky čínské vlády na podporu podporovaných odvětví. Jak je uvedeno v oddíle 3.1, odvětví kabelů z optických vláken je podporované odvětví. Z kombinovaného výkladu dotčených dokumentů vyplývá, že čínská vláda dala finančním institucím pokyn, aby při svých úvěrových obchodních operacích braly v úvahu průmyslovou politiku čínské vlády, a že podle těchto průmyslových politik čínské vlády jsou finanční instituce povinny poskytovat podporovaným projektům úvěrovou podporu. Výsledkem proto je, že čínská vláda výslovně podporuje omezenou skupinu podporovaných odvětví, mezi něž patří i odvětví kabelů z optických vláken. Tato subvence je tedy specifická. Komise proto trvá na svých závěrech.

| (290) | Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě preferenčních úvěrů nejsou poskytovány obecně všem odvětvím, ale že jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(290)

Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě preferenčních úvěrů nejsou poskytovány obecně všem odvětvím, ale že jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.

3.5.3.3.   Výhoda a výpočet výše subvence

| (291) | Při výpočtu výše napadnutelné subvence posoudila Komise výhodu, která byla příjemcům poskytnuta v období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení představuje výhodu, kterou příjemci získali, rozdíl mezi částkou úroků, kterou hradí společnost za preferenční úvěr, a částkou, kterou by společnost zaplatila za srovnatelný obchodní úvěr, který by společnost mohla získat na trhu. |
| --- | --- |

(291)

Při výpočtu výše napadnutelné subvence posoudila Komise výhodu, která byla příjemcům poskytnuta v období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení představuje výhodu, kterou příjemci získali, rozdíl mezi částkou úroků, kterou hradí společnost za preferenční úvěr, a částkou, kterou by společnost zaplatila za srovnatelný obchodní úvěr, který by společnost mohla získat na trhu.

| (292) | Jak je vysvětleno v oddílech 3.5.1 a 3.5.2, úvěry poskytnuté čínskými finančními institucemi odrážejí významné vládní zásahy a nezohledňují úrokové sazby, které by se běžně vyskytovaly na fungujícím trhu. |
| --- | --- |

(292)

Jak je vysvětleno v oddílech 3.5.1 a 3.5.2, úvěry poskytnuté čínskými finančními institucemi odrážejí významné vládní zásahy a nezohledňují úrokové sazby, které by se běžně vyskytovaly na fungujícím trhu.

| (293) | Skupiny společností zařazené do vzorku se lišily, pokud jde o jejich celkovou finanční situaci. Každá z nich využila v období šetření různé typy úvěrů, které se lišily, pokud jde o splatnost, kolaterál, záruky a jiné podmínky. Z těchto dvou důvodů měla každá společnost průměrnou úrokovou sazbu na základě vlastního souboru získaných úvěrů. |
| --- | --- |

(293)

Skupiny společností zařazené do vzorku se lišily, pokud jde o jejich celkovou finanční situaci. Každá z nich využila v období šetření různé typy úvěrů, které se lišily, pokud jde o splatnost, kolaterál, záruky a jiné podmínky. Z těchto dvou důvodů měla každá společnost průměrnou úrokovou sazbu na základě vlastního souboru získaných úvěrů.

| (294) | K zohlednění těchto zvláštností posoudila Komise finanční situaci každé skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku samostatně. V tomto ohledu Komise postupovala v souladu s metodikou výpočtu pro preferenční financování prostřednictvím úvěrů stanovenou v antisubvenčním šetření týkajícím se plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli pocházejících z ČLR, jakož i v antisubvenčních šetřeních týkajících se pneumatik pocházejících z ČLR a některých tkaných a/nebo vpichovaných textilií ze skleněných vláken pocházejících z ČLR (74), která je vysvětlena v následujících bodech odůvodnění. Komise tudíž vypočítala výhodu plynoucí z preferenčního financování prostřednictvím úvěrů pro každou skupinu vyvážejících výrobců zařazenou do vzorku na individuálním základě a přičetla tuto výhodu dotčenému výrobku. |
| --- | --- |

(294)

K zohlednění těchto zvláštností posoudila Komise finanční situaci každé skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku samostatně. V tomto ohledu Komise postupovala v souladu s metodikou výpočtu pro preferenční financování prostřednictvím úvěrů stanovenou v antisubvenčním šetření týkajícím se plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli pocházejících z ČLR, jakož i v antisubvenčních šetřeních týkajících se pneumatik pocházejících z ČLR a některých tkaných a/nebo vpichovaných textilií ze skleněných vláken pocházejících z ČLR (74), která je vysvětlena v následujících bodech odůvodnění. Komise tudíž vypočítala výhodu plynoucí z preferenčního financování prostřednictvím úvěrů pro každou skupinu vyvážejících výrobců zařazenou do vzorku na individuálním základě a přičetla tuto výhodu dotčenému výrobku.

74

1)   
  Skupina FTT

Skupina FTT

| (295) | Komise uvedla, že čínskými ratingovými agenturami byl vyvážejícím výrobcům ve skupině FTT udělen úvěrový rating AAA, zatímco úvěrový rating jejich společností ve spojení se pohyboval mezi B a AAA. Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému v oddíle 3.5.2 dospěla Komise k závěru, že tyto ratingy nejsou spolehlivé. |
| --- | --- |

(295)

Komise uvedla, že čínskými ratingovými agenturami byl vyvážejícím výrobcům ve skupině FTT udělen úvěrový rating AAA, zatímco úvěrový rating jejich společností ve spojení se pohyboval mezi B a AAA. Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému v oddíle 3.5.2 dospěla Komise k závěru, že tyto ratingy nejsou spolehlivé.

| (296) | Jak je uvedeno ve 243. až 253. bodě odůvodnění, čínské úvěrové finanční instituce neposkytly v tomto šetření žádné posouzení úvěruschopnosti. Komise proto za účelem stanovení výše výhody musela posoudit, zda byly úrokové sazby za úvěry poskytnuté skupině FTT na tržní úrovni. |
| --- | --- |

(296)

Jak je uvedeno ve 243. až 253. bodě odůvodnění, čínské úvěrové finanční instituce neposkytly v tomto šetření žádné posouzení úvěruschopnosti. Komise proto za účelem stanovení výše výhody musela posoudit, zda byly úrokové sazby za úvěry poskytnuté skupině FTT na tržní úrovni.

| (297) | Vyvážející výrobci skupiny FTT vykazovali podle svých vlastních finančních účtů obecně ziskovou finanční situaci se ziskovými rozpětími v rozmezí od 1 % do 3 %, ačkoli zisková rozpětí byla mnohem nižší než ziskové rozpětí obecně očekávané v odvětví kabelů z optických vláken, které bylo v samostatném antidumpingovém šetření stanoveno ve výši 12,4 %. |
| --- | --- |

(297)

Vyvážející výrobci skupiny FTT vykazovali podle svých vlastních finančních účtů obecně ziskovou finanční situaci se ziskovými rozpětími v rozmezí od 1 % do 3 %, ačkoli zisková rozpětí byla mnohem nižší než ziskové rozpětí obecně očekávané v odvětví kabelů z optických vláken, které bylo v samostatném antidumpingovém šetření stanoveno ve výši 12,4 %.

| (298) | Jeden z vyvážejících výrobců ve skupině FTT použil k financování svých operací krátkodobé a dlouhodobé dluhy. Komise posoudila krátkodobou likviditu a dlouhodobou solventnost společnosti. |
| --- | --- |

(298)

Jeden z vyvážejících výrobců ve skupině FTT použil k financování svých operací krátkodobé a dlouhodobé dluhy. Komise posoudila krátkodobou likviditu a dlouhodobou solventnost společnosti.

| (299) | Pokud jde o krátkodobou likviditu, Komise použila ukazatele likvidity, jako je ukazatel běžné likvidity, ukazatel pohotové likvidity, ukazatel okamžité likvidity a ukazatel peněžních toků. Tyto ukazatele měří schopnost společnosti splácet krátkodobé závazky, včetně krátkodobých dluhů. Během období šetření společnost uvedla průměrný ukazatel běžné likvidity 1.1. Ačkoli je současný ukazatel mírně vyšší než 1, krátkodobá aktiva společnosti stačí k úhradě krátkodobých závazků, což nepostačuje k odůvodnění vysokého úvěrového ratingu, pro který by společnost měla mít ukazatel nejméně 2. Ukazatel pohotové likvidity společnosti činil 0,8 v roce 2019 a 0,6 v roce 2020, zatímco za referenční je považován ukazatel pohotové likvidity ve výši nejméně 1. Společnost, která má ukazatel pohotové likvidity nižší než 1, nemusí být schopna v krátkodobém horizontu splácet své krátkodobé závazky. Ukazatel okamžité likvidity společnosti činil v období šetření v průměru 0,1; společnost proto neměla k dispozici dostatek hotovosti, aby mohla splácet svůj krátkodobý dluh. V letech 2019 a 2020 vykázala společnost rovněž záporný peněžní tok z operativní činnosti („CFO“). Poměr CFO činil –0,07 v roce 2019 a –0,00007 v roce 2020. Poměr CFO nižší než 1 znamená, že společnost nevytvořila dostatek hotovosti na pokrytí svých krátkodobých závazků. |
| --- | --- |

(299)

Pokud jde o krátkodobou likviditu, Komise použila ukazatele likvidity, jako je ukazatel běžné likvidity, ukazatel pohotové likvidity, ukazatel okamžité likvidity a ukazatel peněžních toků. Tyto ukazatele měří schopnost společnosti splácet krátkodobé závazky, včetně krátkodobých dluhů. Během období šetření společnost uvedla průměrný ukazatel běžné likvidity 1.1. Ačkoli je současný ukazatel mírně vyšší než 1, krátkodobá aktiva společnosti stačí k úhradě krátkodobých závazků, což nepostačuje k odůvodnění vysokého úvěrového ratingu, pro který by společnost měla mít ukazatel nejméně 2. Ukazatel pohotové likvidity společnosti činil 0,8 v roce 2019 a 0,6 v roce 2020, zatímco za referenční je považován ukazatel pohotové likvidity ve výši nejméně 1. Společnost, která má ukazatel pohotové likvidity nižší než 1, nemusí být schopna v krátkodobém horizontu splácet své krátkodobé závazky. Ukazatel okamžité likvidity společnosti činil v období šetření v průměru 0,1; společnost proto neměla k dispozici dostatek hotovosti, aby mohla splácet svůj krátkodobý dluh. V letech 2019 a 2020 vykázala společnost rovněž záporný peněžní tok z operativní činnosti („CFO“). Poměr CFO činil –0,07 v roce 2019 a –0,00007 v roce 2020. Poměr CFO nižší než 1 znamená, že společnost nevytvořila dostatek hotovosti na pokrytí svých krátkodobých závazků.

| (300) | S ohledem na ukazatele likvidity popsané v 299. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že dotčená společnost vykazovala problémy s krátkodobou likviditou, což znamená, že má vysoký rizikový profil dlužníka. |
| --- | --- |

(300)

S ohledem na ukazatele likvidity popsané v 299. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že dotčená společnost vykazovala problémy s krátkodobou likviditou, což znamená, že má vysoký rizikový profil dlužníka.

| (301) | Komise založila posouzení rizika dlouhodobé solventnosti na různých ukazatelích solventnosti, jako jsou míry zadlužení a míry krytí. Ukazatele kapitálové přiměřenosti měří schopnost společnosti dostát svým dlouhodobým dluhovým závazkům. Používají je věřitelé a investoři do dluhopisů při posuzování úvěruschopnosti společnosti. |
| --- | --- |

(301)

Komise založila posouzení rizika dlouhodobé solventnosti na různých ukazatelích solventnosti, jako jsou míry zadlužení a míry krytí. Ukazatele kapitálové přiměřenosti měří schopnost společnosti dostát svým dlouhodobým dluhovým závazkům. Používají je věřitelé a investoři do dluhopisů při posuzování úvěruschopnosti společnosti.

| (302) | Poměr dluhu k HDP měří výši závazků, zejména dlouhodobého dluhu. Společnost měla vysoký poměr dluhu k aktivům 0,67, což znamená, že 67 % aktiv společnosti je financováno na dluh. Poměr dluhu k vlastnímu kapitálu činil 1,9 v roce 2019 a 2,8 v roce 2020, což poukazuje na skutečnost, že společnost financuje svou činnost především prostřednictvím zadlužení. Čím vyšší jsou poměr dluhu k aktivům a poměr dluhu k vlastnímu kapitálu, tím vyšší finanční riziko společnost podstupuje. |
| --- | --- |

(302)

Poměr dluhu k HDP měří výši závazků, zejména dlouhodobého dluhu. Společnost měla vysoký poměr dluhu k aktivům 0,67, což znamená, že 67 % aktiv společnosti je financováno na dluh. Poměr dluhu k vlastnímu kapitálu činil 1,9 v roce 2019 a 2,8 v roce 2020, což poukazuje na skutečnost, že společnost financuje svou činnost především prostřednictvím zadlužení. Čím vyšší jsou poměr dluhu k aktivům a poměr dluhu k vlastnímu kapitálu, tím vyšší finanční riziko společnost podstupuje.

| (303) | Ukazatele krytí měří schopnost společnosti dostát svým dluhům a plnit své finanční závazky. Společnost založila své posouzení na poměru úrokového krytí a poměru CFO k dluhu. Poměr úrokového krytí ukazuje schopnost společnosti financovat úrokové náklady. Tento poměr činil 1,4 v roce 2019 a –0,6 v roce 2020. Z hlediska finanční analýzy poměr úrokového krytí nižší než 1,5 naznačuje, že společnost má potíže s plněním svých úrokových nákladů. Poměr CFO k dluhu ukazuje schopnost společnosti splatit svůj dluh s hotovostí plynoucí z provozní činnosti. Průměrný poměr CFO k dluhu společnosti v období šetření činil –6 % v roce 2019 a –0,006 % v roce 2020. To znamená, že společnost by podle poměru z roku 2019 potřebovala 16 let, aby splatila svůj celkový dluh peněžním tokem z provozní činnosti, který vytváří. Údaje z roku 2020 ukazují ještě horší situaci. Existují tedy náznaky, že má společnost závažné problémy při vytváření dostatečné hotovosti, aby mohla splácet dluh. |
| --- | --- |

(303)

Ukazatele krytí měří schopnost společnosti dostát svým dluhům a plnit své finanční závazky. Společnost založila své posouzení na poměru úrokového krytí a poměru CFO k dluhu. Poměr úrokového krytí ukazuje schopnost společnosti financovat úrokové náklady. Tento poměr činil 1,4 v roce 2019 a –0,6 v roce 2020. Z hlediska finanční analýzy poměr úrokového krytí nižší než 1,5 naznačuje, že společnost má potíže s plněním svých úrokových nákladů. Poměr CFO k dluhu ukazuje schopnost společnosti splatit svůj dluh s hotovostí plynoucí z provozní činnosti. Průměrný poměr CFO k dluhu společnosti v období šetření činil –6 % v roce 2019 a –0,006 % v roce 2020. To znamená, že společnost by podle poměru z roku 2019 potřebovala 16 let, aby splatila svůj celkový dluh peněžním tokem z provozní činnosti, který vytváří. Údaje z roku 2020 ukazují ještě horší situaci. Existují tedy náznaky, že má společnost závažné problémy při vytváření dostatečné hotovosti, aby mohla splácet dluh.

| (304) | Kromě toho tato společnost uzavřela smlouvy o úvěrech výhradně za účelem splacení úvěrů od jiných bank. Jak je popsáno v 282. a 283. bodě odůvodnění, tento typ úvěrů se považuje za známku toho, že společnost není schopna dostát svým stávajícím úvěrovým závazkům, a představuje tudíž další riziko související s jejím krátkodobým a dlouhodobým financováním. |
| --- | --- |

(304)

Kromě toho tato společnost uzavřela smlouvy o úvěrech výhradně za účelem splacení úvěrů od jiných bank. Jak je popsáno v 282. a 283. bodě odůvodnění, tento typ úvěrů se považuje za známku toho, že společnost není schopna dostát svým stávajícím úvěrovým závazkům, a představuje tudíž další riziko související s jejím krátkodobým a dlouhodobým financováním.

| (305) | S ohledem na problémy s likviditou a solventností popsané v 299. až 304. bodě odůvodnění se proto Komise domnívala, že se společnost nacházela v nestabilní finanční situaci a pro potenciální věřitele a investory měla vysoce rizikový profil. |
| --- | --- |

(305)

S ohledem na problémy s likviditou a solventností popsané v 299. až 304. bodě odůvodnění se proto Komise domnívala, že se společnost nacházela v nestabilní finanční situaci a pro potenciální věřitele a investory měla vysoce rizikový profil.

| (306) | Druhý vyvážející výrobce ve skupině neměl žádné úvěry. Komise však uvedla, že financoval 35 % svých nákupů prostřednictvím návrhů bankovních akceptů, které jsou, jak je uvedeno níže v oddíle 3.5.4.2, preferenčním krátkodobým finančním nástrojem. Dluh tohoto výrobce představoval v období šetření v průměru 61 % celkových aktiv s poměrem dluhu k aktivům 0,6, zatímco průměrný poměr dluhu k vlastnímu kapitálu v období šetření činil 1,6. To znamená, že společnost financovala své operace především pomocí zadlužení, což je rizikový faktor. |
| --- | --- |

(306)

Druhý vyvážející výrobce ve skupině neměl žádné úvěry. Komise však uvedla, že financoval 35 % svých nákupů prostřednictvím návrhů bankovních akceptů, které jsou, jak je uvedeno níže v oddíle 3.5.4.2, preferenčním krátkodobým finančním nástrojem. Dluh tohoto výrobce představoval v období šetření v průměru 61 % celkových aktiv s poměrem dluhu k aktivům 0,6, zatímco průměrný poměr dluhu k vlastnímu kapitálu v období šetření činil 1,6. To znamená, že společnost financovala své operace především pomocí zadlužení, což je rizikový faktor.

| (307) | Vzhledem k tomu, že tato společnost financovala své činnosti především krátkodobým financováním, zaměřila Komise svou analýzu na stav likvidity společnosti. Společnost předložila v období šetření v průměru ukazatel běžné likvidity 0,9, ukazatel pohotové likvidity 0,7, ukazatel okamžité likvidity 0,1 a poměr CFO 0,1. Tyto poměry poukazují na problémy s likviditou, jelikož celkové krátkodobé závazky převyšují celková krátkodobá aktiva a společnost je v situaci, kdy není schopna splácet své krátkodobé závazky hotovostí generovanou jejími krátkodobými aktivy a provozními činnostmi. Pokud jde o finanční analýzu, obecně se uznává, že ukazatele likvidity nižší než 1 jsou ukazatelem problémů s likviditou, které úvěrové instituce považují za riziko. |
| --- | --- |

(307)

Vzhledem k tomu, že tato společnost financovala své činnosti především krátkodobým financováním, zaměřila Komise svou analýzu na stav likvidity společnosti. Společnost předložila v období šetření v průměru ukazatel běžné likvidity 0,9, ukazatel pohotové likvidity 0,7, ukazatel okamžité likvidity 0,1 a poměr CFO 0,1. Tyto poměry poukazují na problémy s likviditou, jelikož celkové krátkodobé závazky převyšují celková krátkodobá aktiva a společnost je v situaci, kdy není schopna splácet své krátkodobé závazky hotovostí generovanou jejími krátkodobými aktivy a provozními činnostmi. Pokud jde o finanční analýzu, obecně se uznává, že ukazatele likvidity nižší než 1 jsou ukazatelem problémů s likviditou, které úvěrové instituce považují za riziko.

| (308) | S ohledem na vážné problémy s likviditou a solventností, na něž poukázala finanční analýza dvou vyvážejících výrobců ve skupině FTT, jak je popsáno v 298. až 307. bodě odůvodnění, měla Komise za to, že celková finanční situace skupiny FTT odpovídá ratingu BB, který je nejvyšším ratingem, který již není považován za „investiční stupeň“. „Investiční stupeň“ znamená, že dluhopisy vydané danou společností jsou posuzovány ratingovou agenturou jako pravděpodobně postačující k pokrytí platebních závazků, do kterých smějí banky investovat. |
| --- | --- |

(308)

S ohledem na vážné problémy s likviditou a solventností, na něž poukázala finanční analýza dvou vyvážejících výrobců ve skupině FTT, jak je popsáno v 298. až 307. bodě odůvodnění, měla Komise za to, že celková finanční situace skupiny FTT odpovídá ratingu BB, který je nejvyšším ratingem, který již není považován za „investiční stupeň“. „Investiční stupeň“ znamená, že dluhopisy vydané danou společností jsou posuzovány ratingovou agenturou jako pravděpodobně postačující k pokrytí platebních závazků, do kterých smějí banky investovat.

| (309) | Na základě veřejně dostupných údajů o agentuře Bloomberg použila Komise jako referenční hodnotu prémii očekávanou u dluhopisů emitovaných podniky s ratingem BB, která byla použita na referenční úrokovou sazbu PBOC nebo po 20. srpnu 2019 na základní úrokovou sazbu oznámenou NIFC (75) za účelem určení tržní sazby. |
| --- | --- |

(309)

Na základě veřejně dostupných údajů o agentuře Bloomberg použila Komise jako referenční hodnotu prémii očekávanou u dluhopisů emitovaných podniky s ratingem BB, která byla použita na referenční úrokovou sazbu PBOC nebo po 20. srpnu 2019 na základní úrokovou sazbu oznámenou NIFC (75) za účelem určení tržní sazby.

75

| (310) | Uvedená přirážka byla určena na základě výpočtu relativního rozpětí mezi indexy korporátních dluhopisů USA s ratingem AA a korporátních dluhopisů USA s ratingem BB podle údajů agentury Bloomberg pro průmyslové segmenty. Takto vypočítané relativní rozpětí pak bylo připočteno k referenční úrokové sazbě zveřejněné PBOC, nebo, po 20. srpnu 2019, k základní úrokové sazbě oznámené NIFC v den, kdy byl úvěr poskytnut (76), a na tutéž délku trvání jako u dotčeného úvěru. To bylo provedeno jednotlivě pro každý úvěr poskytnutý uvedené skupině společností. |
| --- | --- |

(310)

Uvedená přirážka byla určena na základě výpočtu relativního rozpětí mezi indexy korporátních dluhopisů USA s ratingem AA a korporátních dluhopisů USA s ratingem BB podle údajů agentury Bloomberg pro průmyslové segmenty. Takto vypočítané relativní rozpětí pak bylo připočteno k referenční úrokové sazbě zveřejněné PBOC, nebo, po 20. srpnu 2019, k základní úrokové sazbě oznámené NIFC v den, kdy byl úvěr poskytnut (76), a na tutéž délku trvání jako u dotčeného úvěru. To bylo provedeno jednotlivě pro každý úvěr poskytnutý uvedené skupině společností.

76

| (311) | Co se týče úvěrů v cizí měně, situace ohledně narušení trhu a neexistence efektivního ratingu je stejná, jelikož tyto úvěry jsou poskytovány týmiž čínskými finančními institucemi. Jak bylo uvedeno výše, z tohoto důvodu byly k určení vhodné referenční hodnoty použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané v období šetření. |
| --- | --- |

(311)

Co se týče úvěrů v cizí měně, situace ohledně narušení trhu a neexistence efektivního ratingu je stejná, jelikož tyto úvěry jsou poskytovány týmiž čínskými finančními institucemi. Jak bylo uvedeno výše, z tohoto důvodu byly k určení vhodné referenční hodnoty použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané v období šetření.

| (312) | Výhoda byla stanovena uplatněním referenční hodnoty popsané v 310. bodě odůvodnění na období financování úvěrů během období šetření. |
| --- | --- |

(312)

Výhoda byla stanovena uplatněním referenční hodnoty popsané v 310. bodě odůvodnění na období financování úvěrů během období šetření.

2)   
  Skupina ZTT

Skupina ZTT

| (313) | Komise konstatovala, že čínská ratingová agentura udělila skupině ZTT v roce 2018 rating AA+. Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému v oddíle 3.5.2 dospěla Komise k závěru, že rating AA+ udělený skupině ZTT není spolehlivý. |
| --- | --- |

(313)

Komise konstatovala, že čínská ratingová agentura udělila skupině ZTT v roce 2018 rating AA+. Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému v oddíle 3.5.2 dospěla Komise k závěru, že rating AA+ udělený skupině ZTT není spolehlivý.

| (314) | Jak je uvedeno ve 243. až 253. bodě odůvodnění, čínské úvěrové finanční instituce neposkytly žádné posouzení úvěruschopnosti. Komise proto za účelem stanovení výše výhody musela posoudit, zda byly úrokové sazby za úvěry poskytnuté skupině ZTT na tržní úrovni. |
| --- | --- |

(314)

Jak je uvedeno ve 243. až 253. bodě odůvodnění, čínské úvěrové finanční instituce neposkytly žádné posouzení úvěruschopnosti. Komise proto za účelem stanovení výše výhody musela posoudit, zda byly úrokové sazby za úvěry poskytnuté skupině ZTT na tržní úrovni.

| (315) | Vyvážející výrobci skupiny ZTT vykazovali podle svých vlastních finančních účtů obecně ziskovou finanční situaci. |
| --- | --- |

(315)

Vyvážející výrobci skupiny ZTT vykazovali podle svých vlastních finančních účtů obecně ziskovou finanční situaci.

| (316) | Analýza jednoho z vyvážejících výrobců ve skupině však ukázala pokles obratu spolu s výrazným zvýšením jeho závazků od roku 2018. Komise uvedla, že společnost mění svoji finanční páku vyjádřenou jako poměr dluhu k vlastnímu kapitálu (77), zvyšuje svou závislost na externím financování a omezuje podíl zcela vlastněných finančních prostředků na financování svého růstu. Kromě toho, i když je společnost v ziskové situaci, je třeba poznamenat, že ziskové rozpětí i návratnost vlastního kapitálu (78) se od roku 2018 snížily. Podobně Komise zjistila obecné používání krátkodobých úvěrů za účelem financování provozního kapitálu pro každodenní operace u dvou vyvážejících výrobců, jakož i u dalších společností ve skupině, které jsou ve spojení. |
| --- | --- |

(316)

Analýza jednoho z vyvážejících výrobců ve skupině však ukázala pokles obratu spolu s výrazným zvýšením jeho závazků od roku 2018. Komise uvedla, že společnost mění svoji finanční páku vyjádřenou jako poměr dluhu k vlastnímu kapitálu (77), zvyšuje svou závislost na externím financování a omezuje podíl zcela vlastněných finančních prostředků na financování svého růstu. Kromě toho, i když je společnost v ziskové situaci, je třeba poznamenat, že ziskové rozpětí i návratnost vlastního kapitálu (78) se od roku 2018 snížily. Podobně Komise zjistila obecné používání krátkodobých úvěrů za účelem financování provozního kapitálu pro každodenní operace u dvou vyvážejících výrobců, jakož i u dalších společností ve skupině, které jsou ve spojení.

77

78

| (317) | Při analýze skupiny ZTT konsolidovaným přístupem Komise uvedla, že skupina vydala dluhopisy s úmyslem (kromě jiných projektů) doplnit provozní kapitál společnosti. Tímto opatřením skupina uznává, že je nezbytné doplnit provozní kapitál, aby byla zajištěna dostatečná likvidita pro probíhající rozšiřování podniku. V období 2015–2018 navíc vykazovala hrubá míra zisku skupiny ZTT sestupnou tendenci a byla rovněž pod průměrem srovnatelných společností výrobců optických vláken (79). Šetřením bylo rovněž zjištěno, že společnost Zhongtian Technology Group Co., Ltd, mateřská společnost vyvážejících výrobců, vydala krátkodobé dluhopisy za účelem splacení dluhu. Podobně byla zjištěna kapitalizace dluhu (80). |
| --- | --- |

(317)

Při analýze skupiny ZTT konsolidovaným přístupem Komise uvedla, že skupina vydala dluhopisy s úmyslem (kromě jiných projektů) doplnit provozní kapitál společnosti. Tímto opatřením skupina uznává, že je nezbytné doplnit provozní kapitál, aby byla zajištěna dostatečná likvidita pro probíhající rozšiřování podniku. V období 2015–2018 navíc vykazovala hrubá míra zisku skupiny ZTT sestupnou tendenci a byla rovněž pod průměrem srovnatelných společností výrobců optických vláken (79). Šetřením bylo rovněž zjištěno, že společnost Zhongtian Technology Group Co., Ltd, mateřská společnost vyvážejících výrobců, vydala krátkodobé dluhopisy za účelem splacení dluhu. Podobně byla zjištěna kapitalizace dluhu (80).

79

80

| (318) | Vzhledem v k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že celková finanční situace skupiny odpovídá ratingu BB, což je nejvyšší rating, který se již nepovažuje za „investiční stupeň“. „Investiční stupeň“ znamená, že dluhopisy vydané danou společností jsou posuzovány ratingovou agenturou jako pravděpodobně postačující k pokrytí platebních závazků, do kterých smějí banky investovat. |
| --- | --- |

(318)

Vzhledem v k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že celková finanční situace skupiny odpovídá ratingu BB, což je nejvyšší rating, který se již nepovažuje za „investiční stupeň“. „Investiční stupeň“ znamená, že dluhopisy vydané danou společností jsou posuzovány ratingovou agenturou jako pravděpodobně postačující k pokrytí platebních závazků, do kterých smějí banky investovat.

| (319) | Prémie očekávaná u dluhopisů vydávaných podniky s tímto ratingem (BB) byla poté použita na standardní úvěrovou sazbu referenční úrokové sazby PBOC, nebo, po 20. srpnu 2019, základní úrokové sazby oznámené NIFC, za účelem stanovení tržní sazby. |
| --- | --- |

(319)

Prémie očekávaná u dluhopisů vydávaných podniky s tímto ratingem (BB) byla poté použita na standardní úvěrovou sazbu referenční úrokové sazby PBOC, nebo, po 20. srpnu 2019, základní úrokové sazby oznámené NIFC, za účelem stanovení tržní sazby.

| (320) | Uvedená přirážka byla určena na základě výpočtu relativního rozpětí mezi indexy korporátních dluhopisů USA s ratingem AA a korporátních dluhopisů USA s ratingem BB podle údajů agentury Bloomberg pro průmyslové segmenty. Takto vypočítané relativní rozpětí pak bylo připočteno k referenční úrokové sazbě nebo základní úrokové sazbě v den, kdy byl úvěr poskytnut, a na tutéž délku trvání jako u dotčeného úvěru. To bylo provedeno jednotlivě pro každý úvěr poskytnutý uvedené skupině společností. |
| --- | --- |

(320)

Uvedená přirážka byla určena na základě výpočtu relativního rozpětí mezi indexy korporátních dluhopisů USA s ratingem AA a korporátních dluhopisů USA s ratingem BB podle údajů agentury Bloomberg pro průmyslové segmenty. Takto vypočítané relativní rozpětí pak bylo připočteno k referenční úrokové sazbě nebo základní úrokové sazbě v den, kdy byl úvěr poskytnut, a na tutéž délku trvání jako u dotčeného úvěru. To bylo provedeno jednotlivě pro každý úvěr poskytnutý uvedené skupině společností.

| (321) | Co se týče úvěrů v cizí měně, situace ohledně narušení trhu a neexistence efektivního ratingu je stejná, jelikož tyto úvěry jsou poskytovány týmiž čínskými finančními institucemi. Jak bylo uvedeno výše, z tohoto důvodu byly k určení vhodné referenční hodnoty použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané v období šetření. |
| --- | --- |

(321)

Co se týče úvěrů v cizí měně, situace ohledně narušení trhu a neexistence efektivního ratingu je stejná, jelikož tyto úvěry jsou poskytovány týmiž čínskými finančními institucemi. Jak bylo uvedeno výše, z tohoto důvodu byly k určení vhodné referenční hodnoty použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané v období šetření.

| (322) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že dotčené úvěry neposkytují výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení a čl. 1 odst. 1 písm. b) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Čínská vláda se domnívala, že Komise protiprávně nezohlednila úvěrový rating spolupracujících vyvážejících výrobců, a nesouhlasila s metodikou použitou Komisí ke stanovení referenční hodnoty, která je založena na nedostatečném zohlednění úvěrových ratingů vyvážejících výrobců. Čínská vláda poznamenala, že ačkoli zjištění Komise týkající se úvěrů jsou do značné míry založena na posouzení údajně špatné finanční situace dotčených společností, posouzení Komise v tomto ohledu je nesprávné, zejména pokud jde o revolvingové úvěry společností. |
| --- | --- |

(322)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že dotčené úvěry neposkytují výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení a čl. 1 odst. 1 písm. b) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Čínská vláda se domnívala, že Komise protiprávně nezohlednila úvěrový rating spolupracujících vyvážejících výrobců, a nesouhlasila s metodikou použitou Komisí ke stanovení referenční hodnoty, která je založena na nedostatečném zohlednění úvěrových ratingů vyvážejících výrobců. Čínská vláda poznamenala, že ačkoli zjištění Komise týkající se úvěrů jsou do značné míry založena na posouzení údajně špatné finanční situace dotčených společností, posouzení Komise v tomto ohledu je nesprávné, zejména pokud jde o revolvingové úvěry společností.

| (323) | V tomto ohledu Komise odkázala na svá zjištění a závěry v oddíle 3.5.2, kde prokázala, že čínské úvěrové ratingy neposkytují spolehlivý odhad úvěrového rizika a že tyto ratingy jsou zkresleny politickými cíli čínské vlády na podporu klíčových strategických odvětví. Tvrzení čínské vlády týkající se úvěrových ratingů spolupracujících vyvážejících výrobců je proto neopodstatněné. Za účelem stanovení úvěrového ratingu odpovídajícího rizikovému profilu spolupracujících vyvážejících výrobců provedla Komise v bodech 1 a 2 finanční analýzu dotčených společností, která poukázala na finanční situaci odpovídající ratingu BB. Tvrzení čínské vlády bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(323)

V tomto ohledu Komise odkázala na svá zjištění a závěry v oddíle 3.5.2, kde prokázala, že čínské úvěrové ratingy neposkytují spolehlivý odhad úvěrového rizika a že tyto ratingy jsou zkresleny politickými cíli čínské vlády na podporu klíčových strategických odvětví. Tvrzení čínské vlády týkající se úvěrových ratingů spolupracujících vyvážejících výrobců je proto neopodstatněné. Za účelem stanovení úvěrového ratingu odpovídajícího rizikovému profilu spolupracujících vyvážejících výrobců provedla Komise v bodech 1 a 2 finanční analýzu dotčených společností, která poukázala na finanční situaci odpovídající ratingu BB. Tvrzení čínské vlády bylo proto zamítnuto.

| (324) | Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise neodůvodnila, proč nepoužila srovnatelný úvěr na čínském trhu, a na základě skutečných důkazů neprokázala, že trh s úvěry v ČLR je narušen vládními zásahy. Čínská vláda rovněž tvrdila, že i když Komise pro stanovení výhody použila externí referenční hodnoty, neprovedla požadované úpravy své zástupné referenční hodnoty a dostatečně nevysvětlila, do jaké míry tato zástupná referenční hodnota odpovídá srovnatelnému úvěru dostupnému na trhu za tržních podmínek. Podle čínské vlády měla Komise vzít v úvahu rozdíly, které existovaly mimo jiné v rozsahu úvěrů, podmínkách splácení a úvahách o tom, zda byly úvěry skutečně poskytnuty a které mají vliv na úvěrové sazby. |
| --- | --- |

(324)

Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise neodůvodnila, proč nepoužila srovnatelný úvěr na čínském trhu, a na základě skutečných důkazů neprokázala, že trh s úvěry v ČLR je narušen vládními zásahy. Čínská vláda rovněž tvrdila, že i když Komise pro stanovení výhody použila externí referenční hodnoty, neprovedla požadované úpravy své zástupné referenční hodnoty a dostatečně nevysvětlila, do jaké míry tato zástupná referenční hodnota odpovídá srovnatelnému úvěru dostupnému na trhu za tržních podmínek. Podle čínské vlády měla Komise vzít v úvahu rozdíly, které existovaly mimo jiné v rozsahu úvěrů, podmínkách splácení a úvahách o tom, zda byly úvěry skutečně poskytnuty a které mají vliv na úvěrové sazby.

odpovídá

| (325) | V tomto ohledu, jak je vysvětleno výše, byly domácí úvěrové ratingy udělené čínským společnostem považovány za zkreslené politickými cíli čínské vlády s cílem podpořit klíčová strategická odvětví, a byly tudíž nespolehlivé. V důsledku toho musela Komise hledat referenční hodnotu založenou na nezkreslených ratinzích. Komise nesouhlasila s názorem čínské vlády, že neprovedla požadované úpravy své zástupné referenční hodnoty. Za prvé, Komise jako výchozí bod pro výpočet použila referenční úrokovou sazbu a základní úrokovou sazbu PBOC. Za druhé, použití relativního rozpětí zachycuje změny základních tržních podmínek jednotlivých zemí, které se při použití logiky absolutního rozpětí nepromítnou. Komise uvedla, že do tohoto ukazatele není možné zahrnout všechny faktory individuálního posouzení rizika dané banky. Metodika výpočtu Komise však zohledňuje parametry individuálních úvěrů, například datum zahájení a dobu trvání úvěru, jakož i variabilitu úrokové sazby. Tato tvrzení čínské vlády byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(325)

V tomto ohledu, jak je vysvětleno výše, byly domácí úvěrové ratingy udělené čínským společnostem považovány za zkreslené politickými cíli čínské vlády s cílem podpořit klíčová strategická odvětví, a byly tudíž nespolehlivé. V důsledku toho musela Komise hledat referenční hodnotu založenou na nezkreslených ratinzích. Komise nesouhlasila s názorem čínské vlády, že neprovedla požadované úpravy své zástupné referenční hodnoty. Za prvé, Komise jako výchozí bod pro výpočet použila referenční úrokovou sazbu a základní úrokovou sazbu PBOC. Za druhé, použití relativního rozpětí zachycuje změny základních tržních podmínek jednotlivých zemí, které se při použití logiky absolutního rozpětí nepromítnou. Komise uvedla, že do tohoto ukazatele není možné zahrnout všechny faktory individuálního posouzení rizika dané banky. Metodika výpočtu Komise však zohledňuje parametry individuálních úvěrů, například datum zahájení a dobu trvání úvěru, jakož i variabilitu úrokové sazby. Tato tvrzení čínské vlády byla proto zamítnuta.

| (326) | Čínská vláda vznesla námitku proti použití relativního rozpětí mezi dluhopisy s ratingem AA a BB jako přirážky a jeho přidání k sazbě PBOC. Použití relativního rozpětí podle čínské vlády ještě více zkresluje výpočet referenční úrokové sazby, za kterou čínské společnosti s ratingem BB mohly získat
  „srovnatelný komerční úvěr na trhu“
  , jelikož referenční sazby PBOC v ČLR byly v příslušných letech mnohem vyšší než referenční sazba v USA. Kromě toho čínská vláda uvedla, že veřejně dostupné informace ukazují, že výrobci kabelů z optických vláken v EU s ratingem BB vydávají dluhopisy s podstatně nižšími sazbami, než jaké se používají pro čínské výrobce. |
| --- | --- |

(326)

Čínská vláda vznesla námitku proti použití relativního rozpětí mezi dluhopisy s ratingem AA a BB jako přirážky a jeho přidání k sazbě PBOC. Použití relativního rozpětí podle čínské vlády ještě více zkresluje výpočet referenční úrokové sazby, za kterou čínské společnosti s ratingem BB mohly získat
  „srovnatelný komerční úvěr na trhu“
  , jelikož referenční sazby PBOC v ČLR byly v příslušných letech mnohem vyšší než referenční sazba v USA. Kromě toho čínská vláda uvedla, že veřejně dostupné informace ukazují, že výrobci kabelů z optických vláken v EU s ratingem BB vydávají dluhopisy s podstatně nižšími sazbami, než jaké se používají pro čínské výrobce.

„srovnatelný komerční úvěr na trhu“

| (327) | Skupina ZTT uvedla, že Komise měla na referenční úrokovou sazbu PBOC použít absolutní rozpětí mezi korporátními dluhopisy s ratingem AA v USA a korporátními dluhopisy s ratingem BB v USA, což by dostatečně zohlednilo expozici riziku mezi korporátními dluhopisy s různými úvěrovými ratingy. Podle této strany Komise nevysvětlila, proč použila relativní rozpětí a proč měla za to, že se referenční úroková sazba zveřejněná PBOC nebo základní úvěrová sazba zveřejněná NIFC rovná úrokové sazbě AA. |
| --- | --- |

(327)

Skupina ZTT uvedla, že Komise měla na referenční úrokovou sazbu PBOC použít absolutní rozpětí mezi korporátními dluhopisy s ratingem AA v USA a korporátními dluhopisy s ratingem BB v USA, což by dostatečně zohlednilo expozici riziku mezi korporátními dluhopisy s různými úvěrovými ratingy. Podle této strany Komise nevysvětlila, proč použila relativní rozpětí a proč měla za to, že se referenční úroková sazba zveřejněná PBOC nebo základní úvěrová sazba zveřejněná NIFC rovná úrokové sazbě AA.

| (328) | Pokud jde o připomínku k použití referenční úrokové sazby zveřejněné PBOC nebo základní úvěrové sazby zveřejňované NIFC jako výchozího bodu pro výpočet referenční hodnoty, Komise poukázala na to, že tyto sazby jsou považovány za bezrizikové sazby, které by se s konzervativním přístupem uplatňovaly na společnosti s ratingem AA. |
| --- | --- |

(328)

Pokud jde o připomínku k použití referenční úrokové sazby zveřejněné PBOC nebo základní úvěrové sazby zveřejňované NIFC jako výchozího bodu pro výpočet referenční hodnoty, Komise poukázala na to, že tyto sazby jsou považovány za bezrizikové sazby, které by se s konzervativním přístupem uplatňovaly na společnosti s ratingem AA.

| (329) | Otázka použití relativního rozpětí namísto absolutního rozpětí byla vysvětlena již v předchozích šetřeních (81). |
| --- | --- |

(329)

Otázka použití relativního rozpětí namísto absolutního rozpětí byla vysvětlena již v předchozích šetřeních (81).

81

| (330) | Za prvé, i když Komise uznala, že komerční banky obvykle používají přirážku vyjádřenou v absolutních číslech, domnívala se, že tato praxe vychází především z praktických úvah, jelikož úroková sazba je v konečném důsledku absolutní číslo. Absolutní číslo je nicméně odrazem posouzení rizik, které je založeno na relativním hodnocení. Relativní hodnocení znamená, že riziko selhání u společnosti s ratingem BB je o X % vyšší než riziko selhání u vlády nebo bezrizikové společnosti. |
| --- | --- |

(330)

Za prvé, i když Komise uznala, že komerční banky obvykle používají přirážku vyjádřenou v absolutních číslech, domnívala se, že tato praxe vychází především z praktických úvah, jelikož úroková sazba je v konečném důsledku absolutní číslo. Absolutní číslo je nicméně odrazem posouzení rizik, které je založeno na relativním hodnocení. Relativní hodnocení znamená, že riziko selhání u společnosti s ratingem BB je o X % vyšší než riziko selhání u vlády nebo bezrizikové společnosti.

| (331) | Za druhé, úrokové sazby neodrážejí pouze rizikové profily jednotlivých společností, ale také rizika specifická pro danou zemi a měnu. Relativní rozpětí tudíž zachycuje změny základních tržních podmínek, které se při použití logiky absolutního rozpětí nepromítnou. Riziko specifické pro zemi a měnu se často, tak jako je tomu i v tomto případě, v průběhu času mění a změny se pro různé země liší. V důsledku toho se bezrizikové sazby v průběhu času významně mění a někdy jsou nižší v USA, jindy zase v Číně. Tyto rozdíly souvisejí s faktory, jako jsou zjištěný a očekávaný růst HDP, hospodářské klima a míry inflace. Jelikož se bezriziková sazba v průběhu času mění, může být stejné nominální absolutní rozpětí potvrzením velmi odlišného posouzení rizika. Například pokud banka odhaduje, že riziko selhání spojené s konkrétní společností je o 10 % vyšší než bezriziková sazba (relativní odhad), může být výsledné absolutní rozpětí mezi 0,1 % (u bezrizikové sazby ve výši 1 %) a 1 % (u bezrizikové sazby ve výši 10 %). Z pohledu investora je proto relativní rozpětí lepším měřítkem, jelikož odráží výši výnosového spreadu a způsob jeho ovlivnění mírou základní úrokové sazby. |
| --- | --- |

(331)

Za druhé, úrokové sazby neodrážejí pouze rizikové profily jednotlivých společností, ale také rizika specifická pro danou zemi a měnu. Relativní rozpětí tudíž zachycuje změny základních tržních podmínek, které se při použití logiky absolutního rozpětí nepromítnou. Riziko specifické pro zemi a měnu se často, tak jako je tomu i v tomto případě, v průběhu času mění a změny se pro různé země liší. V důsledku toho se bezrizikové sazby v průběhu času významně mění a někdy jsou nižší v USA, jindy zase v Číně. Tyto rozdíly souvisejí s faktory, jako jsou zjištěný a očekávaný růst HDP, hospodářské klima a míry inflace. Jelikož se bezriziková sazba v průběhu času mění, může být stejné nominální absolutní rozpětí potvrzením velmi odlišného posouzení rizika. Například pokud banka odhaduje, že riziko selhání spojené s konkrétní společností je o 10 % vyšší než bezriziková sazba (relativní odhad), může být výsledné absolutní rozpětí mezi 0,1 % (u bezrizikové sazby ve výši 1 %) a 1 % (u bezrizikové sazby ve výši 10 %). Z pohledu investora je proto relativní rozpětí lepším měřítkem, jelikož odráží výši výnosového spreadu a způsob jeho ovlivnění mírou základní úrokové sazby.

| (332) | Za třetí je relativní rozpětí také neutrální z hlediska zemí. Pokud je například bezriziková sazba v USA nižší než bezriziková sazba v Číně, absolutní přirážky budou při použití této metodiky vyšší. Naopak pokud je bezriziková sazba v Číně nižší než v USA, absolutní přirážky budou při použití této metody nižší. |
| --- | --- |

(332)

Za třetí je relativní rozpětí také neutrální z hlediska zemí. Pokud je například bezriziková sazba v USA nižší než bezriziková sazba v Číně, absolutní přirážky budou při použití této metodiky vyšší. Naopak pokud je bezriziková sazba v Číně nižší než v USA, absolutní přirážky budou při použití této metody nižší.

| (333) | Komise považovala připomínky čínské vlády týkající se úrokových sazeb platných pro společnosti s ratingem BB v Evropské unii za nepodložené, neboť bezriziková sazba v Evropské unii není stejná jako bezriziková sazba v ČLR, a proto není možné porovnat úrokové sazby v absolutních hodnotách. |
| --- | --- |

(333)

Komise považovala připomínky čínské vlády týkající se úrokových sazeb platných pro společnosti s ratingem BB v Evropské unii za nepodložené, neboť bezriziková sazba v Evropské unii není stejná jako bezriziková sazba v ČLR, a proto není možné porovnat úrokové sazby v absolutních hodnotách.

| (334) | Skupina ZTT dále tvrdila, že i když je relativní rozpětí použitelné, použije se na základní body pohyblivých úrokových sazeb (obvykle vyjádřeno ve struktuře referenční sazby plus bazické body), a že tomu tak je v případě úvěrů denominovaných v cizích měnách, kde jsou úrokové sazby vyjádřeny ve formě sazby LIBOR plus bazické body. Expozice výpůjček se proto náležitě odráží v bazických bodech přičtených k sazbě LIBOR a použitím relativního rozpětí na sazbu LIBOR Komise vypočítala referenční sazbu zcela oddělenou od úvěrového ratingu společnosti. Pokud jde o úvěry denominované v CNY, stejná úprava rozpětí se provede pouze u bazických bodů, u nichž jsou variabilní sazby vyjádřeny v základní úrokové sazbě pro úvěry plus bazické body. |
| --- | --- |

(334)

Skupina ZTT dále tvrdila, že i když je relativní rozpětí použitelné, použije se na základní body pohyblivých úrokových sazeb (obvykle vyjádřeno ve struktuře referenční sazby plus bazické body), a že tomu tak je v případě úvěrů denominovaných v cizích měnách, kde jsou úrokové sazby vyjádřeny ve formě sazby LIBOR plus bazické body. Expozice výpůjček se proto náležitě odráží v bazických bodech přičtených k sazbě LIBOR a použitím relativního rozpětí na sazbu LIBOR Komise vypočítala referenční sazbu zcela oddělenou od úvěrového ratingu společnosti. Pokud jde o úvěry denominované v CNY, stejná úprava rozpětí se provede pouze u bazických bodů, u nichž jsou variabilní sazby vyjádřeny v základní úrokové sazbě pro úvěry plus bazické body.

| (335) | V tomto ohledu Komise u úvěrů denominovaných v cizích měnách zvážila konzervativní přístup a použila sazbu LIBOR jako bezrizikovou referenční úrokovou sazbu. Bazické body přidané k sazbě LIBOR označují specifická rizika společnosti. Za prvé, pouze u některých úvěrů vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo uvedeno toto rozlišení mezi referenční úrokovou sazbou a bazickými body. Za druhé, tyto bazické body byly rovněž považovány za narušené trhem. Komise proto považovala bezrizikovou sazbu zvýšenou o relativní rozpětí za vhodný zástupný ukazatel, který odráží dodatečné riziko společnosti s ratingem BB, jako jsou vyvážející výrobci zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(335)

V tomto ohledu Komise u úvěrů denominovaných v cizích měnách zvážila konzervativní přístup a použila sazbu LIBOR jako bezrizikovou referenční úrokovou sazbu. Bazické body přidané k sazbě LIBOR označují specifická rizika společnosti. Za prvé, pouze u některých úvěrů vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo uvedeno toto rozlišení mezi referenční úrokovou sazbou a bazickými body. Za druhé, tyto bazické body byly rovněž považovány za narušené trhem. Komise proto považovala bezrizikovou sazbu zvýšenou o relativní rozpětí za vhodný zástupný ukazatel, který odráží dodatečné riziko společnosti s ratingem BB, jako jsou vyvážející výrobci zařazení do vzorku.

| (336) | Čínská vláda rovněž tvrdila, že referenční hodnotu pro úvěry, která je založena na relativním rozpětí mezi korporátními dluhopisy, je třeba upravit směrem dolů s ohledem na rozdíl mezi těmito dvěma finančními nástroji. |
| --- | --- |

(336)

Čínská vláda rovněž tvrdila, že referenční hodnotu pro úvěry, která je založena na relativním rozpětí mezi korporátními dluhopisy, je třeba upravit směrem dolů s ohledem na rozdíl mezi těmito dvěma finančními nástroji.

| (337) | V tomto ohledu Komise poukázala na to, že úvěry a korporátní dluhopisy jsou podobnými finančními dluhovými nástroji. Ve skutečnosti je korporátní dluhopis druhem úvěru, který velké subjekty používají k získání kapitálu. Jak úvěry, tak korporátní dluhopisy jsou smluvně sjednány/vydávány po určitou dobu a jsou zatíženy úrokovou sazbou / kupónovou sazbou. Skutečnost, že financování prostřednictvím úvěru poskytuje finanční instituce a že financování prostřednictvím korporátního dluhopisu poskytují investoři, kteří jsou ve většině případů také finančními institucemi, je pro určení základních charakteristik obou nástrojů irelevantní. Oba nástroje slouží k financování obchodních operací, mají stejný druh odměny a podobné podmínky splatnosti. Během šetření Komise dále zjistila, že korporátní dluhopis vydaný jedním ze spolupracujících vyvážejících výrobců měl kupónovou sazbu a účel, které byly velmi podobné úrokovým sazbám a účelu úvěrů s podobnou dobou trvání, a lze je tedy z hlediska výrobce považovat za zaměnitelné. Na tomto základě Komise tvrzení čínské vlády zamítla. |
| --- | --- |

(337)

V tomto ohledu Komise poukázala na to, že úvěry a korporátní dluhopisy jsou podobnými finančními dluhovými nástroji. Ve skutečnosti je korporátní dluhopis druhem úvěru, který velké subjekty používají k získání kapitálu. Jak úvěry, tak korporátní dluhopisy jsou smluvně sjednány/vydávány po určitou dobu a jsou zatíženy úrokovou sazbou / kupónovou sazbou. Skutečnost, že financování prostřednictvím úvěru poskytuje finanční instituce a že financování prostřednictvím korporátního dluhopisu poskytují investoři, kteří jsou ve většině případů také finančními institucemi, je pro určení základních charakteristik obou nástrojů irelevantní. Oba nástroje slouží k financování obchodních operací, mají stejný druh odměny a podobné podmínky splatnosti. Během šetření Komise dále zjistila, že korporátní dluhopis vydaný jedním ze spolupracujících vyvážejících výrobců měl kupónovou sazbu a účel, které byly velmi podobné úrokovým sazbám a účelu úvěrů s podobnou dobou trvání, a lze je tedy z hlediska výrobce považovat za zaměnitelné. Na tomto základě Komise tvrzení čínské vlády zamítla.

3.5.3.4.   Závěr týkající se preferenčního financování: úvěry

| (338) | Komise zjistila, že obě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku využívaly v období šetření preferenční financování prostřednictvím úvěrů. Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody pro vyvážející výrobce a specifičnosti považovala Komise preferenční financování prostřednictvím úvěrů za napadnutelnou subvenci. |
| --- | --- |

(338)

Komise zjistila, že obě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku využívaly v období šetření preferenční financování prostřednictvím úvěrů. Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody pro vyvážející výrobce a specifičnosti považovala Komise preferenční financování prostřednictvím úvěrů za napadnutelnou subvenci.

| (339) | Sazby subvence zjištěné s ohledem na preferenční financování prostřednictvím úvěrů během období šetření u skupin společností zařazených do vzorku činily:

  Preferenční financování: úvěry







  Název společnosti | Sazba subvence |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(339)

Sazby subvence zjištěné s ohledem na preferenční financování prostřednictvím úvěrů během období šetření u skupin společností zařazených do vzorku činily:

Preferenční financování: úvěry

Preferenční financování: úvěry

Název společnosti

Sazba subvence

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,90  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,38  %

3.5.4.   Preferenční financování: jiné typy financování

Preferenční financování: jiné typy financování

3.5.4.1   Úvěrové linky

a)   Obecné informace

| (340) | Účelem úvěrové linky je stanovit limit pro půjčky, který může společnost kdykoli využít k financování svých stávajících operací, a zajistit tak v případě potřeby pružné a okamžitě dostupné financování provozního kapitálu. Komise se proto domnívala, že v zásadě by veškeré krátkodobé financování společností zařazených do vzorku, jako jsou krátkodobé úvěry, návrhy bankovních akceptů atd., mělo být kryto nástrojem úvěrové linky. |
| --- | --- |

(340)

Účelem úvěrové linky je stanovit limit pro půjčky, který může společnost kdykoli využít k financování svých stávajících operací, a zajistit tak v případě potřeby pružné a okamžitě dostupné financování provozního kapitálu. Komise se proto domnívala, že v zásadě by veškeré krátkodobé financování společností zařazených do vzorku, jako jsou krátkodobé úvěry, návrhy bankovních akceptů atd., mělo být kryto nástrojem úvěrové linky.

b)   Zjištění

| (341) | Komise zjistila, že čínské finanční instituce poskytly v souvislosti s poskytováním financování oběma skupinám zařazeným do vzorku úvěrové linky. Jednalo se o rámcové dohody, podle nichž banka umožňuje společnostem zařazeným do vzorku použít různé dluhové nástroje, jako jsou úvěry na provozní kapitál, návrhy bankovních akceptů, jiné formy obchodního financování atd., do určité maximální částky. |
| --- | --- |

(341)

Komise zjistila, že čínské finanční instituce poskytly v souvislosti s poskytováním financování oběma skupinám zařazeným do vzorku úvěrové linky. Jednalo se o rámcové dohody, podle nichž banka umožňuje společnostem zařazeným do vzorku použít různé dluhové nástroje, jako jsou úvěry na provozní kapitál, návrhy bankovních akceptů, jiné formy obchodního financování atd., do určité maximální částky.

| (342) | Jak je uvedeno výše v 340. bodě odůvodnění, veškeré krátkodobé financování by mělo být kryto úvěrovou linkou. Komise proto porovnala výši úvěrových linek, které měly spolupracující společnosti k dispozici během období šetření, s výší krátkodobého financování, které tyto společnosti použily v tomtéž období, aby zjistila, zda se na veškeré krátkodobé financování vztahovala úvěrová linka. V případě, že výše krátkodobého financování přesáhla limit úvěrové linky, zvýšila Komise výši stávající úvěrové linky o částku, kterou vyvážející výrobci skutečně využili nad rámec uvedeného limitu úvěrové linky. |
| --- | --- |

(342)

Jak je uvedeno výše v 340. bodě odůvodnění, veškeré krátkodobé financování by mělo být kryto úvěrovou linkou. Komise proto porovnala výši úvěrových linek, které měly spolupracující společnosti k dispozici během období šetření, s výší krátkodobého financování, které tyto společnosti použily v tomtéž období, aby zjistila, zda se na veškeré krátkodobé financování vztahovala úvěrová linka. V případě, že výše krátkodobého financování přesáhla limit úvěrové linky, zvýšila Komise výši stávající úvěrové linky o částku, kterou vyvážející výrobci skutečně využili nad rámec uvedeného limitu úvěrové linky.

| (343) | Za běžných tržních podmínek by úvěrové linky podléhaly tzv. poplatku „za sjednání“ nebo „za poskytnutí úvěru“, který by kryl náklady a rizika banky při otevření úvěrové linky, jakož i „poplatku za obnovení“ účtovanému každoročně za obnovení platnosti úvěrových linek. Komise však zjistila, že obě skupiny společností zařazené do vzorku využívaly úvěrových linek poskytovaných bezplatně. Proto byla oběma skupinám společností poskytnuta výhoda ve smyslu čl. 6 písm. d) základního nařízení. |
| --- | --- |

(343)

Za běžných tržních podmínek by úvěrové linky podléhaly tzv. poplatku „za sjednání“ nebo „za poskytnutí úvěru“, který by kryl náklady a rizika banky při otevření úvěrové linky, jakož i „poplatku za obnovení“ účtovanému každoročně za obnovení platnosti úvěrových linek. Komise však zjistila, že obě skupiny společností zařazené do vzorku využívaly úvěrových linek poskytovaných bezplatně. Proto byla oběma skupinám společností poskytnuta výhoda ve smyslu čl. 6 písm. d) základního nařízení.

c)   Specifičnost

| (344) | Jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění, podle rozhodnutí č. 40 musí finanční instituce poskytovat podporovaným odvětvím úvěrovou podporu. |
| --- | --- |

(344)

Jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění, podle rozhodnutí č. 40 musí finanční instituce poskytovat podporovaným odvětvím úvěrovou podporu.

| (345) | Komise dospěla k závěru, že úvěrové linky jsou formou preferenční finanční podpory poskytované finančními institucemi podporovaným odvětvím, jako je odvětví kabelů z optických vláken. Jak je uvedeno v oddíle 3.1, odvětví kabelů z optických vláken patří k podporovaným odvětvím, a je proto způsobilé pro veškerou možnou finanční podporu. |
| --- | --- |

(345)

Komise dospěla k závěru, že úvěrové linky jsou formou preferenční finanční podpory poskytované finančními institucemi podporovaným odvětvím, jako je odvětví kabelů z optických vláken. Jak je uvedeno v oddíle 3.1, odvětví kabelů z optických vláken patří k podporovaným odvětvím, a je proto způsobilé pro veškerou možnou finanční podporu.

| (346) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že úvěrové linky údajně poskytované odvětví kabelů z optických nejsou specifické a že Komise neprokázala, jak byl přístup k úvěrovým linkám výslovně omezen na odvětví kabelů z optických vláken. Čínská vláda zdůraznila, že všechny podniky v ČLR, bez ohledu na typ výrobního odvětví, jsou pro získání úvěrových linek stejně způsobilé. Toto tvrzení zopakovala i skupina FFT. |
| --- | --- |

(346)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že úvěrové linky údajně poskytované odvětví kabelů z optických nejsou specifické a že Komise neprokázala, jak byl přístup k úvěrovým linkám výslovně omezen na odvětví kabelů z optických vláken. Čínská vláda zdůraznila, že všechny podniky v ČLR, bez ohledu na typ výrobního odvětví, jsou pro získání úvěrových linek stejně způsobilé. Toto tvrzení zopakovala i skupina FFT.

výslovně omezen

| (347) | V tomto ohledu Komise uvedla, že tvrzení čínské vlády, že všechny podniky v ČLR mohou využívat úvěrové linky, je irelevantní. Čínská vláda neprokázala, že společnosti v ČLR mohou mít stejnou výhodu z preferenčních podmínek zaznamenaných v odvětví kabelů z optických vláken. Navíc vzhledem k tomu, že úvěrové linky jsou neoddělitelně spjaty s jinými druhy preferenčních úvěrů, jako jsou půjčky, a vzhledem k tomu, že jsou součástí úvěrové podpory poskytované specificky podporovaným odvětvím, jak je vysvětleno v 239. bodě odůvodnění, analýza specifičnosti, jak je rozvinuta v oddíle 3.5.3.2 výše pro úvěry, se vztahuje rovněž na úvěrové linky. V důsledku toho byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(347)

V tomto ohledu Komise uvedla, že tvrzení čínské vlády, že všechny podniky v ČLR mohou využívat úvěrové linky, je irelevantní. Čínská vláda neprokázala, že společnosti v ČLR mohou mít stejnou výhodu z preferenčních podmínek zaznamenaných v odvětví kabelů z optických vláken. Navíc vzhledem k tomu, že úvěrové linky jsou neoddělitelně spjaty s jinými druhy preferenčních úvěrů, jako jsou půjčky, a vzhledem k tomu, že jsou součástí úvěrové podpory poskytované specificky podporovaným odvětvím, jak je vysvětleno v 239. bodě odůvodnění, analýza specifičnosti, jak je rozvinuta v oddíle 3.5.3.2 výše pro úvěry, se vztahuje rovněž na úvěrové linky. V důsledku toho byla tato tvrzení zamítnuta.

d)   Výpočet výhody

| (348) | V souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení Komise považovala za výhodu, kterou příjemci získali, rozdíl mezi částkou, kterou zaplatila společnost jako poplatek za otevření nebo obnovení úvěrových linek čínskými finančními institucemi, a částkou, kterou by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní úvěrovou linku získanou na trhu. |
| --- | --- |

(348)

V souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení Komise považovala za výhodu, kterou příjemci získali, rozdíl mezi částkou, kterou zaplatila společnost jako poplatek za otevření nebo obnovení úvěrových linek čínskými finančními institucemi, a částkou, kterou by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní úvěrovou linku získanou na trhu.

| (349) | Příslušná referenční hodnota pro poplatek za sjednání byla stanovena na 1,5 % a pro poplatek za obnovení na 1,25 % s odkazem na veřejně dostupné údaje (82) a referenční hodnoty použité v předchozích šetřeních (83). |
| --- | --- |

(349)

Příslušná referenční hodnota pro poplatek za sjednání byla stanovena na 1,5 % a pro poplatek za obnovení na 1,25 % s odkazem na veřejně dostupné údaje (82) a referenční hodnoty použité v předchozích šetřeních (83).

82

83

| (350) | Poplatek za zprostředkování a poplatek za obnovení se v zásadě platí paušálně v okamžiku otevření nové úvěrové linky nebo obnovení stávající úvěrové linky. Pro účely výpočtu však Komise zohlednila úvěrové linky, které byly otevřeny nebo obnoveny před obdobím šetření, ale které byly skupinám zařazeným do vzorku k dispozici během období šetření, a úvěrové linky, které byly otevřeny nebo obnoveny během období šetření. Poté Komise vypočítala výhodu na základě období šetření, během něhož byla úvěrová linka k dispozici. |
| --- | --- |

(350)

Poplatek za zprostředkování a poplatek za obnovení se v zásadě platí paušálně v okamžiku otevření nové úvěrové linky nebo obnovení stávající úvěrové linky. Pro účely výpočtu však Komise zohlednila úvěrové linky, které byly otevřeny nebo obnoveny před obdobím šetření, ale které byly skupinám zařazeným do vzorku k dispozici během období šetření, a úvěrové linky, které byly otevřeny nebo obnoveny během období šetření. Poté Komise vypočítala výhodu na základě období šetření, během něhož byla úvěrová linka k dispozici.

| (351) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda uvedla, že Komise neprokázala, že výhoda byla poskytnuta prostřednictvím úvěrových linek. Čínská vláda tvrdila, že Komise neprokázala, že by díky dotčené finanční pomoci byl příjemce v lepší situaci, než by byl bez tohoto příspěvku. |
| --- | --- |

(351)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda uvedla, že Komise neprokázala, že výhoda byla poskytnuta prostřednictvím úvěrových linek. Čínská vláda tvrdila, že Komise neprokázala, že by díky dotčené finanční pomoci byl příjemce v lepší situaci, než by byl bez tohoto příspěvku.

| (352) | V tomto ohledu, jak je uvedeno v 343. bodě odůvodnění, se za běžných tržních podmínek na úvěrové linky vztahuje poplatek „za sjednání“ nebo „za poskytnutí úvěru“, jakož i „poplatek za obnovení“ účtovaný každoročně za obnovení platnosti úvěrových linek. S ohledem na skutečnost, že spolupracujícím vyvážejícím výrobcům byly poskytnuty úvěrové linky bezplatně, spočívala výhoda v částce poplatků za sjednání a obnovení, které měly společnosti zaplatit. Úspory vzniklé nezaplacením poplatků, z něhož měly společnosti prospěch, jim zlepšily finanční situaci. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(352)

V tomto ohledu, jak je uvedeno v 343. bodě odůvodnění, se za běžných tržních podmínek na úvěrové linky vztahuje poplatek „za sjednání“ nebo „za poskytnutí úvěru“, jakož i „poplatek za obnovení“ účtovaný každoročně za obnovení platnosti úvěrových linek. S ohledem na skutečnost, že spolupracujícím vyvážejícím výrobcům byly poskytnuty úvěrové linky bezplatně, spočívala výhoda v částce poplatků za sjednání a obnovení, které měly společnosti zaplatit. Úspory vzniklé nezaplacením poplatků, z něhož měly společnosti prospěch, jim zlepšily finanční situaci. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (353) | Skupina FTT tvrdila, že otevření úvěrové linky nepředstavuje finanční příspěvek. Uvedla, že úvěrové linky stanoví pouze úvěrový limit, který může společnost použít k získání provozního kapitálu nebo finančních nástrojů, a že neexistují celosvětově uznávané standardy, pokud jde o sjednání otevření úvěrových linek, a že neexistují důkazy o tom, že poplatky běžně a povinně uplatňují všechny banky na světě a že Komise založila své hodnocení a referenční poplatek pouze na jedné bance, a sice HSBC. Kromě toho skupina FTT tvrdila, že příslušné poplatky jsou pouhými náklady na bankovní zpracování, které nejsou spojeny s rizikem otevření nebo obnovení úvěrové linky. Čínská vláda rovněž tvrdila, že se Komise dopustila pochybení při stanovení vhodné referenční hodnoty. |
| --- | --- |

(353)

Skupina FTT tvrdila, že otevření úvěrové linky nepředstavuje finanční příspěvek. Uvedla, že úvěrové linky stanoví pouze úvěrový limit, který může společnost použít k získání provozního kapitálu nebo finančních nástrojů, a že neexistují celosvětově uznávané standardy, pokud jde o sjednání otevření úvěrových linek, a že neexistují důkazy o tom, že poplatky běžně a povinně uplatňují všechny banky na světě a že Komise založila své hodnocení a referenční poplatek pouze na jedné bance, a sice HSBC. Kromě toho skupina FTT tvrdila, že příslušné poplatky jsou pouhými náklady na bankovní zpracování, které nejsou spojeny s rizikem otevření nebo obnovení úvěrové linky. Čínská vláda rovněž tvrdila, že se Komise dopustila pochybení při stanovení vhodné referenční hodnoty.

| (354) | V tomto ohledu Komise objasnila, že svůj závěr ohledně uplatňování poplatků za sjednání a obnovení, jakož i ohledně vhodné referenční hodnoty založila na veřejně dostupných údajích. V 349. bodě odůvodnění Komise odkázala na zjištění v předchozích antisubvenčních řízeních, jakož i na praxi dvou velkých mezinárodně působících bank, tj. HSBC a Barclays Bank (84), s cílem stanovit vhodnou referenční hodnotu. Vzhledem k dostupným informacím Komise odhadla, že použití referenční hodnoty pro poplatek za sjednání ve výši 1,5 % a referenční hodnoty pro poplatek za obnovení ve výši 1,25 % je přiměřené. Komise nesouhlasila s tvrzením skupiny FTT, že příslušné poplatky jsou pouhými náklady na bankovní zpracování, které nejsou spojeny s rizikem otevření nebo obnovení úvěrové linky. V souladu s obchodní praxí účtuje věřitel dlužníkovi poplatek za poskytnutí úvěru jako náhradu za udržování otevřené úvěrové linky a za dostupné finanční zdroje; poplatek rovněž zajišťuje příslib věřitele poskytnout úvěrovou linku za dohodnutých podmínek a odškodňuje věřitele za rizika spojená s otevřenou úvěrovou linkou (85). Obchodní úvěrová linka funguje stejným způsobem jako osobní kreditní karta, za kterou banky vždy účtují poplatky spojené s používáním kreditní karty a dostupností dané peněžní částky. Tato tvrzení byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(354)

V tomto ohledu Komise objasnila, že svůj závěr ohledně uplatňování poplatků za sjednání a obnovení, jakož i ohledně vhodné referenční hodnoty založila na veřejně dostupných údajích. V 349. bodě odůvodnění Komise odkázala na zjištění v předchozích antisubvenčních řízeních, jakož i na praxi dvou velkých mezinárodně působících bank, tj. HSBC a Barclays Bank (84), s cílem stanovit vhodnou referenční hodnotu. Vzhledem k dostupným informacím Komise odhadla, že použití referenční hodnoty pro poplatek za sjednání ve výši 1,5 % a referenční hodnoty pro poplatek za obnovení ve výši 1,25 % je přiměřené. Komise nesouhlasila s tvrzením skupiny FTT, že příslušné poplatky jsou pouhými náklady na bankovní zpracování, které nejsou spojeny s rizikem otevření nebo obnovení úvěrové linky. V souladu s obchodní praxí účtuje věřitel dlužníkovi poplatek za poskytnutí úvěru jako náhradu za udržování otevřené úvěrové linky a za dostupné finanční zdroje; poplatek rovněž zajišťuje příslib věřitele poskytnout úvěrovou linku za dohodnutých podmínek a odškodňuje věřitele za rizika spojená s otevřenou úvěrovou linkou (85). Obchodní úvěrová linka funguje stejným způsobem jako osobní kreditní karta, za kterou banky vždy účtují poplatky spojené s používáním kreditní karty a dostupností dané peněžní částky. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.

84

85

| (355) | Skupina ZTT nesouhlasila s tvrzením Komise, že uzavření dohody o úvěrové lince s bankou je předpokladem pro získání financování od banky, a uvedla příklady bank na světě, které k poskytování úvěrů ad hoc nevyžadují úvěrové linky. Podle skupiny ZTT jsou úvěrové linky rámcovými dohodami, podle nichž banka umožňuje společnosti využívat různé dluhové nástroje v určité maximální výši úvěru bez nového sjednání; nevylučuje však žádné samostatné úvěry poskytnuté společnosti, které jsou posuzovány a poskytovány případ od případu bez předchozí úvěrové linky. Skupina ZTT rovněž nesouhlasila s tím, že všechny úvěrové linky, zejména ty, které byly dohodnuty s velkými a sofistikovanými klienty, podléhají poplatkům za sjednání nebo obnovení. Skupina ZTT tvrdila, že referenční poplatky používané Komisí jsou příliš vysoké, a uvedla příklady poplatků účtovaných bankami Lloyds (až 1,5 % za sjednání a 1 % za obnovení) a HSBC, kde je zřejmě přesný poplatek stanoven dvoustranně/smluvně. |
| --- | --- |

(355)

Skupina ZTT nesouhlasila s tvrzením Komise, že uzavření dohody o úvěrové lince s bankou je předpokladem pro získání financování od banky, a uvedla příklady bank na světě, které k poskytování úvěrů ad hoc nevyžadují úvěrové linky. Podle skupiny ZTT jsou úvěrové linky rámcovými dohodami, podle nichž banka umožňuje společnosti využívat různé dluhové nástroje v určité maximální výši úvěru bez nového sjednání; nevylučuje však žádné samostatné úvěry poskytnuté společnosti, které jsou posuzovány a poskytovány případ od případu bez předchozí úvěrové linky. Skupina ZTT rovněž nesouhlasila s tím, že všechny úvěrové linky, zejména ty, které byly dohodnuty s velkými a sofistikovanými klienty, podléhají poplatkům za sjednání nebo obnovení. Skupina ZTT tvrdila, že referenční poplatky používané Komisí jsou příliš vysoké, a uvedla příklady poplatků účtovaných bankami Lloyds (až 1,5 % za sjednání a 1 % za obnovení) a HSBC, kde je zřejmě přesný poplatek stanoven dvoustranně/smluvně.

ad hoc

| (356) | Jak je vysvětleno ve 340. bodě odůvodnění, účelem úvěrové linky je stanovit limit pro úvěry, které může společnost kdykoli využít k financování svých stávajících operací, a zajistit tak v případě potřeby pružné a okamžitě dostupné financování provozního kapitálu. S ohledem na postupy krátkodobého financování spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v podobě návrhů bankovních akceptů a krátkodobých úvěrů na provozní kapitál, pro něž bylo třeba okamžitě získat finanční zdroje, jakož i na skutečnost, že většinou společnosti uzavřely pouze ústní ujednání o úvěrových linkách bez jakýchkoli písemných důkazů, měla Komise za to, že veškeré krátkodobé financování společností zařazených do vzorku by mělo být kryto úvěrovým nástrojem. Tento závěr se vztahuje pouze na krátkodobé financování a netýká se dlouhodobého financování, které je projednáváno případ od případu. Za druhé, pokud jde o tvrzení, že všechny úvěrové linky, zejména ty, které byly sjednány s velkými a sofistikovanými klienty, podléhají poplatkům za sjednání nebo obnovení, Komise uvedla, že skupina ZTT neposkytla důkazy o úvěrových linkách, které by jim byly přiděleny bez provize. Za třetí, pokud jde o referenční poplatky použité Komisí, jak je uvedeno v 354. bodě odůvodnění, Komise použila zjištění z předchozích antisubvenčních řízení a veřejně dostupné údaje, aby dospěla k závěru, že použití referenční hodnoty pro poplatek za sjednání ve výši 1,5 % a referenční hodnoty pro poplatek za obnovení ve výši 1,25 % je přiměřené. V tomto ohledu Komise poukázala na to, že například Barclays Bank účtuje zřizovací poplatek ve výši 1,5 % dohodnutého limitu přečerpání a poplatek za obnovení ve výši 1,5 % za přečerpání nad 15 000 GBP. V tomto případě je referenční hodnota pro poplatky za obnovení, kterou používá Komise, nižší. Další vyhledávání ukázalo, že banka Barkley účtuje poplatky za přečerpání od 1,6 % do 2,5 % limitu pro obchodní pásma 15 001–20 000 GBP a 20 001–25 000 GBP (86). Komise proto zopakovala svůj závěr, že referenční poplatky, které použila, jsou přiměřené a založené na dostupných údajích o trhu, a proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(356)

Jak je vysvětleno ve 340. bodě odůvodnění, účelem úvěrové linky je stanovit limit pro úvěry, které může společnost kdykoli využít k financování svých stávajících operací, a zajistit tak v případě potřeby pružné a okamžitě dostupné financování provozního kapitálu. S ohledem na postupy krátkodobého financování spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v podobě návrhů bankovních akceptů a krátkodobých úvěrů na provozní kapitál, pro něž bylo třeba okamžitě získat finanční zdroje, jakož i na skutečnost, že většinou společnosti uzavřely pouze ústní ujednání o úvěrových linkách bez jakýchkoli písemných důkazů, měla Komise za to, že veškeré krátkodobé financování společností zařazených do vzorku by mělo být kryto úvěrovým nástrojem. Tento závěr se vztahuje pouze na krátkodobé financování a netýká se dlouhodobého financování, které je projednáváno případ od případu. Za druhé, pokud jde o tvrzení, že všechny úvěrové linky, zejména ty, které byly sjednány s velkými a sofistikovanými klienty, podléhají poplatkům za sjednání nebo obnovení, Komise uvedla, že skupina ZTT neposkytla důkazy o úvěrových linkách, které by jim byly přiděleny bez provize. Za třetí, pokud jde o referenční poplatky použité Komisí, jak je uvedeno v 354. bodě odůvodnění, Komise použila zjištění z předchozích antisubvenčních řízení a veřejně dostupné údaje, aby dospěla k závěru, že použití referenční hodnoty pro poplatek za sjednání ve výši 1,5 % a referenční hodnoty pro poplatek za obnovení ve výši 1,25 % je přiměřené. V tomto ohledu Komise poukázala na to, že například Barclays Bank účtuje zřizovací poplatek ve výši 1,5 % dohodnutého limitu přečerpání a poplatek za obnovení ve výši 1,5 % za přečerpání nad 15 000 GBP. V tomto případě je referenční hodnota pro poplatky za obnovení, kterou používá Komise, nižší. Další vyhledávání ukázalo, že banka Barkley účtuje poplatky za přečerpání od 1,6 % do 2,5 % limitu pro obchodní pásma 15 001–20 000 GBP a 20 001–25 000 GBP (86). Komise proto zopakovala svůj závěr, že referenční poplatky, které použila, jsou přiměřené a založené na dostupných údajích o trhu, a proto toto tvrzení zamítla.

86

3.5.4.2.   Návrhy bankovních akceptů

a)   Obecné informace

| (357) | Návrhy bankovních akceptů jsou finanční produkty, které mají rozvíjet aktivnější domácí peněžní trh rozšířením úvěrových facilit. Jedná se o formu krátkodobého financování, která může
  „snížit náklady na financování a zvýšit kapitálovou účinnost“
  výstavce (87). Kromě toho, jak uvedla Čínská lidová banka na svých internetových stránkách,
  „návrh bankovního akceptu může zaručit vytvoření a plnění smlouvy mezi kupujícím a prodávajícím a rovněž podpořit obrat kapitálu prostřednictvím intervence pomocí úvěru od Bank of China“
   (88). Kromě toho propaguje DBS Bank na svých internetových stránkách návrhy bankovních akceptů jako prostředek pro
  „zlepšení provozního kapitálu prostřednictvím odkladu plateb“
   (89). |
| --- | --- |

(357)

Návrhy bankovních akceptů jsou finanční produkty, které mají rozvíjet aktivnější domácí peněžní trh rozšířením úvěrových facilit. Jedná se o formu krátkodobého financování, která může
  „snížit náklady na financování a zvýšit kapitálovou účinnost“
  výstavce (87). Kromě toho, jak uvedla Čínská lidová banka na svých internetových stránkách,
  „návrh bankovního akceptu může zaručit vytvoření a plnění smlouvy mezi kupujícím a prodávajícím a rovněž podpořit obrat kapitálu prostřednictvím intervence pomocí úvěru od Bank of China“
   (88). Kromě toho propaguje DBS Bank na svých internetových stránkách návrhy bankovních akceptů jako prostředek pro
  „zlepšení provozního kapitálu prostřednictvím odkladu plateb“
   (89).

„snížit náklady na financování a zvýšit kapitálovou účinnost“

87

„návrh bankovního akceptu může zaručit vytvoření a plnění smlouvy mezi kupujícím a prodávajícím a rovněž podpořit obrat kapitálu prostřednictvím intervence pomocí úvěru od Bank of China“

88

„zlepšení provozního kapitálu prostřednictvím odkladu plateb“

89

| (358) | Návrhy bankovních akceptů lze použít pouze k vyrovnání skutečných obchodních transakcí a výstavce musí v tomto ohledu předložit dostatečné důkazy, např. prostřednictvím kupní/prodejní smlouvy, faktury a poukázky na dodání atd. Návrhy bankovních akceptů mohou být použity jako běžné platební prostředky v kupních smlouvách spolu s jinými prostředky, jako je převod peněz nebo peněžní poukázka. |
| --- | --- |

(358)

Návrhy bankovních akceptů lze použít pouze k vyrovnání skutečných obchodních transakcí a výstavce musí v tomto ohledu předložit dostatečné důkazy, např. prostřednictvím kupní/prodejní smlouvy, faktury a poukázky na dodání atd. Návrhy bankovních akceptů mohou být použity jako běžné platební prostředky v kupních smlouvách spolu s jinými prostředky, jako je převod peněz nebo peněžní poukázka.

| (359) | Návrh bankovního akceptu vypracuje žadatel (výstavce, který je rovněž kupujícím při dané obchodní transakci) a je přijat bankou. Přijetím tohoto návrhu banka akceptuje bezpodmínečnou platbu peněžní částky uvedené v návrhu příjemci/držiteli ke stanovenému datu (datu splatnosti). |
| --- | --- |

(359)

Návrh bankovního akceptu vypracuje žadatel (výstavce, který je rovněž kupujícím při dané obchodní transakci) a je přijat bankou. Přijetím tohoto návrhu banka akceptuje bezpodmínečnou platbu peněžní částky uvedené v návrhu příjemci/držiteli ke stanovenému datu (datu splatnosti).

| (360) | Smlouvy o bankovních akceptech obecně obsahují seznam transakcí zahrnutých do částky v návrhu s uvedením termínu splatnosti u dodavatele a data splatnosti návrhu bankovního akceptu. |
| --- | --- |

(360)

Smlouvy o bankovních akceptech obecně obsahují seznam transakcí zahrnutých do částky v návrhu s uvedením termínu splatnosti u dodavatele a data splatnosti návrhu bankovního akceptu.

| (361) | Obvykle jsou návrhy bankovních akceptů vydávány v rámci smlouvy o návrhu bankovního akceptu, v níž je uvedena totožnost banky, dodavatelů a kupujícího, závazky banky a kupujícího a podrobné údaje o hodnotě u jednotlivých dodavatelů, termínu splatnosti dohodnutém s dodavatelem a datu splatnosti návrhu bankovního akceptu. |
| --- | --- |

(361)

Obvykle jsou návrhy bankovních akceptů vydávány v rámci smlouvy o návrhu bankovního akceptu, v níž je uvedena totožnost banky, dodavatelů a kupujícího, závazky banky a kupujícího a podrobné údaje o hodnotě u jednotlivých dodavatelů, termínu splatnosti dohodnutém s dodavatelem a datu splatnosti návrhu bankovního akceptu.

| (362) | Komise zjistila, že dohody o úvěrových linkách obecně uvádějí návrhy bankovních akceptů jako možné využití finančního limitu spolu s dalšími krátkodobými finančními nástroji, jako jsou úvěry na provozní kapitál. |
| --- | --- |

(362)

Komise zjistila, že dohody o úvěrových linkách obecně uvádějí návrhy bankovních akceptů jako možné využití finančního limitu spolu s dalšími krátkodobými finančními nástroji, jako jsou úvěry na provozní kapitál.

| (363) | V závislosti na podmínkách, které každá banka stanoví, může být po výstavci požadováno, aby složil malou zálohu na zvláštní účet, učinil příslib a složil poplatek za akcept. V každém případě je výstavce povinen převést celou částku návrhu bankovního akceptu na zvláštní účet nejpozději ke dni splatnosti návrhu bankovního akceptu. |
| --- | --- |

(363)

V závislosti na podmínkách, které každá banka stanoví, může být po výstavci požadováno, aby složil malou zálohu na zvláštní účet, učinil příslib a složil poplatek za akcept. V každém případě je výstavce povinen převést celou částku návrhu bankovního akceptu na zvláštní účet nejpozději ke dni splatnosti návrhu bankovního akceptu.

| (364) | Po přijetí bankou odsouhlasí výstavce návrh bankovního akceptu a převede jej na příjemce, který je zároveň dodavatelem v dané obchodní transakci, a to jako platbu faktury. Platební povinnost kupujícího (výstavce) vůči dodavateli (příjemci) je tak zrušena. Je vytvořena nová platební povinnost kupujícího vůči přijímající bance na stejnou částku (výstavce má povinnost zaplatit bance v hotovosti před splatností návrhu bankovního akceptu). Vydání návrhů bankovních akceptů tedy nahrazuje povinnost výstavce vůči jeho dodavateli závazkem vůči bance. |
| --- | --- |

(364)

Po přijetí bankou odsouhlasí výstavce návrh bankovního akceptu a převede jej na příjemce, který je zároveň dodavatelem v dané obchodní transakci, a to jako platbu faktury. Platební povinnost kupujícího (výstavce) vůči dodavateli (příjemci) je tak zrušena. Je vytvořena nová platební povinnost kupujícího vůči přijímající bance na stejnou částku (výstavce má povinnost zaplatit bance v hotovosti před splatností návrhu bankovního akceptu). Vydání návrhů bankovních akceptů tedy nahrazuje povinnost výstavce vůči jeho dodavateli závazkem vůči bance.

| (365) | Splatnost návrhů bankovních akceptů se liší v závislosti na podmínkách jednotlivých bank a může činit až 1 rok. |
| --- | --- |

(365)

Splatnost návrhů bankovních akceptů se liší v závislosti na podmínkách jednotlivých bank a může činit až 1 rok.

| (366) | Příjemce (nebo držitel) návrhu bankovního akceptu má před splatností tři možnosti:






  — | počkat do momentu splatnosti, než bude vyplacena v hotovosti plná výše jmenovité hodnoty návrhu přijímající bankou, |
| --- | --- | --- |

(366)

Příjemce (nebo držitel) návrhu bankovního akceptu má před splatností tři možnosti:

—

počkat do momentu splatnosti, než bude vyplacena v hotovosti plná výše jmenovité hodnoty návrhu přijímající bankou,

| — | odsouhlasit návrh bankovního akceptu, tj. použít jej jako platební prostředek pro své závazky vůči jiným stranám, nebo |
| --- | --- |

—

odsouhlasit návrh bankovního akceptu, tj. použít jej jako platební prostředek pro své závazky vůči jiným stranám, nebo

| — | diskontovat návrh bankovního akceptu s přijímající bankou nebo jinou bankou a inkasovat hotovost oproti platbě diskontní sazby. |
| --- | --- |

—

diskontovat návrh bankovního akceptu s přijímající bankou nebo jinou bankou a inkasovat hotovost oproti platbě diskontní sazby.

| (367) | Datum vydání návrhu bankovního akceptu obecně odpovídá datu splatnosti dohodnutému s dodavatelem. Komise zjistila, že pokud jde o společnosti zařazené do vzorku, datem vydání bylo zpravidla datum splatnosti u dodavatele nebo datum, které mu předchází, a v některých případech i několik dnů po uplynutí termínu splatnosti. Komise zjistila, že splatnost návrhů bankovních akceptů společností zařazených do vzorku je od 3 měsíců do 12 měsíců od data splatnosti faktury. |
| --- | --- |

(367)

Datum vydání návrhu bankovního akceptu obecně odpovídá datu splatnosti dohodnutému s dodavatelem. Komise zjistila, že pokud jde o společnosti zařazené do vzorku, datem vydání bylo zpravidla datum splatnosti u dodavatele nebo datum, které mu předchází, a v některých případech i několik dnů po uplynutí termínu splatnosti. Komise zjistila, že splatnost návrhů bankovních akceptů společností zařazených do vzorku je od 3 měsíců do 12 měsíců od data splatnosti faktury.

| (368) | Pokud jde o účetní zpracování návrhů bankovních akceptů, jsou v účetnictví výstavců, tj. vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, zaúčtovány jako závazky vůči bance. |
| --- | --- |

(368)

Pokud jde o účetní zpracování návrhů bankovních akceptů, jsou v účetnictví výstavců, tj. vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, zaúčtovány jako závazky vůči bance.

| (369) | Úvěrové referenční centrum Čínské lidové banky (dále jen „CRCP“) uznává návrhy bankovních akceptů jako „nevypořádané úvěry“ poskytované bankami na stejné úrovni jako úvěry, akreditivy nebo obchodní financování. Je nutné také uvést, že CRCP je podporováno finančními institucemi, které poskytují různé druhy úvěrů, a že tyto finanční instituce tudíž uznávají návrhy bankovních akceptů jako závazky vůči nim. Smlouvy o bankovních akceptech, které byly získány během šetření, mimoto stanoví, že pokud kupující nesplatí ke dni splatnosti návrhů bankovních akceptů částku v plné výši, bude banka považovat neuhrazenou částku za úvěr, jenž nebyl bance splacen. |
| --- | --- |

(369)

Úvěrové referenční centrum Čínské lidové banky (dále jen „CRCP“) uznává návrhy bankovních akceptů jako „nevypořádané úvěry“ poskytované bankami na stejné úrovni jako úvěry, akreditivy nebo obchodní financování. Je nutné také uvést, že CRCP je podporováno finančními institucemi, které poskytují různé druhy úvěrů, a že tyto finanční instituce tudíž uznávají návrhy bankovních akceptů jako závazky vůči nim. Smlouvy o bankovních akceptech, které byly získány během šetření, mimoto stanoví, že pokud kupující nesplatí ke dni splatnosti návrhů bankovních akceptů částku v plné výši, bude banka považovat neuhrazenou částku za úvěr, jenž nebyl bance splacen.

| (370) | Komise zjistila, že návrhy bankovních akceptů jsou ve značné míře používány jako platební prostředek v obchodních transakcích jako náhrada za peněžní poukázky, čímž se usnadňuje obrat hotovosti a provozní kapitál výstavce. Z hlediska hotovosti tento nástroj fakticky poskytuje výstavci odklad termínu splatnosti až o 1 rok, protože skutečná úhrada hotovosti u transakce proběhne v době splatnosti návrhu bankovního akceptu, a nikoli v okamžiku, kdy musel výstavce zaplatit svému dodavateli. V případě neexistence takového finančního nástroje by výstavce buď použil svůj vlastní provozní kapitál, což obnáší náklady, nebo by sjednal krátkodobý úvěr na provozní kapitál s bankou, aby zaplatil svým dodavatelům, což rovněž obnáší náklady. Díky platbě pomocí návrhu bankovního akceptu používá výstavce ve skutečnosti dodané zboží nebo služby během období 3 měsíců až 1 roku, aniž by byl nucen předem zaplatit jakoukoli hotovost a bez vynaložení jakýchkoliv nákladů. |
| --- | --- |

(370)

Komise zjistila, že návrhy bankovních akceptů jsou ve značné míře používány jako platební prostředek v obchodních transakcích jako náhrada za peněžní poukázky, čímž se usnadňuje obrat hotovosti a provozní kapitál výstavce. Z hlediska hotovosti tento nástroj fakticky poskytuje výstavci odklad termínu splatnosti až o 1 rok, protože skutečná úhrada hotovosti u transakce proběhne v době splatnosti návrhu bankovního akceptu, a nikoli v okamžiku, kdy musel výstavce zaplatit svému dodavateli. V případě neexistence takového finančního nástroje by výstavce buď použil svůj vlastní provozní kapitál, což obnáší náklady, nebo by sjednal krátkodobý úvěr na provozní kapitál s bankou, aby zaplatil svým dodavatelům, což rovněž obnáší náklady. Díky platbě pomocí návrhu bankovního akceptu používá výstavce ve skutečnosti dodané zboží nebo služby během období 3 měsíců až 1 roku, aniž by byl nucen předem zaplatit jakoukoli hotovost a bez vynaložení jakýchkoliv nákladů.

| (371) | Za běžných tržních okolností by návrhy bankovních akceptů jakožto finanční nástroje obnášely pro výstavce náklady na financování. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které během období šetření použily návrhy bankovních akceptů, zaplatily pouze provizi za služby banky související s akcepty, která zpravidla činila 0,05 % jmenovité hodnoty návrhu. Žádná ze společností zařazených do vzorku však nenesla náklady na financování prostřednictvím návrhů bankovních akceptů, když odložila platbu za dodání zboží a poskytnutí služeb. Komise proto dospěla k závěru, že společnosti, které jsou předmětem šetření, měly výhodu z financování ve formě návrhů bankovních akceptů, za něž nenesly žádné náklady. |
| --- | --- |

(371)

Za běžných tržních okolností by návrhy bankovních akceptů jakožto finanční nástroje obnášely pro výstavce náklady na financování. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které během období šetření použily návrhy bankovních akceptů, zaplatily pouze provizi za služby banky související s akcepty, která zpravidla činila 0,05 % jmenovité hodnoty návrhu. Žádná ze společností zařazených do vzorku však nenesla náklady na financování prostřednictvím návrhů bankovních akceptů, když odložila platbu za dodání zboží a poskytnutí služeb. Komise proto dospěla k závěru, že společnosti, které jsou předmětem šetření, měly výhodu z financování ve formě návrhů bankovních akceptů, za něž nenesly žádné náklady.

| (372) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že systém bankovních akceptů zavedený v ČLR poskytl všem vyvážejícím výrobcům bezplatné financování jejich běžných operací, čímž poskytl napadnutelnou výhodu, jak je popsáno v 384. až 388. bodě odůvodnění, v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(372)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že systém bankovních akceptů zavedený v ČLR poskytl všem vyvážejícím výrobcům bezplatné financování jejich běžných operací, čímž poskytl napadnutelnou výhodu, jak je popsáno v 384. až 388. bodě odůvodnění, v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.

| (373) | Komise v předchozím šetření zjistila (90), že návrhy bankovních akceptů mají skutečně tentýž účel a tytéž účinky jako krátkodobé úvěry na provozní kapitál, neboť je společnosti používají k financování svých běžných operací, místo aby využívali krátkodobé úvěry na provozní kapitál, a proto by měly nést náklady odpovídající financování z krátkodobých úvěrů na provozní kapitál. |
| --- | --- |

(373)

Komise v předchozím šetření zjistila (90), že návrhy bankovních akceptů mají skutečně tentýž účel a tytéž účinky jako krátkodobé úvěry na provozní kapitál, neboť je společnosti používají k financování svých běžných operací, místo aby využívali krátkodobé úvěry na provozní kapitál, a proto by měly nést náklady odpovídající financování z krátkodobých úvěrů na provozní kapitál.

90

| (374) | Po poskytnutí konečných informací skupina ZTT nesouhlasila s Komisí, že návrhy bankovních akceptů představují formu krátkodobého financování a že fungují spíše jako bankovní záruka. Podle této strany je návrh bankovního akceptu nástrojem, kterým banka přebírá povinnost zaplatit straně namísto původního dlužníka, který stále nese odpovědnost za platbu bance. Účelem tohoto nástroje není jednat jako krátkodobé financování, ale usnadnit prodej zboží. Skupina ZTT tvrdila, že tím, že účastníci transakcí souhlasili s platbou prostřednictvím návrhů bankovních akceptů, souhlasili s platební lhůtou pro uhrazení dluhu mezi nimi, což znamená, že prodávající souhlasí s dobou úvěru do návrhu splatnosti proti platbě se zárukou banky a kupující se zavazuje poskytnout bance stejnou hodnotu nejpozději ke dni splatnosti. |
| --- | --- |

(374)

Po poskytnutí konečných informací skupina ZTT nesouhlasila s Komisí, že návrhy bankovních akceptů představují formu krátkodobého financování a že fungují spíše jako bankovní záruka. Podle této strany je návrh bankovního akceptu nástrojem, kterým banka přebírá povinnost zaplatit straně namísto původního dlužníka, který stále nese odpovědnost za platbu bance. Účelem tohoto nástroje není jednat jako krátkodobé financování, ale usnadnit prodej zboží. Skupina ZTT tvrdila, že tím, že účastníci transakcí souhlasili s platbou prostřednictvím návrhů bankovních akceptů, souhlasili s platební lhůtou pro uhrazení dluhu mezi nimi, což znamená, že prodávající souhlasí s dobou úvěru do návrhu splatnosti proti platbě se zárukou banky a kupující se zavazuje poskytnout bance stejnou hodnotu nejpozději ke dni splatnosti.

| (375) | Komise nesouhlasila s tím, že návrhy bankovních akceptů fungují pouze jako bankovní záruka za platbu k datu splatnosti. Komise uvedla, že v případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku je návrh bankovního akceptu skutečným platebním prostředkem přijímaným v kupní smlouvě a platební povinnost výstavce vůči dodavateli je platbou prostřednictvím návrhu bankovního akceptu zrušena. Platba ze strany výstavce dodavateli proběhne v okamžiku, kdy je schválen návrh bankovního akceptu, zatímco v den splatnosti vyrovná výstavce svou platební povinnost vůči bance. Návrh bankovního akceptu proto nelze klasifikovat pouze jako dodatečnou záruku budoucí platby a toto tvrzení bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(375)

Komise nesouhlasila s tím, že návrhy bankovních akceptů fungují pouze jako bankovní záruka za platbu k datu splatnosti. Komise uvedla, že v případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku je návrh bankovního akceptu skutečným platebním prostředkem přijímaným v kupní smlouvě a platební povinnost výstavce vůči dodavateli je platbou prostřednictvím návrhu bankovního akceptu zrušena. Platba ze strany výstavce dodavateli proběhne v okamžiku, kdy je schválen návrh bankovního akceptu, zatímco v den splatnosti vyrovná výstavce svou platební povinnost vůči bance. Návrh bankovního akceptu proto nelze klasifikovat pouze jako dodatečnou záruku budoucí platby a toto tvrzení bylo zamítnuto.

| (376) | Komise tedy zopakovala svůj závěr, že pokud jde o jejich účinky, jsou návrhy bankovních akceptů formou krátkodobého financování, které umožňuje vyvážejícím výrobcům financovat své nákupy. Výhodu poskytnutou spolupracujícím vyvážejícím výrobcům představuje úspora nákladů na financování v důsledku toho, že za využití financování prostřednictvím návrhů bankovních akceptů nebylo zaplaceno protiplnění. |
| --- | --- |

(376)

Komise tedy zopakovala svůj závěr, že pokud jde o jejich účinky, jsou návrhy bankovních akceptů formou krátkodobého financování, které umožňuje vyvážejícím výrobcům financovat své nákupy. Výhodu poskytnutou spolupracujícím vyvážejícím výrobcům představuje úspora nákladů na financování v důsledku toho, že za využití financování prostřednictvím návrhů bankovních akceptů nebylo zaplaceno protiplnění.

b)   Specifičnost

| (377) | Pokud jde o specifičnost, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění, podle rozhodnutí č. 40 musí finanční instituce poskytovat podporovaným odvětvím úvěrovou podporu. |
| --- | --- |

(377)

Pokud jde o specifičnost, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění, podle rozhodnutí č. 40 musí finanční instituce poskytovat podporovaným odvětvím úvěrovou podporu.

| (378) | Komise dospěla k závěru, že návrhy bankovních akceptů jsou jinou formou preferenční finanční podpory poskytované finančními institucemi podporovaným odvětvím, jako je odvětví kabelů z optických vláken. Jak je uvedeno v oddíle 3.1, odvětví kabelů z optických vláken patří k podporovaným odvětvím, a je proto způsobilé pro veškerou možnou finanční podporu. Návrhy bankovních akceptů jsou jakožto forma financování součástí systému preferenční finanční podpory ze strany finančních institucí pro podporovaná odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(378)

Komise dospěla k závěru, že návrhy bankovních akceptů jsou jinou formou preferenční finanční podpory poskytované finančními institucemi podporovaným odvětvím, jako je odvětví kabelů z optických vláken. Jak je uvedeno v oddíle 3.1, odvětví kabelů z optických vláken patří k podporovaným odvětvím, a je proto způsobilé pro veškerou možnou finanční podporu. Návrhy bankovních akceptů jsou jakožto forma financování součástí systému preferenční finanční podpory ze strany finančních institucí pro podporovaná odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken.

| (379) | Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by jakýkoli podnik v ČLR (jiný než v rámci podporovaných odvětví) mohl využívat návrhů bankovních akceptů za stejných preferenčních podmínek. |
| --- | --- |

(379)

Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by jakýkoli podnik v ČLR (jiný než v rámci podporovaných odvětví) mohl využívat návrhů bankovních akceptů za stejných preferenčních podmínek.

| (380) | Po poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že návrhy bankovních akceptů nejsou specifické, protože jsou široce využívány téměř všemi podnikatelskými subjekty v ČLR, a nejsou tedy omezeny na odvětví kabelů z optických vláken ani na skupinu ZTT. |
| --- | --- |

(380)

Po poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že návrhy bankovních akceptů nejsou specifické, protože jsou široce využívány téměř všemi podnikatelskými subjekty v ČLR, a nejsou tedy omezeny na odvětví kabelů z optických vláken ani na skupinu ZTT.

| (381) | V tomto ohledu Komise odkázala na 116. bod odůvodnění, v němž předložila důkazy o tom, že podle rozhodnutí č. 40 jsou finanční instituce povinny poskytovat úvěrovou podporu podporovaným odvětvím. |
| --- | --- |

(381)

V tomto ohledu Komise odkázala na 116. bod odůvodnění, v němž předložila důkazy o tom, že podle rozhodnutí č. 40 jsou finanční instituce povinny poskytovat úvěrovou podporu podporovaným odvětvím.

| (382) | Komise založila své posouzení týkající se specifičnosti režimu subvencí na dostupných vládních dokumentech, jako jsou plány a předpisy, o podporovaných odvětvích. Čínská vláda jasně vymezila, která odvětví jsou podporována, a omezila výhody v podobě specifického preferenčního financování pouze na tato odvětví. Proto i když stejné nebo podobné preferenční podmínky jako odvětví kabelů z optických vláken má rovněž řada dalších odvětví konkrétně definovaných jako podporovaná, preferenční financování, a zejména pak návrhy bankovních akceptů, se tím nestávají obecně dostupné pro všechna odvětví. |
| --- | --- |

(382)

Komise založila své posouzení týkající se specifičnosti režimu subvencí na dostupných vládních dokumentech, jako jsou plány a předpisy, o podporovaných odvětvích. Čínská vláda jasně vymezila, která odvětví jsou podporována, a omezila výhody v podobě specifického preferenčního financování pouze na tato odvětví. Proto i když stejné nebo podobné preferenční podmínky jako odvětví kabelů z optických vláken má rovněž řada dalších odvětví konkrétně definovaných jako podporovaná, preferenční financování, a zejména pak návrhy bankovních akceptů, se tím nestávají obecně dostupné pro všechna odvětví.

| (383) | Kromě toho, i kdyby určitá forma financování mohla být v zásadě dostupná pro společnosti v dalších odvětvích, konkrétní podmínky, za nichž je takové financování poskytováno společnostem z určitého odvětví, jako je výnos z financování a objem financování, by ji mohly učinit specifickou. Žádná ze zúčastněných stran nepředložila žádné důkazy, které by prokazovaly, že preferenční financování prostřednictvím návrhů bankovních akceptů poskytované společnostem v odvětví kabelů z optických vláken vychází z objektivních kritérií nebo podmínek ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(383)

Kromě toho, i kdyby určitá forma financování mohla být v zásadě dostupná pro společnosti v dalších odvětvích, konkrétní podmínky, za nichž je takové financování poskytováno společnostem z určitého odvětví, jako je výnos z financování a objem financování, by ji mohly učinit specifickou. Žádná ze zúčastněných stran nepředložila žádné důkazy, které by prokazovaly, že preferenční financování prostřednictvím návrhů bankovních akceptů poskytované společnostem v odvětví kabelů z optických vláken vychází z objektivních kritérií nebo podmínek ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

c)   Výpočet výhody

| (384) | Při výpočtu výše napadnutelné subvence posoudila Komise výhodu, která byla příjemcům poskytnuta v období šetření. |
| --- | --- |

(384)

Při výpočtu výše napadnutelné subvence posoudila Komise výhodu, která byla příjemcům poskytnuta v období šetření.

| (385) | Jak již bylo uvedeno v 357. a 370. bodě odůvodnění, návrhy bankovních akceptů jsou formou krátkodobého financování, která zvyšuje kapitálovou účinnost výstavce tím, že usnadňuje jeho provozní kapitál a naplňuje jeho potřeby v oblasti hotovosti, neboť jsou využívány ve značné míře jako platební prostředek v obchodních transakcích namísto hotovosti. Komise zjistila, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku využívali návrhy bankovních akceptů k řešení svých potřeb v oblasti krátkodobého financování bez placení protiplnění. |
| --- | --- |

(385)

Jak již bylo uvedeno v 357. a 370. bodě odůvodnění, návrhy bankovních akceptů jsou formou krátkodobého financování, která zvyšuje kapitálovou účinnost výstavce tím, že usnadňuje jeho provozní kapitál a naplňuje jeho potřeby v oblasti hotovosti, neboť jsou využívány ve značné míře jako platební prostředek v obchodních transakcích namísto hotovosti. Komise zjistila, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku využívali návrhy bankovních akceptů k řešení svých potřeb v oblasti krátkodobého financování bez placení protiplnění.

| (386) | Komise proto dospěla k závěru, že výstavci bankovních akceptů by měli platit protiplnění za dobu financování. Komise se domnívala, že doba financování začala dnem vydání návrhu bankovního akceptu a skončila dnem splatnosti návrhu bankovního akceptu. Pokud jde o návrhy bankovních akceptů vydané před obdobím šetření a návrhy bankovních akceptů s datem splatnosti po skončení období šetření, Komise vypočítala výhodu pouze za období financování, které se kryje s obdobím šetření. |
| --- | --- |

(386)

Komise proto dospěla k závěru, že výstavci bankovních akceptů by měli platit protiplnění za dobu financování. Komise se domnívala, že doba financování začala dnem vydání návrhu bankovního akceptu a skončila dnem splatnosti návrhu bankovního akceptu. Pokud jde o návrhy bankovních akceptů vydané před obdobím šetření a návrhy bankovních akceptů s datem splatnosti po skončení období šetření, Komise vypočítala výhodu pouze za období financování, které se kryje s obdobím šetření.

| (387) | V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení měla Komise za to, že výhodou takto poskytnutou příjemcům je rozdíl mezi částkou, kterou společnost skutečně zaplatila jako protiplnění za financování prostřednictvím návrhů bankovních akceptů, a částkou, kterou by měla zaplatit s uplatněním úrokové sazby pro krátkodobé financování. |
| --- | --- |

(387)

V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení měla Komise za to, že výhodou takto poskytnutou příjemcům je rozdíl mezi částkou, kterou společnost skutečně zaplatila jako protiplnění za financování prostřednictvím návrhů bankovních akceptů, a částkou, kterou by měla zaplatit s uplatněním úrokové sazby pro krátkodobé financování.

| (388) | Komise určila výhodu vyplývající z nezaplacení nákladů na krátkodobé financování. Vzhledem k tomu, že návrhy bankovních akceptů představují formu krátkodobého financování a že mají ve skutečnosti stejný účel jako krátkodobé úvěry na provozní kapitál, měla Komise, jak bylo stanoveno v předchozích šetřeních (91), za to, že návrhy bankovních akceptů by měly obnášet náklady odpovídající financování pomocí krátkodobých úvěrů. Komise proto uplatnila stejnou metodiku jako u financování pomocí krátkodobých úvěrů v RMB, jak je popsáno v oddíle 3.5.3.1. |
| --- | --- |

(388)

Komise určila výhodu vyplývající z nezaplacení nákladů na krátkodobé financování. Vzhledem k tomu, že návrhy bankovních akceptů představují formu krátkodobého financování a že mají ve skutečnosti stejný účel jako krátkodobé úvěry na provozní kapitál, měla Komise, jak bylo stanoveno v předchozích šetřeních (91), za to, že návrhy bankovních akceptů by měly obnášet náklady odpovídající financování pomocí krátkodobých úvěrů. Komise proto uplatnila stejnou metodiku jako u financování pomocí krátkodobých úvěrů v RMB, jak je popsáno v oddíle 3.5.3.1.

91

| (389) | Po poskytnutí konečných informací skupina FTT uvedla, že Komise by měla při výpočtu výhody zohlednit poplatky uhrazené skupinou. |
| --- | --- |

(389)

Po poskytnutí konečných informací skupina FTT uvedla, že Komise by měla při výpočtu výhody zohlednit poplatky uhrazené skupinou.

| (390) | Komise již v 371. bodě odůvodnění poznamenala, že společnosti zařazené do vzorku, které během období šetření použily návrhy bankovních akceptů, zaplatily pouze provizi za služby banky související s akcepty, která zpravidla činila 0,05 % jmenovité hodnoty návrhu. Tato provize zaplacená za zpracování návrhu bankovního akceptu bankou je ve skutečnosti samostatný prvek na rozdíl od financování poskytnutého bankou, za něž spolupracující vyvážející výrobci nenesli žádné náklady. Tento poplatek je hrazen za účelem pokrytí administrativních nákladů banky na zpracování návrhů bankovních akceptů. Komise napadla pouze tu část návrhů bankovních akceptů, která se týká financování (tj. část odpovídající krátkodobému financování). Neanalyzovala to, zda provize za akcepty zahrnovala rovněž napadnutelnou subvenci. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(390)

Komise již v 371. bodě odůvodnění poznamenala, že společnosti zařazené do vzorku, které během období šetření použily návrhy bankovních akceptů, zaplatily pouze provizi za služby banky související s akcepty, která zpravidla činila 0,05 % jmenovité hodnoty návrhu. Tato provize zaplacená za zpracování návrhu bankovního akceptu bankou je ve skutečnosti samostatný prvek na rozdíl od financování poskytnutého bankou, za něž spolupracující vyvážející výrobci nenesli žádné náklady. Tento poplatek je hrazen za účelem pokrytí administrativních nákladů banky na zpracování návrhů bankovních akceptů. Komise napadla pouze tu část návrhů bankovních akceptů, která se týká financování (tj. část odpovídající krátkodobému financování). Neanalyzovala to, zda provize za akcepty zahrnovala rovněž napadnutelnou subvenci. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (391) | Skupina ZTT nesouhlasila s použitím referenční hodnoty pro krátkodobé úvěry, neboť považovala návrhy bankovních akceptů za záruku, za niž by měla být účtována provize. V tomto ohledu skupina ZTT odkázala na New York Federal Reserve, jenž objasňuje, že návrhy bankovních akceptů fungují spíše jako záruka než jako úvěr. |
| --- | --- |

(391)

Skupina ZTT nesouhlasila s použitím referenční hodnoty pro krátkodobé úvěry, neboť považovala návrhy bankovních akceptů za záruku, za niž by měla být účtována provize. V tomto ohledu skupina ZTT odkázala na New York Federal Reserve, jenž objasňuje, že návrhy bankovních akceptů fungují spíše jako záruka než jako úvěr.

| (392) | Komise s postojem skupiny ZTT nesouhlasila. Podle veřejně dostupných údajů týkajících se návrhů bankovních akceptů v USA v praxi banka obvykle kupuje návrh bankovního akceptu od výstavce uplatněním diskontní sazby, která je podobná úrokové sazbě, a proto tato akceptace slouží jako prostředek pro banku k poskytnutí úvěru (92). Kromě toho v jiných jurisdikcích, jako je Kanada a Malajsie, když banka návrh akceptuje, po odečtení použitelné diskontní sazby poskytne prostředky jako zálohu (93). Bank of Canada Discussion Paper:A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market (Pracovní dokument Bank of Canada: Důležitý nástroj na kanadském trhu bankovních akceptů) stanoví, že
  „návrhy nakupují věřitelé se slevou z jejich nominální částky a dlužník obdrží diskontované výnosy jako půjčku. Diskontní sazba, za kterou věřitelé kupují návrhy, je často založena na sazbě CDOR“. Podle čl. 14 odst. 4 malajsijských obecných zásad pro bankovní akcepty (2004) „je výstavce bankovních akceptů povinen slevit [bankovní akcept] u přijímající banky, pokud musí být koupě ještě uhrazena; v takovém případě je přijímající banka povinna zaplatit dodavateli zboží diskontovaný výnos“
  . Návrhy bankovních akceptů proto fungují především jako druh financování, a nikoli jako záruka. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(392)

Komise s postojem skupiny ZTT nesouhlasila. Podle veřejně dostupných údajů týkajících se návrhů bankovních akceptů v USA v praxi banka obvykle kupuje návrh bankovního akceptu od výstavce uplatněním diskontní sazby, která je podobná úrokové sazbě, a proto tato akceptace slouží jako prostředek pro banku k poskytnutí úvěru (92). Kromě toho v jiných jurisdikcích, jako je Kanada a Malajsie, když banka návrh akceptuje, po odečtení použitelné diskontní sazby poskytne prostředky jako zálohu (93). Bank of Canada Discussion Paper:A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market (Pracovní dokument Bank of Canada: Důležitý nástroj na kanadském trhu bankovních akceptů) stanoví, že
  „návrhy nakupují věřitelé se slevou z jejich nominální částky a dlužník obdrží diskontované výnosy jako půjčku. Diskontní sazba, za kterou věřitelé kupují návrhy, je často založena na sazbě CDOR“. Podle čl. 14 odst. 4 malajsijských obecných zásad pro bankovní akcepty (2004) „je výstavce bankovních akceptů povinen slevit [bankovní akcept] u přijímající banky, pokud musí být koupě ještě uhrazena; v takovém případě je přijímající banka povinna zaplatit dodavateli zboží diskontovaný výnos“
  . Návrhy bankovních akceptů proto fungují především jako druh financování, a nikoli jako záruka. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

92

93

„návrhy nakupují věřitelé se slevou z jejich nominální částky a dlužník obdrží diskontované výnosy jako půjčku. Diskontní sazba, za kterou věřitelé kupují návrhy, je často založena na sazbě CDOR“.

je výstavce bankovních akceptů povinen slevit [bankovní akcept] u přijímající banky, pokud musí být koupě ještě uhrazena; v takovém případě je přijímající banka povinna zaplatit dodavateli zboží diskontovaný výnos“

3.5.4.3.   Konvertibilní korporátní dluhopisy

| (393) | Společnosti ze dvou skupin zařazených do vzorku vydaly v období šetření konvertibilní korporátní dluhopisy. Oba konvertibilní dluhopisy mají progresivní strukturu úrokových sazeb s velmi nízkými úrokovými sazbami pohybujícími se mezi 0,2 % a 2 %, což je mnohem méně, než je referenční úroková sazba PBOC a méně než základní úroková sazba NIFC (94). |
| --- | --- |

(393)

Společnosti ze dvou skupin zařazených do vzorku vydaly v období šetření konvertibilní korporátní dluhopisy. Oba konvertibilní dluhopisy mají progresivní strukturu úrokových sazeb s velmi nízkými úrokovými sazbami pohybujícími se mezi 0,2 % a 2 %, což je mnohem méně, než je referenční úroková sazba PBOC a méně než základní úroková sazba NIFC (94).

94

| (394) | Komise zjistila, že obě společnosti zařazené do vzorku využily preferenčního financování v podobě konvertibilních dluhopisů.






  — | Právní základ (95), |
| --- | --- | --- |

(394)

Komise zjistila, že obě společnosti zařazené do vzorku využily preferenčního financování v podobě konvertibilních dluhopisů.

—

Právní základ (95),

95

| — | zákon Čínské lidové republiky o cenných papírech (verze 2014) („zákon o cenných papírech“) (96), |
| --- | --- |

—

zákon Čínské lidové republiky o cenných papírech (verze 2014) („zákon o cenných papírech“) (96),

96

| — | správní opatření týkající se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi (verze 2008) (97), |
| --- | --- |

—

správní opatření týkající se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi (verze 2008) (97),

97

| — | správní opatření týkající se sponzorství pro vydávání a kotování cenných papírů (verze 2008) (98), |
| --- | --- |

—

správní opatření týkající se sponzorství pro vydávání a kotování cenných papírů (verze 2008) (98),

98

| — | správní opatření týkající se vydávání a upisování cenných papírů (verze 2018), |
| --- | --- |

—

správní opatření týkající se vydávání a upisování cenných papírů (verze 2018),

| — | předpisy pro správu korporátních dluhopisů, které vydala Státní rada dne 18. ledna 2011, |
| --- | --- |

—

předpisy pro správu korporátních dluhopisů, které vydala Státní rada dne 18. ledna 2011,

| — | správní opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi, nařízení Čínské regulační komise pro cenné papíry č. 113, 15. ledna 2015, |
| --- | --- |

—

správní opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi, nařízení Čínské regulační komise pro cenné papíry č. 113, 15. ledna 2015,

| — | opatření pro správu nástrojů dluhového financování jiných než finančních podniků na mezibankovním trhu dluhopisů, která vydala Čínská lidová banka, nařízení Čínské lidové banky [2008] č. 12, 9. dubna 2008, |
| --- | --- |

—

opatření pro správu nástrojů dluhového financování jiných než finančních podniků na mezibankovním trhu dluhopisů, která vydala Čínská lidová banka, nařízení Čínské lidové banky [2008] č. 12, 9. dubna 2008,

| — | regulační rámec upravující konvertibilní dluhopisy. |
| --- | --- |

—

regulační rámec upravující konvertibilní dluhopisy.

| (395) | Nařízení o správě korporátních dluhopisů a správní opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi stanoví obecný právní rámec použitelný na korporátní dluhopisy. Existuje však soubor zvláštních právních předpisů použitelných na konvertibilní korporátní dluhopisy, konkrétně správní opatření týkající se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi, správní opatření týkající se vydávání a upisování cenných papírů a správní opatření týkající se sponzorství pro vydávání a kótování cenných papírů. |
| --- | --- |

(395)

Nařízení o správě korporátních dluhopisů a správní opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi stanoví obecný právní rámec použitelný na korporátní dluhopisy. Existuje však soubor zvláštních právních předpisů použitelných na konvertibilní korporátní dluhopisy, konkrétně správní opatření týkající se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi, správní opatření týkající se vydávání a upisování cenných papírů a správní opatření týkající se sponzorství pro vydávání a kótování cenných papírů.

| (396) | Článek 14 správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi definuje „konvertibilní korporátní dluhopisy“ jako
  „korporátní dluhopisy vydané emitující společností podle zákona, které mohou být během určitého období a za stanovených podmínek konvertovány na akcie“
  . |
| --- | --- |

(396)

Článek 14 správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi definuje „konvertibilní korporátní dluhopisy“ jako
  „korporátní dluhopisy vydané emitující společností podle zákona, které mohou být během určitého období a za stanovených podmínek konvertovány na akcie“
  .

„korporátní dluhopisy vydané emitující společností podle zákona, které mohou být během určitého období a za stanovených podmínek konvertovány na akcie“

| (397) | Podle článku 11 zákona o cenných papírech (verze 2014), platného v době emise konvertibilních dluhopisů společnostmi zařazenými do vzorku, článku 45 správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kótovanými společnostmi a článku 2 správních opatření týkajících se sponzorství pro vydávání a kótování cenných papírů si musí společnosti, které chtějí emitovat konvertibilní korporátní dluhopisy, vyžádat služby sponzora cenných papírů, který jedná jako upisovatel. Sponzor organizuje vydávání dluhopisů, doporučuje emitentovi, předkládá soubor žádosti Čínské regulační komisi pro cenné papíry (dále jen „CSRC“) ke schválení, vyjednává úrokové sazby, za něž bude dluhopis investorům prezentován, a odpovídá za nalezení investorů, kteří by přijali dohodnuté podmínky emise dluhopisu, včetně úrokové sazby. |
| --- | --- |

(397)

Podle článku 11 zákona o cenných papírech (verze 2014), platného v době emise konvertibilních dluhopisů společnostmi zařazenými do vzorku, článku 45 správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kótovanými společnostmi a článku 2 správních opatření týkajících se sponzorství pro vydávání a kótování cenných papírů si musí společnosti, které chtějí emitovat konvertibilní korporátní dluhopisy, vyžádat služby sponzora cenných papírů, který jedná jako upisovatel. Sponzor organizuje vydávání dluhopisů, doporučuje emitentovi, předkládá soubor žádosti Čínské regulační komisi pro cenné papíry (dále jen „CSRC“) ke schválení, vyjednává úrokové sazby, za něž bude dluhopis investorům prezentován, a odpovídá za nalezení investorů, kteří by přijali dohodnuté podmínky emise dluhopisu, včetně úrokové sazby.

| (398) | V souladu s regulačním rámcem nelze v Číně emitovat konvertibilní dluhopisy nebo s nimi volně obchodovat. Vydání každého dluhopisu musí schválit CSRC. Článek 16 zákona o cenných papírech (verze 2014) stanoví, že
  „kotované společnosti emitující konvertibilní korporátní dluhopisy musí [...] splňovat požadavky stanovené tímto zákonem pro veřejnou nabídku akcií a musí získat souhlas regulačních orgánů Státní rady pro cenné papíry.“
  Podle článku 3 správních opatření týkajících se vydávání a upisování cenných papírů, který se vztahuje na konvertibilní dluhopisy,
  „CSRC dohlíží na nabídku a upisování cenných papírů podle zákona a spravuje je“
  . Kromě toho podle článku 10 nařízení o správě korporátních dluhopisů existují pro emise korporátních dluhopisů roční kvóty. |
| --- | --- |

(398)

V souladu s regulačním rámcem nelze v Číně emitovat konvertibilní dluhopisy nebo s nimi volně obchodovat. Vydání každého dluhopisu musí schválit CSRC. Článek 16 zákona o cenných papírech (verze 2014) stanoví, že
  „kotované společnosti emitující konvertibilní korporátní dluhopisy musí [...] splňovat požadavky stanovené tímto zákonem pro veřejnou nabídku akcií a musí získat souhlas regulačních orgánů Státní rady pro cenné papíry.“
  Podle článku 3 správních opatření týkajících se vydávání a upisování cenných papírů, který se vztahuje na konvertibilní dluhopisy,
  „CSRC dohlíží na nabídku a upisování cenných papírů podle zákona a spravuje je“
  . Kromě toho podle článku 10 nařízení o správě korporátních dluhopisů existují pro emise korporátních dluhopisů roční kvóty.

„kotované společnosti emitující konvertibilní korporátní dluhopisy musí [...] splňovat požadavky stanovené tímto zákonem pro veřejnou nabídku akcií a musí získat souhlas regulačních orgánů Státní rady pro cenné papíry.“

„CSRC dohlíží na nabídku a upisování cenných papírů podle zákona a spravuje je“

| (399) | Podle článku 16 zákona o cenných papírech (verze 2014) by měla veřejná emise dluhopisů splňovat následující požadavky:
  „účel použití výnosů musí být v souladu se státní průmyslovou politikou“
  a 
  „výnosy z veřejné nabídky korporátních dluhopisů se použijí pouze pro schválené účely“
  . Článek 12 předpisů pro správu korporátních dluhopisů znovu opakuje, že účel získaných finančních prostředků musí být v souladu s průmyslovou politikou státu. Ustanovení čl. 10 odst. 2 správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi, které je lex specialis použitelným na konvertibilní dluhopisy, dále stanoví, že
  „účely využití získaných finančních prostředků jsou v souladu s průmyslovou politikou státu“
  . |
| --- | --- |

(399)

Podle článku 16 zákona o cenných papírech (verze 2014) by měla veřejná emise dluhopisů splňovat následující požadavky:
  „účel použití výnosů musí být v souladu se státní průmyslovou politikou“
  a 
  „výnosy z veřejné nabídky korporátních dluhopisů se použijí pouze pro schválené účely“
  . Článek 12 předpisů pro správu korporátních dluhopisů znovu opakuje, že účel získaných finančních prostředků musí být v souladu s průmyslovou politikou státu. Ustanovení čl. 10 odst. 2 správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi, které je lex specialis použitelným na konvertibilní dluhopisy, dále stanoví, že
  „účely využití získaných finančních prostředků jsou v souladu s průmyslovou politikou státu“
  .

„účel použití výnosů musí být v souladu se státní průmyslovou politikou“

„výnosy z veřejné nabídky korporátních dluhopisů se použijí pouze pro schválené účely“

lex specialis

„účely využití získaných finančních prostředků jsou v souladu s průmyslovou politikou státu“

| (400) | Během dálkové křížové kontroly čínská vláda vysvětlila, že tato věta znamená, že získané finanční prostředky nesmí být použity na projekty spadající do „omezovaných“ odvětví v „katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“. Tento katalog se skládá ze tří kategorií projektů, tj. „podporovaných“, „omezovaných“ a „eliminovaných“. V kategorii „omezovaných“ jsou zakázány nové projekty a probíhající výroba je zaměřena na inovace a modernizaci, zatímco v kategorii „eliminovaných“ je zakázáno, aby stávající projekty sháněly investice. Lze proto vyvodit závěr, že
  „v souladu s průmyslovou politikou státu“
  by mohlo znamenat pouze to, že investiční projekt spadá pod „podporované“ projekty, které jsou oprávněny obdržet úvěrovou podporu od finančních institucí. |
| --- | --- |

(400)

Během dálkové křížové kontroly čínská vláda vysvětlila, že tato věta znamená, že získané finanční prostředky nesmí být použity na projekty spadající do „omezovaných“ odvětví v „katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“. Tento katalog se skládá ze tří kategorií projektů, tj. „podporovaných“, „omezovaných“ a „eliminovaných“. V kategorii „omezovaných“ jsou zakázány nové projekty a probíhající výroba je zaměřena na inovace a modernizaci, zatímco v kategorii „eliminovaných“ je zakázáno, aby stávající projekty sháněly investice. Lze proto vyvodit závěr, že
  „v souladu s průmyslovou politikou státu“
  by mohlo znamenat pouze to, že investiční projekt spadá pod „podporované“ projekty, které jsou oprávněny obdržet úvěrovou podporu od finančních institucí.

„v souladu s průmyslovou politikou státu“

| (401) | Jak je vysvětleno ve 116. bodě odůvodnění, rozhodnutí č. 40 odkazuje na „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ a stanoví, že pokud
  „investiční projekt patří k podporovaným projektům, musí být přezkoumán a schválen a zaznamenán v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy o investicích; všechny finanční instituce poskytnou úvěrovou podporu podle úvěrových zásad“. Z toho vyplývá, že emise konvertibilních korporátních dluhopisů, které se, jak se ukázalo, nutně zaměřují na podporované odvětví, odpovídá praxi finančních institucí na podporu těchto odvětví. |
| --- | --- |

(401)

Jak je vysvětleno ve 116. bodě odůvodnění, rozhodnutí č. 40 odkazuje na „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ a stanoví, že pokud
  „investiční projekt patří k podporovaným projektům, musí být přezkoumán a schválen a zaznamenán v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy o investicích; všechny finanční instituce poskytnou úvěrovou podporu podle úvěrových zásad“. Z toho vyplývá, že emise konvertibilních korporátních dluhopisů, které se, jak se ukázalo, nutně zaměřují na podporované odvětví, odpovídá praxi finančních institucí na podporu těchto odvětví.

„investiční projekt patří k podporovaným projektům, musí být přezkoumán a schválen a zaznamenán v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy o investicích; všechny finanční instituce poskytnou úvěrovou podporu podle úvěrových zásad“.

| (402) | Úrokové sazby pro korporátní dluhopisy jsou rovněž přísně regulovány. Článek 16 správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi stanoví, že „úrokovou sazbu konvertibilního korporátního dluhopisu stanoví emitující společnost a hlavní upisovatel prostřednictvím jednání, ale musí splňovat příslušná ustanovení státu“
  . Podle čl. 16 odst. 5 zákona o cenných papírech (verze 2014) „kupónová sazba korporátních dluhopisů nesmí překročit kupónovou sazbu stanovenou Státní radou“. Kromě toho článek 18 předpisů pro správu korporátních dluhopisů, který je obecně použitelný na všechny dluhopisy, obsahuje další podrobnosti a uvádí, že
  „úroková sazba nabízená pro jakékoli korporátní dluhopisy nesmí být vyšší než 40 % převládající úrokové sazby, kterou platí banky jednotlivcům u spořicích vkladů na dobu určitou se stejnou dobou splatnosti“
  . |
| --- | --- |

(402)

Úrokové sazby pro korporátní dluhopisy jsou rovněž přísně regulovány. Článek 16 správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi stanoví, že „úrokovou sazbu konvertibilního korporátního dluhopisu stanoví emitující společnost a hlavní upisovatel prostřednictvím jednání, ale musí splňovat příslušná ustanovení státu“
  . Podle čl. 16 odst. 5 zákona o cenných papírech (verze 2014) „kupónová sazba korporátních dluhopisů nesmí překročit kupónovou sazbu stanovenou Státní radou“. Kromě toho článek 18 předpisů pro správu korporátních dluhopisů, který je obecně použitelný na všechny dluhopisy, obsahuje další podrobnosti a uvádí, že
  „úroková sazba nabízená pro jakékoli korporátní dluhopisy nesmí být vyšší než 40 % převládající úrokové sazby, kterou platí banky jednotlivcům u spořicích vkladů na dobu určitou se stejnou dobou splatnosti“
  .

úrokovou sazbu konvertibilního korporátního dluhopisu stanoví emitující společnost a hlavní upisovatel prostřednictvím jednání, ale musí splňovat příslušná ustanovení státu“

kupónová sazba korporátních dluhopisů nesmí překročit kupónovou sazbu stanovenou Státní radou

„úroková sazba nabízená pro jakékoli korporátní dluhopisy nesmí být vyšší než 40 % převládající úrokové sazby, kterou platí banky jednotlivcům u spořicích vkladů na dobu určitou se stejnou dobou splatnosti“

| (403) | Podle článku 17 správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi „společnost, aby mohla veřejně emitovat konvertibilní podnikové dluhopisy, pověří kvalifikovanou ratingovou agenturou vypracováním ratingů a následných ratingů“. Kromě toho článek 18 obecně použitelných správních opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi stanoví, že pouze některé dluhopisy splňující přísná kritéria kvality, jako je úvěrový rating AAA, mohou být veřejným investorům vydány veřejně nebo mohou být vydány veřejně kvalifikovaným investorům pouze na základě vlastního uvážení emitenta. Korporátní dluhopisy, které nesplňují tyto standardy, mohou být vydány veřejně pouze kvalifikovaným investorům. |
| --- | --- |

(403)

Podle článku 17 správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi „společnost, aby mohla veřejně emitovat konvertibilní podnikové dluhopisy, pověří kvalifikovanou ratingovou agenturou vypracováním ratingů a následných ratingů“. Kromě toho článek 18 obecně použitelných správních opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi stanoví, že pouze některé dluhopisy splňující přísná kritéria kvality, jako je úvěrový rating AAA, mohou být veřejným investorům vydány veřejně nebo mohou být vydány veřejně kvalifikovaným investorům pouze na základě vlastního uvážení emitenta. Korporátní dluhopisy, které nesplňují tyto standardy, mohou být vydány veřejně pouze kvalifikovaným investorům.

společnost, aby mohla veřejně emitovat konvertibilní podnikové dluhopisy, pověří kvalifikovanou ratingovou agenturou vypracováním ratingů a následných ratingů

a)   Finanční instituce jednající jako veřejnoprávní subjekty

| (404) | Podle Vhledu na čínský trh dluhopisů z roku 2021, který vypracovala společnost Bloomberg, jsou investoři, včetně finančních institucí, většinou institucionálními investory. Konkrétně komerční banky představují 57 % investorů a banky zajišťující vládní politiku představují 3 % (99). Komise dále zjistila, že 85 % investorů do konvertibilních dluhopisů emitovaných jednou ze společností zařazených do vzorku jsou institucionální investoři, což je kategorie investorů, která zahrnuje finanční instituce. |
| --- | --- |

(404)

Podle Vhledu na čínský trh dluhopisů z roku 2021, který vypracovala společnost Bloomberg, jsou investoři, včetně finančních institucí, většinou institucionálními investory. Konkrétně komerční banky představují 57 % investorů a banky zajišťující vládní politiku představují 3 % (99). Komise dále zjistila, že 85 % investorů do konvertibilních dluhopisů emitovaných jednou ze společností zařazených do vzorku jsou institucionální investoři, což je kategorie investorů, která zahrnuje finanční instituce.

99

| (405) | Kromě toho má odvětví kabelů z optických vláken jakožto podporované odvětví podle „katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ nárok na úvěrovou podporu ze strany finančních institucí na základě rozhodnutí č. 40. Skutečnost, že konvertibilní dluhopisy, jako jsou konvertibilní dluhopisy vydané společnostmi zařazenými do vzorku, mají nízkou úrokovou sazbu, je jasnou známkou toho, že finanční instituce jsou hlavním investorem těchto dluhopisů. Jsou povinny těmto společnostem poskytovat
  „úvěrovou podporu“
  a při rozhodování o investici/financování by měly brát v úvahu jiné aspekty než úrokovou odměnu, například cíle politiky. Investor působící v tržních podmínkách by byl citlivější na finanční návratnost své investice a s největší pravděpodobností by neinvestoval do konvertibilních dluhopisů s velmi nízkou úrokovou sazbou. Kromě toho závěry, k nimž Komise dospěla ohledně finanční situace obou skupin vyvážejících výrobců v oddíle 3.5.3.3 výše, pokud jde o jejich profil likvidity a solventnosti, dále naznačují, že investoři působící v tržních podmínkách by neinvestovali do finančních nástrojů, jako jsou konvertibilní dluhopisy, které by nabízely nízkou finanční návratnost a emitent by představoval vysoké riziko likvidity a solventnosti. Komise se proto domnívá, že takovou investici by uskutečnili pouze investoři, kteří mají jiné důvody než finanční návratnost investic, jako je například splnění zákonné povinnosti poskytovat financování společnostem v podporovaných odvětvích. |
| --- | --- |

(405)

Kromě toho má odvětví kabelů z optických vláken jakožto podporované odvětví podle „katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ nárok na úvěrovou podporu ze strany finančních institucí na základě rozhodnutí č. 40. Skutečnost, že konvertibilní dluhopisy, jako jsou konvertibilní dluhopisy vydané společnostmi zařazenými do vzorku, mají nízkou úrokovou sazbu, je jasnou známkou toho, že finanční instituce jsou hlavním investorem těchto dluhopisů. Jsou povinny těmto společnostem poskytovat
  „úvěrovou podporu“
  a při rozhodování o investici/financování by měly brát v úvahu jiné aspekty než úrokovou odměnu, například cíle politiky. Investor působící v tržních podmínkách by byl citlivější na finanční návratnost své investice a s největší pravděpodobností by neinvestoval do konvertibilních dluhopisů s velmi nízkou úrokovou sazbou. Kromě toho závěry, k nimž Komise dospěla ohledně finanční situace obou skupin vyvážejících výrobců v oddíle 3.5.3.3 výše, pokud jde o jejich profil likvidity a solventnosti, dále naznačují, že investoři působící v tržních podmínkách by neinvestovali do finančních nástrojů, jako jsou konvertibilní dluhopisy, které by nabízely nízkou finanční návratnost a emitent by představoval vysoké riziko likvidity a solventnosti. Komise se proto domnívá, že takovou investici by uskutečnili pouze investoři, kteří mají jiné důvody než finanční návratnost investic, jako je například splnění zákonné povinnosti poskytovat financování společnostem v podporovaných odvětvích.

„úvěrovou podporu“

| (406) | S ohledem na skutečnosti uvedené v 404. a 405. bodě odůvodnění se proto Komise domnívala, že existuje soubor podpůrných důkazů, podle nichž je podstatná část investorů do konvertibilních dluhopisů vydaných společnostmi zařazenými do vzorku tvořena finančními institucemi, které mají zákonnou povinnost poskytnout výrobcům kabelů z optických vláken úvěrovou podporu. |
| --- | --- |

(406)

S ohledem na skutečnosti uvedené v 404. a 405. bodě odůvodnění se proto Komise domnívala, že existuje soubor podpůrných důkazů, podle nichž je podstatná část investorů do konvertibilních dluhopisů vydaných společnostmi zařazenými do vzorku tvořena finančními institucemi, které mají zákonnou povinnost poskytnout výrobcům kabelů z optických vláken úvěrovou podporu.

| (407) | Jak je popsáno v oddíle 3.5.1 výše, finanční instituce se vyznačují silnou přítomností státu a čínská vláda má možnost vyvíjet na ně účinný vliv. Obecný právní rámec, v němž tyto finanční instituce působí, platí i pro konvertibilní dluhopisy. |
| --- | --- |

(407)

Jak je popsáno v oddíle 3.5.1 výše, finanční instituce se vyznačují silnou přítomností státu a čínská vláda má možnost vyvíjet na ně účinný vliv. Obecný právní rámec, v němž tyto finanční instituce působí, platí i pro konvertibilní dluhopisy.

| (408) | Komise v oddíle (1) a (2) výše dospěla k závěru, že finanční instituce ve vlastnictví státu jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení a že se v každém případě má za to, že je čínská vláda ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení pověřila výkonem funkcí, které by jinak byly svěřeny vládě, nebo jim jejich výkon nařídila. V oddíle 3.5.1.2 výše Komise dospěla k závěru, že soukromé finanční instituce jsou rovněž pověřeny a řízeny vládou. |
| --- | --- |

(408)

Komise v oddíle (1) a (2) výše dospěla k závěru, že finanční instituce ve vlastnictví státu jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení a že se v každém případě má za to, že je čínská vláda ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení pověřila výkonem funkcí, které by jinak byly svěřeny vládě, nebo jim jejich výkon nařídila. V oddíle 3.5.1.2 výše Komise dospěla k závěru, že soukromé finanční instituce jsou rovněž pověřeny a řízeny vládou.

| (409) | Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních emisí konvertibilních dluhopisů. Zkoumala proto celkové právní prostředí, které je popsáno v 395. až 403. bodě odůvodnění, v kombinaci s konkrétními zjištěními šetření. |
| --- | --- |

(409)

Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních emisí konvertibilních dluhopisů. Zkoumala proto celkové právní prostředí, které je popsáno v 395. až 403. bodě odůvodnění, v kombinaci s konkrétními zjištěními šetření.

| (410) | Komise zjistila, že konvertibilní dluhopisy byly vydány dvěma skupinami vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s velmi nízkými a podobnými úrokovými sazbami bez ohledu na jejich finanční situaci a situaci zohledňující úvěrové riziko. |
| --- | --- |

(410)

Komise zjistila, že konvertibilní dluhopisy byly vydány dvěma skupinami vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s velmi nízkými a podobnými úrokovými sazbami bez ohledu na jejich finanční situaci a situaci zohledňující úvěrové riziko.

| (411) | V praxi ovlivňuje úrokové sazby konvertibilních dluhopisů podobně jako u úvěrů rating společnosti. Komise však v 280. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že místní ratingový trh je narušen a ratingy jsou nespolehlivé. Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, na trhu s dluhopisy dominuje pět čínských místních ratingových agentur a přibližně 90 % dluhopisů má od místních ratingových agentur rating AAA, zatímco mnoho emitentů obdrželo od S&P nižší globální rating emitenta A a BBB. |
| --- | --- |

(411)

V praxi ovlivňuje úrokové sazby konvertibilních dluhopisů podobně jako u úvěrů rating společnosti. Komise však v 280. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že místní ratingový trh je narušen a ratingy jsou nespolehlivé. Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, na trhu s dluhopisy dominuje pět čínských místních ratingových agentur a přibližně 90 % dluhopisů má od místních ratingových agentur rating AAA, zatímco mnoho emitentů obdrželo od S&P nižší globální rating emitenta A a BBB.

| (412) | To bylo doloženo skutečností, že ratingové zprávy pro dluhopisy emitované společnostmi zařazenými do vzorku neodpovídaly jejich skutečné finanční situaci. |
| --- | --- |

(412)

To bylo doloženo skutečností, že ratingové zprávy pro dluhopisy emitované společnostmi zařazenými do vzorku neodpovídaly jejich skutečné finanční situaci.

| (413) | S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že čínské finanční instituce, které jsou hlavním investorem do konvertibilních dluhopisů vydaných společnostmi zařazenými do vzorku, se řídily politickými směry stanovenými v rozhodnutí č. 40 tím, že poskytovaly preferenční financování s velmi nízkou úrokovou sazbou společnostem patřícím do podporovaného odvětví, a jednaly tedy buď jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, nebo jako subjekty, které jsou pověřeny nebo řízeny vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. |
| --- | --- |

(413)

S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že čínské finanční instituce, které jsou hlavním investorem do konvertibilních dluhopisů vydaných společnostmi zařazenými do vzorku, se řídily politickými směry stanovenými v rozhodnutí č. 40 tím, že poskytovaly preferenční financování s velmi nízkou úrokovou sazbou společnostem patřícím do podporovaného odvětví, a jednaly tedy buď jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, nebo jako subjekty, které jsou pověřeny nebo řízeny vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.

| (414) | Tím, že finanční instituce souhlasily s investováním do konvertibilních dluhopisů s velmi nízkou mírou návratnosti bez ohledu na rizikový profil emitenta, poskytly vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku výhodu. |
| --- | --- |

(414)

Tím, že finanční instituce souhlasily s investováním do konvertibilních dluhopisů s velmi nízkou mírou návratnosti bez ohledu na rizikový profil emitenta, poskytly vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku výhodu.

| (415) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda zpochybnila závěr Komise, že finanční instituce, které nakoupily podstatnou část předmětných konvertibilních korporátních dluhopisů, jednaly jako veřejnoprávní subjekty. Čínská vláda tvrdila, že nákup korporátních dluhopisů a konvertibilních korporátních dluhopisů je běžnou obchodní praxí, k níž dochází ve všech hlavních jurisdikcích, včetně Unie a USA. Podle čínské vlády je funkce vykonávaná finančními institucemi při nákupu dluhopisů nebo při poskytování úvěrů zcela odlišná, a Komise proto měla povinnost provést zvláštní posouzení, zda by finanční instituce mohly být považovány za veřejnoprávní subjekty pro účely nákupu dluhopisů, a provést posouzení každé finanční instituce případ od případu. Čínská vláda rovněž uvedla, že Komise neanalyzovala, zda existují jiní kupci korporátních dluhopisů a konvertibilních dluhopisů než čínské banky a finanční instituce a zda existují soukromí kupci. Čínská vláda dále uvedla, že účelem čínského systému finančního dohledu, pokud jde o korporátní dluhopisy a konvertibilní dluhopisy, je zajistit bezpečnost systému a chránit práva a zájmy investorů a že tento systém jako takový neprokazuje zásahy ze strany vlády. |
| --- | --- |

(415)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda zpochybnila závěr Komise, že finanční instituce, které nakoupily podstatnou část předmětných konvertibilních korporátních dluhopisů, jednaly jako veřejnoprávní subjekty. Čínská vláda tvrdila, že nákup korporátních dluhopisů a konvertibilních korporátních dluhopisů je běžnou obchodní praxí, k níž dochází ve všech hlavních jurisdikcích, včetně Unie a USA. Podle čínské vlády je funkce vykonávaná finančními institucemi při nákupu dluhopisů nebo při poskytování úvěrů zcela odlišná, a Komise proto měla povinnost provést zvláštní posouzení, zda by finanční instituce mohly být považovány za veřejnoprávní subjekty pro účely nákupu dluhopisů, a provést posouzení každé finanční instituce případ od případu. Čínská vláda rovněž uvedla, že Komise neanalyzovala, zda existují jiní kupci korporátních dluhopisů a konvertibilních dluhopisů než čínské banky a finanční instituce a zda existují soukromí kupci. Čínská vláda dále uvedla, že účelem čínského systému finančního dohledu, pokud jde o korporátní dluhopisy a konvertibilní dluhopisy, je zajistit bezpečnost systému a chránit práva a zájmy investorů a že tento systém jako takový neprokazuje zásahy ze strany vlády.

| (416) | Komise nesouhlasila s tvrzením čínské vlády, že neprovedla zvláštní posouzení chování finančních institucí jakožto veřejnoprávních subjektů při nákupu dluhopisů. Kromě závěrů, k nimž dospěla v oddíle 3.5.1 výše, Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních emisí konvertibilních dluhopisů a ve 409. až 413. bodě odůvodnění provedla zvláštní posouzení. Ačkoli Komise souhlasila s čínskou vládou, že nákup korporátních dluhopisů a konvertibilních dluhopisů může být v zásadě běžnou obchodní praxí, k níž dochází ve všech hlavních jurisdikcích, poukázala na to, že nákup korporátních dluhopisů čínskými finančními institucemi se vyznačuje zásahy státu, jak je prokázáno ve 413. bodě odůvodnění. Komise rovněž nesouhlasila s tvrzením čínské vlády, že neanalyzovala, zda existují i jiní kupci korporátních dluhopisů a konvertibilních dluhopisů než čínské banky a finanční instituce. Komise ve 404. a 406. bodě odůvodnění poukázala na to, že 85 % investorů do konvertibilních dluhopisů vydaných jednou ze společností zařazených do vzorku jsou institucionální investoři, včetně finančních institucí, a že existuje soubor podpůrných důkazů, podle nichž je podstatná část investorů do konvertibilních dluhopisů vydaných společnostmi zařazenými do vzorku tvořena finančními institucemi, které mají zákonnou povinnost poskytnout výrobcům kabelů z optických vláken úvěrovou podporu. Vzhledem k vysokému podílu institucionálních investorů, včetně finančních institucí, měla Komise za to, že určují vlastnosti předmětných konvertibilních korporátních dluhopisů, zejména nízkou kupónovou sazbu, a že ostatní investoři, jako jsou soukromí investoři, pouze tyto podmínky dodrželi. Komise se rovněž domnívala, že čínský systém finančního dohledu, pokud jde o korporátní dluhopisy a konvertibilní dluhopisy, je pouze prvkem, který spolu s normativním rámcem upravujícím financování finančními institucemi popsaným v 405. a 407. bodě odůvodnění, jakož i s konkrétním chováním finančních institucí poukázal na zásahy ze strany čínské vlády. Tato tvrzení čínské vlády byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(416)

Komise nesouhlasila s tvrzením čínské vlády, že neprovedla zvláštní posouzení chování finančních institucí jakožto veřejnoprávních subjektů při nákupu dluhopisů. Kromě závěrů, k nimž dospěla v oddíle 3.5.1 výše, Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních emisí konvertibilních dluhopisů a ve 409. až 413. bodě odůvodnění provedla zvláštní posouzení. Ačkoli Komise souhlasila s čínskou vládou, že nákup korporátních dluhopisů a konvertibilních dluhopisů může být v zásadě běžnou obchodní praxí, k níž dochází ve všech hlavních jurisdikcích, poukázala na to, že nákup korporátních dluhopisů čínskými finančními institucemi se vyznačuje zásahy státu, jak je prokázáno ve 413. bodě odůvodnění. Komise rovněž nesouhlasila s tvrzením čínské vlády, že neanalyzovala, zda existují i jiní kupci korporátních dluhopisů a konvertibilních dluhopisů než čínské banky a finanční instituce. Komise ve 404. a 406. bodě odůvodnění poukázala na to, že 85 % investorů do konvertibilních dluhopisů vydaných jednou ze společností zařazených do vzorku jsou institucionální investoři, včetně finančních institucí, a že existuje soubor podpůrných důkazů, podle nichž je podstatná část investorů do konvertibilních dluhopisů vydaných společnostmi zařazenými do vzorku tvořena finančními institucemi, které mají zákonnou povinnost poskytnout výrobcům kabelů z optických vláken úvěrovou podporu. Vzhledem k vysokému podílu institucionálních investorů, včetně finančních institucí, měla Komise za to, že určují vlastnosti předmětných konvertibilních korporátních dluhopisů, zejména nízkou kupónovou sazbu, a že ostatní investoři, jako jsou soukromí investoři, pouze tyto podmínky dodrželi. Komise se rovněž domnívala, že čínský systém finančního dohledu, pokud jde o korporátní dluhopisy a konvertibilní dluhopisy, je pouze prvkem, který spolu s normativním rámcem upravujícím financování finančními institucemi popsaným v 405. a 407. bodě odůvodnění, jakož i s konkrétním chováním finančních institucí poukázal na zásahy ze strany čínské vlády. Tato tvrzení čínské vlády byla proto zamítnuta.

b)   Specifičnost

| (417) | Komise měla za to, že preferenční financování prostřednictvím konvertibilních dluhopisů je specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Konvertibilní dluhopisy totiž nemohou být vydány bez souhlasu CSRC, která kontroluje, zda jsou splněny všechny regulační podmínky pro vydání konvertibilních dluhopisů. Jak je vysvětleno v 399. bodě odůvodnění, podle zákona ČLR o cenných papírech (verze 2014) a správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi, která se konkrétně vztahují na konvertibilní dluhopisy, musí být emise konvertibilních dluhopisů v souladu s průmyslovou politikou státu. Komise se ve 400. bodě odůvodnění domnívala, že
  „v souladu s průmyslovou politikou státu“
  znamená, že investiční projekt spadá mezi „podporovaná“ odvětví v Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci, mezi něž patří odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(417)

Komise měla za to, že preferenční financování prostřednictvím konvertibilních dluhopisů je specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Konvertibilní dluhopisy totiž nemohou být vydány bez souhlasu CSRC, která kontroluje, zda jsou splněny všechny regulační podmínky pro vydání konvertibilních dluhopisů. Jak je vysvětleno v 399. bodě odůvodnění, podle zákona ČLR o cenných papírech (verze 2014) a správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi, která se konkrétně vztahují na konvertibilní dluhopisy, musí být emise konvertibilních dluhopisů v souladu s průmyslovou politikou státu. Komise se ve 400. bodě odůvodnění domnívala, že
  „v souladu s průmyslovou politikou státu“
  znamená, že investiční projekt spadá mezi „podporovaná“ odvětví v Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci, mezi něž patří odvětví kabelů z optických vláken.

„v souladu s průmyslovou politikou státu“

| (418) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda uvedla, že trhy s dluhopisy jsou v každé zemi regulovány, neboť se jedná o otázku hospodářské stability. Kritéria, která musí společnost splnit, aby mohla vydávat dluhopisy, jsou finanční povahy a nejsou politicky orientovaná. Čínská vláda nesouhlasila s názorem, že emise konvertibilních dluhopisů musí být v souladu s průmyslovou politikou státu, a zopakovala, že odvětví kabelů z optických vláken není podporované odvětví. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise neprokázala, že je prodej dluhopisů výslovně omezen na určité společnosti. |
| --- | --- |

(418)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda uvedla, že trhy s dluhopisy jsou v každé zemi regulovány, neboť se jedná o otázku hospodářské stability. Kritéria, která musí společnost splnit, aby mohla vydávat dluhopisy, jsou finanční povahy a nejsou politicky orientovaná. Čínská vláda nesouhlasila s názorem, že emise konvertibilních dluhopisů musí být v souladu s průmyslovou politikou státu, a zopakovala, že odvětví kabelů z optických vláken není podporované odvětví. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise neprokázala, že je prodej dluhopisů výslovně omezen na určité společnosti.

musí být v souladu s průmyslovou politikou státu

výslovně omezen

| (419) | V tomto ohledu, ačkoli Komise souhlasila s tím, že trhy s dluhopisy jsou v každé zemi regulovány a že většina kritérií, která musí společnost splnit, aby mohla vydávat dluhopisy, je finanční povahy, nesouhlasila s tvrzením čínské vlády, že vydávání konvertibilních dluhopisů není v Číně politicky orientované. Za prvé Komise zopakovala svůj postoj, že odvětví kabelů z optických vláken je podporované odvětví. Za druhé se Komise domnívala, že znění zákona ČLR o cenných papírech (verze 2014) a správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kótovanými společnostmi, které se konkrétně vztahují na konvertibilní dluhopisy a podle nichž musí být emise konvertibilních dluhopisů v souladu s průmyslovými politikami státu, je dostatečně jasné. Komise ve 414. bodě odůvodnění rovněž zjistila, že tím, že finanční instituce souhlasily s investováním do konvertibilních dluhopisů s velmi nízkou mírou návratnosti bez ohledu na rizikový profil emitenta, poskytly vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku výhodu. Finanční výhoda poskytnutá nákupem konvertibilních korporátních dluhopisů s tak nízkou kupónovou sazbou je ve skutečnosti
  „výslovně omezena“
  na podporovaná odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken, prostřednictvím normativního rámce navrženého čínskou vládou. Tato tvrzení čínské vlády byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(419)

V tomto ohledu, ačkoli Komise souhlasila s tím, že trhy s dluhopisy jsou v každé zemi regulovány a že většina kritérií, která musí společnost splnit, aby mohla vydávat dluhopisy, je finanční povahy, nesouhlasila s tvrzením čínské vlády, že vydávání konvertibilních dluhopisů není v Číně politicky orientované. Za prvé Komise zopakovala svůj postoj, že odvětví kabelů z optických vláken je podporované odvětví. Za druhé se Komise domnívala, že znění zákona ČLR o cenných papírech (verze 2014) a správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kótovanými společnostmi, které se konkrétně vztahují na konvertibilní dluhopisy a podle nichž musí být emise konvertibilních dluhopisů v souladu s průmyslovými politikami státu, je dostatečně jasné. Komise ve 414. bodě odůvodnění rovněž zjistila, že tím, že finanční instituce souhlasily s investováním do konvertibilních dluhopisů s velmi nízkou mírou návratnosti bez ohledu na rizikový profil emitenta, poskytly vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku výhodu. Finanční výhoda poskytnutá nákupem konvertibilních korporátních dluhopisů s tak nízkou kupónovou sazbou je ve skutečnosti
  „výslovně omezena“
  na podporovaná odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken, prostřednictvím normativního rámce navrženého čínskou vládou. Tato tvrzení čínské vlády byla proto zamítnuta.

„výslovně omezena“

c)   Výpočet výhody

| (420) | Konvertibilní dluhopisy jsou hybridním dluhovým nástrojem, který má znaky dluhopisu, jako jsou úrokové platby, a zároveň umožňuje za určitých podmínek převést investovanou částku na akcie. Komise zjistila, že na akcie byla převedena pouze zanedbatelná část konvertibilních dluhopisů obou společností zařazených do vzorku. Proto během období šetření fungovaly konvertibilní dluhopisy obou společností zařazených do vzorku pouze jako dluhopis, což investorům přineslo výnos ve formě úroků podobně jako úvěry. Vzhledem k tomu, že metodika výpočtu úvěrů popsaná v 310. bodě odůvodnění je založena na dluhopisech, rozhodla se Komise s ohledem na tyto zvláštní okolnosti tohoto případu použít stejnou metodiku (100). To znamená, že relativní rozpětí mezi korporátními dluhopisy USA s ratingem AA a korporátními dluhopisy USA s ratingem BB se stejnou dobou trvání se použije na referenční úrokové sazby zveřejněné PBOC nebo, po 20. srpnu 2019, na základní úrokovou sazbu zveřejněnou NIFC (101), za účelem stanovení tržní úrokové sazby pro dluhopisy. |
| --- | --- |

(420)

Konvertibilní dluhopisy jsou hybridním dluhovým nástrojem, který má znaky dluhopisu, jako jsou úrokové platby, a zároveň umožňuje za určitých podmínek převést investovanou částku na akcie. Komise zjistila, že na akcie byla převedena pouze zanedbatelná část konvertibilních dluhopisů obou společností zařazených do vzorku. Proto během období šetření fungovaly konvertibilní dluhopisy obou společností zařazených do vzorku pouze jako dluhopis, což investorům přineslo výnos ve formě úroků podobně jako úvěry. Vzhledem k tomu, že metodika výpočtu úvěrů popsaná v 310. bodě odůvodnění je založena na dluhopisech, rozhodla se Komise s ohledem na tyto zvláštní okolnosti tohoto případu použít stejnou metodiku (100). To znamená, že relativní rozpětí mezi korporátními dluhopisy USA s ratingem AA a korporátními dluhopisy USA s ratingem BB se stejnou dobou trvání se použije na referenční úrokové sazby zveřejněné PBOC nebo, po 20. srpnu 2019, na základní úrokovou sazbu zveřejněnou NIFC (101), za účelem stanovení tržní úrokové sazby pro dluhopisy.

100

101

| (421) | Po poskytnutí konečných informací vznesly čínská vláda, skupina ZTT a skupina FTT námitku proti použití stejné referenční hodnoty pro dluhopisy a konvertibilní dluhopisy, jako je referenční hodnota uplatňovaná na úvěry, jelikož dluhopisy, zejména konvertibilní dluhopisy, a úvěry jsou odlišné finanční nástroje a že trh s dluhopisy funguje jinak než trh soukromých úvěrů. Čínská vláda tvrdila, že neexistuje žádný základ pro to, aby Komise použila referenční hodnotu PBOC jako výchozí bod a poté přidala přirážku. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise měla přímo použít úrokovou sazbu pro dluhopisy vydané společnostmi s ratingem BB, a uvedla příklady, že evropští výrobci kabelů z optických vláken a výrobci oceli s ratingem BB vydali dluhopisy na podobné období splatnosti s výrazně nižšími sazbami než vypočítaná referenční sazba ve stejném období. Skupina ZTT tvrdila, že hlavní výhodou emise dluhopisů oproti získávání úvěrů od bank je to, že úroková sazba (tj. kupónová sazba), kterou musí společnosti zaplatit investorům do dluhopisů, je často nižší než úroková sazba, kterou by musely zaplatit z bankovního úvěru. Podle skupiny ZTT je vydávání konvertibilních dluhopisů ještě atraktivnější, protože obvykle mají nižší kupónovou sazbu, protože umožňují investorům přeměnit dluhopisy na vlastní kapitál, a získat tak výnosy z investic prostřednictvím dividend z vlastního kapitálu. Skupina FTT rovněž uvedla, že výhodou konvertibilních dluhopisů není výnos z úroků, nýbrž právo na konverzi. Skupina FTT i skupina ZTT navrhly použít jako referenční hodnotu pro výpočet výhody pro dluhopisy a konvertibilní dluhopisy kupónovou sazbu korporátních dluhopisů USA s ratingem BB. |
| --- | --- |

(421)

Po poskytnutí konečných informací vznesly čínská vláda, skupina ZTT a skupina FTT námitku proti použití stejné referenční hodnoty pro dluhopisy a konvertibilní dluhopisy, jako je referenční hodnota uplatňovaná na úvěry, jelikož dluhopisy, zejména konvertibilní dluhopisy, a úvěry jsou odlišné finanční nástroje a že trh s dluhopisy funguje jinak než trh soukromých úvěrů. Čínská vláda tvrdila, že neexistuje žádný základ pro to, aby Komise použila referenční hodnotu PBOC jako výchozí bod a poté přidala přirážku. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise měla přímo použít úrokovou sazbu pro dluhopisy vydané společnostmi s ratingem BB, a uvedla příklady, že evropští výrobci kabelů z optických vláken a výrobci oceli s ratingem BB vydali dluhopisy na podobné období splatnosti s výrazně nižšími sazbami než vypočítaná referenční sazba ve stejném období. Skupina ZTT tvrdila, že hlavní výhodou emise dluhopisů oproti získávání úvěrů od bank je to, že úroková sazba (tj. kupónová sazba), kterou musí společnosti zaplatit investorům do dluhopisů, je často nižší než úroková sazba, kterou by musely zaplatit z bankovního úvěru. Podle skupiny ZTT je vydávání konvertibilních dluhopisů ještě atraktivnější, protože obvykle mají nižší kupónovou sazbu, protože umožňují investorům přeměnit dluhopisy na vlastní kapitál, a získat tak výnosy z investic prostřednictvím dividend z vlastního kapitálu. Skupina FTT rovněž uvedla, že výhodou konvertibilních dluhopisů není výnos z úroků, nýbrž právo na konverzi. Skupina FTT i skupina ZTT navrhly použít jako referenční hodnotu pro výpočet výhody pro dluhopisy a konvertibilní dluhopisy kupónovou sazbu korporátních dluhopisů USA s ratingem BB.

| (422) | V 337. bodě odůvodnění Komise vysvětlila, proč se domnívala, že úvěry a korporátní dluhopisy jsou podobnými finančními dluhovými nástroji, což za zvláštních okolností tohoto případu odůvodňuje použití stejné referenční hodnoty pro oba nástroje. Ve 325. až 333. bodě odůvodnění Komise vysvětlila, proč měla za to, že referenční hodnota pro úvěry a podnikové dluhopisy je vhodná, proč nemůže jako referenční hodnotu použít kupónovou sazbu korporátních dluhopisů USA s ratingem BB a proč je srovnání s úrokovými sazbami / kupónovými sazbami EU irelevantní. Komise souhlasila s tím, že konvertibilní korporátní dluhopisy jsou hybridním dluhovým nástrojem, který rovněž umožňuje za určitých podmínek převést investovanou částku na akcie, a jako takové se v zásadě liší od korporátních dluhopisů. Komise zkoumala možnost kvantifikovat tento prvek konvertibility, jakož i použití korporátních dluhopisů USA s ratingem BB, jak navrhuje čínská vláda, skupina FTT a skupina ZTT. Referenční hodnota navržená těmito stranami však tuto konvertibilitu nezohledňovala a byla referenční hodnotou pro korporátní dluhopisy zbavené vazby na čínské trhy, neboť se týkala dluhopisů vydaných v jiné měně (tj. v USD, a nikoli v CNY) a s podstatně odlišnou bezrizikovou úrokovou sazbou. Nebyly předloženy žádné jiné možné referenční hodnoty a nebyly k dispozici žádné další veřejné informace, které by poskytovaly přesnější referenční hodnotu pro konvertibilní dluhopisy (např. indexy pojistného na konvertibilní dluhopisy v USA s ratingem AA a konvertibilní dluhopisy v USA s ratingem BB) nebo pro aspekt konvertibility těchto dluhopisů. Podle vlastních údajů společností rovněž nebylo možné řádně porovnat rozdíl v kupónové sazbě mezi dluhopisy a konvertibilními dluhopisy, protože jedna ze společností zařazených do vzorku neměla žádné nesplacené dluhopisy a dluhopisy druhé společnosti zařazené do vzorku měly jinou splatnost a jiný účel financování než její konvertibilní dluhopisy. Komise dále ve 420. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že pouze zanedbatelná část konvertibilních dluhopisů obou společností zařazených do vzorku byla přeměněna na akcie a že v praxi vyvážející výrobci použili tento nástroj financování jako rovnocenný s ostatními nástroji financování, tj. úvěry a korporátními dluhopisy. Proto vzhledem k tomu, že během období šetření tyto konvertibilní dluhopisy fungovaly pouze jako dluhopis a poskytovaly investorům návratnost ve formě úroků podobně jako úvěry, a vzhledem k tomu, že použití referenční hodnoty s bezrizikovou sazbou zveřejněnou PBOC nebo NIFC bylo odhadnuto jako konzervativní, potvrdila Komise své rozhodnutí použít referenční hodnotu pro úvěry, jak je uvedeno v 420. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(422)

V 337. bodě odůvodnění Komise vysvětlila, proč se domnívala, že úvěry a korporátní dluhopisy jsou podobnými finančními dluhovými nástroji, což za zvláštních okolností tohoto případu odůvodňuje použití stejné referenční hodnoty pro oba nástroje. Ve 325. až 333. bodě odůvodnění Komise vysvětlila, proč měla za to, že referenční hodnota pro úvěry a podnikové dluhopisy je vhodná, proč nemůže jako referenční hodnotu použít kupónovou sazbu korporátních dluhopisů USA s ratingem BB a proč je srovnání s úrokovými sazbami / kupónovými sazbami EU irelevantní. Komise souhlasila s tím, že konvertibilní korporátní dluhopisy jsou hybridním dluhovým nástrojem, který rovněž umožňuje za určitých podmínek převést investovanou částku na akcie, a jako takové se v zásadě liší od korporátních dluhopisů. Komise zkoumala možnost kvantifikovat tento prvek konvertibility, jakož i použití korporátních dluhopisů USA s ratingem BB, jak navrhuje čínská vláda, skupina FTT a skupina ZTT. Referenční hodnota navržená těmito stranami však tuto konvertibilitu nezohledňovala a byla referenční hodnotou pro korporátní dluhopisy zbavené vazby na čínské trhy, neboť se týkala dluhopisů vydaných v jiné měně (tj. v USD, a nikoli v CNY) a s podstatně odlišnou bezrizikovou úrokovou sazbou. Nebyly předloženy žádné jiné možné referenční hodnoty a nebyly k dispozici žádné další veřejné informace, které by poskytovaly přesnější referenční hodnotu pro konvertibilní dluhopisy (např. indexy pojistného na konvertibilní dluhopisy v USA s ratingem AA a konvertibilní dluhopisy v USA s ratingem BB) nebo pro aspekt konvertibility těchto dluhopisů. Podle vlastních údajů společností rovněž nebylo možné řádně porovnat rozdíl v kupónové sazbě mezi dluhopisy a konvertibilními dluhopisy, protože jedna ze společností zařazených do vzorku neměla žádné nesplacené dluhopisy a dluhopisy druhé společnosti zařazené do vzorku měly jinou splatnost a jiný účel financování než její konvertibilní dluhopisy. Komise dále ve 420. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že pouze zanedbatelná část konvertibilních dluhopisů obou společností zařazených do vzorku byla přeměněna na akcie a že v praxi vyvážející výrobci použili tento nástroj financování jako rovnocenný s ostatními nástroji financování, tj. úvěry a korporátními dluhopisy. Proto vzhledem k tomu, že během období šetření tyto konvertibilní dluhopisy fungovaly pouze jako dluhopis a poskytovaly investorům návratnost ve formě úroků podobně jako úvěry, a vzhledem k tomu, že použití referenční hodnoty s bezrizikovou sazbou zveřejněnou PBOC nebo NIFC bylo odhadnuto jako konzervativní, potvrdila Komise své rozhodnutí použít referenční hodnotu pro úvěry, jak je uvedeno v 420. bodě odůvodnění.

| (423) | Výhodou je rozdíl mezi úrokovou částkou, kterou měla společnost zaplatit uplatněním tržní úrokové sazby uvedené v 420. bodě odůvodnění, a skutečným úrokem, který společnost zaplatila. |
| --- | --- |

(423)

Výhodou je rozdíl mezi úrokovou částkou, kterou měla společnost zaplatit uplatněním tržní úrokové sazby uvedené v 420. bodě odůvodnění, a skutečným úrokem, který společnost zaplatila.

3.5.4.4   Korporátní dluhopisy

| (424) | Všechny skupiny zařazené do vzorku využily preferenčního financování v podobě korporátních dluhopisů. |
| --- | --- |

(424)

Všechny skupiny zařazené do vzorku využily preferenčního financování v podobě korporátních dluhopisů.

a)   Právní základ

| — | zákon Čínské lidové republiky o cenných papírech (verze 2014) („zákon o cenných papírech“) (102), |
| --- | --- |

—

zákon Čínské lidové republiky o cenných papírech (verze 2014) („zákon o cenných papírech“) (102),

102

| — | správní opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi, nařízení Čínské regulační komise pro cenné papíry č. 113, 15. ledna 2015, |
| --- | --- |

—

správní opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi, nařízení Čínské regulační komise pro cenné papíry č. 113, 15. ledna 2015,

| — | předpisy pro správu korporátních dluhopisů, které vydala Státní rada dne 18. ledna 2011, |
| --- | --- |

—

předpisy pro správu korporátních dluhopisů, které vydala Státní rada dne 18. ledna 2011,

| — | opatření pro správu nástrojů dluhového financování jiných než finančních podniků na mezibankovním trhu dluhopisů, která vydala Čínská lidová banka, nařízení Čínské lidové banky [2008] č. 12, 9. dubna 2008; |
| --- | --- |

—

opatření pro správu nástrojů dluhového financování jiných než finančních podniků na mezibankovním trhu dluhopisů, která vydala Čínská lidová banka, nařízení Čínské lidové banky [2008] č. 12, 9. dubna 2008;

b)   regulační rámec upravující korporátní dluhopisy.

| (425) | V souladu s regulačním rámcem nelze v Číně emitovat dluhopisy nebo s nimi volně obchodovat. Emisi každého dluhopisu musí schválit různé vládní orgány, například PBOC, NDRC nebo CSRC, podle druhu dluhopisu a typu emitenta. Kromě toho podle předpisů pro správu korporátních dluhopisů existují pro emise korporátních dluhopisů roční kvóty. |
| --- | --- |

(425)

V souladu s regulačním rámcem nelze v Číně emitovat dluhopisy nebo s nimi volně obchodovat. Emisi každého dluhopisu musí schválit různé vládní orgány, například PBOC, NDRC nebo CSRC, podle druhu dluhopisu a typu emitenta. Kromě toho podle předpisů pro správu korporátních dluhopisů existují pro emise korporátních dluhopisů roční kvóty.

| (426) | Navíc by podle článku 16 zákona o cenných papírech, který platil v období šetření, měla veřejná emise korporátních dluhopisů splňovat následující požadavky: „účel použití výnosů musí být v souladu se státní průmyslovou politikou [...]“ a „výnosy z veřejné nabídky korporátních dluhopisů se použijí pouze pro schválené účely“
  . Článek 12 předpisů pro správu korporátních dluhopisů znovu opakuje, že účel získaných finančních prostředků musí být v souladu s průmyslovou politikou státu. Jak je vysvětleno ve 400. a 401. bodě odůvodnění, emise korporátních dluhopisů za těchto podmínek se zaměřuje na podporované odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken, a odpovídá praxi finančních institucí na podporu těchto odvětví. |
| --- | --- |

(426)

Navíc by podle článku 16 zákona o cenných papírech, který platil v období šetření, měla veřejná emise korporátních dluhopisů splňovat následující požadavky: „účel použití výnosů musí být v souladu se státní průmyslovou politikou [...]“ a „výnosy z veřejné nabídky korporátních dluhopisů se použijí pouze pro schválené účely“
  . Článek 12 předpisů pro správu korporátních dluhopisů znovu opakuje, že účel získaných finančních prostředků musí být v souladu s průmyslovou politikou státu. Jak je vysvětleno ve 400. a 401. bodě odůvodnění, emise korporátních dluhopisů za těchto podmínek se zaměřuje na podporované odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken, a odpovídá praxi finančních institucí na podporu těchto odvětví.

účel použití výnosů musí být v souladu se státní průmyslovou politikou [...]“ a „výnosy z veřejné nabídky korporátních dluhopisů se použijí pouze pro schválené účely“

| (427) | Podle čl. 16 odst. 5 zákona o cenných papírech (verze 2014) „kupónová sazba korporátních dluhopisů nesmí překročit kupónovou sazbu stanovenou Státní radou“. Kromě toho článek 18 předpisů pro správu korporátních dluhopisů obsahuje další podrobnosti a uvádí, že „úroková sazba nabízená pro jakékoli korporátní dluhopisy nesmí být vyšší než 40 % převládající úrokové sazby, kterou platí banky jednotlivcům u spořicích vkladů na dobu určitou se stejnou dobou splatnosti“. |
| --- | --- |

(427)

Podle čl. 16 odst. 5 zákona o cenných papírech (verze 2014) „kupónová sazba korporátních dluhopisů nesmí překročit kupónovou sazbu stanovenou Státní radou“. Kromě toho článek 18 předpisů pro správu korporátních dluhopisů obsahuje další podrobnosti a uvádí, že „úroková sazba nabízená pro jakékoli korporátní dluhopisy nesmí být vyšší než 40 % převládající úrokové sazby, kterou platí banky jednotlivcům u spořicích vkladů na dobu určitou se stejnou dobou splatnosti“.

kupónová sazba korporátních dluhopisů nesmí překročit kupónovou sazbu stanovenou Státní radou

úroková sazba nabízená pro jakékoli korporátní dluhopisy nesmí být vyšší než 40 % převládající úrokové sazby, kterou platí banky jednotlivcům u spořicích vkladů na dobu určitou se stejnou dobou splatnosti

| (428) | Navíc článek 18 správních opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi stanoví, že pouze některé dluhopisy splňující přísná kritéria kvality, jako je úvěrový rating AAA, mohou být veřejným investorům vydány veřejně nebo mohou být vydány veřejně kvalifikovaným investorům pouze na základě vlastního uvážení emitenta. Korporátní dluhopisy, které nesplňují tyto standardy, mohou být vydány veřejně pouze kvalifikovaným investorům. Z toho vyplývá, že většina korporátních dluhopisů je vydávána kvalifikovaným investorům, které schválila CSRC a kteří jsou čínskými institucionálními investory. |
| --- | --- |

(428)

Navíc článek 18 správních opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi stanoví, že pouze některé dluhopisy splňující přísná kritéria kvality, jako je úvěrový rating AAA, mohou být veřejným investorům vydány veřejně nebo mohou být vydány veřejně kvalifikovaným investorům pouze na základě vlastního uvážení emitenta. Korporátní dluhopisy, které nesplňují tyto standardy, mohou být vydány veřejně pouze kvalifikovaným investorům. Z toho vyplývá, že většina korporátních dluhopisů je vydávána kvalifikovaným investorům, které schválila CSRC a kteří jsou čínskými institucionálními investory.

c)   Finanční instituce jednající jako veřejnoprávní subjekty

| (429) | V Číně si společnosti, které chtějí vydávat korporátní dluhopisy, musí vyžádat služby finanční instituce, jež jedná jako upisovatel. Upisovatelé organizují emisi dluhopisů a vyjednají úrokovou sazbu, za kterou bude dluhopis předložen investorům. Komise zjistila, že upisovatel korporátního dluhopisu vydaného jednou ze skupin zařazených do vzorku patřil mezi finanční instituce, které rovněž poskytly preferenční financování, jak je vysvětleno v oddíle 3.5.1 výše. |
| --- | --- |

(429)

V Číně si společnosti, které chtějí vydávat korporátní dluhopisy, musí vyžádat služby finanční instituce, jež jedná jako upisovatel. Upisovatelé organizují emisi dluhopisů a vyjednají úrokovou sazbu, za kterou bude dluhopis předložen investorům. Komise zjistila, že upisovatel korporátního dluhopisu vydaného jednou ze skupin zařazených do vzorku patřil mezi finanční instituce, které rovněž poskytly preferenční financování, jak je vysvětleno v oddíle 3.5.1 výše.

| (430) | Podle Vhledu na čínský trh dluhopisů vydaného agenturou Bloomberg v roce 2021 představují dluhopisy kotované na mezibankovním trhu dluhopisů 88 % celkového objemu obchodování s dluhopisy. Podle téže studie je většina investorů institucionálními investory, včetně finančních institucí. Konkrétně komerční banky představují 57 % investorů a banky zajišťující vládní politiku představují 3 % (103). Proto jsou investory nakupujícími korporátní dluhopisy především čínské banky, včetně bank ve vlastnictví státu. |
| --- | --- |

(430)

Podle Vhledu na čínský trh dluhopisů vydaného agenturou Bloomberg v roce 2021 představují dluhopisy kotované na mezibankovním trhu dluhopisů 88 % celkového objemu obchodování s dluhopisy. Podle téže studie je většina investorů institucionálními investory, včetně finančních institucí. Konkrétně komerční banky představují 57 % investorů a banky zajišťující vládní politiku představují 3 % (103). Proto jsou investory nakupujícími korporátní dluhopisy především čínské banky, včetně bank ve vlastnictví státu.

103

| (431) | Jak je vysvětleno v 405. a 406. bodě odůvodnění výše, Komise se domnívala, že existuje soubor podpůrných důkazů, podle nichž je podstatná část investorů do konvertibilních dluhopisů vydaných společnostmi zařazenými do vzorku tvořena finančními institucemi, které mají zákonnou povinnost poskytnout výrobcům kabelů z optických vláken úvěrovou podporu. Stejné odůvodnění a závěr platí i pro korporátní dluhopisy, neboť podmínky emise jsou velmi podobné, zejména podmínka splnění požadavků vnitrostátních právních a správních předpisů a politiky a průmyslové politiky státu. |
| --- | --- |

(431)

Jak je vysvětleno v 405. a 406. bodě odůvodnění výše, Komise se domnívala, že existuje soubor podpůrných důkazů, podle nichž je podstatná část investorů do konvertibilních dluhopisů vydaných společnostmi zařazenými do vzorku tvořena finančními institucemi, které mají zákonnou povinnost poskytnout výrobcům kabelů z optických vláken úvěrovou podporu. Stejné odůvodnění a závěr platí i pro korporátní dluhopisy, neboť podmínky emise jsou velmi podobné, zejména podmínka splnění požadavků vnitrostátních právních a správních předpisů a politiky a průmyslové politiky státu.

| (432) | Jak je popsáno ve 426. bodě odůvodnění, článek 16 zákona o cenných papírech (verze 2014) a článek 12 předpisů pro správu korporátních dluhopisů vyžadují, aby veřejná nabídka podnikových dluhopisů byla v souladu s průmyslovou politikou státu. To má za následek, že korporátní dluhopisy lze vydávat pouze pro účely, které jsou v souladu s cíli plánování čínské vlády, pokud jde o podporovaná odvětví, jak je vysvětleno v 393. a 394. bodě odůvodnění. Institucionální investoři, kterými jsou, jak je uvedeno v 397. a 430. bodě odůvodnění, ve velké míře komerční banky a banky zajišťující vládní politiku, se musí řídit politickými směry stanovenými v rozhodnutí č. 40. |
| --- | --- |

(432)

Jak je popsáno ve 426. bodě odůvodnění, článek 16 zákona o cenných papírech (verze 2014) a článek 12 předpisů pro správu korporátních dluhopisů vyžadují, aby veřejná nabídka podnikových dluhopisů byla v souladu s průmyslovou politikou státu. To má za následek, že korporátní dluhopisy lze vydávat pouze pro účely, které jsou v souladu s cíli plánování čínské vlády, pokud jde o podporovaná odvětví, jak je vysvětleno v 393. a 394. bodě odůvodnění. Institucionální investoři, kterými jsou, jak je uvedeno v 397. a 430. bodě odůvodnění, ve velké míře komerční banky a banky zajišťující vládní politiku, se musí řídit politickými směry stanovenými v rozhodnutí č. 40.

| (433) | Mechanismus popsaný ve 116., 401. a 413. bodě odůvodnění se tedy vztahuje rovněž na korporátní dluhopisy, tj. rozhodnutí č. 40 ve spojení s katalogem pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci stanoví zvláštní zacházení s některými projekty v rámci určitých podporovaných odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken. Příznivé zacházení, které bylo použito ve prospěch jedné ze skupin zařazených do vzorku, zahrnulo do rozhodnutí investovat do korporátních dluhopisů vydaných s úrokovou sazbou, která neodráží tržní kritéria. |
| --- | --- |

(433)

Mechanismus popsaný ve 116., 401. a 413. bodě odůvodnění se tedy vztahuje rovněž na korporátní dluhopisy, tj. rozhodnutí č. 40 ve spojení s katalogem pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci stanoví zvláštní zacházení s některými projekty v rámci určitých podporovaných odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken. Příznivé zacházení, které bylo použito ve prospěch jedné ze skupin zařazených do vzorku, zahrnulo do rozhodnutí investovat do korporátních dluhopisů vydaných s úrokovou sazbou, která neodráží tržní kritéria.

| (434) | Jak je popsáno v oddíle 3.5.1 výše, tyto finanční instituce se vyznačují silnou přítomností státu a čínská vláda má možnost vyvíjet na ně účinný vliv. Obecný právní rámec, v němž tyto finanční instituce působí, platí i pro korporátní dluhopisy. |
| --- | --- |

(434)

Jak je popsáno v oddíle 3.5.1 výše, tyto finanční instituce se vyznačují silnou přítomností státu a čínská vláda má možnost vyvíjet na ně účinný vliv. Obecný právní rámec, v němž tyto finanční instituce působí, platí i pro korporátní dluhopisy.

| (435) | Komise v oddíle (1) a (2) výše dospěla k závěru, že finanční instituce ve vlastnictví státu jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení a že se v každém případě má za to, že je čínská vláda ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení pověřila výkonem funkcí, které by jinak byly svěřeny vládě, nebo jim jejich výkon nařídila. V oddíle 3.5.1.2 výše Komise dospěla k závěru, že soukromé finanční instituce jsou rovněž pověřeny a řízeny vládou. |
| --- | --- |

(435)

Komise v oddíle (1) a (2) výše dospěla k závěru, že finanční instituce ve vlastnictví státu jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení a že se v každém případě má za to, že je čínská vláda ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení pověřila výkonem funkcí, které by jinak byly svěřeny vládě, nebo jim jejich výkon nařídila. V oddíle 3.5.1.2 výše Komise dospěla k závěru, že soukromé finanční instituce jsou rovněž pověřeny a řízeny vládou.

| (436) | Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních emisí korporátních dluhopisů. Zkoumala proto celkové právní prostředí, které je popsáno v 425. až 428. bodě odůvodnění, v kombinaci s konkrétními zjištěními šetření. |
| --- | --- |

(436)

Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních emisí korporátních dluhopisů. Zkoumala proto celkové právní prostředí, které je popsáno v 425. až 428. bodě odůvodnění, v kombinaci s konkrétními zjištěními šetření.

| (437) | Komise zjistila, že korporátní dluhopis byl vydán s úrokovou sazbou nižší, než jaká měla být očekávána u společností s ohledem na jejich finanční situaci a situaci zohledňující úvěrové riziko. |
| --- | --- |

(437)

Komise zjistila, že korporátní dluhopis byl vydán s úrokovou sazbou nižší, než jaká měla být očekávána u společností s ohledem na jejich finanční situaci a situaci zohledňující úvěrové riziko.

| (438) | V praxi ovlivňuje úrokové sazby korporátních dluhopisů podobně jako u úvěrů rating společnosti. Komise však v 280. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že místní ratingový trh je narušen a ratingy jsou nespolehlivé. Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, na trhu s dluhopisy dominuje pět čínských místních ratingových agentur a přibližně 90 % dluhopisů má od místních ratingových agentur rating AAA, zatímco mnoho emitentů obdrželo od S&P nižší globální rating emitenta A a BBB. |
| --- | --- |

(438)

V praxi ovlivňuje úrokové sazby korporátních dluhopisů podobně jako u úvěrů rating společnosti. Komise však v 280. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že místní ratingový trh je narušen a ratingy jsou nespolehlivé. Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, na trhu s dluhopisy dominuje pět čínských místních ratingových agentur a přibližně 90 % dluhopisů má od místních ratingových agentur rating AAA, zatímco mnoho emitentů obdrželo od S&P nižší globální rating emitenta A a BBB.

| (439) | To bylo doloženo skutečností, že ratingové zprávy pro korporátní dluhopis emitovaný společností zařazenou do vzorku neodpovídaly její skutečné finanční situaci. |
| --- | --- |

(439)

To bylo doloženo skutečností, že ratingové zprávy pro korporátní dluhopis emitovaný společností zařazenou do vzorku neodpovídaly její skutečné finanční situaci.

| (440) | S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že čínské finanční instituce, které jednaly jako upisovatelé při emisi korporátního dluhopisu společností zařazenou do vzorku a které jsou hlavními investory do korporátního dluhopisu, se řídily politickými směry stanovenými v rozhodnutí č. 40 tím, že poskytovaly preferenční financování společnostem působícím v podporovaném odvětví, a jednaly tedy buď jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, nebo jako subjekty, které jsou pověřeny nebo řízeny vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. |
| --- | --- |

(440)

S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že čínské finanční instituce, které jednaly jako upisovatelé při emisi korporátního dluhopisu společností zařazenou do vzorku a které jsou hlavními investory do korporátního dluhopisu, se řídily politickými směry stanovenými v rozhodnutí č. 40 tím, že poskytovaly preferenční financování společnostem působícím v podporovaném odvětví, a jednaly tedy buď jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, nebo jako subjekty, které jsou pověřeny nebo řízeny vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.

| (441) | Tím, že finanční instituce organizovaly emisi korporátních dluhopisů s úrokovou sazbou nižší než tržní sazba odpovídající skutečnému rizikovému profilu emitenta a že souhlasily s investováním do takového korporátního dluhopisu, poskytly vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku výhodu. |
| --- | --- |

(441)

Tím, že finanční instituce organizovaly emisi korporátních dluhopisů s úrokovou sazbou nižší než tržní sazba odpovídající skutečnému rizikovému profilu emitenta a že souhlasily s investováním do takového korporátního dluhopisu, poskytly vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku výhodu.

d)   Specifičnost

| (442) | Jak je popsáno ve 417. bodě odůvodnění, Komise zastávala názor, že preferenční financování prostřednictvím dluhopisů je ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické, neboť dluhopisy nelze emitovat bez souhlasu vládních orgánů a zákon ČLR o cenných papírech (verze 2014) uvádí, že emise dluhopisů musí být v souladu s průmyslovou politikou státu. Jak již bylo uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, odvětví kabelů z optických vláken se v katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci považuje za podporované odvětví. |
| --- | --- |

(442)

Jak je popsáno ve 417. bodě odůvodnění, Komise zastávala názor, že preferenční financování prostřednictvím dluhopisů je ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické, neboť dluhopisy nelze emitovat bez souhlasu vládních orgánů a zákon ČLR o cenných papírech (verze 2014) uvádí, že emise dluhopisů musí být v souladu s průmyslovou politikou státu. Jak již bylo uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, odvětví kabelů z optických vláken se v katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci považuje za podporované odvětví.

e)   Výpočet výhody

| (443) | Jelikož jsou dluhopisy v zásadě jen jiným druhem dluhového nástroje, který se podobá úvěrům, a jelikož metodika výpočtu pro úvěry již vychází z určitého koše dluhopisů, rozhodla se Komise použít metodiku výpočtu pro úvěry popsanou v oddíle 3.5.3.3. To znamená, že relativní rozpětí mezi korporátními dluhopisy USA s ratingem AA a korporátními dluhopisy USA s ratingem BB o stejné délce trvání se použije na referenční úrokové sazby PBOC, nebo, po 20. srpnu 2019, na základní úrokovou sazbu zveřejněnou NIFC k určení tržní úrokové sazby dluhopisů, která je následně porovnána se skutečnou úrokovou sazbou, kterou platí daná společnost, za účelem určení výhody. |
| --- | --- |

(443)

Jelikož jsou dluhopisy v zásadě jen jiným druhem dluhového nástroje, který se podobá úvěrům, a jelikož metodika výpočtu pro úvěry již vychází z určitého koše dluhopisů, rozhodla se Komise použít metodiku výpočtu pro úvěry popsanou v oddíle 3.5.3.3. To znamená, že relativní rozpětí mezi korporátními dluhopisy USA s ratingem AA a korporátními dluhopisy USA s ratingem BB o stejné délce trvání se použije na referenční úrokové sazby PBOC, nebo, po 20. srpnu 2019, na základní úrokovou sazbu zveřejněnou NIFC k určení tržní úrokové sazby dluhopisů, která je následně porovnána se skutečnou úrokovou sazbou, kterou platí daná společnost, za účelem určení výhody.

3.5.4.5.   Závěr týkající se preferenčního financování: jiné typy financování

| (444) | Komise zjistila, že obě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku využívaly preferenčního financování ve formě úvěrových linek, návrhů bankovních akceptů a konvertibilních dluhopisů. Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody pro vyvážející výrobce a specifičnosti považovala Komise tyto typy preferenčního financování za napadnutelnou subvenci. |
| --- | --- |

(444)

Komise zjistila, že obě skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku využívaly preferenčního financování ve formě úvěrových linek, návrhů bankovních akceptů a konvertibilních dluhopisů. Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody pro vyvážející výrobce a specifičnosti považovala Komise tyto typy preferenčního financování za napadnutelnou subvenci.

| (445) | Sazba subvence zjištěná s ohledem na výše popsané preferenční financování během období šetření u skupin společností zařazených do vzorku činí:

  Preferenční financování: jiné typy financování







  Název společnosti | Sazba subvence |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(445)

Sazba subvence zjištěná s ohledem na výše popsané preferenční financování během období šetření u skupin společností zařazených do vzorku činí:

Preferenční financování: jiné typy financování

Preferenční financování: jiné typy financování

Název společnosti

Sazba subvence

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

3,51  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

2,62  %

3.6.   Preferenční pojištění: pojištění vývozních úvěrů

Preferenční pojištění: pojištění vývozních úvěrů

| (446) | Žadatel tvrdil, že společnost Sinosure poskytuje podporovaným odvětvím mimo jiné krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé pojištění vývozních úvěrů, pojištění investic a záruky pro dluhopisy, a to za zvýhodněných podmínek. Sinosure na svých obecných internetových stránkách uvádí, že podporuje čínský vývoz zboží, zejména vývoz vyspělých technologických výrobků. Podle studie vypracované Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) získalo čínské odvětví vyspělých technologií, jehož součástí je i odvětví kabelů z optických vláken, 21 % celkového pojištění vývozních úvěrů od společnosti Sinosure (104). Kromě toho se společnost Sinosure aktivně podílela na plnění iniciativy „Made in China 2025“, která vede podniky k využívání vnitrostátních úvěrových zdrojů, realizaci vědeckých a technologických inovací a technologických modernizací a pomáhá podnikům, které chtějí „vykročit do světa“, stát se konkurenceschopnějšími na světovém trhu (105). |
| --- | --- |

(446)

Žadatel tvrdil, že společnost Sinosure poskytuje podporovaným odvětvím mimo jiné krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé pojištění vývozních úvěrů, pojištění investic a záruky pro dluhopisy, a to za zvýhodněných podmínek. Sinosure na svých obecných internetových stránkách uvádí, že podporuje čínský vývoz zboží, zejména vývoz vyspělých technologických výrobků. Podle studie vypracované Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) získalo čínské odvětví vyspělých technologií, jehož součástí je i odvětví kabelů z optických vláken, 21 % celkového pojištění vývozních úvěrů od společnosti Sinosure (104). Kromě toho se společnost Sinosure aktivně podílela na plnění iniciativy „Made in China 2025“, která vede podniky k využívání vnitrostátních úvěrových zdrojů, realizaci vědeckých a technologických inovací a technologických modernizací a pomáhá podnikům, které chtějí „vykročit do světa“, stát se konkurenceschopnějšími na světovém trhu (105).

104

105

a)   Právní základ

| a) | Oznámení o provádění strategie podpory obchodu prostřednictvím vědy a techniky s využitím pojištění vývozních úvěrů (Shang Ji Fa [2004] č. 368), vydané společně ministerstvem obchodu a společností Sinosure, |
| --- | --- |

a)

Oznámení o provádění strategie podpory obchodu prostřednictvím vědy a techniky s využitím pojištění vývozních úvěrů (Shang Ji Fa [2004] č. 368), vydané společně ministerstvem obchodu a společností Sinosure,

| b) | „Plán 840“ obsažený v Oznámení Státní rady ze dne 27. května 2009, |
| --- | --- |

b)

„Plán 840“ obsažený v Oznámení Státní rady ze dne 27. května 2009,

| c) | Oznámení Státní rady o urychlení rozvoje nově vznikajících odvětví strategického významu (GuoFa [2010] č. 32 ze dne 18. října 2010), vydané Státní radou, a jeho prováděcí pokyny (GuoFa [2011] č. 310 ze dne 21. října 2011). |
| --- | --- |

c)

Oznámení Státní rady o urychlení rozvoje nově vznikajících odvětví strategického významu (GuoFa [2010] č. 32 ze dne 18. října 2010), vydané Státní radou, a jeho prováděcí pokyny (GuoFa [2011] č. 310 ze dne 21. října 2011).

| d) | Oznámení o vydání čínského Katalogu vyspělých technologických výrobků na vývoz č. 16 Národního odboru pro vědu a techniku z roku 2006 (2006). |
| --- | --- |

d)

Oznámení o vydání čínského Katalogu vyspělých technologických výrobků na vývoz č. 16 Národního odboru pro vědu a techniku z roku 2006 (2006).

b)   Zjištění vyplývající z šetření

| (447) | Dvě skupiny společností, které byly zařazeny do vzorku, měly během období šetření uzavřeny významné smlouvy o vývozním pojištění se společností Sinosure. |
| --- | --- |

(447)

Dvě skupiny společností, které byly zařazeny do vzorku, měly během období šetření uzavřeny významné smlouvy o vývozním pojištění se společností Sinosure.

| (448) | Jak je však uvedeno ve 158. bodě odůvodnění, společnost Sinosure nepředložila požadované podklady týkající se její správy a řízení, například stanovy. Kromě toho společnost Sinosure neposkytla žádné konkrétnější informace o pojištění vývozních úvěrů poskytnutém odvětví kabelů z optických vláken, údaje o výši pojistného nebo podrobné informace týkající se ziskovosti její činnosti v oblasti pojištění vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

(448)

Jak je však uvedeno ve 158. bodě odůvodnění, společnost Sinosure nepředložila požadované podklady týkající se její správy a řízení, například stanovy. Kromě toho společnost Sinosure neposkytla žádné konkrétnější informace o pojištění vývozních úvěrů poskytnutém odvětví kabelů z optických vláken, údaje o výši pojistného nebo podrobné informace týkající se ziskovosti její činnosti v oblasti pojištění vývozních úvěrů.

| (449) | Komise tak musela poskytnuté informace doplnit dostupnými údaji. |
| --- | --- |

(449)

Komise tak musela poskytnuté informace doplnit dostupnými údaji.

| (450) | Podle informací poskytnutých v předchozích antisubvenčních šetřeních (106) a podle informací z internetových stránek společnosti Sinosure (107) je společnost Sinosure politicky orientovanou pojišťovnou ve vlastnictví státu, kterou zřídil a kterou podporuje stát s cílem podpořit zahraničně-ekonomický a obchodní rozvoj a spolupráci ČLR. Společnost je ve 100% vlastnictví státu. Má představenstvo a dozorčí radu. Vláda má pravomoc jmenovat a odvolávat vedoucí pracovníky společnosti. Na základě těchto informací dospěla Komise k závěru, že existují formální indicie vládní kontroly, pokud jde o společnost Sinosure. |
| --- | --- |

(450)

Podle informací poskytnutých v předchozích antisubvenčních šetřeních (106) a podle informací z internetových stránek společnosti Sinosure (107) je společnost Sinosure politicky orientovanou pojišťovnou ve vlastnictví státu, kterou zřídil a kterou podporuje stát s cílem podpořit zahraničně-ekonomický a obchodní rozvoj a spolupráci ČLR. Společnost je ve 100% vlastnictví státu. Má představenstvo a dozorčí radu. Vláda má pravomoc jmenovat a odvolávat vedoucí pracovníky společnosti. Na základě těchto informací dospěla Komise k závěru, že existují formální indicie vládní kontroly, pokud jde o společnost Sinosure.

106

107

| (451) | Komise dále hledala informace o tom, zda čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním společnosti Sinosure, pokud jde o odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(451)

Komise dále hledala informace o tom, zda čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním společnosti Sinosure, pokud jde o odvětví kabelů z optických vláken.

| (452) | Podle oznámení o vydání čínského Katalogu vyspělých technologických výrobků na vývoz z roku 2006 č. 16
  „produkty zahrnuté do katalogu výrobků na vývoz z roku 2006 mohou využívat preferenční politiky, které stát uděluje pro vývoz vyspělých výrobků“
  . V Katalogu vyspělých technologických výrobků na vývoz jsou výslovně uvedena optická vlákna, zařízení pro přenos s optickými vlákny a kabely z optických vláken (108). |
| --- | --- |

(452)

Podle oznámení o vydání čínského Katalogu vyspělých technologických výrobků na vývoz z roku 2006 č. 16
  „produkty zahrnuté do katalogu výrobků na vývoz z roku 2006 mohou využívat preferenční politiky, které stát uděluje pro vývoz vyspělých výrobků“
  . V Katalogu vyspělých technologických výrobků na vývoz jsou výslovně uvedena optická vlákna, zařízení pro přenos s optickými vlákny a kabely z optických vláken (108).

„produkty zahrnuté do katalogu výrobků na vývoz z roku 2006 mohou využívat preferenční politiky, které stát uděluje pro vývoz vyspělých výrobků“

108

| (453) | Podle oznámení o provádění strategie podpory obchodu prostřednictvím vědy a technologie s využitím pojištění vývozních úvěrů (109) by také společnost Sinosure měla zvýšit svou podporu klíčových odvětví a výrobků posílením své celkové podpory vývozu vyspělých a nových technologických výrobků, včetně „informačních a komunikačních“ výrobků. Vyspělá a nová technologická odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken, uvedená v čínském Katalogu vyspělých technologických výrobků na vývoz, by měla v rámci své činnosti považovat za cílová odvětví a měla by zajistit komplexní podporu, pokud jde o postupy upisování, schvalování s limity, rychlost zpracování pojistných nároků a pružnost sazeb. Pokud jde o pružnost sazeb, měla by výrobkům poskytovat maximální slevu na pojistném v rámci pohyblivé škály nabízené pojišťovnou úvěrů. Jak je uvedeno v 86. a 118. bodě odůvodnění, odvětví kabelů z optických vláken je zahrnuto do obecnější kategorie „informační průmysl“. Ve výroční zprávě společnosti Sinosure za rok 2019 se dále uvádí, že Sinosure
  „podpořila stálý rozvoj klíčových odvětví“
  a 
  „urychlila růst strategických a nově vznikajících odvětví“
   (110). |
| --- | --- |

(453)

Podle oznámení o provádění strategie podpory obchodu prostřednictvím vědy a technologie s využitím pojištění vývozních úvěrů (109) by také společnost Sinosure měla zvýšit svou podporu klíčových odvětví a výrobků posílením své celkové podpory vývozu vyspělých a nových technologických výrobků, včetně „informačních a komunikačních“ výrobků. Vyspělá a nová technologická odvětví, jako je odvětví kabelů z optických vláken, uvedená v čínském Katalogu vyspělých technologických výrobků na vývoz, by měla v rámci své činnosti považovat za cílová odvětví a měla by zajistit komplexní podporu, pokud jde o postupy upisování, schvalování s limity, rychlost zpracování pojistných nároků a pružnost sazeb. Pokud jde o pružnost sazeb, měla by výrobkům poskytovat maximální slevu na pojistném v rámci pohyblivé škály nabízené pojišťovnou úvěrů. Jak je uvedeno v 86. a 118. bodě odůvodnění, odvětví kabelů z optických vláken je zahrnuto do obecnější kategorie „informační průmysl“. Ve výroční zprávě společnosti Sinosure za rok 2019 se dále uvádí, že Sinosure
  „podpořila stálý rozvoj klíčových odvětví“
  a 
  „urychlila růst strategických a nově vznikajících odvětví“
   (110).

109

„podpořila stálý rozvoj klíčových odvětví“

„urychlila růst strategických a nově vznikajících odvětví“

110

| (454) | Na tomto základě vyvodila Komise závěr, že čínská vláda vytvořila normativní rámec, který musí vedení a orgány dohledu jmenované čínskou vládou a odpovědné čínské vládě dodržovat. Čínská vláda se proto za účelem účinné kontroly chování společnosti Sinosure opírala o tento normativní rámec. |
| --- | --- |

(454)

Na tomto základě vyvodila Komise závěr, že čínská vláda vytvořila normativní rámec, který musí vedení a orgány dohledu jmenované čínskou vládou a odpovědné čínské vládě dodržovat. Čínská vláda se proto za účelem účinné kontroly chování společnosti Sinosure opírala o tento normativní rámec.

| (455) | Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních pojistných smluv. Během dálkové křížové kontroly trvala čínská vláda na tom, že v praxi společnosti Sinosure jsou částky pojistného tržně orientované a založené na zásadách posuzování rizik. Nebyly však poskytnuty žádné konkrétní příklady týkající se odvětví kabelů z optických vláken nebo společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(455)

Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu účinné kontroly na základě konkrétních pojistných smluv. Během dálkové křížové kontroly trvala čínská vláda na tom, že v praxi společnosti Sinosure jsou částky pojistného tržně orientované a založené na zásadách posuzování rizik. Nebyly však poskytnuty žádné konkrétní příklady týkající se odvětví kabelů z optických vláken nebo společností zařazených do vzorku.

| (456) | Vzhledem k tomu, že Komise neměla k dispozici konkrétní důkazy, zkoumala konkrétní chování společnosti Sinosure, pokud jde o pojištění poskytnuté společnostem zařazeným do vzorku. Toto chování bylo v rozporu s oficiálním postojem společnosti, neboť nevycházelo z tržních zásad. |
| --- | --- |

(456)

Vzhledem k tomu, že Komise neměla k dispozici konkrétní důkazy, zkoumala konkrétní chování společnosti Sinosure, pokud jde o pojištění poskytnuté společnostem zařazeným do vzorku. Toto chování bylo v rozporu s oficiálním postojem společnosti, neboť nevycházelo z tržních zásad.

| (457) | Po srovnání celkových uhrazených pojistných nároků s celkovými pojistnými částkami (na základě údajů ve výroční zprávě společnosti Sinosure za rok 2019 (111)) dospěla Komise k závěru, že v průměru by společnost Sinosure musela jako pojistné účtovat 0,22 % z pojistné částky, aby pokryla náklady na pojistná plnění (dokonce aniž by se zohlednily režijní náklady). V praxi však bylo pojistné zaplacené společnostmi zařazenými do vzorku mnohem nižší než minimální poplatek potřebný k pokrytí provozních nákladů. |
| --- | --- |

(457)

Po srovnání celkových uhrazených pojistných nároků s celkovými pojistnými částkami (na základě údajů ve výroční zprávě společnosti Sinosure za rok 2019 (111)) dospěla Komise k závěru, že v průměru by společnost Sinosure musela jako pojistné účtovat 0,22 % z pojistné částky, aby pokryla náklady na pojistná plnění (dokonce aniž by se zohlednily režijní náklady). V praxi však bylo pojistné zaplacené společnostmi zařazenými do vzorku mnohem nižší než minimální poplatek potřebný k pokrytí provozních nákladů.

111

| (458) | Komise proto dospěla k závěru, že společnost Sinosure uplatňuje při výkonu vládních funkcí s ohledem na odvětví kabelů z optických vláken výše uvedený právní rámec. Společnost Sinosure jednala jako veřejnoprávní subjekt ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení a v souladu s příslušnou judikaturou WTO. Kromě toho získali vyvážející výrobci zařazení do vzorku výhodu, neboť pojištění bylo poskytnuto za ceny nižší než minimální poplatek, který společnost Sinosure potřebovala k pokrytí svých provozních nákladů. |
| --- | --- |

(458)

Komise proto dospěla k závěru, že společnost Sinosure uplatňuje při výkonu vládních funkcí s ohledem na odvětví kabelů z optických vláken výše uvedený právní rámec. Společnost Sinosure jednala jako veřejnoprávní subjekt ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení a v souladu s příslušnou judikaturou WTO. Kromě toho získali vyvážející výrobci zařazení do vzorku výhodu, neboť pojištění bylo poskytnuto za ceny nižší než minimální poplatek, který společnost Sinosure potřebovala k pokrytí svých provozních nákladů.

| (459) | Komise rovněž určila, že subvence poskytované v rámci programu vývozního pojištění jsou specifické, protože nemohly být získány bez vývozu, a jsou tedy závislé na vývozu ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(459)

Komise rovněž určila, že subvence poskytované v rámci programu vývozního pojištění jsou specifické, protože nemohly být získány bez vývozu, a jsou tedy závislé na vývozu ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

c)   Výpočet výše subvence

| (460) | Jelikož měla společnost Sinosure během období šetření dominantní postavení na trhu, Komise nebyla schopna zjistit tržní vnitrostátní pojistné. V souladu s předchozími antisubvenčními šetřeními proto Komise použila nejvhodnější externí referenční hodnotu, pro kterou byly informace okamžitě k dispozici, tj. sazby pojistného uplatňované bankou Export-Import Bank ve Spojených státech amerických pro nefinanční instituce u vývozu do zemí OECD. |
| --- | --- |

(460)

Jelikož měla společnost Sinosure během období šetření dominantní postavení na trhu, Komise nebyla schopna zjistit tržní vnitrostátní pojistné. V souladu s předchozími antisubvenčními šetřeními proto Komise použila nejvhodnější externí referenční hodnotu, pro kterou byly informace okamžitě k dispozici, tj. sazby pojistného uplatňované bankou Export-Import Bank ve Spojených státech amerických pro nefinanční instituce u vývozu do zemí OECD.

| (461) | Komise se domnívala, že výhoda poskytnutá příjemcům je rozdílem mezi částkou, kterou společnost skutečně zaplatila jako pojistné, a částkou, kterou měla zaplatit uplatněním externí referenční sazby pojistného uvedené v 460. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(461)

Komise se domnívala, že výhoda poskytnutá příjemcům je rozdílem mezi částkou, kterou společnost skutečně zaplatila jako pojistné, a částkou, kterou měla zaplatit uplatněním externí referenční sazby pojistného uvedené v 460. bodě odůvodnění.

| (462) | Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období šetření pro skupinu FTT a pro skupinu ZTT činila:

  Preferenční financování a pojištění: pojištění vývozních úvěrů







  Název společnosti | Sazba subvence |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(462)

Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období šetření pro skupinu FTT a pro skupinu ZTT činila:

Preferenční financování a pojištění: pojištění vývozních úvěrů

Preferenční financování a pojištění: pojištění vývozních úvěrů

Název společnosti

Sazba subvence

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,08  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,54  %

3.7.   Příjmy ušlé prostřednictvím programů osvobození od daní a jejich snížení

Příjmy ušlé prostřednictvím programů osvobození od daní a jejich snížení

3.7.1.   Osvobození od daní a jejich snížení

Osvobození od daní a jejich snížení

3.7.1.1.   Úlevy na dani z příjmů podniků pro podniky zabývající se vyspělými a novými technologiemi

| (463) | Podle zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků (dále jen „zákon o dani z příjmů podniků“) (112) mají podniky zabývající se vyspělými a novými technologiemi, kterým stát potřebuje poskytovat klíčovou podporu, výhodu z nižší daně z příjmů podniků ve výši 15 %, místo standardní sazby daně ve výši 25 %. |
| --- | --- |

(463)

Podle zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků (dále jen „zákon o dani z příjmů podniků“) (112) mají podniky zabývající se vyspělými a novými technologiemi, kterým stát potřebuje poskytovat klíčovou podporu, výhodu z nižší daně z příjmů podniků ve výši 15 %, místo standardní sazby daně ve výši 25 %.

112

a)   Právní základ

| (464) | Právním základem tohoto programu je článek 28 zákona o dani z příjmů podniků a článek 93 prováděcích pravidel k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků (113) spolu s:






  — | oběžníkem ministerstva pro vědu a technologie, ministerstva financí a státní daňové správy o revizi a vydávání správních opatření pro uznávání podniků zabývajících se vyspělými technologiemi, G.K.F.H. [2016] č. 32, |
| --- | --- | --- |

(464)

Právním základem tohoto programu je článek 28 zákona o dani z příjmů podniků a článek 93 prováděcích pravidel k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků (113) spolu s:

113

—

oběžníkem ministerstva pro vědu a technologie, ministerstva financí a státní daňové správy o revizi a vydávání správních opatření pro uznávání podniků zabývajících se vyspělými technologiemi, G.K.F.H. [2016] č. 32,

| — | oběžníkem ministerstva pro vědu a technologie, ministerstva financí a státní daňové správy o revizi a vydávání „správních opatření pro uznávání podniků zabývajících se vyspělými technologiemi“, Guo Ke Fa Huo [2016] č. 195, |
| --- | --- |

—

oběžníkem ministerstva pro vědu a technologie, ministerstva financí a státní daňové správy o revizi a vydávání „správních opatření pro uznávání podniků zabývajících se vyspělými technologiemi“, Guo Ke Fa Huo [2016] č. 195,

| — | oznámením [2017] č. 24 státní daňové správy o uplatňování preferenčních politik v oblasti daně z příjmu pro podniky v oblasti vyspělých technologií, |
| --- | --- |

—

oznámením [2017] č. 24 státní daňové správy o uplatňování preferenčních politik v oblasti daně z příjmu pro podniky v oblasti vyspělých technologií,

| — | Katalogem oblastí vyspělých technologií podporovaných státem z roku 2016 (114) a |
| --- | --- |

—

Katalogem oblastí vyspělých technologií podporovaných státem z roku 2016 (114) a

114

| — | oznámení ministerstva financí a státní daňové správy [2019] č. 68. |
| --- | --- |

—

oznámení ministerstva financí a státní daňové správy [2019] č. 68.

| (465) | Kapitola IV zákona o dani z příjmů podniků obsahuje ustanovení týkající se „preferenčního daňového zacházení“. Článek 25 zákona o dani z příjmů podniků, který představuje úvodní část kapitoly IV, stanoví, že
  „stát nabídne preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem“
  . Článek 28 uvedeného zákona stanoví, že
  „sazba daně z příjmů podniků působících v oblasti vyspělých a nových technologií, které potřebují zvláštní podporu státu, se sníží na 15 %“
  . |
| --- | --- |

(465)

Kapitola IV zákona o dani z příjmů podniků obsahuje ustanovení týkající se „preferenčního daňového zacházení“. Článek 25 zákona o dani z příjmů podniků, který představuje úvodní část kapitoly IV, stanoví, že
  „stát nabídne preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem“
  . Článek 28 uvedeného zákona stanoví, že
  „sazba daně z příjmů podniků působících v oblasti vyspělých a nových technologií, které potřebují zvláštní podporu státu, se sníží na 15 %“
  .

„stát nabídne preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem“

„sazba daně z příjmů podniků působících v oblasti vyspělých a nových technologií, které potřebují zvláštní podporu státu, se sníží na 15 %“

| (466) | Článek 93 prováděcích pravidel k zákonu o dani z příjmů podniků upřesňuje, že:

  „
  Důležitými podniky působícími v oblasti vyspělých a nových technologií, které mají být podporovány státem“, jak je uvedeno v čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků, se rozumí podniky, které vlastní důležitá práva duševního vlastnictví a splňují tyto podmínky:







  1. | Jsou v souladu s oblastí působnosti klíčových státem podporovaných oblastí vyspělých a nových technologií. |
| --- | --- | --- |

(466)

Článek 93 prováděcích pravidel k zákonu o dani z příjmů podniků upřesňuje, že:

„
  Důležitými podniky působícími v oblasti vyspělých a nových technologií, které mají být podporovány státem“, jak je uvedeno v čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků, se rozumí podniky, které vlastní důležitá práva duševního vlastnictví a splňují tyto podmínky:

Důležitými podniky působícími v oblasti vyspělých a nových technologií, které mají být podporovány státem“, jak je uvedeno v čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků, se rozumí podniky, které vlastní důležitá práva duševního vlastnictví a splňují tyto podmínky:

1.

Jsou v souladu s oblastí působnosti klíčových státem podporovaných oblastí vyspělých a nových technologií.

Jsou v souladu s oblastí působnosti klíčových státem podporovaných oblastí vyspělých a nových technologií.

| 2. | Podíl výdajů na výzkum a vývoj v příjmech z prodeje nesmí být nižší než stanovený podíl. |
| --- | --- |

2.

Podíl výdajů na výzkum a vývoj v příjmech z prodeje nesmí být nižší než stanovený podíl.

Podíl výdajů na výzkum a vývoj v příjmech z prodeje nesmí být nižší než stanovený podíl.

| 3. | Podíl příjmů z technologie/produktu/služby v oblasti vyspělých technologií nesmí být nižší než stanovený podíl. |
| --- | --- |

3.

Podíl příjmů z technologie/produktu/služby v oblasti vyspělých technologií nesmí být nižší než stanovený podíl.

Podíl příjmů z technologie/produktu/služby v oblasti vyspělých technologií nesmí být nižší než stanovený podíl.

| 4. | Podíl technického personálu na celkovém počtu zaměstnanců podniku nesmí být nižší než stanovený podíl. |
| --- | --- |

4.

Podíl technického personálu na celkovém počtu zaměstnanců podniku nesmí být nižší než stanovený podíl.

Podíl technického personálu na celkovém počtu zaměstnanců podniku nesmí být nižší než stanovený podíl.

| 5. | Další podmínky stanovené v opatřeních pro správu identifikace podniku působícího v oblasti vyspělých technologií. |
| --- | --- |

5.

Další podmínky stanovené v opatřeních pro správu identifikace podniku působícího v oblasti vyspělých technologií.

Další podmínky stanovené v opatřeních pro správu identifikace podniku působícího v oblasti vyspělých technologií.

Opatření pro správu identifikace podniku působícího v oblasti vyspělých technologií a klíčové státem podporované oblasti vyspělých a nových technologií formulují společně odbory pro technologie, finance a daně v rámci Státní rady a vstoupí v platnost poté, co je schválí Státní rada.“

| (467) | Výše uvedená ustanovení jasně uvádějí, že snížená sazba daně z příjmů podniků je vyhrazena pro
  „významné podniky působící v oblasti vyspělých a nových technologií, které mají být podporovány státem“
  , které vlastní důležitá práva duševního vlastnictví a splňují určité podmínky, jako je
  „soulad s oblastí působnosti klíčových státem podporovaných oblastí vyspělých a nových technologií“
  . |
| --- | --- |

(467)

Výše uvedená ustanovení jasně uvádějí, že snížená sazba daně z příjmů podniků je vyhrazena pro
  „významné podniky působící v oblasti vyspělých a nových technologií, které mají být podporovány státem“
  , které vlastní důležitá práva duševního vlastnictví a splňují určité podmínky, jako je
  „soulad s oblastí působnosti klíčových státem podporovaných oblastí vyspělých a nových technologií“
  .

„významné podniky působící v oblasti vyspělých a nových technologií, které mají být podporovány státem“

„soulad s oblastí působnosti klíčových státem podporovaných oblastí vyspělých a nových technologií“

| (468) | Podle článku 11 správních opatření pro uznávání podniků zabývajících se vyspělými technologiemi (G.K.F.H. [2016] č. 32) musí podnik, aby byl uznán za podnik zabývající se vyspělými technologiemi, současně splňovat určité podmínky, například:
  „stane se držitelem práv duševního vlastnictví, což hraje ústřední úlohu při technické podpoře jeho hlavních produktů (služeb) prostřednictvím nezávislého výzkumu, převodu, udělování grantů, fúzí a akvizic atd.“
  a 
  „technologie, která hraje ústřední úlohu při technické podpoře jeho hlavních produktů (služeb), je v rozsahu předem stanoveném v „oblastech vyspělých technologií podporovaných státem“
  “
  . |
| --- | --- |

(468)

Podle článku 11 správních opatření pro uznávání podniků zabývajících se vyspělými technologiemi (G.K.F.H. [2016] č. 32) musí podnik, aby byl uznán za podnik zabývající se vyspělými technologiemi, současně splňovat určité podmínky, například:
  „stane se držitelem práv duševního vlastnictví, což hraje ústřední úlohu při technické podpoře jeho hlavních produktů (služeb) prostřednictvím nezávislého výzkumu, převodu, udělování grantů, fúzí a akvizic atd.“
  a 
  „technologie, která hraje ústřední úlohu při technické podpoře jeho hlavních produktů (služeb), je v rozsahu předem stanoveném v „oblastech vyspělých technologií podporovaných státem“
  “
  .

„stane se držitelem práv duševního vlastnictví, což hraje ústřední úlohu při technické podpoře jeho hlavních produktů (služeb) prostřednictvím nezávislého výzkumu, převodu, udělování grantů, fúzí a akvizic atd.“

„technologie, která hraje ústřední úlohu při technické podpoře jeho hlavních produktů (služeb), je v rozsahu předem stanoveném v „oblastech vyspělých technologií podporovaných státem“
  “

| (469) | Prioritní oblasti vyspělých technologií podporované státem jsou uvedeny v Katalogu oblastí vyspělých technologií podporovaných státem z roku 2016. Tento katalog jasně v části „I. Elektronické informace“ v bodě 4 uvádí „komunikační technologie“,
  „optické přenosové soustavy“
  a 
  „technologie optických přenosových soustav“
  , které zahrnují kabely z optických vláken, jakožto oblasti vyspělých technologií podporované státem. |
| --- | --- |

(469)

Prioritní oblasti vyspělých technologií podporované státem jsou uvedeny v Katalogu oblastí vyspělých technologií podporovaných státem z roku 2016. Tento katalog jasně v části „I. Elektronické informace“ v bodě 4 uvádí „komunikační technologie“,
  „optické přenosové soustavy“
  a 
  „technologie optických přenosových soustav“
  , které zahrnují kabely z optických vláken, jakožto oblasti vyspělých technologií podporované státem.

„optické přenosové soustavy“

„technologie optických přenosových soustav“

| (470) | Společnosti, které toto opatření využívají, musí předkládat přiznání k dani z příjmu a příslušné přílohy. Skutečná výše výhody je zahrnuta v daňovém přiznání. |
| --- | --- |

(470)

Společnosti, které toto opatření využívají, musí předkládat přiznání k dani z příjmu a příslušné přílohy. Skutečná výše výhody je zahrnuta v daňovém přiznání.

b)   Zjištění vyplývající z šetření

| (471) | Komise zjistila, že společnosti v rámci skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly během období šetření kvalifikovány jako společnosti působící v oblasti vyspělých technologií, a proto měly snížené sazby daně z příjmů podniků ve výši 15 % nebo 12,5 %. |
| --- | --- |

(471)

Komise zjistila, že společnosti v rámci skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly během období šetření kvalifikovány jako společnosti působící v oblasti vyspělých technologií, a proto měly snížené sazby daně z příjmů podniků ve výši 15 % nebo 12,5 %.

| (472) | Komise dospěla k závěru, že v případě tohoto odpočtu daně se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře. |
| --- | --- |

(472)

Komise dospěla k závěru, že v případě tohoto odpočtu daně se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.

| (473) | Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto režimu pouze na podniky, které působí pouze v určitých prioritních oblastech vyspělých technologií určených státem, jak je uvedeno v 466. až 468 bodě odůvodnění. Jak je uvedeno v 469. bodě odůvodnění, odvětví kabelů z optických vláken představuje takovou prioritní oblast vyspělých technologií. |
| --- | --- |

(473)

Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto režimu pouze na podniky, které působí pouze v určitých prioritních oblastech vyspělých technologií určených státem, jak je uvedeno v 466. až 468 bodě odůvodnění. Jak je uvedeno v 469. bodě odůvodnění, odvětví kabelů z optických vláken představuje takovou prioritní oblast vyspělých technologií.

| (474) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že programy osvobození od daně a odpočtů napadnuté Komisí nepředstavují napadnutelné subvence. Podle čínské vlády jsou údajná osvobození od daně a daňové odpočty důsledkem systému, který stanoví objektivní kritéria nebo podmínky způsobilosti pro přístup k finanční podpoře, přičemž způsobilost je automatická a kritéria a podmínky stanovené v programech jsou přísně dodržovány, aniž by zvýhodňovaly určité podniky oproti jiným, a jsou čistě hospodářské a horizontální povahy. Čínská vláda proto tvrdila, že nejsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(474)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že programy osvobození od daně a odpočtů napadnuté Komisí nepředstavují napadnutelné subvence. Podle čínské vlády jsou údajná osvobození od daně a daňové odpočty důsledkem systému, který stanoví objektivní kritéria nebo podmínky způsobilosti pro přístup k finanční podpoře, přičemž způsobilost je automatická a kritéria a podmínky stanovené v programech jsou přísně dodržovány, aniž by zvýhodňovaly určité podniky oproti jiným, a jsou čistě hospodářské a horizontální povahy. Čínská vláda proto tvrdila, že nejsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.

stanoví objektivní kritéria nebo podmínky způsobilosti

| (475) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila, neboť se domnívá, že daňové režimy popsané v oddílech 3.7.1.1 až 3.7.1.3 jsou specifické podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, který stanoví, že
  „pokud orgán, který subvenci poskytuje, nebo právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k subvenci na určité podniky, jedná se o specifickou subvenci“
  . Dotčené režimy subvencí mají totiž svůj právní základ v kapitole IV „Daňové preference“ zákona o dani z příjmů podniků. Tato kapitola svým názvem a obsahem výslovně stanoví zvláštní preferenční zacházení, které
  „výslovně omezuje přístup k subvenci na určité podniky“
  . Proto jsou subvence poskytované v rámci těchto daňových režimů specifické podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(475)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila, neboť se domnívá, že daňové režimy popsané v oddílech 3.7.1.1 až 3.7.1.3 jsou specifické podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, který stanoví, že
  „pokud orgán, který subvenci poskytuje, nebo právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k subvenci na určité podniky, jedná se o specifickou subvenci“
  . Dotčené režimy subvencí mají totiž svůj právní základ v kapitole IV „Daňové preference“ zákona o dani z příjmů podniků. Tato kapitola svým názvem a obsahem výslovně stanoví zvláštní preferenční zacházení, které
  „výslovně omezuje přístup k subvenci na určité podniky“
  . Proto jsou subvence poskytované v rámci těchto daňových režimů specifické podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

„pokud orgán, který subvenci poskytuje, nebo právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k subvenci na určité podniky, jedná se o specifickou subvenci“

„výslovně omezuje přístup k subvenci na určité podniky“

c)   Výpočet výše subvence

| (476) | Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou příjemci získali během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou výší splatné daně podle běžné daňové sazby a celkovou výší splatné daně podle nižší sazby. |
| --- | --- |

(476)

Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou příjemci získali během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou výší splatné daně podle běžné daňové sazby a celkovou výší splatné daně podle nižší sazby.

| (477) | Sazba subvence zjištěná pro tento specifický režim činila 0,10 % u skupiny FTT a 0,48 % u skupiny ZTT. |
| --- | --- |

(477)

Sazba subvence zjištěná pro tento specifický režim činila 0,10 % u skupiny FTT a 0,48 % u skupiny ZTT.

3.7.1.2.   Odpočet daně z příjmů podniků u výdajů na výzkumné a vývojové činnosti

| (478) | Odpočet daně u výdajů na výzkumné a vývojové činnosti poskytuje podnikům nárok na preferenční daňové zacházení v souvislosti s jejich výzkumnými a vývojovými činnostmi v určitých prioritních oblastech vyspělých technologií určených státem, pokud jsou splněny určité prahové hodnoty pro výdaje na výzkum a vývoj. |
| --- | --- |

(478)

Odpočet daně u výdajů na výzkumné a vývojové činnosti poskytuje podnikům nárok na preferenční daňové zacházení v souvislosti s jejich výzkumnými a vývojovými činnostmi v určitých prioritních oblastech vyspělých technologií určených státem, pokud jsou splněny určité prahové hodnoty pro výdaje na výzkum a vývoj.

| (479) | Konkrétně to znamená, že výdaje na výzkum a vývoj vzniklé v souvislosti s vývojem nových technologií, nových výrobků a nových technik, které netvoří nehmotná aktiva a jsou zaúčtovány do zisků a ztrát ve stávajícím období, podléhají dodatečnému 75% odpočtu po odpočtu v plném rozsahu s ohledem na konkrétní situaci. Pokud výše uvedené výdaje na výzkum a vývoj tvoří nehmotná aktiva, podléhají odpisům založeným na 175 % nákladů na nehmotná aktiva. Od ledna 2021 se dodatečný odpočet před zdaněním u výdajů na výzkum a vývoj zvýšil na 100 % (115). |
| --- | --- |

(479)

Konkrétně to znamená, že výdaje na výzkum a vývoj vzniklé v souvislosti s vývojem nových technologií, nových výrobků a nových technik, které netvoří nehmotná aktiva a jsou zaúčtovány do zisků a ztrát ve stávajícím období, podléhají dodatečnému 75% odpočtu po odpočtu v plném rozsahu s ohledem na konkrétní situaci. Pokud výše uvedené výdaje na výzkum a vývoj tvoří nehmotná aktiva, podléhají odpisům založeným na 175 % nákladů na nehmotná aktiva. Od ledna 2021 se dodatečný odpočet před zdaněním u výdajů na výzkum a vývoj zvýšil na 100 % (115).

115

a)   Právní základ

| (480) | Právním základem tohoto programu je čl. 30 odst. 1 zákona o dani z příjmů podniků společně s prováděcími pravidly k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků, jakož i tyto dokumenty:






  — | oznámení ministerstva financí a státní daňové správy a ministerstva pro vědu a techniku o zlepšování politiky daňových odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj (Cai Shui [2015] č. 119), |
| --- | --- | --- |

(480)

Právním základem tohoto programu je čl. 30 odst. 1 zákona o dani z příjmů podniků společně s prováděcími pravidly k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků, jakož i tyto dokumenty:

—

oznámení ministerstva financí a státní daňové správy a ministerstva pro vědu a techniku o zlepšování politiky daňových odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj (Cai Shui [2015] č. 119),

| — | oběžník o zvýšení podílu daňových super odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj (Cai Shui [2018] č. 99), |
| --- | --- |

—

oběžník o zvýšení podílu daňových super odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj (Cai Shui [2018] č. 99),

| — | oznámení státní daňové správy č. 97 z roku 2015 o relevantních otázkách týkajících se politik dodatečných daňových odpočtů u výdajů podniků na výzkum a vývoj, |
| --- | --- |

—

oznámení státní daňové správy č. 97 z roku 2015 o relevantních otázkách týkajících se politik dodatečných daňových odpočtů u výdajů podniků na výzkum a vývoj,

| — | oznámení státní daňové správy č. 40 z roku 2017 o otázkách týkajících se způsobilého výpočtu dodatečných daňových odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj a |
| --- | --- |

—

oznámení státní daňové správy č. 40 z roku 2017 o otázkách týkajících se způsobilého výpočtu dodatečných daňových odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj a

| — | Katalog oblastí vyspělých technologií podporovaných státem z roku 2016. |
| --- | --- |

—

Katalog oblastí vyspělých technologií podporovaných státem z roku 2016.

| (481) | V předchozích šetřeních (116) Komise zjistila, že
  „nové technologie, nové výrobky a nová řemesla“
  , které mohou využít daňového odpočtu, jsou součástí některých oblastí vyspělých technologií podporovaných státem. Jak je uvedeno v 469. bodě odůvodnění, klíčové oblasti vyspělých technologií podporované státem jsou uvedeny v Katalogu oblastí vyspělých technologií podporovaných státem z roku 2016. |
| --- | --- |

(481)

V předchozích šetřeních (116) Komise zjistila, že
  „nové technologie, nové výrobky a nová řemesla“
  , které mohou využít daňového odpočtu, jsou součástí některých oblastí vyspělých technologií podporovaných státem. Jak je uvedeno v 469. bodě odůvodnění, klíčové oblasti vyspělých technologií podporované státem jsou uvedeny v Katalogu oblastí vyspělých technologií podporovaných státem z roku 2016.

116

„nové technologie, nové výrobky a nová řemesla“

| (482) | Jak je uvedeno v 468. bodě odůvodnění, kapitola IV zákona o dani z příjmů podniků obsahuje ustanovení týkající se „preferenčního daňového zacházení“, zejména článek 25. Ustanovení čl. 30 odst. 1 zákona o dani z příjmů podniků, který je rovněž součástí této kapitoly, uvádí, že
  „náklady na výzkum a vývoj vzniklé podnikům při vývoji nových technologií, nových výrobků a nových technik“
  mohou být dodatečně odečteny při výpočtu zdanitelného příjmu. Článek 95 prováděcích pravidel k zákonu o dani z příjmů podniků upřesňuje význam
  „výdajů na výzkum a vývoj vynaložených za účelem vývoje nových technologií, nových výrobků a nových dovedností“
  stanovených v čl. 30 odst. 1 zákona o dani z příjmů podniků. |
| --- | --- |

(482)

Jak je uvedeno v 468. bodě odůvodnění, kapitola IV zákona o dani z příjmů podniků obsahuje ustanovení týkající se „preferenčního daňového zacházení“, zejména článek 25. Ustanovení čl. 30 odst. 1 zákona o dani z příjmů podniků, který je rovněž součástí této kapitoly, uvádí, že
  „náklady na výzkum a vývoj vzniklé podnikům při vývoji nových technologií, nových výrobků a nových technik“
  mohou být dodatečně odečteny při výpočtu zdanitelného příjmu. Článek 95 prováděcích pravidel k zákonu o dani z příjmů podniků upřesňuje význam
  „výdajů na výzkum a vývoj vynaložených za účelem vývoje nových technologií, nových výrobků a nových dovedností“
  stanovených v čl. 30 odst. 1 zákona o dani z příjmů podniků.

„náklady na výzkum a vývoj vzniklé podnikům při vývoji nových technologií, nových výrobků a nových technik“

„výdajů na výzkum a vývoj vynaložených za účelem vývoje nových technologií, nových výrobků a nových dovedností“

| (483) | Podle oběžníku o zvýšení podílu daňových super odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj (Cai Shui [2018] č. 99)
  „v souvislosti s náklady na výzkum a vývoj, které skutečně vznikly podniku z jeho činností v oblasti výzkumu a vývoje, je 75 % skutečné výše výdajů odpočitatelných před zdaněním, kromě jiných skutečných odpočtů, během období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020 za předpokladu, že uvedené zisky nejsou převedeny na nehmotné aktivum a nejsou zaznamenány v rozvaze stávajících zisků a ztrát tohoto podniku; pokud však byly uvedené náklady převedeny na nehmotné aktivum, mohou být tyto náklady během výše uvedeného období odepisovány sazbou 175 % nákladů nehmotného aktiva před zdaněním“
  . |
| --- | --- |

(483)

Podle oběžníku o zvýšení podílu daňových super odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj (Cai Shui [2018] č. 99)
  „v souvislosti s náklady na výzkum a vývoj, které skutečně vznikly podniku z jeho činností v oblasti výzkumu a vývoje, je 75 % skutečné výše výdajů odpočitatelných před zdaněním, kromě jiných skutečných odpočtů, během období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020 za předpokladu, že uvedené zisky nejsou převedeny na nehmotné aktivum a nejsou zaznamenány v rozvaze stávajících zisků a ztrát tohoto podniku; pokud však byly uvedené náklady převedeny na nehmotné aktivum, mohou být tyto náklady během výše uvedeného období odepisovány sazbou 175 % nákladů nehmotného aktiva před zdaněním“
  .

„v souvislosti s náklady na výzkum a vývoj, které skutečně vznikly podniku z jeho činností v oblasti výzkumu a vývoje, je 75 % skutečné výše výdajů odpočitatelných před zdaněním, kromě jiných skutečných odpočtů, během období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020 za předpokladu, že uvedené zisky nejsou převedeny na nehmotné aktivum a nejsou zaznamenány v rozvaze stávajících zisků a ztrát tohoto podniku; pokud však byly uvedené náklady převedeny na nehmotné aktivum, mohou být tyto náklady během výše uvedeného období odepisovány sazbou 175 % nákladů nehmotného aktiva před zdaněním“

b)   Zjištění vyplývající z šetření

| (484) | Komise zjistila, že společnosti v rámci skupin zařazených do vzorku požívaly
  „dodatečného odpočtu u výdajů na výzkum a vývoj vzniklých v souvislosti s výzkumem a vývojem nových technologií, nových výrobků a nových technik“. |
| --- | --- |

(484)

Komise zjistila, že společnosti v rámci skupin zařazených do vzorku požívaly
  „dodatečného odpočtu u výdajů na výzkum a vývoj vzniklých v souvislosti s výzkumem a vývojem nových technologií, nových výrobků a nových technik“.

„dodatečného odpočtu u výdajů na výzkum a vývoj vzniklých v souvislosti s výzkumem a vývojem nových technologií, nových výrobků a nových technik“.

| (485) | Komise dospěla k závěru, že v případě tohoto odpočtu daně se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře. |
| --- | --- |

(485)

Komise dospěla k závěru, že v případě tohoto odpočtu daně se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.

| (486) | Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto opatření pouze na podniky, kterým vznikly výdaje na výzkum a vývoj v určitých prioritních oblastech vyspělých technologií určených státem, jako je odvětví kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(486)

Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto opatření pouze na podniky, kterým vznikly výdaje na výzkum a vývoj v určitých prioritních oblastech vyspělých technologií určených státem, jako je odvětví kabelů z optických vláken.

c)   Výpočet výše subvence

| (487) | Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou příjemci získali během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou výší splatné daně podle běžné daňové sazby a celkovou výší splatné daně po dodatečném 75% odpočtu skutečných výdajů na výzkum a vývoj. |
| --- | --- |

(487)

Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou příjemci získali během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou výší splatné daně podle běžné daňové sazby a celkovou výší splatné daně po dodatečném 75% odpočtu skutečných výdajů na výzkum a vývoj.

| (488) | Sazba subvence zjištěná pro tento specifický režim činila 1,28 % u skupiny FTT a 0,13 % u skupiny ZTT. |
| --- | --- |

(488)

Sazba subvence zjištěná pro tento specifický režim činila 1,28 % u skupiny FTT a 0,13 % u skupiny ZTT.

3.7.1.3.   Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými rezidentními podniky

| (489) | Zákon o dani z příjmu podniků poskytuje preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem, a zejména osvobození od daně z příjmu z kapitálových investic, jako jsou dividendy a prémie, mezi způsobilými rezidentními podniky. |
| --- | --- |

(489)

Zákon o dani z příjmu podniků poskytuje preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem, a zejména osvobození od daně z příjmu z kapitálových investic, jako jsou dividendy a prémie, mezi způsobilými rezidentními podniky.

a)   Právní základ

| (490) | Právním základem tohoto programu je čl. 26 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků společně s prováděcími pravidly k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků. |
| --- | --- |

(490)

Právním základem tohoto programu je čl. 26 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků společně s prováděcími pravidly k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků.

| (491) | Článek 25 zákona o dani z příjmů podniků, který představuje úvodní část kapitoly IV „Preferenční daňové politiky“, stanoví, že
  „stát nabídne preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem“
  . Kromě toho čl. 26 odst. 2 upřesňuje, že se osvobození od daně vztahuje na příjmy z kapitálových investic mezi
  „způsobilými rezidentními podniky“
  , což zřejmě omezuje rozsah jeho působnosti pouze na některé rezidentní podniky. |
| --- | --- |

(491)

Článek 25 zákona o dani z příjmů podniků, který představuje úvodní část kapitoly IV „Preferenční daňové politiky“, stanoví, že
  „stát nabídne preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem“
  . Kromě toho čl. 26 odst. 2 upřesňuje, že se osvobození od daně vztahuje na příjmy z kapitálových investic mezi
  „způsobilými rezidentními podniky“
  , což zřejmě omezuje rozsah jeho působnosti pouze na některé rezidentní podniky.

„stát nabídne preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem“

„způsobilými rezidentními podniky“

b)   Zjištění vyplývající z šetření

| (492) | Komise zjistila, že některým společnostem ve skupinách zařazených do vzorku bylo poskytnuto osvobození od daně z příjmu z dividend mezi způsobilými rezidentními podniky. |
| --- | --- |

(492)

Komise zjistila, že některým společnostem ve skupinách zařazených do vzorku bylo poskytnuto osvobození od daně z příjmu z dividend mezi způsobilými rezidentními podniky.

| (493) | Komise je toho názoru, že tento režim je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získávají dotčené společnosti výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře. |
| --- | --- |

(493)

Komise je toho názoru, že tento režim je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získávají dotčené společnosti výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.

| (494) | Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto osvobození pouze na způsobilé rezidentní podniky, které jsou významně podporovány státem a jejichž rozvoj stát podněcuje. |
| --- | --- |

(494)

Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto osvobození pouze na způsobilé rezidentní podniky, které jsou významně podporovány státem a jejichž rozvoj stát podněcuje.

| (495) | Po poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že osvobození dividend od daně má zamezit dvojímu zdanění stejných příjmů jak u mateřských, tak u dceřiných společností, což je mezinárodně uznávaná daňová praxe. |
| --- | --- |

(495)

Po poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že osvobození dividend od daně má zamezit dvojímu zdanění stejných příjmů jak u mateřských, tak u dceřiných společností, což je mezinárodně uznávaná daňová praxe.

| (496) | Ačkoli Komise v tomto ohledu souhlasila s tím, že zamezení dvojího zdanění je mezinárodně uznávanou daňovou praxí, čl. 26 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků je součástí kapitoly IV „Daňové preference“, v níž je stanovena řada preferenčních daňových zacházení, která jsou výjimkami z obecných daňových pravidel. Jak je dále vysvětleno v 491. bodě odůvodnění, článek 25 zákona o dani z příjmů podniků, který představuje úvodní část kapitoly IV „Preferenční daňové politiky“, stanoví, že
  „stát nabídne preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem“. Kromě toho čl. 26 odst. 2 upřesňuje, že se osvobození od daně vztahuje na příjmy z kapitálových investic mezi
  „způsobilými rezidentními podniky“
  , což zřejmě omezuje rozsah jeho působnosti pouze na některé rezidentní podniky. Komise se proto domnívala, že taková preferenční daňová politika je omezena na určitá odvětví, která jsou výslovně podporována a podněcována státem, jako je odvětví kabelů z optických vláken, a je proto specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Komise proto potvrdila svůj závěr popsaný v 493. a 494. bodě odůvodnění, že tento režim představuje napadnutelnou subvenci. |
| --- | --- |

(496)

Ačkoli Komise v tomto ohledu souhlasila s tím, že zamezení dvojího zdanění je mezinárodně uznávanou daňovou praxí, čl. 26 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků je součástí kapitoly IV „Daňové preference“, v níž je stanovena řada preferenčních daňových zacházení, která jsou výjimkami z obecných daňových pravidel. Jak je dále vysvětleno v 491. bodě odůvodnění, článek 25 zákona o dani z příjmů podniků, který představuje úvodní část kapitoly IV „Preferenční daňové politiky“, stanoví, že
  „stát nabídne preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem“. Kromě toho čl. 26 odst. 2 upřesňuje, že se osvobození od daně vztahuje na příjmy z kapitálových investic mezi
  „způsobilými rezidentními podniky“
  , což zřejmě omezuje rozsah jeho působnosti pouze na některé rezidentní podniky. Komise se proto domnívala, že taková preferenční daňová politika je omezena na určitá odvětví, která jsou výslovně podporována a podněcována státem, jako je odvětví kabelů z optických vláken, a je proto specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Komise proto potvrdila svůj závěr popsaný v 493. a 494. bodě odůvodnění, že tento režim představuje napadnutelnou subvenci.

„stát nabídne preference v oblasti daně z příjmů podnikům působícím v odvětvích nebo projektech, jejichž rozvoj je výslovně podporován a podněcován státem“.

„způsobilými rezidentními podniky“

c)   Výpočet výše subvence

| (497) | Komise vypočítala výši subvence použitím běžné daňové sazby na příjmy z dividend, které byly odečteny od zdanitelných příjmů. |
| --- | --- |

(497)

Komise vypočítala výši subvence použitím běžné daňové sazby na příjmy z dividend, které byly odečteny od zdanitelných příjmů.

| (498) | Po poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že by Komise měla rozlišovat dvě rozdílná daňová zacházení v přiznání k dani z příjmu, tj. výnos z dividend a částku úpravy daně u investic, přičemž tato částka nepředstavuje příjem z dividend, na který se vztahují ustanovení čl. 26 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků. Komise s tímto tvrzením souhlasila a výpočty výhody odpovídajícím způsobem opravila. |
| --- | --- |

(498)

Po poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že by Komise měla rozlišovat dvě rozdílná daňová zacházení v přiznání k dani z příjmu, tj. výnos z dividend a částku úpravy daně u investic, přičemž tato částka nepředstavuje příjem z dividend, na který se vztahují ustanovení čl. 26 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků. Komise s tímto tvrzením souhlasila a výpočty výhody odpovídajícím způsobem opravila.

| (499) | Sazba subvence zjištěná pro tento specifický režim činila 1,05 % u skupiny FTT a 0,21 % u skupiny ZTT. |
| --- | --- |

(499)

Sazba subvence zjištěná pro tento specifický režim činila 1,05 % u skupiny FTT a 0,21 % u skupiny ZTT.

3.7.1.4.   Zrychlené odpisy zařízení používaného podniky v oblasti vyspělých technologií

| (500) | Podle článku 32 zákona o dani z příjmů podniků platí, že
  „pokud jsou zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv podniku skutečně nezbytné z důvodu technologického pokroku nebo z jiných důvodů, může být počet let pro odpisy snížen nebo může být přijata metoda zrychlených odpisů“
  . |
| --- | --- |

(500)

Podle článku 32 zákona o dani z příjmů podniků platí, že
  „pokud jsou zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv podniku skutečně nezbytné z důvodu technologického pokroku nebo z jiných důvodů, může být počet let pro odpisy snížen nebo může být přijata metoda zrychlených odpisů“
  .

„pokud jsou zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv podniku skutečně nezbytné z důvodu technologického pokroku nebo z jiných důvodů, může být počet let pro odpisy snížen nebo může být přijata metoda zrychlených odpisů“

a)   Právní základ

| (501) | Právním základem tohoto programu je článek 32 zákona o dani z příjmů podniků společně s prováděcími pravidly k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků, jakož i tyto dokumenty:






  — | oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o politikách odpočtů zařízení a aplikací pro účely daně z příjmů podniků (Cai Shui [2018] č. 54), |
| --- | --- | --- |

(501)

Právním základem tohoto programu je článek 32 zákona o dani z příjmů podniků společně s prováděcími pravidly k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků, jakož i tyto dokumenty:

—

oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o politikách odpočtů zařízení a aplikací pro účely daně z příjmů podniků (Cai Shui [2018] č. 54),

| — | oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o zlepšování politik v oblasti daní z příjmů podniků, které se vztahují na zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv (Cai Shui [2014] č. 75), a |
| --- | --- |

—

oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o zlepšování politik v oblasti daní z příjmů podniků, které se vztahují na zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv (Cai Shui [2014] č. 75), a

| — | oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o dalším zlepšování politik v oblasti daní z příjmů podniků, které se vztahují na zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv (Cai Shui [2015] č. 106). |
| --- | --- |

—

oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o dalším zlepšování politik v oblasti daní z příjmů podniků, které se vztahují na zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv (Cai Shui [2015] č. 106).

b)   Zjištění vyplývající z šetření

| (502) | Podle oznámení o politikách odpočtů zařízení a aplikací pro účely daně z příjmů podniků (Cai Shui [2018] č. 54) platí, že
  „pokud jednotková hodnota zařízení nebo aplikace, které podnik koupil nedávno, tj. během období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020, nepřesahuje pět milionů RMB, může podnik zahrnout tuto hodnotu do nákladů a výdajů běžného období na základě paušálních částek pro odpočet při výpočtu svých zdanitelných příjmů a již není nadále povinen provádět výpočet odpisů na ročním základě.“
  Tento právní předpis není specifický pro určité odvětví. |
| --- | --- |

(502)

Podle oznámení o politikách odpočtů zařízení a aplikací pro účely daně z příjmů podniků (Cai Shui [2018] č. 54) platí, že
  „pokud jednotková hodnota zařízení nebo aplikace, které podnik koupil nedávno, tj. během období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020, nepřesahuje pět milionů RMB, může podnik zahrnout tuto hodnotu do nákladů a výdajů běžného období na základě paušálních částek pro odpočet při výpočtu svých zdanitelných příjmů a již není nadále povinen provádět výpočet odpisů na ročním základě.“
  Tento právní předpis není specifický pro určité odvětví.

„pokud jednotková hodnota zařízení nebo aplikace, které podnik koupil nedávno, tj. během období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020, nepřesahuje pět milionů RMB, může podnik zahrnout tuto hodnotu do nákladů a výdajů běžného období na základě paušálních částek pro odpočet při výpočtu svých zdanitelných příjmů a již není nadále povinen provádět výpočet odpisů na ročním základě.“

| (503) | Pokud jde o aktiva s jednotkovou hodnotou vyšší než 5 milionů RMB, oznámení o zlepšování politik v oblasti daní z příjmů podniků, které se vztahují na zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv (Cai Shui [2014] č. 75), a oznámení o dalším zlepšování politik v oblasti daní z příjmů podniků, které se vztahují na zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv (Cai Shui [2015] č. 106), se použijí i nadále. Podle těchto oznámení jsou dlouhodobá aktiva zakoupená společnostmi v deseti klíčových odvětvích způsobilá pro metodu zrychlených odpisů. |
| --- | --- |

(503)

Pokud jde o aktiva s jednotkovou hodnotou vyšší než 5 milionů RMB, oznámení o zlepšování politik v oblasti daní z příjmů podniků, které se vztahují na zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv (Cai Shui [2014] č. 75), a oznámení o dalším zlepšování politik v oblasti daní z příjmů podniků, které se vztahují na zrychlené odpisy dlouhodobých aktiv (Cai Shui [2015] č. 106), se použijí i nadále. Podle těchto oznámení jsou dlouhodobá aktiva zakoupená společnostmi v deseti klíčových odvětvích způsobilá pro metodu zrychlených odpisů.

| (504) | Komise zjistila, že během období šetření společnosti zařazené do vzorku neuplatňovaly zrychlené odpisy u aktiv s jednotkovou hodnotou, která přesahuje 5 milionů RMB. Vzhledem k tomu, že uvedená aktiva nespadají pod oznámení Cai Shui [2014] č. 75 a oznámení Cai Shui [2015] č. 106, Komise zjistila, že vyvážející výrobci nezískali výhodu z napadnutelných subvencí. |
| --- | --- |

(504)

Komise zjistila, že během období šetření společnosti zařazené do vzorku neuplatňovaly zrychlené odpisy u aktiv s jednotkovou hodnotou, která přesahuje 5 milionů RMB. Vzhledem k tomu, že uvedená aktiva nespadají pod oznámení Cai Shui [2014] č. 75 a oznámení Cai Shui [2015] č. 106, Komise zjistila, že vyvážející výrobci nezískali výhodu z napadnutelných subvencí.

| (505) | Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku mohli využít zrychlené odpisy domů a budov, které jsou vyloučeny z působnosti prahové hodnoty 5 milionů RMB podle článku 2 oznámení o politikách odpočtů zařízení a aplikací pro účely daně z příjmů podniků (Cai Shui [2018] č. 54). V tomto ohledu Komise potvrdila, že společnosti zařazené do vzorku neměly během období šetření prospěch ze zrychlených odpisů domů a budov. |
| --- | --- |

(505)

Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku mohli využít zrychlené odpisy domů a budov, které jsou vyloučeny z působnosti prahové hodnoty 5 milionů RMB podle článku 2 oznámení o politikách odpočtů zařízení a aplikací pro účely daně z příjmů podniků (Cai Shui [2018] č. 54). V tomto ohledu Komise potvrdila, že společnosti zařazené do vzorku neměly během období šetření prospěch ze zrychlených odpisů domů a budov.

c)   Závěr

| (506) | Komise dospěla k závěru, že vyvážející výrobci nezískali během období šetření v rámci tohoto programu výhodu z napadnutelných subvencí. |
| --- | --- |

(506)

Komise dospěla k závěru, že vyvážející výrobci nezískali během období šetření v rámci tohoto programu výhodu z napadnutelných subvencí.

3.7.1.5.   Osvobození od daní z užívání pozemků

| (507) | Organizace nebo jednotlivec využívající pozemky ve městech, krajských městech a správních centrech a průmyslových a důlních oblastech musí obvykle platit daň z užívání městských pozemků. Daň z užívání pozemků vybírají daňové úřady v místě, kde jsou pozemky využívány. Některé kategorie půdy, jako je půda získaná z moře, půda pro využití vládními institucemi, lidovými organizacemi a vojenskými jednotkami pro jejich vlastní použití, půda pro využití institucemi financovanými z veřejných prostředků od ministerstva financí, půda, kterou využívají náboženské chrámy, veřejné parky a veřejné historické a přírodní lokality, ulice, silnice, veřejná prostranství, trávníky a další městské veřejné pozemky, jsou však od daně z užívání pozemků osvobozeny. |
| --- | --- |

(507)

Organizace nebo jednotlivec využívající pozemky ve městech, krajských městech a správních centrech a průmyslových a důlních oblastech musí obvykle platit daň z užívání městských pozemků. Daň z užívání pozemků vybírají daňové úřady v místě, kde jsou pozemky využívány. Některé kategorie půdy, jako je půda získaná z moře, půda pro využití vládními institucemi, lidovými organizacemi a vojenskými jednotkami pro jejich vlastní použití, půda pro využití institucemi financovanými z veřejných prostředků od ministerstva financí, půda, kterou využívají náboženské chrámy, veřejné parky a veřejné historické a přírodní lokality, ulice, silnice, veřejná prostranství, trávníky a další městské veřejné pozemky, jsou však od daně z užívání pozemků osvobozeny.

a)   Právní základ

| (508) | Právním základem tohoto programu je:






  — | prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o dani z nemovitostí (Guo Fa [1986], č. 90, ve znění z roku 2011), |
| --- | --- | --- |

(508)

Právním základem tohoto programu je:

—

prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o dani z nemovitostí (Guo Fa [1986], č. 90, ve znění z roku 2011),

| — | prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o dani z užívání městských pozemků (revidováno v roce 2019), vyhláška Státní rady Čínské lidové republiky [2013] č. 709) a |
| --- | --- |

—

prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o dani z užívání městských pozemků (revidováno v roce 2019), vyhláška Státní rady Čínské lidové republiky [2013] č. 709) a

| — | několik stanovisek k důrazné podpoře udržitelného a zdravého rozvoje soukromé ekonomiky (EFA [2018] č. 33). |
| --- | --- |

—

několik stanovisek k důrazné podpoře udržitelného a zdravého rozvoje soukromé ekonomiky (EFA [2018] č. 33).

b)   Zjištění vyplývající z šetření

| (509) | Jedna společnost v jedné ze skupin zařazených do vzorku využila snížení částky daně z užívání půdy o 60 % na základě zvláštní politiky vztahující se na společnosti působící v oblasti vyspělých technologií v letech 2019 a 2020 podle čl. 2 odst. 1 „několika stanovisek k důrazné podpoře udržitelného a zdravého rozvoje soukromé ekonomiky (EFA [2018] č. 33)“. |
| --- | --- |

(509)

Jedna společnost v jedné ze skupin zařazených do vzorku využila snížení částky daně z užívání půdy o 60 % na základě zvláštní politiky vztahující se na společnosti působící v oblasti vyspělých technologií v letech 2019 a 2020 podle čl. 2 odst. 1 „několika stanovisek k důrazné podpoře udržitelného a zdravého rozvoje soukromé ekonomiky (EFA [2018] č. 33)“.

| (510) | Dotčená společnost nespadala do žádné z kategorií osvobozených od daně stanovených v článku 6 prozatímního nařízení Čínské lidové republiky o dani z užívání městských pozemků (revidovaného v roce 2019). |
| --- | --- |

(510)

Dotčená společnost nespadala do žádné z kategorií osvobozených od daně stanovených v článku 6 prozatímního nařízení Čínské lidové republiky o dani z užívání městských pozemků (revidovaného v roce 2019).

| (511) | Kromě toho byla stejná společnost v prvním čtvrtletí roku 2020 zcela osvobozena od placení daně z užívání půdy na základě „Oznámení generálního úřadu lidové vlády provincie Chu-pej o tisku a distribuci příslušných politik a opatření pro řešení situace v souvislosti s COVID-19 a podpory malých a středních podniků při překonávání obtíží“ (EZhengBanFa (2020) č. 5) a „Oznámení lidové vlády provincie Chu-pej o tisku a distribuci příslušných politik a opatření pro urychlení hospodářského a společenského rozvoje v provincii Chu-pej (EZhengBanFa (2020) č. 6). |
| --- | --- |

(511)

Kromě toho byla stejná společnost v prvním čtvrtletí roku 2020 zcela osvobozena od placení daně z užívání půdy na základě „Oznámení generálního úřadu lidové vlády provincie Chu-pej o tisku a distribuci příslušných politik a opatření pro řešení situace v souvislosti s COVID-19 a podpory malých a středních podniků při překonávání obtíží“ (EZhengBanFa (2020) č. 5) a „Oznámení lidové vlády provincie Chu-pej o tisku a distribuci příslušných politik a opatření pro urychlení hospodářského a společenského rozvoje v provincii Chu-pej (EZhengBanFa (2020) č. 6).

c)   Závěr

| (512) | Komise dospěla k závěru, že výše popsané snížení daně z užívání půdy pro společnosti působící v oblasti vyspělých technologií je subvencí buď ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i), nebo ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě přímého převodu finančních prostředků (vrácení zaplacené daně) nebo ušlých příjmů čínské vlády (nezaplacená daň), čímž dotčená společnost získává výhodu. Subvence je specifická, neboť se zaměřuje pouze na společnosti působící v oblasti vyspělých technologií. |
| --- | --- |

(512)

Komise dospěla k závěru, že výše popsané snížení daně z užívání půdy pro společnosti působící v oblasti vyspělých technologií je subvencí buď ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i), nebo ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě přímého převodu finančních prostředků (vrácení zaplacené daně) nebo ušlých příjmů čínské vlády (nezaplacená daň), čímž dotčená společnost získává výhodu. Subvence je specifická, neboť se zaměřuje pouze na společnosti působící v oblasti vyspělých technologií.

| (513) | Výhoda pro příjemce se rovná vrácené částce / úspoře na dani. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož společnost získala snížení daně, ačkoli nesplňovala žádné z objektivních kritérií uvedených v 507. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(513)

Výhoda pro příjemce se rovná vrácené částce / úspoře na dani. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož společnost získala snížení daně, ačkoli nesplňovala žádné z objektivních kritérií uvedených v 507. bodě odůvodnění.

| (514) | Pokud jde o osvobození od daně z užívání půdy v prvním čtvrtletí roku 2020, Komise se domnívala, že opatření není specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož vzhledem k pandemii COVID-19 se toto osvobození od daně neomezovalo pouze na konkrétní podnik či výrobní odvětví nebo skupinu podniků či výrobních odvětví, ale vztahovalo se na všechna výrobní odvětví. |
| --- | --- |

(514)

Pokud jde o osvobození od daně z užívání půdy v prvním čtvrtletí roku 2020, Komise se domnívala, že opatření není specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož vzhledem k pandemii COVID-19 se toto osvobození od daně neomezovalo pouze na konkrétní podnik či výrobní odvětví nebo skupinu podniků či výrobních odvětví, ale vztahovalo se na všechna výrobní odvětví.

d)   Výpočet výše subvence

| (515) | Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou příjemci získali během období šetření. Za tuto výhodu byla považována částka vrácená během období šetření. Výše subvence zjištěná pro tento zvláštní režim byla pro skupinu FTT zanedbatelná. |
| --- | --- |

(515)

Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou příjemci získali během období šetření. Za tuto výhodu byla považována částka vrácená během období šetření. Výše subvence zjištěná pro tento zvláštní režim byla pro skupinu FTT zanedbatelná.

3.7.1.6.   Veškeré režimy osvobození od daní a programy jejich snížení celkem

| (516) | Celková sazba subvencí zjištěná v souvislosti se všemi režimy osvobození od daní během období šetření byla u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tato:

  Osvobození od daní a jejich snížení







  Název společnosti | Sazba subvence |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(516)

Celková sazba subvencí zjištěná v souvislosti se všemi režimy osvobození od daní během období šetření byla u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tato:

Osvobození od daní a jejich snížení

Osvobození od daní a jejich snížení

Název společnosti

Sazba subvence

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

2,43  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,82  %

3.7.2.   Poskytování elektrické energie za sníženou sazbu

Poskytování elektrické energie za sníženou sazbu

a)   Právní základ

| — | oběžník Národní komise pro rozvoj a reformy a Národní energetické správy o aktivní propagaci tržně orientovaných přímých transakcí s elektřinou a dalším zlepšení mechanismu obchodování, Fa Gua Yun Xing [2018] č. 1027, vydaný dne 16. července 2018, |
| --- | --- |

—

oběžník Národní komise pro rozvoj a reformy a Národní energetické správy o aktivní propagaci tržně orientovaných přímých transakcí s elektřinou a dalším zlepšení mechanismu obchodování, Fa Gua Yun Xing [2018] č. 1027, vydaný dne 16. července 2018,

| — | několik stanovisek ústředního výboru Komunistické strany Číny a Státní rady ohledně dalšího prohloubení reformy energetické soustavy (Zhong Fa [2015] č. 9), |
| --- | --- |

—

několik stanovisek ústředního výboru Komunistické strany Číny a Státní rady ohledně dalšího prohloubení reformy energetické soustavy (Zhong Fa [2015] č. 9),

| — | oznámení o plné liberalizaci plánu výroby a spotřeby elektřiny pro komerčně působící uživatele (Národní komise pro rozvoj a reformy [2019] č. 1105), |
| --- | --- |

—

oznámení o plné liberalizaci plánu výroby a spotřeby elektřiny pro komerčně působící uživatele (Národní komise pro rozvoj a reformy [2019] č. 1105),

| — | pravidla pro obchodování s elektřinou pro střednědobé a dlouhodobé transakce – prováděcí pravidla (prozatímní) v provincii Chu-pej ze dne 29. listopadu 2019, |
| --- | --- |

—

pravidla pro obchodování s elektřinou pro střednědobé a dlouhodobé transakce – prováděcí pravidla (prozatímní) v provincii Chu-pej ze dne 29. listopadu 2019,

| — | pravidla pro obchodování s elektřinou pro střednědobé a dlouhodobé transakce v provincii Ťiang-su, |
| --- | --- |

—

pravidla pro obchodování s elektřinou pro střednědobé a dlouhodobé transakce v provincii Ťiang-su,

| — | oznámení cenového úřadu provincie Ťiang-su o přiměřené úpravě struktury cen elektřiny, Su Jia Gong [2017] č. 124 a |
| --- | --- |

—

oznámení cenového úřadu provincie Ťiang-su o přiměřené úpravě struktury cen elektřiny, Su Jia Gong [2017] č. 124 a

| — | oběžník Národní komise pro rozvoj a reformy o snižování nákladů na elektřinu u podniků na podporu obnovy rozvoje práce a výroby a reformní ceny [2020] č. 258. |
| --- | --- |

—

oběžník Národní komise pro rozvoj a reformy o snižování nákladů na elektřinu u podniků na podporu obnovy rozvoje práce a výroby a reformní ceny [2020] č. 258.

b)   Zjištění vyplývající z šetření

| (517) | Všechny společnosti zařazené do vzorku nakupovaly elektřinu. |
| --- | --- |

(517)

Všechny společnosti zařazené do vzorku nakupovaly elektřinu.

| (518) | Pokud jde o některé společnosti ve skupinách zařazených do vzorku, kupní ceny elektřiny sledovaly oficiální ceny na úrovni provincií pro velké průmyslové uživatele. Jak bylo zjištěno v předchozích šetřeních (117), poskytování elektřiny za úředně stanovené ceny neposkytuje zvláštní výhodu. |
| --- | --- |

(518)

Pokud jde o některé společnosti ve skupinách zařazených do vzorku, kupní ceny elektřiny sledovaly oficiální ceny na úrovni provincií pro velké průmyslové uživatele. Jak bylo zjištěno v předchozích šetřeních (117), poskytování elektřiny za úředně stanovené ceny neposkytuje zvláštní výhodu.

117

| (519) | Komise však zjistila, že prošetřované společnosti v rámci dvou skupin zařazených do vzorku platily nižší náklady na elektřinu nebo jim byla část těchto nákladů vrácena/upravena. |
| --- | --- |

(519)

Komise však zjistila, že prošetřované společnosti v rámci dvou skupin zařazených do vzorku platily nižší náklady na elektřinu nebo jim byla část těchto nákladů vrácena/upravena.

| (520) | Komise zjistila, že společnosti v rámci jedné ze skupin zařazených do vzorku měly prospěch ze zvláštních náhrad/úprav svých nákladů na elektřinu, protože těmto společnostem bylo umožněno účastnit se pilotního programu pro „tržně orientované transakce s elektřinou“. Tyto společnosti neměly s výrobcem elektřiny uzavřenou smlouvu na přímé dodávky elektřiny. Náhrady/úpravy byly obdrženy proto, že dotčené společnosti elektrárnám předem oznámily svou poptávku po elektřině. |
| --- | --- |

(520)

Komise zjistila, že společnosti v rámci jedné ze skupin zařazených do vzorku měly prospěch ze zvláštních náhrad/úprav svých nákladů na elektřinu, protože těmto společnostem bylo umožněno účastnit se pilotního programu pro „tržně orientované transakce s elektřinou“. Tyto společnosti neměly s výrobcem elektřiny uzavřenou smlouvu na přímé dodávky elektřiny. Náhrady/úpravy byly obdrženy proto, že dotčené společnosti elektrárnám předem oznámily svou poptávku po elektřině.

| (521) | Komise dále zjistila, že stejně jako v předchozích šetřeních (118) mohou některé prošetřované společnosti nakupovat elektřinu přímo od výrobců elektřiny podpisem dohod o přímém nákupu. V těchto smlouvách je stanoveno určité množství elektřiny za určitou cenu, která je nižší než oficiální ceny stanovené na úrovni provincií pro velké průmyslové uživatele. |
| --- | --- |

(521)

Komise dále zjistila, že stejně jako v předchozích šetřeních (118) mohou některé prošetřované společnosti nakupovat elektřinu přímo od výrobců elektřiny podpisem dohod o přímém nákupu. V těchto smlouvách je stanoveno určité množství elektřiny za určitou cenu, která je nižší než oficiální ceny stanovené na úrovni provincií pro velké průmyslové uživatele.

118

| (522) | Možnost uzavírat přímé smlouvy o dodávkách elektřiny nebo využívat náhrady/úpravy nákladů na elektřinu účastí na
  „tržně orientovaných transakcích s elektřinou“
  není v současné době otevřena všem velkým průmyslovým uživatelům. Na vnitrostátní úrovni stanoviska ústředního výboru Komunistické strany Číny a Státní rady ohledně dalšího prohloubení reformy energetické soustavy například upřesnila, že
  „podniky, které nejsou v souladu s vnitrostátní průmyslovou politikou a jejichž výrobky a procesy jsou vyloučeny, by se neměly účastnit přímých transakcí.“
   (119) V týchž stanoviscích se rovněž uvádí, že
  „po stanovení přístupových standardů bychom měli rovněž aktualizovat katalogy místních podniků vyrábějících elektřinu a maloobchodníků s elektřinou, které splňují standardy, které každoročně zveřejňují vlády, a zavést dynamickou regulaci uživatelského katalogu. Podniky vyrábějící elektřinu, maloobchodníci s elektřinou a uživatelé uvedení v katalogu se mohou dobrovolně zaregistrovat u obchodních institucí, aby se stali účastníky trhu“. Aby se tedy společnost mohla účastnit systému přímého obchodování, měla by splňovat určité standardy a být zařazena do
  „katalogu uživatelů“
  . |
| --- | --- |

(522)

Možnost uzavírat přímé smlouvy o dodávkách elektřiny nebo využívat náhrady/úpravy nákladů na elektřinu účastí na
  „tržně orientovaných transakcích s elektřinou“
  není v současné době otevřena všem velkým průmyslovým uživatelům. Na vnitrostátní úrovni stanoviska ústředního výboru Komunistické strany Číny a Státní rady ohledně dalšího prohloubení reformy energetické soustavy například upřesnila, že
  „podniky, které nejsou v souladu s vnitrostátní průmyslovou politikou a jejichž výrobky a procesy jsou vyloučeny, by se neměly účastnit přímých transakcí.“
   (119) V týchž stanoviscích se rovněž uvádí, že
  „po stanovení přístupových standardů bychom měli rovněž aktualizovat katalogy místních podniků vyrábějících elektřinu a maloobchodníků s elektřinou, které splňují standardy, které každoročně zveřejňují vlády, a zavést dynamickou regulaci uživatelského katalogu. Podniky vyrábějící elektřinu, maloobchodníci s elektřinou a uživatelé uvedení v katalogu se mohou dobrovolně zaregistrovat u obchodních institucí, aby se stali účastníky trhu“. Aby se tedy společnost mohla účastnit systému přímého obchodování, měla by splňovat určité standardy a být zařazena do
  „katalogu uživatelů“
  .

„tržně orientovaných transakcích s elektřinou“

„podniky, které nejsou v souladu s vnitrostátní průmyslovou politikou a jejichž výrobky a procesy jsou vyloučeny, by se neměly účastnit přímých transakcí.“

119

„po stanovení přístupových standardů bychom měli rovněž aktualizovat katalogy místních podniků vyrábějících elektřinu a maloobchodníků s elektřinou, které splňují standardy, které každoročně zveřejňují vlády, a zavést dynamickou regulaci uživatelského katalogu. Podniky vyrábějící elektřinu, maloobchodníci s elektřinou a uživatelé uvedení v katalogu se mohou dobrovolně zaregistrovat u obchodních institucí, aby se stali účastníky trhu“.

„katalogu uživatelů“

| (523) | V praxi provádějí přímé obchody s elektřinou provincie. Společnosti musí podat k provinčním orgánům žádost o souhlas s účastí v pilotním programu přímých nákupů elektřiny a musí splnit určitá kritéria. U některých společností neexistuje žádný skutečný od trhu odvozený postup vyjednávání nebo předkládání nabídek, neboť množství nakupovaná v rámci přímých smluv nevycházejí z reálné nabídky a poptávky. Výrobci elektřiny a odběratelé elektřiny totiž nemohou volně prodávat ani nakupovat veškerou svou elektřinu přímo. Jsou omezeni množstevními kvótami, které jim přiděluje místní samospráva. Navíc jakkoli se předpokládá, že ceny budou sjednávány přímo mezi výrobci elektřiny a odběratelem elektřiny nebo prostřednictvím zprostředkovatelů služeb, faktury společnostem ve skutečnosti vystavuje státní rozvodná společnost. A dále všechny podepsané smlouvy o přímých nákupech musí být předloženy místní samosprávě pro účely evidence. |
| --- | --- |

(523)

V praxi provádějí přímé obchody s elektřinou provincie. Společnosti musí podat k provinčním orgánům žádost o souhlas s účastí v pilotním programu přímých nákupů elektřiny a musí splnit určitá kritéria. U některých společností neexistuje žádný skutečný od trhu odvozený postup vyjednávání nebo předkládání nabídek, neboť množství nakupovaná v rámci přímých smluv nevycházejí z reálné nabídky a poptávky. Výrobci elektřiny a odběratelé elektřiny totiž nemohou volně prodávat ani nakupovat veškerou svou elektřinu přímo. Jsou omezeni množstevními kvótami, které jim přiděluje místní samospráva. Navíc jakkoli se předpokládá, že ceny budou sjednávány přímo mezi výrobci elektřiny a odběratelem elektřiny nebo prostřednictvím zprostředkovatelů služeb, faktury společnostem ve skutečnosti vystavuje státní rozvodná společnost. A dále všechny podepsané smlouvy o přímých nákupech musí být předloženy místní samosprávě pro účely evidence.

| (524) | V roce 2018 vydala čínská vláda oběžník Národní komise pro rozvoj a reformy a Národní energetické správy o aktivní propagaci tržně orientovaných přímých transakcí s elektřinou a dalším zlepšení mechanismu obchodování (Fa Gua Yun Xing [2018] č. 1027). Ačkoli je cílem oběžníku zvýšit počet přímých transakcí na trhu s elektřinou, zmiňují se v něm konkrétně určitá odvětví, včetně odvětví vyspělých technologií, jako je odvětví kabelů z optických vláken, jakožto odvětví, která jsou podporována a těží z liberalizace trhu s elektřinou. Konkrétně v oddíle III „Otevření s cílem umožnit vstup uživatelů splňujících požadavky“ bodě 2 se uvádí
  „podpora vznikajících odvětví s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou odvětví s vyspělými technologiemi, internet, data velkého objemu a vyspělá výroba, jakož i podniků, které mají specifické výhody a vlastnosti a vysoký obsah technologií, pro účast na transakcích, bez omezení v oblasti úrovní napětí a spotřeby elektrické energie“
  . |
| --- | --- |

(524)

V roce 2018 vydala čínská vláda oběžník Národní komise pro rozvoj a reformy a Národní energetické správy o aktivní propagaci tržně orientovaných přímých transakcí s elektřinou a dalším zlepšení mechanismu obchodování (Fa Gua Yun Xing [2018] č. 1027). Ačkoli je cílem oběžníku zvýšit počet přímých transakcí na trhu s elektřinou, zmiňují se v něm konkrétně určitá odvětví, včetně odvětví vyspělých technologií, jako je odvětví kabelů z optických vláken, jakožto odvětví, která jsou podporována a těží z liberalizace trhu s elektřinou. Konkrétně v oddíle III „Otevření s cílem umožnit vstup uživatelů splňujících požadavky“ bodě 2 se uvádí
  „podpora vznikajících odvětví s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou odvětví s vyspělými technologiemi, internet, data velkého objemu a vyspělá výroba, jakož i podniků, které mají specifické výhody a vlastnosti a vysoký obsah technologií, pro účast na transakcích, bez omezení v oblasti úrovní napětí a spotřeby elektrické energie“
  .

„podpora vznikajících odvětví s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou odvětví s vyspělými technologiemi, internet, data velkého objemu a vyspělá výroba, jakož i podniků, které mají specifické výhody a vlastnosti a vysoký obsah technologií, pro účast na transakcích, bez omezení v oblasti úrovní napětí a spotřeby elektrické energie“

| (525) | Kromě toho se v oznámení o plné liberalizaci plánu výroby a spotřeby elektřiny pro komerčně působící uživatele [2019] č. 1105, jehož cílem je další liberalizace trhu s elektřinou, stanoví, že
  „ti komerční uživatelé elektřiny, kteří nedodržují vnitrostátní průmyslové politiky, prozatímně neúčastní tržně orientovaných transakcí, a uživatelé elektřiny, jejichž výrobky a procesy patří do eliminovaných a omezovaných kategorií „Katalogu pokynů pro strukturální přizpůsobení průmyslu“, striktně uplatňují současnou rozdílnou cenovou politiku pro elektřinu.“ |
| --- | --- |

(525)

Kromě toho se v oznámení o plné liberalizaci plánu výroby a spotřeby elektřiny pro komerčně působící uživatele [2019] č. 1105, jehož cílem je další liberalizace trhu s elektřinou, stanoví, že
  „ti komerční uživatelé elektřiny, kteří nedodržují vnitrostátní průmyslové politiky, prozatímně neúčastní tržně orientovaných transakcí, a uživatelé elektřiny, jejichž výrobky a procesy patří do eliminovaných a omezovaných kategorií „Katalogu pokynů pro strukturální přizpůsobení průmyslu“, striktně uplatňují současnou rozdílnou cenovou politiku pro elektřinu.“

„ti komerční uživatelé elektřiny, kteří nedodržují vnitrostátní průmyslové politiky, prozatímně neúčastní tržně orientovaných transakcí, a uživatelé elektřiny, jejichž výrobky a procesy patří do eliminovaných a omezovaných kategorií „Katalogu pokynů pro strukturální přizpůsobení průmyslu“, striktně uplatňují současnou rozdílnou cenovou politiku pro elektřinu.“

| (526) | Právní předpisy proto stanoví selektivní uplatňování „tržně orientovaných transakcí s elektřinou“ na trhu s elektřinou omezené na určitá odvětví, jako jsou průmyslová odvětví, která dodržují vnitrostátní průmyslovou politiku, se zvláštním zaměřením na odvětví vyspělých technologií. V důsledku toho platí tato odvětví za elektřinu nižší ceny. |
| --- | --- |

(526)

Právní předpisy proto stanoví selektivní uplatňování „tržně orientovaných transakcí s elektřinou“ na trhu s elektřinou omezené na určitá odvětví, jako jsou průmyslová odvětví, která dodržují vnitrostátní průmyslovou politiku, se zvláštním zaměřením na odvětví vyspělých technologií. V důsledku toho platí tato odvětví za elektřinu nižší ceny.

| (527) | Komise rovněž zjistila, že některé prošetřované společnosti měly prospěch z vracení/úprav svých nákladů na elektřinu v období od března do června 2020 na základě celostátní politiky (120) zaměřené na zmírnění zátěže společností způsobené pandemií COVID-19. Komise měla za to, že toto opatření není specifické. |
| --- | --- |

(527)

Komise rovněž zjistila, že některé prošetřované společnosti měly prospěch z vracení/úprav svých nákladů na elektřinu v období od března do června 2020 na základě celostátní politiky (120) zaměřené na zmírnění zátěže společností způsobené pandemií COVID-19. Komise měla za to, že toto opatření není specifické.

120

c)   Závěr

| (528) | Komise dospěla k závěru, že v případě této snížené sazby za elektřinu a vracení/úprav vyplývajících z účasti na
  „tržně orientovaných transakcích s elektřinou“
  , ve smyslu přímých smluv o dodávkách elektřiny či nikoli, které obdržely dané společnosti zařazené do vzorku, se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou (tj. provozovatelem rozvodné sítě), čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná úsporám nákladů na elektřinu buď prostřednictvím snížených cen elektřiny sjednaných v rámci smluv o přímých dodávkách elektřiny, nebo prostřednictvím náhrad/úprav z důvodu účasti na pilotním programu pro
  „tržně orientované transakce s elektřinou“
  , neboť elektřina byla dodávána za cenu nižší, než je obvyklá síťová cena placená jinými velkými průmyslovými uživateli, kterým stát neumožňuje účastnit se
  „tržně orientovaných transakcí“
  u dodávek elektřiny. |
| --- | --- |

(528)

Komise dospěla k závěru, že v případě této snížené sazby za elektřinu a vracení/úprav vyplývajících z účasti na
  „tržně orientovaných transakcích s elektřinou“
  , ve smyslu přímých smluv o dodávkách elektřiny či nikoli, které obdržely dané společnosti zařazené do vzorku, se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou (tj. provozovatelem rozvodné sítě), čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná úsporám nákladů na elektřinu buď prostřednictvím snížených cen elektřiny sjednaných v rámci smluv o přímých dodávkách elektřiny, nebo prostřednictvím náhrad/úprav z důvodu účasti na pilotním programu pro
  „tržně orientované transakce s elektřinou“
  , neboť elektřina byla dodávána za cenu nižší, než je obvyklá síťová cena placená jinými velkými průmyslovými uživateli, kterým stát neumožňuje účastnit se
  „tržně orientovaných transakcí“
  u dodávek elektřiny.

„tržně orientovaných transakcích s elektřinou“

„tržně orientované transakce s elektřinou“

„tržně orientovaných transakcí“

| (529) | Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto režimu pouze na podniky, které vyhovují určitým cílům průmyslové politiky, které určuje stát, a jejichž výrobky nebo procesy nejsou eliminovány jako nezpůsobilé. |
| --- | --- |

(529)

Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto režimu pouze na podniky, které vyhovují určitým cílům průmyslové politiky, které určuje stát, a jejichž výrobky nebo procesy nejsou eliminovány jako nezpůsobilé.

| (530) | Komise tudíž konstatovala, že během období šetření existoval režim subvencí a že je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(530)

Komise tudíž konstatovala, že během období šetření existoval režim subvencí a že je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení.

d)   Výpočet výše subvence

| (531) | Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou příjemci získali během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou cenou elektřiny, která má být zaplacena podle oficiální ceny elektřiny, a celkovou cenou elektřiny zaplacenou skupinami společností zařazenými do vzorku v rámci snížené sazby a/nebo odečtením různých forem náhrad/úprav. |
| --- | --- |

(531)

Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou příjemci získali během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou cenou elektřiny, která má být zaplacena podle oficiální ceny elektřiny, a celkovou cenou elektřiny zaplacenou skupinami společností zařazenými do vzorku v rámci snížené sazby a/nebo odečtením různých forem náhrad/úprav.

| (532) | Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období šetření činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku:

  Poskytování elektrické energie za sníženou sazbu







  Název společnosti | Sazba subvence |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(532)

Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období šetření činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku:

Poskytování elektrické energie za sníženou sazbu

Poskytování elektrické energie za sníženou sazbu

Název společnosti

Sazba subvence

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,18  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,06  %

3.8.   Dodávky zboží za cenu nižší než přiměřenou

Dodávky zboží za cenu nižší než přiměřenou

3.8.1.   Poskytnutí pozemků za cenu nižší než přiměřenou

Poskytnutí pozemků za cenu nižší než přiměřenou

| (533) | Veškeré pozemky v ČLR jsou buď vlastněny státem, nebo jsou v kolektivním vlastnictví (tvořeném buď vesnicemi, nebo městy) před tím, než může být právní nebo nestranný titul pozemků patentován nebo udělen vlastníkům ze strany podniků nebo jednotlivců. Veškeré pozemky v městských oblastech jsou ve vlastnictví státu a veškeré pozemky ve venkovských oblastech jsou ve vlastnictví místních obcí nebo měst. |
| --- | --- |

(533)

Veškeré pozemky v ČLR jsou buď vlastněny státem, nebo jsou v kolektivním vlastnictví (tvořeném buď vesnicemi, nebo městy) před tím, než může být právní nebo nestranný titul pozemků patentován nebo udělen vlastníkům ze strany podniků nebo jednotlivců. Veškeré pozemky v městských oblastech jsou ve vlastnictví státu a veškeré pozemky ve venkovských oblastech jsou ve vlastnictví místních obcí nebo měst.

| (534) | Podle ústavního zákona ČLR a zákona o půdě si však společnosti a jednotlivci mohou koupit „práva k užívání pozemků“. U průmyslových pozemků činí obvyklá doba trvání smlouvy o pronájmu 50 let s možností prodloužení o dalších 50 let. |
| --- | --- |

(534)

Podle ústavního zákona ČLR a zákona o půdě si však společnosti a jednotlivci mohou koupit „práva k užívání pozemků“. U průmyslových pozemků činí obvyklá doba trvání smlouvy o pronájmu 50 let s možností prodloužení o dalších 50 let.

| (535) | Podle čínské vlády stanoví článek 137 zákona Čínské lidové republiky o vlastnictví, že „pozemky využívané pro účely průmyslu, obchodu, zábavního odvětví nebo nájemních obytných domů atd., jakož i pozemky se dvěma nebo více zamýšlenými uživateli se převádějí na základě aukce, podání nabídek či jiného veřejného nabídkového řízení“. Kromě toho čínská vláda odkazuje na článek 3 prozatímního nařízení Čínské lidové republiky o postoupení a převodu práva k užívání pozemků ve vlastnictví státu v městských oblastech. Tento článek stanoví, že „jakákoli společnost, podnik, jiná organizace a jednotlivec v Čínské lidové republice nebo mimo její území může, není-li zákonem stanoveno jinak, získat právo na užívání pozemků a zapojit se do rozvoje, využívání a řízení pozemků v souladu s ustanoveními těchto nařízení“. |
| --- | --- |

(535)

Podle čínské vlády stanoví článek 137 zákona Čínské lidové republiky o vlastnictví, že „pozemky využívané pro účely průmyslu, obchodu, zábavního odvětví nebo nájemních obytných domů atd., jakož i pozemky se dvěma nebo více zamýšlenými uživateli se převádějí na základě aukce, podání nabídek či jiného veřejného nabídkového řízení“. Kromě toho čínská vláda odkazuje na článek 3 prozatímního nařízení Čínské lidové republiky o postoupení a převodu práva k užívání pozemků ve vlastnictví státu v městských oblastech. Tento článek stanoví, že „jakákoli společnost, podnik, jiná organizace a jednotlivec v Čínské lidové republice nebo mimo její území může, není-li zákonem stanoveno jinak, získat právo na užívání pozemků a zapojit se do rozvoje, využívání a řízení pozemků v souladu s ustanoveními těchto nařízení“.

pozemky využívané pro účely průmyslu, obchodu, zábavního odvětví nebo nájemních obytných domů atd., jakož i pozemky se dvěma nebo více zamýšlenými uživateli se převádějí na základě aukce, podání nabídek či jiného veřejného nabídkového řízení

jakákoli společnost, podnik, jiná organizace a jednotlivec v Čínské lidové republice nebo mimo její území může, není-li zákonem stanoveno jinak, získat právo na užívání pozemků a zapojit se do rozvoje, využívání a řízení pozemků v souladu s ustanoveními těchto nařízení

a)   Právní základ

| (536) | Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky. Kromě toho jsou součástí právního základu tyto dokumenty:






  — | zákon Čínské lidové republiky o vlastnictví (vyhláška č. 62 prezidenta Čínské lidové republiky), |
| --- | --- | --- |

(536)

Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky. Kromě toho jsou součástí právního základu tyto dokumenty:

—

zákon Čínské lidové republiky o vlastnictví (vyhláška č. 62 prezidenta Čínské lidové republiky),

| — | zákon Čínské lidové republiky o správě pozemků (vyhláška č. 28 prezidenta Čínské lidové republiky), |
| --- | --- |

—

zákon Čínské lidové republiky o správě pozemků (vyhláška č. 28 prezidenta Čínské lidové republiky),

| — | zákon Čínské lidové republiky o správě městských nemovitostí (vyhláška č. 18 prezidenta Čínské lidové republiky), |
| --- | --- |

—

zákon Čínské lidové republiky o správě městských nemovitostí (vyhláška č. 18 prezidenta Čínské lidové republiky),

| — | prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o postoupení a převodu práva k užívání pozemků ve vlastnictví státu v městských oblastech (výnos Státní rady Čínské lidové republiky č. 55), |
| --- | --- |

—

prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o postoupení a převodu práva k užívání pozemků ve vlastnictví státu v městských oblastech (výnos Státní rady Čínské lidové republiky č. 55),

| — | nařízení o provádění zákona o správě půdy Čínské lidové republiky (vyhláška Státní rady Čínské lidové republiky [2014] č. 653), |
| --- | --- |

—

nařízení o provádění zákona o správě půdy Čínské lidové republiky (vyhláška Státní rady Čínské lidové republiky [2014] č. 653),

| — | předpis o přidělování práv k užívání stavebních pozemků ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, dražeb a cenových odhadů (oznámení CSRC č. 39) a |
| --- | --- |

—

předpis o přidělování práv k užívání stavebních pozemků ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, dražeb a cenových odhadů (oznámení CSRC č. 39) a

| — | oznámení Státní rady o příslušných otázkách týkajících se posílení kontroly půdy (Guo Fa (2006) č. 31). |
| --- | --- |

—

oznámení Státní rady o příslušných otázkách týkajících se posílení kontroly půdy (Guo Fa (2006) č. 31).

b)   Zjištění vyplývající z šetření

| (537) | Podle článku 10 „předpisu o přidělování práv k užívání stavebních pozemků ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, dražeb a cenových odhadů“ stanoví místní orgány ceny pozemků podle systému hodnocení městských pozemků, který se aktualizuje pouze každé tři roky, a podle vládní průmyslové politiky. |
| --- | --- |

(537)

Podle článku 10 „předpisu o přidělování práv k užívání stavebních pozemků ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, dražeb a cenových odhadů“ stanoví místní orgány ceny pozemků podle systému hodnocení městských pozemků, který se aktualizuje pouze každé tři roky, a podle vládní průmyslové politiky.

| (538) | V předchozích šetřeních Komise zjistila, že ceny hrazené za práva k užívání pozemků v ČLR nepředstavují tržní cenu určenou nabídkou a poptávkou na volném trhu, jelikož bylo zjištěno, že systém dražeb je nejasný, netransparentní a v praxi nefunguje a že ceny stanoví libovolně úřady. (121) Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, úřady stanoví ceny podle systému oceňování městských pozemků, který jim při určování ceny pozemků pro průmyslové využití ukládá kromě dalších kritérií povinnost brát v úvahu průmyslovou politiku. |
| --- | --- |

(538)

V předchozích šetřeních Komise zjistila, že ceny hrazené za práva k užívání pozemků v ČLR nepředstavují tržní cenu určenou nabídkou a poptávkou na volném trhu, jelikož bylo zjištěno, že systém dražeb je nejasný, netransparentní a v praxi nefunguje a že ceny stanoví libovolně úřady. (121) Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, úřady stanoví ceny podle systému oceňování městských pozemků, který jim při určování ceny pozemků pro průmyslové využití ukládá kromě dalších kritérií povinnost brát v úvahu průmyslovou politiku.

121

| (539) | Současné šetření v tomto ohledu neukázalo žádné výrazné změny. Komise například zjistila, že většina společností zařazených do vzorku získala svá práva k užívání pozemků přidělením místními orgány, a nikoli prostřednictvím nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(539)

Současné šetření v tomto ohledu neukázalo žádné výrazné změny. Komise například zjistila, že většina společností zařazených do vzorku získala svá práva k užívání pozemků přidělením místními orgány, a nikoli prostřednictvím nabídkového řízení.

| (540) | Výše uvedené důkazy jsou v rozporu s tvrzením čínské vlády, že ceny placené za práva k užívání pozemků v ČLR představují tržní cenu určenou nabídkou a poptávkou na volném trhu. |
| --- | --- |

(540)

Výše uvedené důkazy jsou v rozporu s tvrzením čínské vlády, že ceny placené za práva k užívání pozemků v ČLR představují tržní cenu určenou nabídkou a poptávkou na volném trhu.

c)   Závěr

| (541) | Závěry tohoto šetření ukazují, že situace týkající se nabývání práv k užívání pozemků v ČLR je netransparentní a že ceny svévolně stanovují příslušné orgány. |
| --- | --- |

(541)

Závěry tohoto šetření ukazují, že situace týkající se nabývání práv k užívání pozemků v ČLR je netransparentní a že ceny svévolně stanovují příslušné orgány.

| (542) | Poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou by se proto mělo považovat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno v 537. až 540. bodě odůvodnění, fungující trh s pozemky v ČLR neexistuje a z použití vnější referenční hodnoty (viz 549. až 551. bod odůvodnění) vyplynulo, že částka, kterou vyvážející výrobci zařazení do vzorku za práva k užívání pozemků zaplatili, je výrazně pod úrovní běžné tržní ceny. |
| --- | --- |

(542)

Poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou by se proto mělo považovat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno v 537. až 540. bodě odůvodnění, fungující trh s pozemky v ČLR neexistuje a z použití vnější referenční hodnoty (viz 549. až 551. bod odůvodnění) vyplynulo, že částka, kterou vyvážející výrobci zařazení do vzorku za práva k užívání pozemků zaplatili, je výrazně pod úrovní běžné tržní ceny.

| (543) | V souvislosti s preferenčním přístupem k průmyslovým pozemkům pro společnosti, které patří do určitých odvětví, Komise konstatovala, že cena stanovená místními orgány musí zohledňovat průmyslovou politiku vlády, jak je uvedeno ve 538. bodě odůvodnění. V rámci této průmyslové politiky je odvětví kabelů z optických vláken uvedeno jako podporované odvětví (122). Podle rozhodnutí Státní rady č. 40 navíc orgány veřejné moci při poskytování pozemků zohledňují „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ a průmyslovou politiku. Článek XVIII rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezována“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup. Z toho vyplývá, že subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, jelikož preferenční poskytování pozemků je omezeno na společnosti, které patří do určitých odvětví, v tomto případě do odvětví kabelů z optických vláken, a vládní postupy v této oblasti jsou nejasné a netransparentní. |
| --- | --- |

(543)

V souvislosti s preferenčním přístupem k průmyslovým pozemkům pro společnosti, které patří do určitých odvětví, Komise konstatovala, že cena stanovená místními orgány musí zohledňovat průmyslovou politiku vlády, jak je uvedeno ve 538. bodě odůvodnění. V rámci této průmyslové politiky je odvětví kabelů z optických vláken uvedeno jako podporované odvětví (122). Podle rozhodnutí Státní rady č. 40 navíc orgány veřejné moci při poskytování pozemků zohledňují „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ a průmyslovou politiku. Článek XVIII rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezována“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup. Z toho vyplývá, že subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, jelikož preferenční poskytování pozemků je omezeno na společnosti, které patří do určitých odvětví, v tomto případě do odvětví kabelů z optických vláken, a vládní postupy v této oblasti jsou nejasné a netransparentní.

122

| (544) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že společnostem zařazeným do vzorku nebyla poskytnuta žádná výhoda prostřednictvím poskytování práv k užívání pozemků, protože v ČLR existuje volný trh s pozemky. V tomto ohledu čínská vláda odkázala na článek 347 občanského zákoníku ČLR, podle něhož
  „je-li pozemek využíván pro průmyslové, obchodní, turistické nebo zábavné účely, stavbu obytných domů nebo pro jiné výdělečné účely, nebo existují-li dvě nebo více osob, které chtějí užívat stejný pozemek, udělí se právo na užívání pozemku pro výstavbu prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, aukce nebo jiného otevřeného nabídkového řízení. Cena pozemků je stanovena na základě hospodářské soutěže na trhu“. |
| --- | --- |

(544)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že společnostem zařazeným do vzorku nebyla poskytnuta žádná výhoda prostřednictvím poskytování práv k užívání pozemků, protože v ČLR existuje volný trh s pozemky. V tomto ohledu čínská vláda odkázala na článek 347 občanského zákoníku ČLR, podle něhož
  „je-li pozemek využíván pro průmyslové, obchodní, turistické nebo zábavné účely, stavbu obytných domů nebo pro jiné výdělečné účely, nebo existují-li dvě nebo více osob, které chtějí užívat stejný pozemek, udělí se právo na užívání pozemku pro výstavbu prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, aukce nebo jiného otevřeného nabídkového řízení. Cena pozemků je stanovena na základě hospodářské soutěže na trhu“.

„je-li pozemek využíván pro průmyslové, obchodní, turistické nebo zábavné účely, stavbu obytných domů nebo pro jiné výdělečné účely, nebo existují-li dvě nebo více osob, které chtějí užívat stejný pozemek, udělí se právo na užívání pozemku pro výstavbu prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, aukce nebo jiného otevřeného nabídkového řízení. Cena pozemků je stanovena na základě hospodářské soutěže na trhu“.

| (545) | Komise zjistila, že ačkoli existují právní ustanovení, jejichž cílem je přidělování práv k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například zavedením nabídkových řízení, nejsou tato ustanovení pravidelně dodržována, přičemž někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za nižší než tržní sazby (123). Orgány kromě toho při přidělování pozemků často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (124). |
| --- | --- |

(545)

Komise zjistila, že ačkoli existují právní ustanovení, jejichž cílem je přidělování práv k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například zavedením nabídkových řízení, nejsou tato ustanovení pravidelně dodržována, přičemž někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za nižší než tržní sazby (123). Orgány kromě toho při přidělování pozemků často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (124).

123

124

| (546) | Čínská vláda dále nesouhlasila s Komisí, že opatření jsou specifická, protože ČLR nemá pro žádné výrobní odvětví zvláštní pozemkovou politiku. Dále uvedla, že rozhodnutí č. 40 nevyžaduje, aby orgány veřejné moci zajistily poskytování pozemků podporovaným odvětvím. |
| --- | --- |

(546)

Čínská vláda dále nesouhlasila s Komisí, že opatření jsou specifická, protože ČLR nemá pro žádné výrobní odvětví zvláštní pozemkovou politiku. Dále uvedla, že rozhodnutí č. 40 nevyžaduje, aby orgány veřejné moci zajistily poskytování pozemků podporovaným odvětvím.

| (547) | V tomto ohledu rozhodnutí Státní rady č. 40 uvádí v článku XII, že „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci je důležitým referenčním základem pro směrování investic, správu investičních projektů vládou a formulování a provádění politik v oblasti daní, úvěrů, pozemků (zdůraznění doplněno) a dovozu a vývozu“. Kromě toho se v úvodu rozhodnutí č. 40 uvádí, že „všechny dotčené útvary urychlí tvorbu a změnu příslušných politik v oblasti daní, úvěrů, pozemků (zdůraznění doplněno) a dovozu a vývozu atd. a posílí koordinaci s průmyslovými politikami tak, aby dále vylepšily politický systém na podporu průmyslové restrukturalizace“. Je proto zřejmé, že orgány veřejné moci musí při poskytování pozemků společnostem zohlednit „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ a průmyslovou politiku. Článek XVIII rozhodnutí č. 40 uvádí, že pro odvětví, která jsou omezována,
  „útvary, které řídí investice, nesmějí prověřovat, schvalovat ani uvádět záznamy, žádná finanční instituce nesmí poskytnout žádný úvěr, žádné jiné útvary, které spravují pozemky, územní plánování a výstavbu měst, ochranu životního prostředí, kontrolu kvality, boj proti požárům, cla, průmysl a obchod atd., nemohou projít příslušnými postupy“
  (zdůraznění doplněno). Proto je zakázáno, aby útvary, které řídí hospodaření s půdou, poskytovaly pozemky omezovaným odvětvím. Výše uvedená ustanovení rozhodnutí č. 40 vykládaná v duchu „katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ poukazují na jasnou vazbu mezi průmyslovou politikou pro podporovaná odvětví a politikou poskytování pozemků. Z tohoto důvodu bylo tvrzení čínské vlády zamítnuto. |
| --- | --- |

(547)

V tomto ohledu rozhodnutí Státní rady č. 40 uvádí v článku XII, že „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci je důležitým referenčním základem pro směrování investic, správu investičních projektů vládou a formulování a provádění politik v oblasti daní, úvěrů, pozemků (zdůraznění doplněno) a dovozu a vývozu“. Kromě toho se v úvodu rozhodnutí č. 40 uvádí, že „všechny dotčené útvary urychlí tvorbu a změnu příslušných politik v oblasti daní, úvěrů, pozemků (zdůraznění doplněno) a dovozu a vývozu atd. a posílí koordinaci s průmyslovými politikami tak, aby dále vylepšily politický systém na podporu průmyslové restrukturalizace“. Je proto zřejmé, že orgány veřejné moci musí při poskytování pozemků společnostem zohlednit „katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ a průmyslovou politiku. Článek XVIII rozhodnutí č. 40 uvádí, že pro odvětví, která jsou omezována,
  „útvary, které řídí investice, nesmějí prověřovat, schvalovat ani uvádět záznamy, žádná finanční instituce nesmí poskytnout žádný úvěr, žádné jiné útvary, které spravují pozemky, územní plánování a výstavbu měst, ochranu životního prostředí, kontrolu kvality, boj proti požárům, cla, průmysl a obchod atd., nemohou projít příslušnými postupy“
  (zdůraznění doplněno). Proto je zakázáno, aby útvary, které řídí hospodaření s půdou, poskytovaly pozemky omezovaným odvětvím. Výše uvedená ustanovení rozhodnutí č. 40 vykládaná v duchu „katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ poukazují na jasnou vazbu mezi průmyslovou politikou pro podporovaná odvětví a politikou poskytování pozemků. Z tohoto důvodu bylo tvrzení čínské vlády zamítnuto.

zdůraznění doplněno

všechny dotčené útvary urychlí tvorbu a změnu příslušných politik v oblasti daní, úvěrů, pozemků (zdůraznění doplněno) a dovozu a vývozu atd. a posílí koordinaci s průmyslovými politikami tak, aby dále vylepšily politický systém na podporu průmyslové restrukturalizace

„útvary, které řídí investice, nesmějí prověřovat, schvalovat ani uvádět záznamy, žádná finanční instituce nesmí poskytnout žádný úvěr, žádné jiné útvary, které spravují pozemky, územní plánování a výstavbu měst, ochranu životního prostředí, kontrolu kvality, boj proti požárům, cla, průmysl a obchod atd., nemohou projít příslušnými postupy“

| (548) | Komise proto považovala tuto subvenci za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(548)

Komise proto považovala tuto subvenci za napadnutelnou.

d)   Výpočet výše subvence

| (549) | Stejně jako v předchozích šetřeních (125) a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení byly jako vnější referenční hodnoty použity ceny pozemků ze samostatného celního území Tchaj-wan, Pcheng-chu, Ťin-men a Ma-cu (dále jen „Čínská Tchaj-pej“) (126). Výhoda pro příjemce se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou ve skutečnosti zaplatí každý vyvážející výrobce zařazený do vzorku (tj. zaplacená skutečná cena uvedená ve smlouvě a v příslušných případech cena uvedená ve smlouvě snížená o částku zpětných vládních plateb či grantů) za práva k užívání pozemků, a částkou, která by měla být běžně zaplacena na základě referenční hodnoty Čínské Tchaj-peje. |
| --- | --- |

(549)

Stejně jako v předchozích šetřeních (125) a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení byly jako vnější referenční hodnoty použity ceny pozemků ze samostatného celního území Tchaj-wan, Pcheng-chu, Ťin-men a Ma-cu (dále jen „Čínská Tchaj-pej“) (126). Výhoda pro příjemce se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou ve skutečnosti zaplatí každý vyvážející výrobce zařazený do vzorku (tj. zaplacená skutečná cena uvedená ve smlouvě a v příslušných případech cena uvedená ve smlouvě snížená o částku zpětných vládních plateb či grantů) za práva k užívání pozemků, a částkou, která by měla být běžně zaplacena na základě referenční hodnoty Čínské Tchaj-peje.

125

126

| (550) | Komise považuje Čínskou Tchaj-pej za vhodné externí měřítko z těchto důvodů:






  — | srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářské struktury v Čínské Tchaj-peji a ve většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí vyvážející výrobci zařazení do vzorku, |
| --- | --- | --- |

(550)

Komise považuje Čínskou Tchaj-pej za vhodné externí měřítko z těchto důvodů:

—

srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářské struktury v Čínské Tchaj-peji a ve většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí vyvážející výrobci zařazení do vzorku,

| — | fyzická blízkost ČLR a Čínské Tchaj-peje, |
| --- | --- |

—

fyzická blízkost ČLR a Čínské Tchaj-peje,

| — | vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury v Čínské Tchaj-peji a v mnoha provinciích v ČLR, |
| --- | --- |

—

vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury v Čínské Tchaj-peji a v mnoha provinciích v ČLR,

| — | silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Čínskou Tchaj-pejí a ČLR, |
| --- | --- |

—

silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Čínskou Tchaj-pejí a ČLR,

| — | vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a v Čínské Tchaj-peji, |
| --- | --- |

—

vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a v Čínské Tchaj-peji,

| — | podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantní referenční hodnoty v Čínské Tchaj-peji a v ČLR a |
| --- | --- |

—

podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantní referenční hodnoty v Čínské Tchaj-peji a v ČLR a

| — | společné demografické, jazykové a kulturní charakteristické rysy Čínské Tchaj-peje a ČLR. |
| --- | --- |

—

společné demografické, jazykové a kulturní charakteristické rysy Čínské Tchaj-peje a ČLR.

| (551) | V souladu s metodikou použitou v předchozích šetřeních (127) a bez jakýchkoliv vhodnějších informací v tomto ohledu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční stanovenou v šesti okresech Čínské Tchaj-peje, kde se nachází většina tchajwanských průmyslových parků (tj. Tchaj-pej, Tchaj-čung, Tchaj-nan, Kao-siung, Tchao-jüan, Sin-ču), upravenou o inflaci a vývoj HDP od data příslušných smluv o právu k užívání pozemků. Vzhledem k tomu, že všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku se nacházejí v průmyslových zónách v ČLR, považovala Komise za vhodné stanovit referenční hodnotu pro transakce, které se rovněž uskutečnily v průmyslové zóně. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití od roku 2013 byly získány z internetové stránky odboru průmyslu tchajwanského ministerstva hospodářství (128). Pokud jde o předchozí roky, byly ceny opraveny s použitím míry inflace a vývoje HDP na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil Mezinárodní měnový fond. |
| --- | --- |

(551)

V souladu s metodikou použitou v předchozích šetřeních (127) a bez jakýchkoliv vhodnějších informací v tomto ohledu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční stanovenou v šesti okresech Čínské Tchaj-peje, kde se nachází většina tchajwanských průmyslových parků (tj. Tchaj-pej, Tchaj-čung, Tchaj-nan, Kao-siung, Tchao-jüan, Sin-ču), upravenou o inflaci a vývoj HDP od data příslušných smluv o právu k užívání pozemků. Vzhledem k tomu, že všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku se nacházejí v průmyslových zónách v ČLR, považovala Komise za vhodné stanovit referenční hodnotu pro transakce, které se rovněž uskutečnily v průmyslové zóně. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití od roku 2013 byly získány z internetové stránky odboru průmyslu tchajwanského ministerstva hospodářství (128). Pokud jde o předchozí roky, byly ceny opraveny s použitím míry inflace a vývoje HDP na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil Mezinárodní měnový fond.

127

128

| (552) | Po poskytnutí konečných informací čínská vláda nesouhlasila s použitím referenční hodnoty mimo pevninskou Čínu, což vedlo k výpočtu výhody, který není v souladu s čl. 6 písm. d) základního nařízení a čl. 14 písm. d) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Čínská vláda tvrdila, že v pevninské Číně existují nezkreslené referenční hodnoty, protože práva k užívání pozemků jsou převáděna prostřednictvím veřejné výzvy k podávání nabídek či aukcí podle zákona o správě půdy, a jelikož soukromé společnosti vlastnící práva k užívání pozemků je mohou pronajímat nebo prodávat odběratelům, kteří nejsou ve spojení, měla Komise jako referenční hodnotu použít ceny v pevninské Číně. Čínská vláda dále tvrdila, že skutečnost, že ceny jsou určovány prostřednictvím konkurenčních nabídkových řízení a jednání, zajišťuje, že ceny nejsou zkreslené, ale odrážejí přiměřenou tržní cenu. |
| --- | --- |

(552)

Po poskytnutí konečných informací čínská vláda nesouhlasila s použitím referenční hodnoty mimo pevninskou Čínu, což vedlo k výpočtu výhody, který není v souladu s čl. 6 písm. d) základního nařízení a čl. 14 písm. d) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Čínská vláda tvrdila, že v pevninské Číně existují nezkreslené referenční hodnoty, protože práva k užívání pozemků jsou převáděna prostřednictvím veřejné výzvy k podávání nabídek či aukcí podle zákona o správě půdy, a jelikož soukromé společnosti vlastnící práva k užívání pozemků je mohou pronajímat nebo prodávat odběratelům, kteří nejsou ve spojení, měla Komise jako referenční hodnotu použít ceny v pevninské Číně. Čínská vláda dále tvrdila, že skutečnost, že ceny jsou určovány prostřednictvím konkurenčních nabídkových řízení a jednání, zajišťuje, že ceny nejsou zkreslené, ale odrážejí přiměřenou tržní cenu.

| (553) | Čínská vláda však neposkytla žádné statistiky ani údaje, které by Komisi umožnily přezkoumat návrh použít ceny, za které soukromé společnosti pronajímají nebo dále prodávají práva k užívání pozemků. Komise rovněž nezjistila žádné veřejně dostupné údaje o této záležitosti. Kromě toho, i kdyby tyto informace byly získány, týkaly by se pouze sekundárního trhu s převody, jelikož na primárním trhu existuje pouze jeden aktér (tj. původní přidělování práv k užívání pozemků vždy vykonává čínská vláda). Primární trh s původním přídělem na dobu 50 let se totiž liší od nájemného na sekundárním trhu, které by obvykle mělo trvat mnohem kratší období, nebo alespoň s různými doložkami pro účely přecenění, ukončení atd. Proto se Komise i nadále opírala o informace dostupné pro primární trh, což je v tomto případě trh, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(553)

Čínská vláda však neposkytla žádné statistiky ani údaje, které by Komisi umožnily přezkoumat návrh použít ceny, za které soukromé společnosti pronajímají nebo dále prodávají práva k užívání pozemků. Komise rovněž nezjistila žádné veřejně dostupné údaje o této záležitosti. Kromě toho, i kdyby tyto informace byly získány, týkaly by se pouze sekundárního trhu s převody, jelikož na primárním trhu existuje pouze jeden aktér (tj. původní přidělování práv k užívání pozemků vždy vykonává čínská vláda). Primární trh s původním přídělem na dobu 50 let se totiž liší od nájemného na sekundárním trhu, které by obvykle mělo trvat mnohem kratší období, nebo alespoň s různými doložkami pro účely přecenění, ukončení atd. Proto se Komise i nadále opírala o informace dostupné pro primární trh, což je v tomto případě trh, který je předmětem šetření.

| (554) | Čínská vláda dále tvrdila, že pokud by měla být použita referenční hodnota mimo pevninskou Čínu, byla metoda srovnání použitá Komisí, jakož i výběr čínské Tchaj-peje nesprávné. Za prvé, Komise nesprávně porovnala některé atributy Čínské Tchaj-peje, jako je hospodářský rozvoj, stav průmyslové infrastruktury atd., s atributy provincií a měst pevninské Číny, protože oba trhy nejsou podobné. Za druhé čínská vláda tvrdila, že ceny pozemků v Čínské Tchaj-peji nejsou spjaty ani nesouvisejí s převládajícími tržními podmínkami v pevninské Číně, jak vyžaduje čl. 14 písm. d) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož v Čínské Tchaj-peji musí být pozemky zakoupeny, zatímco pozemky v pevninské Číně jsou pronajaty na dobu 50 let. Hustota obyvatel, velikost a HDP pevninské Číny a Čínské Tchaj-peje se navíc velmi liší, a proto oba trhy nejsou srovnatelné. Například v roce 2020 činila hustota čínského obyvatelstva 149 osob na čtvereční kilometr půdy, zatímco v případě Čínské Tchaj-peje byla hustota 650 osob na čtvereční kilometr půdy. Kromě toho činí rozloha Čínské Tchaj-peje přibližně 36 197 km2, je tedy mnohem menší než rozloha dotčených provincií, jako je Chu-pej (185 900 km2) nebo Ťiang-su (102 600 km2). Čínská vláda proto tvrdila, že je třeba provést úpravu zohledňující tyto faktory. Čínská vláda dále tvrdila, že nebyla provedena žádná úprava o inflaci, a požádala o podrobné poskytnutí informací o údajích, z nichž vychází výpočet referenční hodnoty, zejména pokud jde o použití cen Čínské Tchaj-peje jako referenční hodnoty a údaje použité pro úpravu z předchozích let. |
| --- | --- |

(554)

Čínská vláda dále tvrdila, že pokud by měla být použita referenční hodnota mimo pevninskou Čínu, byla metoda srovnání použitá Komisí, jakož i výběr čínské Tchaj-peje nesprávné. Za prvé, Komise nesprávně porovnala některé atributy Čínské Tchaj-peje, jako je hospodářský rozvoj, stav průmyslové infrastruktury atd., s atributy provincií a měst pevninské Číny, protože oba trhy nejsou podobné. Za druhé čínská vláda tvrdila, že ceny pozemků v Čínské Tchaj-peji nejsou spjaty ani nesouvisejí s převládajícími tržními podmínkami v pevninské Číně, jak vyžaduje čl. 14 písm. d) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož v Čínské Tchaj-peji musí být pozemky zakoupeny, zatímco pozemky v pevninské Číně jsou pronajaty na dobu 50 let. Hustota obyvatel, velikost a HDP pevninské Číny a Čínské Tchaj-peje se navíc velmi liší, a proto oba trhy nejsou srovnatelné. Například v roce 2020 činila hustota čínského obyvatelstva 149 osob na čtvereční kilometr půdy, zatímco v případě Čínské Tchaj-peje byla hustota 650 osob na čtvereční kilometr půdy. Kromě toho činí rozloha Čínské Tchaj-peje přibližně 36 197 km2, je tedy mnohem menší než rozloha dotčených provincií, jako je Chu-pej (185 900 km2) nebo Ťiang-su (102 600 km2). Čínská vláda proto tvrdila, že je třeba provést úpravu zohledňující tyto faktory. Čínská vláda dále tvrdila, že nebyla provedena žádná úprava o inflaci, a požádala o podrobné poskytnutí informací o údajích, z nichž vychází výpočet referenční hodnoty, zejména pokud jde o použití cen Čínské Tchaj-peje jako referenční hodnoty a údaje použité pro úpravu z předchozích let.

2

2

2

| (555) | Skupina ZTT rovněž tvrdila, že referenční hodnota použitá Komisí je zjevně nepřiměřená. Za prvé by měl být zvážen stav rozvoje čínských provincií v době nabytí práva k užívání pozemků, a nikoli během období šetření, a tento stav by měl být porovnán se stavem Čínské Tchaj-peje. Za druhé, HDP Čínské Tchaj-peje byl v posledních třech letech více než trojnásobně vyšší než HDP pevninské Číny a v roce 2020 o více než 50 % vyšší než v provincii Ťiang-su. Za třetí, opravnými indexy, které se mají použít, by měly být indexy čínských provincií, v nichž sídlí výrobci zařazení do vzorku, a nikoli indexy Čínské Tchaj-peje. A konečně, tato strana požádala Komisi, aby poskytla smysluplné statistiky a podrobné údaje pro výpočet referenční hodnoty nebo úplný soubor údajů použitých pro tento výpočet. |
| --- | --- |

(555)

Skupina ZTT rovněž tvrdila, že referenční hodnota použitá Komisí je zjevně nepřiměřená. Za prvé by měl být zvážen stav rozvoje čínských provincií v době nabytí práva k užívání pozemků, a nikoli během období šetření, a tento stav by měl být porovnán se stavem Čínské Tchaj-peje. Za druhé, HDP Čínské Tchaj-peje byl v posledních třech letech více než trojnásobně vyšší než HDP pevninské Číny a v roce 2020 o více než 50 % vyšší než v provincii Ťiang-su. Za třetí, opravnými indexy, které se mají použít, by měly být indexy čínských provincií, v nichž sídlí výrobci zařazení do vzorku, a nikoli indexy Čínské Tchaj-peje. A konečně, tato strana požádala Komisi, aby poskytla smysluplné statistiky a podrobné údaje pro výpočet referenční hodnoty nebo úplný soubor údajů použitých pro tento výpočet.

| (556) | V tomto ohledu Komise uvedla, že výběr Čínské Tchaj-peje jako referenční hodnoty vycházel z posouzení několika faktorů uvedených v 550. bodě odůvodnění. Ačkoli existují určité rozdíly v tržních podmínkách mezi právy k užívání pozemků v pevninské Číně a prodejem pozemků v Čínské Tchaj-peji, nejsou takové povahy, aby zneplatnily volbu Čínské Tchaj-peje jako platné referenční hodnoty. Čínská vláda navíc porovnávala údaje o hustotě obyvatelstva na úrovni celé země. Při bližším pohledu na hustotu obyvatelstva v konkrétních lokalitách vyvážejících výrobců se zdá, že v průměru jsou údaje o hustotě obyvatelstva podobné. Například hustota osídlení provincie Chu-pej v roce 2020 činila 308 osob na km2; hustota města Wu-chan, kde se nachází většina společností, však činila 1 145 osob na km2 (129). Hustota obyvatel provincie Ťiang-su činila 830 osob na km2 (130). Komise proto dospěla k závěru, že žádná úprava není odůvodněná. |
| --- | --- |

(556)

V tomto ohledu Komise uvedla, že výběr Čínské Tchaj-peje jako referenční hodnoty vycházel z posouzení několika faktorů uvedených v 550. bodě odůvodnění. Ačkoli existují určité rozdíly v tržních podmínkách mezi právy k užívání pozemků v pevninské Číně a prodejem pozemků v Čínské Tchaj-peji, nejsou takové povahy, aby zneplatnily volbu Čínské Tchaj-peje jako platné referenční hodnoty. Čínská vláda navíc porovnávala údaje o hustotě obyvatelstva na úrovni celé země. Při bližším pohledu na hustotu obyvatelstva v konkrétních lokalitách vyvážejících výrobců se zdá, že v průměru jsou údaje o hustotě obyvatelstva podobné. Například hustota osídlení provincie Chu-pej v roce 2020 činila 308 osob na km2; hustota města Wu-chan, kde se nachází většina společností, však činila 1 145 osob na km2 (129). Hustota obyvatel provincie Ťiang-su činila 830 osob na km2 (130). Komise proto dospěla k závěru, že žádná úprava není odůvodněná.

2

2

129

2

130

| (557) | Sazba subvence zjištěná pro tuto subvenci během období šetření činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku:

  Poskytnutí pozemků za cenu nižší než přiměřenou







  Název společnosti | Sazba subvence |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(557)

Sazba subvence zjištěná pro tuto subvenci během období šetření činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku:

Poskytnutí pozemků za cenu nižší než přiměřenou

Poskytnutí pozemků za cenu nižší než přiměřenou

Název společnosti

Sazba subvence

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,84  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,40  %

3.8.2.   Poskytování surovin za cenu nižší než přiměřenou

Poskytování surovin za cenu nižší než přiměřenou

| (558) | Žadatel ve svém podnětu poskytl důkazy o tom, že čínští výrobci kabelů z optických vláken působí v podporovaném odvětví a že je rozumné dojít k závěru, že subvence poskytované výrobcům surovin používaných při výrobě kabelů z optických vláken v konečném důsledku zvýhodňují výrobce kabelů z optických vláken. Tuto výhodu by výrobci kabelů z optických vláken získali přímo v rozsahu, v jakém jsou vertikálně integrováni, a nepřímo v rozsahu, v jakém tyto subvence vedou k nižším cenám vstupů na čínském domácím trhu, než by tomu bylo jinak. |
| --- | --- |

(558)

Žadatel ve svém podnětu poskytl důkazy o tom, že čínští výrobci kabelů z optických vláken působí v podporovaném odvětví a že je rozumné dojít k závěru, že subvence poskytované výrobcům surovin používaných při výrobě kabelů z optických vláken v konečném důsledku zvýhodňují výrobce kabelů z optických vláken. Tuto výhodu by výrobci kabelů z optických vláken získali přímo v rozsahu, v jakém jsou vertikálně integrováni, a nepřímo v rozsahu, v jakém tyto subvence vedou k nižším cenám vstupů na čínském domácím trhu, než by tomu bylo jinak.

| (559) | Ačkoli čínská vláda, jak je uvedeno v 168. a 169. bodě odůvodnění výše, během dálkové křížové kontroly poskytla dokumenty týkající se příslušných státních politik v provincii Jün-nan, nepodporovala Komisi při získávání informací od soukromých nebo státních podniků, a proto byla považována pouze za částečně spolupracující v reakci na žádosti Komise o získání informací o dodávkách surovin a o příslušném trhu. |
| --- | --- |

(559)

Ačkoli čínská vláda, jak je uvedeno v 168. a 169. bodě odůvodnění výše, během dálkové křížové kontroly poskytla dokumenty týkající se příslušných státních politik v provincii Jün-nan, nepodporovala Komisi při získávání informací od soukromých nebo státních podniků, a proto byla považována pouze za částečně spolupracující v reakci na žádosti Komise o získání informací o dodávkách surovin a o příslušném trhu.

| (560) | Toto zjištění nebylo zpochybněno argumentem čínské vlády, že Komise požádala o informace týkající se nerelevantního trhu, neboť surovinou používanou při výrobě kabelů z optických vláken není germanium, ale chlorid germaničitý. Vzhledem k tomu, že germanium je výchozím materiálem chloridu germaničitého, mají předpisy týkající se germania a příslušného trhu dopad na specifický derivát chlorid germaničitý. |
| --- | --- |

(560)

Toto zjištění nebylo zpochybněno argumentem čínské vlády, že Komise požádala o informace týkající se nerelevantního trhu, neboť surovinou používanou při výrobě kabelů z optických vláken není germanium, ale chlorid germaničitý. Vzhledem k tomu, že germanium je výchozím materiálem chloridu germaničitého, mají předpisy týkající se germania a příslušného trhu dopad na specifický derivát chlorid germaničitý.

| (561) | Jelikož byly prošetřované skupiny společností vertikálně integrovány, byly suroviny dodávané dodavateli ve spojení subjektům vyrábějícím kabely s optických vláken v zásadě zahrnuty do šetření. Proto byly některé prošetřované napadnutelné subvence, které obdrželi tito dodavatelé ve spojení, zahrnuty do výpočtů pro každý výše analyzovaný režim subvencí. |
| --- | --- |

(561)

Jelikož byly prošetřované skupiny společností vertikálně integrovány, byly suroviny dodávané dodavateli ve spojení subjektům vyrábějícím kabely s optických vláken v zásadě zahrnuty do šetření. Proto byly některé prošetřované napadnutelné subvence, které obdrželi tito dodavatelé ve spojení, zahrnuty do výpočtů pro každý výše analyzovaný režim subvencí.

| (562) | Komise rovněž zkoumala, zda dodavatelé základních surovin, kteří nejsou ve spojení, poskytovali vstupy vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za cenu nižší než přiměřenou. Komise se zaměřila zejména na základní suroviny pro výrobu kabelů z optických vláken, které společnosti zařazené do vzorku nakupovaly ve velké míře od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, tj. chlorid germaničitý a chlorid křemičitý. |
| --- | --- |

(562)

Komise rovněž zkoumala, zda dodavatelé základních surovin, kteří nejsou ve spojení, poskytovali vstupy vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za cenu nižší než přiměřenou. Komise se zaměřila zejména na základní suroviny pro výrobu kabelů z optických vláken, které společnosti zařazené do vzorku nakupovaly ve velké míře od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, tj. chlorid germaničitý a chlorid křemičitý.

| (563) | Původním vstupním materiálem pro chlorid germaničitý je germanium, které je pro mnoho vyspělých technologických výrobků nepostradatelné. Jedná se o důležitý vstupní materiál používaný při výrobě kabelů z optických vláken s cílem zvýšit jeho index lomu a pomoci minimalizovat ztrátu signálu na dlouhé vzdálenosti (131). Díky geologickým podmínkám má region Jün-nan bohaté zásoby germania. |
| --- | --- |

(563)

Původním vstupním materiálem pro chlorid germaničitý je germanium, které je pro mnoho vyspělých technologických výrobků nepostradatelné. Jedná se o důležitý vstupní materiál používaný při výrobě kabelů z optických vláken s cílem zvýšit jeho index lomu a pomoci minimalizovat ztrátu signálu na dlouhé vzdálenosti (131). Díky geologickým podmínkám má region Jün-nan bohaté zásoby germania.

131

| (564) | Pokud jde o částečnou spolupráci ze strany čínské vlády, Komise analyzovala omezený soubor dokumentů předložených čínskou vládou a doplnila je prošetřením vládních plánů a politik týkajících se těchto vstupů na základě dostupných informací, jakož i subjektů na trhu s těmito vstupy. Komise zjistila, že čínská vláda prováděla plány a strategie na podporu odvětví germania v provincii Jün-nan. Plány týkající se výroby této suroviny zahrnují „13. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje v provincii Jün-nan“ (132), „Oznámení vlády provincie Jün-nan o rozvoji jün-nanského průmyslu na období 2016–2020“ (133) a „Oznámení vlády provincie Jün-nan o několika opatřeních na podporu rozvoje reálné ekonomiky“ (134). |
| --- | --- |

(564)

Pokud jde o částečnou spolupráci ze strany čínské vlády, Komise analyzovala omezený soubor dokumentů předložených čínskou vládou a doplnila je prošetřením vládních plánů a politik týkajících se těchto vstupů na základě dostupných informací, jakož i subjektů na trhu s těmito vstupy. Komise zjistila, že čínská vláda prováděla plány a strategie na podporu odvětví germania v provincii Jün-nan. Plány týkající se výroby této suroviny zahrnují „13. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje v provincii Jün-nan“ (132), „Oznámení vlády provincie Jün-nan o rozvoji jün-nanského průmyslu na období 2016–2020“ (133) a „Oznámení vlády provincie Jün-nan o několika opatřeních na podporu rozvoje reálné ekonomiky“ (134).

132

133

134

| (565) | „13.pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje provincie Jün-nan výslovně odkazuje na germanium, když formuluje cíl
  „aktivně vyvíjet nové materiály pro solární články, jako je germanium a tenký film“
  , a 
  „podporovat rozvoj nové generace informačních technologií, urychlit vývoj nových funkčních materiálů pro elektronické informační technologie a polovodiče na bázi platinové skupiny, germania, india a dalších vzácných a drahých kovů“
  . |
| --- | --- |

(565)

„13.pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje provincie Jün-nan výslovně odkazuje na germanium, když formuluje cíl
  „aktivně vyvíjet nové materiály pro solární články, jako je germanium a tenký film“
  , a 
  „podporovat rozvoj nové generace informačních technologií, urychlit vývoj nových funkčních materiálů pro elektronické informační technologie a polovodiče na bázi platinové skupiny, germania, india a dalších vzácných a drahých kovů“
  .

„aktivně vyvíjet nové materiály pro solární články, jako je germanium a tenký film“

„podporovat rozvoj nové generace informačních technologií, urychlit vývoj nových funkčních materiálů pro elektronické informační technologie a polovodiče na bázi platinové skupiny, germania, india a dalších vzácných a drahých kovů“

| (566) | Cíle pětiletého plánu jsou zohledněny a rozpracovány v dalších vládních oznámeních a prováděcích opatřeních. Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, systém plánování v ČLR vede k tomu, že zdroje jsou přidělovány odvětvím označeným čínskou vládou za strategická či jinak politicky významná. |
| --- | --- |

(566)

Cíle pětiletého plánu jsou zohledněny a rozpracovány v dalších vládních oznámeních a prováděcích opatřeních. Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, systém plánování v ČLR vede k tomu, že zdroje jsou přidělovány odvětvím označeným čínskou vládou za strategická či jinak politicky významná.

| (567) | V „Oznámení vlády provincie Jün-nan o rozvoji jün-nanského průmyslu na období 2016–2020“ vláda provincie výslovně stanoví jako strategické úkoly
  „důrazně podporovat jün-nanský průmyslový park zaměřený na nové materiály s vzácnými kovy, [...] národní průmyslovou základnu pro germanium, výrobu nových optoelektronických materiálů a zařízení“
  a 
  „bořit zahraniční technické překážky a urychlit získávání nových materiálů s vzácnými kovy, jako je [...] germanium a nové materiály založené na germaniu“
  a 
  „aktivně provádět výzkum a vývoj špičkových nových materiálů, jako je [...] germanium“
  . |
| --- | --- |

(567)

V „Oznámení vlády provincie Jün-nan o rozvoji jün-nanského průmyslu na období 2016–2020“ vláda provincie výslovně stanoví jako strategické úkoly
  „důrazně podporovat jün-nanský průmyslový park zaměřený na nové materiály s vzácnými kovy, [...] národní průmyslovou základnu pro germanium, výrobu nových optoelektronických materiálů a zařízení“
  a 
  „bořit zahraniční technické překážky a urychlit získávání nových materiálů s vzácnými kovy, jako je [...] germanium a nové materiály založené na germaniu“
  a 
  „aktivně provádět výzkum a vývoj špičkových nových materiálů, jako je [...] germanium“
  .

„důrazně podporovat jün-nanský průmyslový park zaměřený na nové materiály s vzácnými kovy, [...] národní průmyslovou základnu pro germanium, výrobu nových optoelektronických materiálů a zařízení“

„bořit zahraniční technické překážky a urychlit získávání nových materiálů s vzácnými kovy, jako je [...] germanium a nové materiály založené na germaniu“

„aktivně provádět výzkum a vývoj špičkových nových materiálů, jako je [...] germanium“

| (568) | Ve třetím dokumentu, který stanoví mechanismus na podporu odvětví germania v provincii Jün-nan, je popsána přímá finanční podpora:
  „V souladu se zásadou „podnikových nákupů a skladování, bankovních půjček, finančních dotací, tržních operací, samofinancování“ jsme v celé provincii prováděli komerční nákup a skladování [...] germania, [...] a dalších klíčových výrobků z neželezných kovů. Celkový objem nákupu a skladování činí přibližně 800 000 tun a doba sběru a skladování je jeden rok. Finanční prostředky potřebné pro sběr a skladování zapůjčí podnik bance ve formě zástavy produktů. Vláda provincie vyčlenila zvláštní fond ve výši 1 miliardy jüanů na subvencování bankovních úvěrů podnikům. Z toho bude poskytnuta dotace v podobě 80% slevy podnikům, které nakupují a skladují cín, germanium a indium.“ |
| --- | --- |

(568)

Ve třetím dokumentu, který stanoví mechanismus na podporu odvětví germania v provincii Jün-nan, je popsána přímá finanční podpora:
  „V souladu se zásadou „podnikových nákupů a skladování, bankovních půjček, finančních dotací, tržních operací, samofinancování“ jsme v celé provincii prováděli komerční nákup a skladování [...] germania, [...] a dalších klíčových výrobků z neželezných kovů. Celkový objem nákupu a skladování činí přibližně 800 000 tun a doba sběru a skladování je jeden rok. Finanční prostředky potřebné pro sběr a skladování zapůjčí podnik bance ve formě zástavy produktů. Vláda provincie vyčlenila zvláštní fond ve výši 1 miliardy jüanů na subvencování bankovních úvěrů podnikům. Z toho bude poskytnuta dotace v podobě 80% slevy podnikům, které nakupují a skladují cín, germanium a indium.“

„V souladu se zásadou „podnikových nákupů a skladování, bankovních půjček, finančních dotací, tržních operací, samofinancování“ jsme v celé provincii prováděli komerční nákup a skladování [...] germania, [...] a dalších klíčových výrobků z neželezných kovů. Celkový objem nákupu a skladování činí přibližně 800 000 tun a doba sběru a skladování je jeden rok. Finanční prostředky potřebné pro sběr a skladování zapůjčí podnik bance ve formě zástavy produktů. Vláda provincie vyčlenila zvláštní fond ve výši 1 miliardy jüanů na subvencování bankovních úvěrů podnikům. Z toho bude poskytnuta dotace v podobě 80% slevy podnikům, které nakupují a skladují cín, germanium a indium.“

| (569) | Na základě veřejně dostupných informací Komise zjistila, že společnosti působící v odvětví germania, včetně výrobců chloridu germaničitého, které se nacházejí v provincii Jün-nan, obdržely od státu subvence. Například částečně státem vlastněná společnost YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium a její dceřiné společnosti obdržely od čínské vlády několik plateb. Ve své výroční zprávě za rok 2020 společnost uvádí částku 21 847 627 RMB jako příjem z plateb subvencí za rok 2019. V roce 2020 dosáhly granty obdržené od čínské vlády částky 55 361 284 RMB (135). Granty, které čínská vláda poskytla odvětví germania, nejsou omezeny na jednu společnost. Ve své výroční zprávě za rok 2019 státní společnost Yunnan Chihong Zinc and Germanium rovněž uvedla, že v uvedeném roce obdržela subvence ve výši 43 771 439 RMB (136). |
| --- | --- |

(569)

Na základě veřejně dostupných informací Komise zjistila, že společnosti působící v odvětví germania, včetně výrobců chloridu germaničitého, které se nacházejí v provincii Jün-nan, obdržely od státu subvence. Například částečně státem vlastněná společnost YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium a její dceřiné společnosti obdržely od čínské vlády několik plateb. Ve své výroční zprávě za rok 2020 společnost uvádí částku 21 847 627 RMB jako příjem z plateb subvencí za rok 2019. V roce 2020 dosáhly granty obdržené od čínské vlády částky 55 361 284 RMB (135). Granty, které čínská vláda poskytla odvětví germania, nejsou omezeny na jednu společnost. Ve své výroční zprávě za rok 2019 státní společnost Yunnan Chihong Zinc and Germanium rovněž uvedla, že v uvedeném roce obdržela subvence ve výši 43 771 439 RMB (136).

135

136

| (570) | Je proto zřejmé, že je čínská vláda zapojena do celého hodnotového řetězce kabelů z optických vláken, což pravděpodobně ovlivňuje ceny tak, že neodráží tržní síly. Výše popsanými prostředky čínská vláda zasahuje do odvětví vyrábějících suroviny používané k výrobě kabelů z optických vláken, zejména do odvětví germania a chloridu germaničitého. |
| --- | --- |

(570)

Je proto zřejmé, že je čínská vláda zapojena do celého hodnotového řetězce kabelů z optických vláken, což pravděpodobně ovlivňuje ceny tak, že neodráží tržní síly. Výše popsanými prostředky čínská vláda zasahuje do odvětví vyrábějících suroviny používané k výrobě kabelů z optických vláken, zejména do odvětví germania a chloridu germaničitého.

| (571) | Vzhledem k tomu, že antidumpingové clo může být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jak je vysvětleno v 769. bodě odůvodnění, a vzhledem k možnému významu okolností uvedených v 765. bodě odůvodnění se tedy Komise rozhodla nepokračovat v šetření této údajné subvence a vyhradila si právo se k této otázce v případě potřeby vrátit. |
| --- | --- |

(571)

Vzhledem k tomu, že antidumpingové clo může být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jak je vysvětleno v 769. bodě odůvodnění, a vzhledem k možnému významu okolností uvedených v 765. bodě odůvodnění se tedy Komise rozhodla nepokračovat v šetření této údajné subvence a vyhradila si právo se k této otázce v případě potřeby vrátit.

3.9.   Závěr ohledně subvencování

Závěr ohledně subvencování

| (572) | Na základě dostupných informací vypočítala Komise výši napadnutelných subvencí pro společnosti zařazené do vzorku v souladu s ustanoveními základního nařízení tak, že zkoumala každou subvenci nebo program subvencí a sečtením těchto výsledků vypočítala celkovou výši subvencování pro každého vyvážejícího výrobce za období šetření. Pro výpočet celkového subvencování uvedeného níže Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je procentní podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tento procentní podíl byl poté použit k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Poté byla vypočítána výše subvence na tunu dotčeného výrobku vyvezeného do Unie během období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty nákladů, pojištění a přepravného („CIF“) téhož vývozu za tunu. |
| --- | --- |

(572)

Na základě dostupných informací vypočítala Komise výši napadnutelných subvencí pro společnosti zařazené do vzorku v souladu s ustanoveními základního nařízení tak, že zkoumala každou subvenci nebo program subvencí a sečtením těchto výsledků vypočítala celkovou výši subvencování pro každého vyvážejícího výrobce za období šetření. Pro výpočet celkového subvencování uvedeného níže Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je procentní podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tento procentní podíl byl poté použit k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Poté byla vypočítána výše subvence na tunu dotčeného výrobku vyvezeného do Unie během období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty nákladů, pojištění a přepravného („CIF“) téhož vývozu za tunu.

| (573) | V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení byla celková výše subvence pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku vypočtena na základě celkového váženého průměru napadnutelných subvencí zjištěných pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, s výjimkou zanedbatelných výší a rovněž výše subvencí zjištěných u položek, na něž se vztahují ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Komise však při určování uvedených částek neopominula zohlednit závěry částečně založené na dostupných údajích. Komise se totiž domnívá, že dostupné údaje, které byly v uvedených případech použity, neovlivnily podstatným způsobem informace nezbytné ke spravedlivému určení výše subvencování, takže vývozci, kteří nebyli požádáni o spolupráci při šetření, nebudou použitím tohoto přístupu poškozeni (137). |
| --- | --- |

(573)

V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení byla celková výše subvence pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku vypočtena na základě celkového váženého průměru napadnutelných subvencí zjištěných pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, s výjimkou zanedbatelných výší a rovněž výše subvencí zjištěných u položek, na něž se vztahují ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Komise však při určování uvedených částek neopominula zohlednit závěry částečně založené na dostupných údajích. Komise se totiž domnívá, že dostupné údaje, které byly v uvedených případech použity, neovlivnily podstatným způsobem informace nezbytné ke spravedlivému určení výše subvencování, takže vývozci, kteří nebyli požádáni o spolupráci při šetření, nebudou použitím tohoto přístupu poškozeni (137).

137

| (574) | Vzhledem k vysoké míře spolupráce čínských vyvážejících výrobců a reprezentativnosti vzorku, i pokud jde o způsobilost pro získání subvence, považovala Komise za vhodné stanovit výši pro „všechny ostatní společnosti“ na úrovni nejvyšší výše stanovené pro společnosti zařazené do vzorku. Výše pro „všechny ostatní společnosti“ byla použita na společnosti, které při šetření nespolupracovaly.






  Název společnosti | Sazba subvence |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(574)

Vzhledem k vysoké míře spolupráce čínských vyvážejících výrobců a reprezentativnosti vzorku, i pokud jde o způsobilost pro získání subvence, považovala Komise za vhodné stanovit výši pro „všechny ostatní společnosti“ na úrovni nejvyšší výše stanovené pro společnosti zařazené do vzorku. Výše pro „všechny ostatní společnosti“ byla použita na společnosti, které při šetření nespolupracovaly.

Název společnosti

Sazba subvence

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,33  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Ostatní spolupracující společnosti

7,8  %

Všechny ostatní společnosti

10,33  %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Měrná jednotka

Měrná jednotka

| (575) | Ačkoli se úřední statistiky dovozu vykazují v kilogramech, Komise se v souladu s připomínkami vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Unie domnívala, že tato měrná jednotka není vhodná pro řádné měření dotčených objemů. Šetření ukazuje, že výrobní odvětví obvykle nepoužívá jako hlavní objemový ukazatel hmotnost, ale délku. Lze měřit buď délku kabelu (kilometry kabelu), nebo celkovou délku vláken v nich obsažených (kilometry vlákna). Vzhledem k tomu, že se současné šetření týká kabelů, považuje se kilometr kabelu za nejvhodnější měrnou jednotku, která bude použita při níže uvedeném stanovení újmy. |
| --- | --- |

(575)

Ačkoli se úřední statistiky dovozu vykazují v kilogramech, Komise se v souladu s připomínkami vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Unie domnívala, že tato měrná jednotka není vhodná pro řádné měření dotčených objemů. Šetření ukazuje, že výrobní odvětví obvykle nepoužívá jako hlavní objemový ukazatel hmotnost, ale délku. Lze měřit buď délku kabelu (kilometry kabelu), nebo celkovou délku vláken v nich obsažených (kilometry vlákna). Vzhledem k tomu, že se současné šetření týká kabelů, považuje se kilometr kabelu za nejvhodnější měrnou jednotku, která bude použita při níže uvedeném stanovení újmy.

| (576) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že objemy dovozu by měly být vypočítány na základě kilometrů optických vláken namísto kilometrů kabelů, neboť se jedná o uznávanou průmyslovou normu a jedinou měrnou jednotku, která odráží obrovské rozdíly v počtech vláken na kabel. |
| --- | --- |

(576)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že objemy dovozu by měly být vypočítány na základě kilometrů optických vláken namísto kilometrů kabelů, neboť se jedná o uznávanou průmyslovou normu a jedinou měrnou jednotku, která odráží obrovské rozdíly v počtech vláken na kabel.

| (577) | Komise trvala na tom, že vhodnou měrnou jednotkou je kilometr kabelu, jelikož výrobky, které jsou předmětem šetření, jsou kabely a počet vláken v kabelu je specifickým znakem kabelu, který se odráží v PCN. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(577)

Komise trvala na tom, že vhodnou měrnou jednotkou je kilometr kabelu, jelikož výrobky, které jsou předmětem šetření, jsou kabely a počet vláken v kabelu je specifickým znakem kabelu, který se odráží v PCN. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

4.2.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (578) | Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek 29 výrobců v Unii. Kromě dvou společností uvedených v následujícím oddíle tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení. Po vystoupení Spojeného království z Evropské unie vychází stanovení újmy z údajů 27 členských států (EU-27) za celé posuzované období. |
| --- | --- |

(578)

Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek 29 výrobců v Unii. Kromě dvou společností uvedených v následujícím oddíle tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení. Po vystoupení Spojeného království z Evropské unie vychází stanovení újmy z údajů 27 členských států (EU-27) za celé posuzované období.

| (579) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na 1,2 milionu km kabelu. Komise tento údaj určila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou přímé informace poskytnuté devíti stranami – šesti žadateli, třemi společnostmi podporujícími podnět – a informace o trhu u zbývajících výrobců. Jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 52 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(579)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na 1,2 milionu km kabelu. Komise tento údaj určila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou přímé informace poskytnuté devíti stranami – šesti žadateli, třemi společnostmi podporujícími podnět – a informace o trhu u zbývajících výrobců. Jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 52 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.3.   Vyloučení dvou výrobců z výrobního odvětví Unie

Vyloučení dvou výrobců z výrobního odvětví Unie

| (580) | Podle čl. 9 odst. 1 základního nařízení mohou být z výrobního odvětví Unie vyloučeni výrobci, kteří jsou ve spojení s čínskými vývozci nebo dovozci a/nebo kteří jsou sami dovozci údajně dumpingového výrobku. Ustanovení čl. 9 odst. 2 stanoví, ve kterých případech mají být výrobci posuzováni jako ve spojení s vývozci nebo dovozci. |
| --- | --- |

(580)

Podle čl. 9 odst. 1 základního nařízení mohou být z výrobního odvětví Unie vyloučeni výrobci, kteří jsou ve spojení s čínskými vývozci nebo dovozci a/nebo kteří jsou sami dovozci údajně dumpingového výrobku. Ustanovení čl. 9 odst. 2 stanoví, ve kterých případech mají být výrobci posuzováni jako ve spojení s vývozci nebo dovozci.

| (581) | Komise prošetřila stávající vztahy výrobního odvětví Unie s vývozci nebo dovozci dotčeného výrobku. Šetření ukázalo, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku dovážel z Číny nepatrný objem kabelů z optických vláken a jiný výrobce v Unii má menšinový podíl ve vyvážejícím výrobci nezařazeném do vzorku. S ohledem na zanedbatelný objem dovážený prvním výrobcem a na skutečnost, že druhý výrobce prokázal, že tohoto vyvážejícího výrobce neovládá ani jím není ovládán a že se na základě tohoto vztahu nechoval odlišně od ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, Komise dospěla k závěru, že neexistuje žádný důvod k vyloučení těchto společností z výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(581)

Komise prošetřila stávající vztahy výrobního odvětví Unie s vývozci nebo dovozci dotčeného výrobku. Šetření ukázalo, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku dovážel z Číny nepatrný objem kabelů z optických vláken a jiný výrobce v Unii má menšinový podíl ve vyvážejícím výrobci nezařazeném do vzorku. S ohledem na zanedbatelný objem dovážený prvním výrobcem a na skutečnost, že druhý výrobce prokázal, že tohoto vyvážejícího výrobce neovládá ani jím není ovládán a že se na základě tohoto vztahu nechoval odlišně od ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, Komise dospěla k závěru, že neexistuje žádný důvod k vyloučení těchto společností z výrobního odvětví Unie.

| (582) | Komise považovala vztah třetího výrobce nezařazeného do vzorku s čínským vyvážejícím výrobcem (který je ovládán stejným subjektem) a vysoký objem dovozu z Číny za skutečnosti, které by opravňovaly jeho vyloučení z definice výrobního odvětví Unie, a to i přes nadále vysokou produkci této společnosti v Unii. |
| --- | --- |

(582)

Komise považovala vztah třetího výrobce nezařazeného do vzorku s čínským vyvážejícím výrobcem (který je ovládán stejným subjektem) a vysoký objem dovozu z Číny za skutečnosti, které by opravňovaly jeho vyloučení z definice výrobního odvětví Unie, a to i přes nadále vysokou produkci této společnosti v Unii.

| (583) | Podobně Komise rozhodla i v případě nespolupracujícího výrobce v Unii, který deklaroval vysoký objem dovozu z Číny, který by s přihlédnutím ke vztahu s čínským vyvážejícím výrobcem a vysokému objemu dovozu rovněž měl být vyloučen z výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(583)

Podobně Komise rozhodla i v případě nespolupracujícího výrobce v Unii, který deklaroval vysoký objem dovozu z Číny, který by s přihlédnutím ke vztahu s čínským vyvážejícím výrobcem a vysokému objemu dovozu rovněž měl být vyloučen z výrobního odvětví Unie.

| (584) | Jelikož nebyl v šetření zjištěn žádný další výrobce, který by byl ve spojení s čínskými vývozci nebo který dovážel z Číny, není nutné z definice výrobního odvětví Unie vyloučit žádné další výrobce. |
| --- | --- |

(584)

Jelikož nebyl v šetření zjištěn žádný další výrobce, který by byl ve spojení s čínskými vývozci nebo který dovážel z Číny, není nutné z definice výrobního odvětví Unie vyloučit žádné další výrobce.

| (585) | CCCME tvrdila, že řada výrobců v Unii měla vazby na čínské výrobce kabelů z optických vláken, a požádala Komisi, aby provedla segmentovanou analýzu újmy prostřednictvím samostatné analýzy tohoto toku dovozu. |
| --- | --- |

(585)

CCCME tvrdila, že řada výrobců v Unii měla vazby na čínské výrobce kabelů z optických vláken, a požádala Komisi, aby provedla segmentovanou analýzu újmy prostřednictvím samostatné analýzy tohoto toku dovozu.

| (586) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME zopakovala toto tvrzení, že dovoz výrobců v Unii by měl být oddělen a posouzen odděleně od dovozu jiných stran. CCCME se rovněž domnívala, že by Komise měla zveřejnit objem a procentní podíl dovozu výrobců v Unii od čínských výrobců ve spojení a od čínských výrobců, kteří nejsou ve spojení, během období šetření. |
| --- | --- |

(586)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME zopakovala toto tvrzení, že dovoz výrobců v Unii by měl být oddělen a posouzen odděleně od dovozu jiných stran. CCCME se rovněž domnívala, že by Komise měla zveřejnit objem a procentní podíl dovozu výrobců v Unii od čínských výrobců ve spojení a od čínských výrobců, kteří nejsou ve spojení, během období šetření.

| (587) | Jak je uvedeno výše, Komise ve své analýze řádně zohlednila vazby výrobců v Unii na čínské společnosti tím, že vyloučila výrobce s významným dovozem z Číny, a také zohlednila jejich vztah s čínskými vývozci. Výrobci v Unii zařazení do vzorku dováželi od společností ve spojení v Číně zanedbatelná množství (méně než 1 % své výroby) dotčeného výrobku. Ostatní společnosti vyrábějící v Unii a dovážející významná množství nebyly považovány za výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, jak je uvedeno v 582. až 584. bodě odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(587)

Jak je uvedeno výše, Komise ve své analýze řádně zohlednila vazby výrobců v Unii na čínské společnosti tím, že vyloučila výrobce s významným dovozem z Číny, a také zohlednila jejich vztah s čínskými vývozci. Výrobci v Unii zařazení do vzorku dováželi od společností ve spojení v Číně zanedbatelná množství (méně než 1 % své výroby) dotčeného výrobku. Ostatní společnosti vyrábějící v Unii a dovážející významná množství nebyly považovány za výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, jak je uvedeno v 582. až 584. bodě odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (588) | Společnost Connect Com předložila seznam dalších výrobců kabelů z optických vláken v Unii, kteří nebyli v podnětu zohledněni. Komise uvedla, že tyto společnosti při šetření nespolupracovaly a že odhady pro nespolupracující výrobce v Unii byly zajištěny na základě spolehlivých informací o trhu (138). |
| --- | --- |

(588)

Společnost Connect Com předložila seznam dalších výrobců kabelů z optických vláken v Unii, kteří nebyli v podnětu zohledněni. Komise uvedla, že tyto společnosti při šetření nespolupracovaly a že odhady pro nespolupracující výrobce v Unii byly zajištěny na základě spolehlivých informací o trhu (138).

138

4.4.   Určení příslušného trhu Unie

Určení příslušného trhu Unie

| (589) | Aby zjistila, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie Komise zkoumala, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(589)

Aby zjistila, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie Komise zkoumala, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.

4.5.   Využití pro vlastní spotřebu

Využití pro vlastní spotřebu

| (590) | Komise zjistila, že 4,4 až 5,8 % výroby výrobců v Unii byla během posuzovaného období určena k využití pro vlastní spotřebu. Kabely byly v tomto případě dodávány v rámci stejné společnosti nebo skupin společností pro další následné zpracování, zejména pro výrobu kabelů vybavených konektory. |
| --- | --- |

(590)

Komise zjistila, že 4,4 až 5,8 % výroby výrobců v Unii byla během posuzovaného období určena k využití pro vlastní spotřebu. Kabely byly v tomto případě dodávány v rámci stejné společnosti nebo skupin společností pro další následné zpracování, zejména pro výrobu kabelů vybavených konektory.

| (591) | Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro vlastní spotřebu nejsou vystaveny přímé hospodářské soutěži ze strany dovozu. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu je vystavena přímé hospodářské soutěži s dovozy dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(591)

Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro vlastní spotřebu nejsou vystaveny přímé hospodářské soutěži ze strany dovozu. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu je vystavena přímé hospodářské soutěži s dovozy dotčeného výrobku.

| (592) | Aby Komise získala co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, shromáždila údaje o celé činnosti týkající se optických vláken a určila, zda je výroba určena pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh. |
| --- | --- |

(592)

Aby Komise získala co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, shromáždila údaje o celé činnosti týkající se optických vláken a určila, zda je výroba určena pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.

| (593) | Komise posoudila určité hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie na základě údajů týkajících se volného trhu. Těmito ukazateli jsou: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Pokud to bylo možné a odůvodněné, Komise tyto zjištěné údaje porovnala s údaji pro závislý trh, aby získala kompletní představu o situaci ve výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

(593)

Komise posoudila určité hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie na základě údajů týkajících se volného trhu. Těmito ukazateli jsou: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Pokud to bylo možné a odůvodněné, Komise tyto zjištěné údaje porovnala s údaji pro závislý trh, aby získala kompletní představu o situaci ve výrobním odvětví Unie.

| (594) | Další hospodářské ukazatele však bylo možné smysluplně posoudit pouze se zřetelem na veškerou činnost, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie (139). Jedná se o: výrobu, kapacitu, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivitu, mzdy, a schopnost získat kapitál. |
| --- | --- |

(594)

Další hospodářské ukazatele však bylo možné smysluplně posoudit pouze se zřetelem na veškerou činnost, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie (139). Jedná se o: výrobu, kapacitu, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivitu, mzdy, a schopnost získat kapitál.

139

| (595) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že při analýze celkového postavení výrobního odvětví Unie na trhu by neměl být přehlížen závislý trh. |
| --- | --- |

(595)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že při analýze celkového postavení výrobního odvětví Unie na trhu by neměl být přehlížen závislý trh.

| (596) | V tomto ohledu, jak je popsáno níže, Komise závislý trh nepřehlížela, ale spíše jej identifikovala a posoudila jeho vývoj v průběhu času. Tím byl získán ucelený obraz o situaci výrobního odvětví Unie. Malá a zmenšující se velikost tohoto trhu zdůrazňuje, že nemá žádný významný dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Komise dále připomíná, že kabely s konektory nejsou dotčeným výrobkem. |
| --- | --- |

(596)

V tomto ohledu, jak je popsáno níže, Komise závislý trh nepřehlížela, ale spíše jej identifikovala a posoudila jeho vývoj v průběhu času. Tím byl získán ucelený obraz o situaci výrobního odvětví Unie. Malá a zmenšující se velikost tohoto trhu zdůrazňuje, že nemá žádný významný dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Komise dále připomíná, že kabely s konektory nejsou dotčeným výrobkem.

4.6.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (597) | Komise určila spotřebu v Unii na základě údajů o prodeji stanovených žadatelem a údajů o dovozu určených v souladu s metodikou popsanou v 600.–607. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(597)

Komise určila spotřebu v Unii na základě údajů o prodeji stanovených žadatelem a údajů o dovozu určených v souladu s metodikou popsanou v 600.–607. bodě odůvodnění.

| (598) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii (v kilometrech kabelu) | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba na volném trhu v Unii | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Index | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Závislý trh | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Zdroj: | Spolupracující vyvážející výrobci, celní orgány EU, Eurostat, žadatelé |

(598)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii (v kilometrech kabelu)

Spotřeba v Unii (v kilometrech kabelu)

2017

2018

2019

OŠ

Celková spotřeba na volném trhu v Unii

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Index

Index

100

100

120

120

130

130

138

138

Závislý trh

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Zdroj:

Zdroj:

Spolupracující vyvážející výrobci, celní orgány EU, Eurostat, žadatelé

| (599) | Spotřeba na volném trhu v Unii vzrostla během posuzovaného období o 38 %. V souvislosti s širokou digitální expanzí v EU se jedná o trh, který silně roste a u něhož se očekává, že bude i nadále rychle růst (140). Spotřeba rostla až do období šetření, a to navzdory skutečnosti, že druhá část období (tj. první polovina roku 2020) se shodovala s prvními měsíci narušení z důvodu pandemie COVID-19. Ze zjištění šetření je patrné, že pandemie, která propukla v posledních měsících období šetření, a související preventivní opatření zpomalila růst, ale během období šetření jako celku nezabránila růstu spotřeby dotčeného výrobku v Unii. Závislým trhem je použití kabelů z optických vláken v řešeních konektivity nabízených společnostmi, včetně kabelů vybavených konektory; jejich objem, v poměru k celkovému trhu velmi omezený, vykazoval během posuzovaného období pokles o 12 %. |
| --- | --- |

(599)

Spotřeba na volném trhu v Unii vzrostla během posuzovaného období o 38 %. V souvislosti s širokou digitální expanzí v EU se jedná o trh, který silně roste a u něhož se očekává, že bude i nadále rychle růst (140). Spotřeba rostla až do období šetření, a to navzdory skutečnosti, že druhá část období (tj. první polovina roku 2020) se shodovala s prvními měsíci narušení z důvodu pandemie COVID-19. Ze zjištění šetření je patrné, že pandemie, která propukla v posledních měsících období šetření, a související preventivní opatření zpomalila růst, ale během období šetření jako celku nezabránila růstu spotřeby dotčeného výrobku v Unii. Závislým trhem je použití kabelů z optických vláken v řešeních konektivity nabízených společnostmi, včetně kabelů vybavených konektory; jejich objem, v poměru k celkovému trhu velmi omezený, vykazoval během posuzovaného období pokles o 12 %.

140

4.7.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.7.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (600) | Úřední statistiky dovozu se pro kód KN 8544 70 00 vykazují v kilogramech a tentýž kód obsahuje jiné produkty než dotčený výrobek. Aby Komise získala přesnější představu o dovozu, prověřila podrobné informace od vnitrostátních celních orgánů o úplném souboru jednotlivých dovozních transakcí v období šetření v roce 2017, které dovozci uvedli ve svých celních prohlášeních a výše uvedené orgány zpracovaly. Informace se týkaly dovozu do devíti členských států (Bulharska, Dánska, Francie, Maďarska, Německa, Nizozemska, Portugalska, Rumunska a Španělska) a byly považovány za reprezentativní, neboť pokrývaly 79 % dovozu v posuzovaném období. Podrobná analýza na základě těchto informací vedla k závěrům uvedeným níže. |
| --- | --- |

(600)

Úřední statistiky dovozu se pro kód KN 8544 70 00 vykazují v kilogramech a tentýž kód obsahuje jiné produkty než dotčený výrobek. Aby Komise získala přesnější představu o dovozu, prověřila podrobné informace od vnitrostátních celních orgánů o úplném souboru jednotlivých dovozních transakcí v období šetření v roce 2017, které dovozci uvedli ve svých celních prohlášeních a výše uvedené orgány zpracovaly. Informace se týkaly dovozu do devíti členských států (Bulharska, Dánska, Francie, Maďarska, Německa, Nizozemska, Portugalska, Rumunska a Španělska) a byly považovány za reprezentativní, neboť pokrývaly 79 % dovozu v posuzovaném období. Podrobná analýza na základě těchto informací vedla k závěrům uvedeným níže.

| (601) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect com tvrdila, že dovoz byl zkoumán pouze v devíti členských státech a že to není reprezentativní, neboť velké členské státy, jako je Itálie, Polsko, Rakousko atd., nebyly do této analýzy zahrnuty. V tomto ohledu Komise poznamenává, že informace obdržené od vnitrostátních celních orgánů představovaly dodatečnou analýzu pro přesnější identifikaci dotčeného výrobku v rámci celého kódu KN 8544 70 00. Komise použila informace od všech vnitrostátních orgánů, které na její žádost o informace odpověděly včas, a měla za to, že 79 % celkového dovozu poskytuje reprezentativní obraz podílu dotčeného výrobku na veškerém dovozu pod kódem KN. Proto Komise považovala tento argument za nepodložený. |
| --- | --- |

(601)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect com tvrdila, že dovoz byl zkoumán pouze v devíti členských státech a že to není reprezentativní, neboť velké členské státy, jako je Itálie, Polsko, Rakousko atd., nebyly do této analýzy zahrnuty. V tomto ohledu Komise poznamenává, že informace obdržené od vnitrostátních celních orgánů představovaly dodatečnou analýzu pro přesnější identifikaci dotčeného výrobku v rámci celého kódu KN 8544 70 00. Komise použila informace od všech vnitrostátních orgánů, které na její žádost o informace odpověděly včas, a měla za to, že 79 % celkového dovozu poskytuje reprezentativní obraz podílu dotčeného výrobku na veškerém dovozu pod kódem KN. Proto Komise považovala tento argument za nepodložený.

| (602) | Pokud jde o objem dovozu z Číny, byl stanoven na stejném základě jako u samostatného antidumpingového šetření, tj. na základě informací poskytnutých čínskými vyvážejícími výrobci v rámci výběru vzorku. |
| --- | --- |

(602)

Pokud jde o objem dovozu z Číny, byl stanoven na stejném základě jako u samostatného antidumpingového šetření, tj. na základě informací poskytnutých čínskými vyvážejícími výrobci v rámci výběru vzorku.

| (603) | Dovoz z jiných třetích zemí byl stanoven na základě podrobného posouzení uvedeného v 600. bodě odůvodnění, které zjistilo dovoz dotčeného výrobku v kilogramech, a za použití přesných faktorů převodu se přepočítal na kilometry kabelů deklarovaných čínskými vyvážejícími výrobci v jejich odpovědích na žádost o dodatečné informace uvedenou ve 60. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(603)

Dovoz z jiných třetích zemí byl stanoven na základě podrobného posouzení uvedeného v 600. bodě odůvodnění, které zjistilo dovoz dotčeného výrobku v kilogramech, a za použití přesných faktorů převodu se přepočítal na kilometry kabelů deklarovaných čínskými vyvážejícími výrobci v jejich odpovědích na žádost o dodatečné informace uvedenou ve 60. bodě odůvodnění.

| (604) | Podíl dovozu na trhu byl stanoven podle objemu dovozu v porovnání s objemem spotřeby na volném trhu, který je uveden v tabulce 1. |
| --- | --- |

(604)

Podíl dovozu na trhu byl stanoven podle objemu dovozu v porovnání s objemem spotřeby na volném trhu, který je uveden v tabulce 1.

| (605) | Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem dovozu a jeho podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčené země (v kilometrech kabelů) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Index | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Podíl na trhu (v %) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Index | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Zdroj: | spolupracující vyvážející výrobci, Eurostat, celní orgány EU |

(605)

Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

2017

2018

2019

OŠ

Objem dovozu z dotčené země (v kilometrech kabelů)

189 479

354 167

434 754

498 335

Index

Index

100

100

187

187

229

229

263

263

Podíl na trhu (v %)

14,8

23,0

26,3

28,3

Index

Index

100

100

155

155

177

177

191

191

Zdroj:

Zdroj:

spolupracující vyvážející výrobci, Eurostat, celní orgány EU

| (606) | Důsledkem obrovské čínské nadměrné kapacity (podle analýzy trhu poskytnuté žadateli se odhaduje na více než dvojnásobek celého trhu EU (141)) se v posuzovaném období dovoz z dotčené země zvýšil z přibližně 190 000 kilometrů kabelů na přibližně 500 000 kilometrů kabelů a zaznamenal tedy velmi rychlý nárůst o více než dvouapůlnásobek. Tento nárůst o 163 % je více než čtyřikrát vyšší než nárůst spotřeby, což podtrhuje hloubku a sílu čínského pronikání na tento trh. |
| --- | --- |

(606)

Důsledkem obrovské čínské nadměrné kapacity (podle analýzy trhu poskytnuté žadateli se odhaduje na více než dvojnásobek celého trhu EU (141)) se v posuzovaném období dovoz z dotčené země zvýšil z přibližně 190 000 kilometrů kabelů na přibližně 500 000 kilometrů kabelů a zaznamenal tedy velmi rychlý nárůst o více než dvouapůlnásobek. Tento nárůst o 163 % je více než čtyřikrát vyšší než nárůst spotřeby, což podtrhuje hloubku a sílu čínského pronikání na tento trh.

141

| (607) | V důsledku toho se podíl tohoto dovozu na trhu v posuzovaném období zvýšil z 14,8 % na 28,3 %, což představuje výrazný nárůst o 91 %. Je třeba poznamenat, že objem čínského dovozu vykazoval v každém roce posuzovaného období růst, což je prvek, který zdůrazňuje rychlost a rozsah pronikání na trh. |
| --- | --- |

(607)

V důsledku toho se podíl tohoto dovozu na trhu v posuzovaném období zvýšil z 14,8 % na 28,3 %, což představuje výrazný nárůst o 91 %. Je třeba poznamenat, že objem čínského dovozu vykazoval v každém roce posuzovaného období růst, což je prvek, který zdůrazňuje rychlost a rozsah pronikání na trh.

| (608) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl podhodnocen a podíl čínského dovozu na trhu byl nadhodnocen. V tomto ohledu CCCME dále tvrdila, že údaje o trhu by měly vycházet z kilometrů vláken, a nikoli z kilometrů kabelů, což by vedlo k nižšímu podílu čínského dovozu na trhu. |
| --- | --- |

(608)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl podhodnocen a podíl čínského dovozu na trhu byl nadhodnocen. V tomto ohledu CCCME dále tvrdila, že údaje o trhu by měly vycházet z kilometrů vláken, a nikoli z kilometrů kabelů, což by vedlo k nižšímu podílu čínského dovozu na trhu.

| (609) | Šetření ukázalo, že kilometr kabelů je nejvhodnější měrnou jednotkou pro dotčený výrobek, jak je vysvětleno v 575. bodě odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(609)

Šetření ukázalo, že kilometr kabelů je nejvhodnější měrnou jednotkou pro dotčený výrobek, jak je vysvětleno v 575. bodě odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

4.7.2.   Ceny dovozu z dotčené země, cenové podbízení a stlačení cen

Ceny dovozu z dotčené země, cenové podbízení a stlačení cen

| (610) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě odpovědí, které poskytli spolupracující vývozci v reakci na žádost o informace. |
| --- | --- |

(610)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě odpovědí, které poskytli spolupracující vývozci v reakci na žádost o informace.

| (611) | Průměrná cena dovozu z dotčené země se vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Dovozní ceny (v EUR/km kabelu) | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Index | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Zdroj: | spolupracující vyvážející výrobci |

(611)

Průměrná cena dovozu z dotčené země se vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Dovozní ceny (v EUR/km kabelu)

Dovozní ceny (v EUR/km kabelu)

2017

2018

2019

OŠ

Čína

452,9

401,9

468,5

349,1

Index

Index

100

100

89

89

103

103

77

77

Zdroj:

Zdroj:

spolupracující vyvážející výrobci

| (612) | Dovozní ceny z Číny během posuzovaného období klesly z 452 na 349 EUR za km kabelu, tedy o 23 %. Na tento vývoj je třeba nahlížet v souvislosti se zvýšenou agresivitou čínských vyvážejících výrobců, která má spojitost s nadměrnou kapacitou v této zemi (viz 606. bod odůvodnění). Tento ukazatel je nutné dále posuzovat s ohledem na významné změny cen dané délky mezi různými typy výrobků i rok od roku velké rozdíly v sortimentu výrobků. Kolísání sortimentu výrobků bylo způsobeno jak proměnlivostí, a proto i cenou různých typů prodávaných kabelů, tak také skutečností, že ne každý rok byly všechny typy výrobků předmětem nabídkových řízení a ne každý rok byly všechny typy výrobků prodávány. |
| --- | --- |

(612)

Dovozní ceny z Číny během posuzovaného období klesly z 452 na 349 EUR za km kabelu, tedy o 23 %. Na tento vývoj je třeba nahlížet v souvislosti se zvýšenou agresivitou čínských vyvážejících výrobců, která má spojitost s nadměrnou kapacitou v této zemi (viz 606. bod odůvodnění). Tento ukazatel je nutné dále posuzovat s ohledem na významné změny cen dané délky mezi různými typy výrobků i rok od roku velké rozdíly v sortimentu výrobků. Kolísání sortimentu výrobků bylo způsobeno jak proměnlivostí, a proto i cenou různých typů prodávaných kabelů, tak také skutečností, že ne každý rok byly všechny typy výrobků předmětem nabídkových řízení a ne každý rok byly všechny typy výrobků prodávány.

| (613) | Aby se zabránilo kolísání v sortimentu výrobků spojenému s cenovými řadami během posuzovaného období a aby se získaly přesnější a reprezentativnější údaje, analyzovala Komise také souhrnné informace od čínských vývozců a výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě agregovanějších skupin přímo srovnatelných výrobků. To vedlo k identifikaci 35 totožných (odpovídajících) skupin, které prodávají čínští vývozci i výrobní odvětví Unie a které byly prodávány v každém posuzovaném roce. Jinými slovy, Komise obdržela úplné časové řady s cenami za typ výrobku pro každý rok v posuzovaném období. Tyto ceny lze považovat za reprezentativní pro celý čínský vývoz během tohoto období a týkají se 62 % vývozu uskutečněného společnostmi zařazenými do vzorku během období šetření. Výsledná reprezentativní časová řada je na váženém souhrnném základě následující:

  Tabulka 3a


  Čínský dovoz (v EUR/km kabelu) | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Index | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Reprezentativnost (%) | 94 | 35 | 59 | 62 |

(613)

Aby se zabránilo kolísání v sortimentu výrobků spojenému s cenovými řadami během posuzovaného období a aby se získaly přesnější a reprezentativnější údaje, analyzovala Komise také souhrnné informace od čínských vývozců a výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě agregovanějších skupin přímo srovnatelných výrobků. To vedlo k identifikaci 35 totožných (odpovídajících) skupin, které prodávají čínští vývozci i výrobní odvětví Unie a které byly prodávány v každém posuzovaném roce. Jinými slovy, Komise obdržela úplné časové řady s cenami za typ výrobku pro každý rok v posuzovaném období. Tyto ceny lze považovat za reprezentativní pro celý čínský vývoz během tohoto období a týkají se 62 % vývozu uskutečněného společnostmi zařazenými do vzorku během období šetření. Výsledná reprezentativní časová řada je na váženém souhrnném základě následující:

Tabulka 3a

Tabulka 3a

Čínský dovoz (v EUR/km kabelu)

Čínský dovoz (v EUR/km kabelu)

2017

2018

2019

OŠ

Průměrná cena

854

720

593

320

Index

Index

100

100

84

84

69

69

38

38

Reprezentativnost (%)

94

35

59

62

| (614) | To ukazuje významný a trvalý pokles cen čínského vývozu. Jinými slovy, pokud se porovnával prodej stejného typu výrobku meziročně, je v každém roce patrný jasný a výrazný pokles cen čínského dovozu, které byly podstatně nižší než ceny výrobců v Unii během období šetření v roce 2018 (tabulka 7a). |
| --- | --- |

(614)

To ukazuje významný a trvalý pokles cen čínského vývozu. Jinými slovy, pokud se porovnával prodej stejného typu výrobku meziročně, je v každém roce patrný jasný a výrazný pokles cen čínského dovozu, které byly podstatně nižší než ceny výrobců v Unii během období šetření v roce 2018 (tabulka 7a).

| (615) | Cenové podbízení v období šetření v této souvislosti Komise stanovila srovnáním:






  — | váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu a |
| --- | --- | --- |

(615)

Cenové podbízení v období šetření v této souvislosti Komise stanovila srovnáním:

—

váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu a

| — | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu od čínských výrobců zařazených do vzorku účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o náklady po dovozu. |
| --- | --- |

—

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu od čínských výrobců zařazených do vzorku účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.

| (616) | Cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo ve výši 30,0 % a 33,2 %, což představuje celkové rozpětí cenového podbízení ve výši 31,5 %. Jak je popsáno v 673. Error! No bookmark name given.bodě odůvodnění, analýza nabídek potvrzuje existenci cenového podbízení na úrovni nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(616)

Cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo ve výši 30,0 % a 33,2 %, což představuje celkové rozpětí cenového podbízení ve výši 31,5 %. Jak je popsáno v 673. Error! No bookmark name given.bodě odůvodnění, analýza nabídek potvrzuje existenci cenového podbízení na úrovni nabídkových řízení.

Error! No bookmark name given.

| (617) | To odpovídá cenám zjištěným v 613. a 614. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(617)

To odpovídá cenám zjištěným v 613. a 614. bodě odůvodnění.

| (618) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT rovněž tvrdila, že Komise nijak nevysvětlila agregované skupiny PCN, které proto byly svévolné. CCCME tvrdila, že použití těchto skupin znamená, že existuje problém se slaďováním a srovnatelností cen výrobního odvětví Unie a čínských cen. CCCME odkázala na zprávu panelu China – X-Ray Equipment (142), v níž se uvádí, že vyšetřovací orgán má povinnost zajistit, aby výrobky, které porovnává ve své analýze cenového podbízení a stlačování, byly skutečně srovnatelné, a tvrdila, že Komise tuto srovnatelnost cen nezajistila. |
| --- | --- |

(618)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT rovněž tvrdila, že Komise nijak nevysvětlila agregované skupiny PCN, které proto byly svévolné. CCCME tvrdila, že použití těchto skupin znamená, že existuje problém se slaďováním a srovnatelností cen výrobního odvětví Unie a čínských cen. CCCME odkázala na zprávu panelu China – X-Ray Equipment (142), v níž se uvádí, že vyšetřovací orgán má povinnost zajistit, aby výrobky, které porovnává ve své analýze cenového podbízení a stlačování, byly skutečně srovnatelné, a tvrdila, že Komise tuto srovnatelnost cen nezajistila.

142

| (619) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila ze dvou důvodů. Za prvé, tyto skupiny nebyly použity pro účely výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou. Za druhé, byly použity ke srovnání cen podle jednotlivých typů, jak je přesněji popsáno v 613. bodě odůvodnění, aby se zajistilo, že cenové trendy v průběhu času nebudou zkresleny významnými změnami ve skladbě sortimentu výrobků v daném období, čímž se zvýší přesnost srovnatelnosti v čase, a to na základě skupin, které jsou pro dotčený výrobek reprezentativní, jak bylo vysvětleno výše. |
| --- | --- |

(619)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila ze dvou důvodů. Za prvé, tyto skupiny nebyly použity pro účely výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou. Za druhé, byly použity ke srovnání cen podle jednotlivých typů, jak je přesněji popsáno v 613. bodě odůvodnění, aby se zajistilo, že cenové trendy v průběhu času nebudou zkresleny významnými změnami ve skladbě sortimentu výrobků v daném období, čímž se zvýší přesnost srovnatelnosti v čase, a to na základě skupin, které jsou pro dotčený výrobek reprezentativní, jak bylo vysvětleno výše.

| (620) | Komise uvedla, že při posuzování rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou představují modely vyvážené do Unie z dotčené země referenční základ pro srovnání. Spočívá v povaze srovnání prodeje vyvážejících výrobců na vývoz s prodejem výrobního odvětví Unie, kdy ne všechny vyvážené modely byly prodávány výrobním odvětvím Unie. V tomto případě byla míra shody u všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku přibližně 70 %, kterou Komise považovala za dostatečnou k zajištění širokého a spravedlivého srovnání vyvážených modelů a modelů prodávaných výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(620)

Komise uvedla, že při posuzování rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou představují modely vyvážené do Unie z dotčené země referenční základ pro srovnání. Spočívá v povaze srovnání prodeje vyvážejících výrobců na vývoz s prodejem výrobního odvětví Unie, kdy ne všechny vyvážené modely byly prodávány výrobním odvětvím Unie. V tomto případě byla míra shody u všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku přibližně 70 %, kterou Komise považovala za dostatečnou k zajištění širokého a spravedlivého srovnání vyvážených modelů a modelů prodávaných výrobním odvětvím Unie.

4.8.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.8.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (621) | V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(621)

V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.

| (622) | Komise obdržela od stran několik připomínek týkajících se újmy. Čínská vláda tvrdila, že dovoz z Číny nezpůsobil újmu ani pravděpodobnost vzniku újmy, protože podle ukazatelů byla situace výrobního odvětví Unie dobrá a výrobní odvětví Unie mělo se svým podílem na trhu nadále dominantní postavení. Společnost Connect Com uvedla, že pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl velmi malý a došlo k němu v souvislosti s možnou oligopolní tržní strukturou. |
| --- | --- |

(622)

Komise obdržela od stran několik připomínek týkajících se újmy. Čínská vláda tvrdila, že dovoz z Číny nezpůsobil újmu ani pravděpodobnost vzniku újmy, protože podle ukazatelů byla situace výrobního odvětví Unie dobrá a výrobní odvětví Unie mělo se svým podílem na trhu nadále dominantní postavení. Společnost Connect Com uvedla, že pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl velmi malý a došlo k němu v souvislosti s možnou oligopolní tržní strukturou.

| (623) | Společnost Connect Com uvedla, že újma, i kdyby byla způsobena, by byla zanedbatelná, pokud by zisky dosáhly minimálního ziskového rozpětí 5 %, a v tomto ohledu odkázala na rozhodnutí Komise ze dne 23. prosince 1988 o ukončení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mobilních radiotelefonů pocházejících z Kanady, Hongkongu a Japonska (143) a rozsudek ze dne 17. prosince 1997, EFMA v. Rada (144). Je však třeba připomenout, že v rozhodnutí o radiotelefonech se zvažovalo ziskové rozpětí s ohledem na jiné zlepšující se ukazatele a že zmíněný soudní případ se týkal žádosti, že cílový zisk stanovený Komisí v průběhu šetření měl být vyšší, kterou Tribunál zamítl. Tyto precedenty proto nepodporují stanovisko, že újma by byla zanedbatelná, pokud by ziskové rozpětí bylo vyšší než 5 %. Újma je stanovena na základě holistického posouzení všech faktorů zmíněných v čl. 8 odst. 4 základního nařízení, analyzovaných v kontextu konkrétního trhu a dotčeného odvětví. Navíc byl zisk, kterého výrobní odvětví dosáhlo, nižší než cílový zisk stanovený s přihlédnutím ke všem prvkům týkajícím se dotčeného odvětví, jak je požadováno v čl. 12 odst. 1a základního nařízení. |
| --- | --- |

(623)

Společnost Connect Com uvedla, že újma, i kdyby byla způsobena, by byla zanedbatelná, pokud by zisky dosáhly minimálního ziskového rozpětí 5 %, a v tomto ohledu odkázala na rozhodnutí Komise ze dne 23. prosince 1988 o ukončení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mobilních radiotelefonů pocházejících z Kanady, Hongkongu a Japonska (143) a rozsudek ze dne 17. prosince 1997, EFMA v. Rada (144). Je však třeba připomenout, že v rozhodnutí o radiotelefonech se zvažovalo ziskové rozpětí s ohledem na jiné zlepšující se ukazatele a že zmíněný soudní případ se týkal žádosti, že cílový zisk stanovený Komisí v průběhu šetření měl být vyšší, kterou Tribunál zamítl. Tyto precedenty proto nepodporují stanovisko, že újma by byla zanedbatelná, pokud by ziskové rozpětí bylo vyšší než 5 %. Újma je stanovena na základě holistického posouzení všech faktorů zmíněných v čl. 8 odst. 4 základního nařízení, analyzovaných v kontextu konkrétního trhu a dotčeného odvětví. Navíc byl zisk, kterého výrobní odvětví dosáhlo, nižší než cílový zisk stanovený s přihlédnutím ke všem prvkům týkajícím se dotčeného odvětví, jak je požadováno v čl. 12 odst. 1a základního nařízení.

143

144

| (624) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědi na dotazník, kterou zaslal žadatel a která zahrnovala údaje týkající se všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(624)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědi na dotazník, kterou zaslal žadatel a která zahrnovala údaje týkající se všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (625) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování. |
| --- | --- |

(625)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování.

| (626) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(626)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.8.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.8.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (627) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v kilometrech kabelů) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Výrobní kapacita (v kilometrech kabelů) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Index | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Využití kapacity (v %) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Index | 100 | 102 | 92 | 88 |

(627)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2017

2018

2019

OŠ

Objem výroby (v kilometrech kabelů)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Index

Index

100

100

112

112

118

118

116

116

Výrobní kapacita (v kilometrech kabelů)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Index

Index

100

100

110

110

127

127

131

131

Využití kapacity (v %)

67

68

62

59

Index

Index

100

100

102

102

92

92

88

88

| (628) | V posuzovaném období se objem výroby výrobního odvětví Unie zvýšil o 16 %. Podrobná analýza ukazuje, že se v letech 2017 až 2019 výroba v Unii zvýšila o 18 %, zatímco v období šetření výroba v Unii mírně klesla o 2 procentní body. |
| --- | --- |

(628)

V posuzovaném období se objem výroby výrobního odvětví Unie zvýšil o 16 %. Podrobná analýza ukazuje, že se v letech 2017 až 2019 výroba v Unii zvýšila o 18 %, zatímco v období šetření výroba v Unii mírně klesla o 2 procentní body.

| (629) | Celkové zvýšení během posuzovaného období způsobil růst poptávky uvedený v tabulce 1. Ovšem výrobnímu odvětví Unie se podařilo v posuzovaném období dosáhnout pouze 16% zvýšení výroby na trhu s růstem 38 %. Výrobní odvětví Unie tedy nedokázalo naplno využít nárůstu trhu. |
| --- | --- |

(629)

Celkové zvýšení během posuzovaného období způsobil růst poptávky uvedený v tabulce 1. Ovšem výrobnímu odvětví Unie se podařilo v posuzovaném období dosáhnout pouze 16% zvýšení výroby na trhu s růstem 38 %. Výrobní odvětví Unie tedy nedokázalo naplno využít nárůstu trhu.

| (630) | Během posuzovaného období výrobní kapacita v Unii vzrostla o 31 %. Tento údaj odráží investice některých výrobců v Unii s cílem reagovat na růst trhu. Tyto snahy však zhatilo zvýšené pronikání čínských výrobků na trh, které se opíralo o nespravedlivé cenové strategie a ve zvýšené míře absorbovalo podíly výrobního odvětví Unie na trhu. |
| --- | --- |

(630)

Během posuzovaného období výrobní kapacita v Unii vzrostla o 31 %. Tento údaj odráží investice některých výrobců v Unii s cílem reagovat na růst trhu. Tyto snahy však zhatilo zvýšené pronikání čínských výrobků na trh, které se opíralo o nespravedlivé cenové strategie a ve zvýšené míře absorbovalo podíly výrobního odvětví Unie na trhu.

| (631) | V důsledku toho pokleslo využití kapacity o 12 % a v období šetření dosáhlo úrovně pod 60 %: Výrobcům v Unii bylo bráněno zvýšit produkci v souladu s růstem trhu. |
| --- | --- |

(631)

V důsledku toho pokleslo využití kapacity o 12 % a v období šetření dosáhlo úrovně pod 60 %: Výrobcům v Unii bylo bráněno zvýšit produkci v souladu s růstem trhu.

4.8.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (632) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v kilometrech kabelů) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Index | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Závislý trh | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Závislý trh jako % z prodeje v Unii | 7,0 | 6,3 | 6,2 | 5,4 |
| Index | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Prodej na volném trhu | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Index | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Tržní podíl prodeje na volném trhu (%) | 64,3 | 57,6 | 57,2 | 53,5 |
| Index | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Zdroj: | Výrobní odvětví Unie |

(632)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2018

2019

OŠ

Objem prodeje na trhu Unie (v kilometrech kabelů)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Index

Index

100

100

107

107

114

114

113

113

Závislý trh

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Závislý trh jako % z prodeje v Unii

7,0

6,3

6,2

5,4

Index

Index

100

100

91

91

89

89

78

78

Prodej na volném trhu

821 268

886 040

946 729

941 498

Index

Index

100

100

108

108

115

115

115

115

Tržní podíl prodeje na volném trhu (%)

64,3

57,6

57,2

53,5

Index

Index

100

100

90

90

89

89

83

83

Zdroj:

Zdroj:

Výrobní odvětví Unie

| (633) | V posuzovaném období se celkový objem prodeje u výrobního odvětví Unie zvýšil o 13 %. Z důvodu nárůstu spotřeby se však tržní podíl na volném trhu během posuzovaného období snížil z 64,3 % na 53,5 %, což je pokles o více než 10 procentních bodů (–17 %). |
| --- | --- |

(633)

V posuzovaném období se celkový objem prodeje u výrobního odvětví Unie zvýšil o 13 %. Z důvodu nárůstu spotřeby se však tržní podíl na volném trhu během posuzovaného období snížil z 64,3 % na 53,5 %, což je pokles o více než 10 procentních bodů (–17 %).

| (634) | Během posuzovaného období vzrostl rovněž o 15 % objem prodeje na volném trhu v Unii. Prodej v Unii se velmi blížil trendu výroby v Unii, protože výrobní odvětví ve velké míře vyrábí na zakázku. |
| --- | --- |

(634)

Během posuzovaného období vzrostl rovněž o 15 % objem prodeje na volném trhu v Unii. Prodej v Unii se velmi blížil trendu výroby v Unii, protože výrobní odvětví ve velké míře vyrábí na zakázku.

| (635) | Závislý trh výrobního odvětví Unie (vyjádřený v procentech z celkového prodeje v Unii) byl během posuzovaného období na velmi nízké úrovni, s klesajícím trendem, kdy byl zaznamenán pokles ze 7 % v roce 2017 na 5,4 % v období šetření. To mělo pouze zanedbatelný dopad z důvodu malé velikosti tohoto trhu. |
| --- | --- |

(635)

Závislý trh výrobního odvětví Unie (vyjádřený v procentech z celkového prodeje v Unii) byl během posuzovaného období na velmi nízké úrovni, s klesajícím trendem, kdy byl zaznamenán pokles ze 7 % v roce 2017 na 5,4 % v období šetření. To mělo pouze zanedbatelný dopad z důvodu malé velikosti tohoto trhu.

4.8.2.3.   Růst

| (636) | Proto nebylo v posuzovaném období v důsledku propadu tržního podílu objemů prodeje v Unii výrobní odvětví v Unii schopno těžit z růstu na trhu v Unii. |
| --- | --- |

(636)

Proto nebylo v posuzovaném období v důsledku propadu tržního podílu objemů prodeje v Unii výrobní odvětví v Unii schopno těžit z růstu na trhu v Unii.

4.8.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (637) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Zaměstnanost a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců (FTE (145)) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Produktivita (v kilometrech kabelů na FTE) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Zdroj: | Výrobní odvětví Unie |

(637)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

OŠ

Počet zaměstnanců (FTE (145))

145

4 088

4 589

4 815

4 659

Index

Index

100

100

112

112

118

118

114

114

Produktivita (v kilometrech kabelů na FTE)

260

260

260

264

Index

Index

100

100

100

100

100

100

102

102

Zdroj:

Zdroj:

Výrobní odvětví Unie

| (638) | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se mezi lety 2017 a 2019 zvýšila na základě FTE o 18 %. Po tomto zvýšení následoval v období šetření pokles o čtyři procentní body. Tento vývoj z velké části kopíroval trend objemu výroby v tabulce 3. |
| --- | --- |

(638)

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se mezi lety 2017 a 2019 zvýšila na základě FTE o 18 %. Po tomto zvýšení následoval v období šetření pokles o čtyři procentní body. Tento vývoj z velké části kopíroval trend objemu výroby v tabulce 3.

| (639) | Protože se údaje o výrobě a zaměstnanosti navzájem blízce odráží, zůstávala produktivita v kilometrech kabelu na zaměstnance ve velké míře stabilní. |
| --- | --- |

(639)

Protože se údaje o výrobě a zaměstnanosti navzájem blízce odráží, zůstávala produktivita v kilometrech kabelu na zaměstnance ve velké míře stabilní.

4.8.2.5.   Velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování

| (640) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný. |
| --- | --- |

(640)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný.

| (641) | Jedná se o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(641)

Jedná se o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu.

4.8.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.8.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (642) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Prodejní ceny v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR/kilometr kabelu) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Index | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR/kilometr kabelu) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Index | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Zdroj: | výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(642)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2017

2018

2019

OŠ

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR/kilometr kabelu)

816

861

944

821

Index

Index

100

100

105

105

116

116

101

101

Jednotkové výrobní náklady (v EUR/kilometr kabelu)

756

785

860

758

Index

Index

100

100

104

104

114

114

100

100

Zdroj:

Zdroj:

výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (643) | Prodejní ceny na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení (volný trh), se v období 2017–2019 zvýšily o 16 % a poté v období šetření klesly a dosáhly podobné úrovně jako v roce 2017 (+1 %). Úroveň cen však do velké míry závisí na složitosti prodávaných výrobků, jelikož cena se může výrazně lišit v závislosti na vlastnostech kabelu (včetně počtu vláken, počtu a typu obalů atd.). |
| --- | --- |

(643)

Prodejní ceny na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení (volný trh), se v období 2017–2019 zvýšily o 16 % a poté v období šetření klesly a dosáhly podobné úrovně jako v roce 2017 (+1 %). Úroveň cen však do velké míry závisí na složitosti prodávaných výrobků, jelikož cena se může výrazně lišit v závislosti na vlastnostech kabelu (včetně počtu vláken, počtu a typu obalů atd.).

| (644) | Patrné to je při srovnání vývoje cen s vývojem výrobních nákladů, protože složitější kabely, které lze prodávat za vyšší ceny, mají také vyšší výrobní náklady. |
| --- | --- |

(644)

Patrné to je při srovnání vývoje cen s vývojem výrobních nákladů, protože složitější kabely, které lze prodávat za vyšší ceny, mají také vyšší výrobní náklady.

| (645) | Jednotkové výrobní náklady se v období 2017–2019 zvýšily o 14 %, což zhruba odpovídalo průměrným cenám na volném trhu Unie (16 %). Následně poklesly o 14 %, což bylo také v souladu s poklesem cen ve stejném období šetření v roce 2019 (15 %). |
| --- | --- |

(645)

Jednotkové výrobní náklady se v období 2017–2019 zvýšily o 14 %, což zhruba odpovídalo průměrným cenám na volném trhu Unie (16 %). Následně poklesly o 14 %, což bylo také v souladu s poklesem cen ve stejném období šetření v roce 2019 (15 %).

| (646) | Jak je uvedeno v 613. bodě odůvodnění, Komise analyzovala souhrnné informace od čínských vývozců a výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě agregovanějších skupin přímo srovnatelných výrobků, aby se zabránilo kolísání v sortimentu výrobků spojenému s cenovými řadami během dotčeného období. To vedlo k identifikaci 35 totožných (odpovídajících) skupin, které prodávají čínští vývozci i výrobní odvětví Unie a u nichž existuje úplná časová řada za každý rok v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(646)

Jak je uvedeno v 613. bodě odůvodnění, Komise analyzovala souhrnné informace od čínských vývozců a výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě agregovanějších skupin přímo srovnatelných výrobků, aby se zabránilo kolísání v sortimentu výrobků spojenému s cenovými řadami během dotčeného období. To vedlo k identifikaci 35 totožných (odpovídajících) skupin, které prodávají čínští vývozci i výrobní odvětví Unie a u nichž existuje úplná časová řada za každý rok v posuzovaném období.

| (647) | Ty jsou reprezentativní pro prodej výrobního odvětví EU v daném období s více než 34 % prodeje těchto odpovídajících výrobků v období šetření. Výsledná reprezentativní časová řada je následující:

  Tabulka 7a


  Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu) | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Index | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Reprezentativnost (%) | 42 | 38 | 35 | 34 |

(647)

Ty jsou reprezentativní pro prodej výrobního odvětví EU v daném období s více než 34 % prodeje těchto odpovídajících výrobků v období šetření. Výsledná reprezentativní časová řada je následující:

Tabulka 7a

Tabulka 7a

Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu)

Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu)

2017

2018

2019

OŠ

Průměrná cena

817

780

792

719

Index

Index

100

100

95

95

97

97

88

88

Reprezentativnost (%)

42

38

35

34

| (648) | To ukazuje významný pokles cen výrobního odvětví Unie podobný zjištěnému poklesu cen čínského vývozu uvedeného v 613. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(648)

To ukazuje významný pokles cen výrobního odvětví Unie podobný zjištěnému poklesu cen čínského vývozu uvedeného v 613. bodě odůvodnění.

| (649) | Navíc vzhledem k tomu, že zákazníci často požadují typy kabelů z optických vláken na míru jejich specifickým potřebám a že některé členské státy rovněž definují konkrétní technické požadavky, poskytuje srovnání cen v průběhu času u stejného zákazníka a členského státu ještě přesnější představu o vývoji cen. Výrobní odvětví Unie poskytlo v tomto ohledu podrobnější informace. Cenové trendy pro dvacet nejdůležitějších kombinací takové skupiny výrobků, zákazníka a členského státu se vyvíjely takto (146):

  Tabulka 7b


  Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu, index)









  2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(649)

Navíc vzhledem k tomu, že zákazníci často požadují typy kabelů z optických vláken na míru jejich specifickým potřebám a že některé členské státy rovněž definují konkrétní technické požadavky, poskytuje srovnání cen v průběhu času u stejného zákazníka a členského státu ještě přesnější představu o vývoji cen. Výrobní odvětví Unie poskytlo v tomto ohledu podrobnější informace. Cenové trendy pro dvacet nejdůležitějších kombinací takové skupiny výrobků, zákazníka a členského státu se vyvíjely takto (146):

146

Tabulka 7b

Tabulka 7b

Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu, index)

Výrobní odvětví Unie (v EUR za kilometr kabelu, index)

2017

2018

2019

OŠ

100

100

73

73

56

56

59

59

| (650) | To opět ukazuje jasný pokles cen výrobního odvětví Unie v daném období v důsledku poklesu cen čínského vývozu uvedeného v 610. až 614. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(650)

To opět ukazuje jasný pokles cen výrobního odvětví Unie v daném období v důsledku poklesu cen čínského vývozu uvedeného v 610. až 614. bodě odůvodnění.

4.8.3.2.   Náklady práce

| (651) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR/FTE) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Index | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Zdroj: | výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(651)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2017

2018

2019

OŠ

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR/FTE)

39 511

35 826

39 157

38 966

Index

Index

100

100

91

91

99

99

99

99

Zdroj:

Zdroj:

výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (652) | Průměrné náklady práce na zaměstnance byly v období šetření v roce 2017 relativně stabilní. Mírný pokles v roce 2018 odpovídá nárůstu počtu ekvivalentů plného pracovního úvazku o 13 % a odráží náklady na tuto další pracovní sílu. |
| --- | --- |

(652)

Průměrné náklady práce na zaměstnance byly v období šetření v roce 2017 relativně stabilní. Mírný pokles v roce 2018 odpovídá nárůstu počtu ekvivalentů plného pracovního úvazku o 13 % a odráží náklady na tuto další pracovní sílu.

4.8.3.3.   Stav zásob

| (653) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 9


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v kilometrech kabelů) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Index | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%) | 12,7 | 13,5 | 12,9 | 13,9 |
| Index | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Zdroj: | výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(653)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

OŠ

Konečný stav zásob (v kilometrech kabelů)

134 925

161 561

161 878

171 058

Index

Index

100

100

120

120

120

120

127

127

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%)

12,7

13,5

12,9

13,9

Index

Index

100

100

106

106

102

102

110

110

Zdroj:

Zdroj:

výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (654) | Stav zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostl během posuzovaného období o 27 %. Zatímco zvýšení stavu zásob znamená pomalejší obrat z prodeje některých opakujících se položek a mohlo by souviset s rostoucími obtížemi výrobního odvětví Unie s prodejem jeho výrobků z důvodu velmi agresivní cenové konkurence ze strany čínských vyvážejících výrobců, nárůst v období šetření v roce 2019 může mít spojitost také se sezónními účinky. V každém případě, vzhledem k tomu, že většina výroby probíhá na základě objednávek a specifikací odběratelů, nepředstavují zásoby hlavní ukazatel újmy. |
| --- | --- |

(654)

Stav zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostl během posuzovaného období o 27 %. Zatímco zvýšení stavu zásob znamená pomalejší obrat z prodeje některých opakujících se položek a mohlo by souviset s rostoucími obtížemi výrobního odvětví Unie s prodejem jeho výrobků z důvodu velmi agresivní cenové konkurence ze strany čínských vyvážejících výrobců, nárůst v období šetření v roce 2019 může mít spojitost také se sezónními účinky. V každém případě, vzhledem k tomu, že většina výroby probíhá na základě objednávek a specifikací odběratelů, nepředstavují zásoby hlavní ukazatel újmy.

4.8.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (655) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Peněžní tok (v EUR) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Index | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Investice (v EUR) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Index | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Návratnost investic (v %) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Index | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Zdroj: | výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(655)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

OŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

8,1

8,4

8,5

7,9

Index

Index

100

100

104

104

104

104

97

97

Peněžní tok (v EUR)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Index

Index

100

100

146

146

125

125

120

120

Investice (v EUR)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Index

Index

100

100

112

112

137

137

99

99

Návratnost investic (v %)

34

36

24

20

Index

Index

100

100

105

105

70

70

58

58

Zdroj:

Zdroj:

výrobci v Unii zařazení do vzorku

| (656) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(656)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (657) | Ziskovost výrobců zařazených do vzorku byla v posuzovaném období kladná, ovšem abnormálně nízká a snížila se z 8,1 % v roce 2017 na 7,9 % v období šetření. |
| --- | --- |

(657)

Ziskovost výrobců zařazených do vzorku byla v posuzovaném období kladná, ovšem abnormálně nízká a snížila se z 8,1 % v roce 2017 na 7,9 % v období šetření.

| (658) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že na základě analýzy reverzního inženýrství dosáhlo výrobní odvětví Unie velmi vysokých zisků nadměrnými cenami na trhu Unie, což vyvolalo vážné pochybnosti o újmě působené výrobnímu odvětví Unie, a že cenové podbízení bylo způsobeno nepřiměřenými cenami výrobního odvětví Unie, a nikoli levným dovozem z Číny. |
| --- | --- |

(658)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina ZTT tvrdila, že na základě analýzy reverzního inženýrství dosáhlo výrobní odvětví Unie velmi vysokých zisků nadměrnými cenami na trhu Unie, což vyvolalo vážné pochybnosti o újmě působené výrobnímu odvětví Unie, a že cenové podbízení bylo způsobeno nepřiměřenými cenami výrobního odvětví Unie, a nikoli levným dovozem z Číny.

| (659) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Analýza reverzního inženýrství předložená skupinou ZTT byla částečná a nezakládala se na úplném posouzení nákladů a cen. Komise ověřila zisková rozpětí na základě úplných informací a tato analýza ukázala, že jsou taková, jak je popsáno v 655. až 657. bodě odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(659)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Analýza reverzního inženýrství předložená skupinou ZTT byla částečná a nezakládala se na úplném posouzení nákladů a cen. Komise ověřila zisková rozpětí na základě úplných informací a tato analýza ukázala, že jsou taková, jak je popsáno v 655. až 657. bodě odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (660) | Podle žadatelů by potřeba investic a výzkumu v tomto odvětví vyžadovala ziskové rozpětí ve výši 15 %. Šetření ukázalo, že úroveň již plánovaných investic, které by se uskutečnily za obvyklých okolností, aby se udržel krok s vývojem na trhu, by musela být zachována průměrným ziskem ve výši 13,4 % na základě posuzovaného období. Tyto investice se týkaly následujících oblastí: náklady na reorganizaci a údržbu za účelem zajištění účinnosti stávající kapacity, přizpůsobení kapacity měnícímu se sortimentu výrobků; rozšíření kapacity; výdaje na výzkum a vývoj (inovace produktů a procesů). |
| --- | --- |

(660)

Podle žadatelů by potřeba investic a výzkumu v tomto odvětví vyžadovala ziskové rozpětí ve výši 15 %. Šetření ukázalo, že úroveň již plánovaných investic, které by se uskutečnily za obvyklých okolností, aby se udržel krok s vývojem na trhu, by musela být zachována průměrným ziskem ve výši 13,4 % na základě posuzovaného období. Tyto investice se týkaly následujících oblastí: náklady na reorganizaci a údržbu za účelem zajištění účinnosti stávající kapacity, přizpůsobení kapacity měnícímu se sortimentu výrobků; rozšíření kapacity; výdaje na výzkum a vývoj (inovace produktů a procesů).

| (661) | Komise dále zjistila, že výše uvedený řádový rozsah je v souladu s historickými zisky při neexistenci čínského subvencovaného dovozu, který, jak je zdůrazněno v analýze provedené v tabulce 10a, se pohybuje v rozmezí 12 %. |
| --- | --- |

(661)

Komise dále zjistila, že výše uvedený řádový rozsah je v souladu s historickými zisky při neexistenci čínského subvencovaného dovozu, který, jak je zdůrazněno v analýze provedené v tabulce 10a, se pohybuje v rozmezí 12 %.

| (662) | To zdůrazňuje, že úroveň zisku v rozmezí 8 % během posuzovaného období nepostačuje k udržení činnosti na rostoucím trhu s vyspělými technologiemi, a je tedy vyjádřením újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

  Tabulka 10a


  Ziskovost výrobního odvětví Unie před rokem 2017 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpětí (v %) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(662)

To zdůrazňuje, že úroveň zisku v rozmezí 8 % během posuzovaného období nepostačuje k udržení činnosti na rostoucím trhu s vyspělými technologiemi, a je tedy vyjádřením újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

Tabulka 10a

Tabulka 10a

Ziskovost výrobního odvětví Unie před rokem 2017

Ziskovost výrobního odvětví Unie před rokem 2017

2014

2015

2016

Ziskové rozpětí (v %)

10,4

12,6

12,4

| (663) | To však v tomto případě nebylo zjištěno. Ziskovost se ve srovnání s obdobím 2014–2016 skutečně snížila. Nižší úroveň zisku během posuzovaného období odráží významnou cenovou újmu během celého posuzovaného období. Z důvodu tlaku na pokles cen způsobeného dovozem z Číny (jak z hlediska jeho zvýšeného objemu, tak z důvodu nízkých cen) výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit ceny, minimalizovat náklady a v důsledku toho tak dosáhnout běžných úrovní zisku dosahovaných před náporem expanze, natož pak dosáhnout jakéhokoli růstu. |
| --- | --- |

(663)

To však v tomto případě nebylo zjištěno. Ziskovost se ve srovnání s obdobím 2014–2016 skutečně snížila. Nižší úroveň zisku během posuzovaného období odráží významnou cenovou újmu během celého posuzovaného období. Z důvodu tlaku na pokles cen způsobeného dovozem z Číny (jak z hlediska jeho zvýšeného objemu, tak z důvodu nízkých cen) výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit ceny, minimalizovat náklady a v důsledku toho tak dosáhnout běžných úrovní zisku dosahovaných před náporem expanze, natož pak dosáhnout jakéhokoli růstu.

| (664) | Po zvýšení v roce 2018 se peněžní tok v druhé polovině posuzovaného období snížil. |
| --- | --- |

(664)

Po zvýšení v roce 2018 se peněžní tok v druhé polovině posuzovaného období snížil.

| (665) | V důsledku přímého tlaku ze strany dováženého zboží muselo výrobní odvětví Unie odložit investice, včetně těch, které již byly naplánovány a schváleny. Tyto investice, jejichž cílem bylo rozšíření stávající výrobní kapacity Unie, byly v průběhu posuzovaného období pozastaveny (i když jejich provádění již začalo), což bylo přímým důsledkem změněných tržních podmínek způsobených agresivní cenovou politikou čínského dovozu. To vedlo k prudkému poklesu investic ke konci posuzovaného období v protikladu k trendu v předchozích letech a celkovému růstu trhu. |
| --- | --- |

(665)

V důsledku přímého tlaku ze strany dováženého zboží muselo výrobní odvětví Unie odložit investice, včetně těch, které již byly naplánovány a schváleny. Tyto investice, jejichž cílem bylo rozšíření stávající výrobní kapacity Unie, byly v průběhu posuzovaného období pozastaveny (i když jejich provádění již začalo), což bylo přímým důsledkem změněných tržních podmínek způsobených agresivní cenovou politikou čínského dovozu. To vedlo k prudkému poklesu investic ke konci posuzovaného období v protikladu k trendu v předchozích letech a celkovému růstu trhu.

| (666) | Návratnost uskutečněných investic se během posuzovaného období vyvíjela negativně a ve skutečnosti se snížila o 42 %. Tento nepříznivý vývoj ukazuje, že ačkoli se s cílem udržet a zlepšit účinnost a konkurenceschopnost i nadále investovalo, návratnost těchto investic během posuzovaného období z důvodu neschopnosti výrobního odvětví Unie zvýšit míru ziskovosti podstatně klesla. |
| --- | --- |

(666)

Návratnost uskutečněných investic se během posuzovaného období vyvíjela negativně a ve skutečnosti se snížila o 42 %. Tento nepříznivý vývoj ukazuje, že ačkoli se s cílem udržet a zlepšit účinnost a konkurenceschopnost i nadále investovalo, návratnost těchto investic během posuzovaného období z důvodu neschopnosti výrobního odvětví Unie zvýšit míru ziskovosti podstatně klesla.

| (667) | Jelikož návratnost investic klesla tak rychle, je schopnost výrobních subjektů zařazených do vzorku opatřit si kapitál v budoucnu zjevně ohrožena, pokud se situace nezlepší. |
| --- | --- |

(667)

Jelikož návratnost investic klesla tak rychle, je schopnost výrobních subjektů zařazených do vzorku opatřit si kapitál v budoucnu zjevně ohrožena, pokud se situace nezlepší.

4.9.   Analýza prodeje na základě nabídkových řízení

Analýza prodeje na základě nabídkových řízení

| (668) | Převážná většina kabelů z optických vláken se prodává prostřednictvím nabídkových řízení. S cílem porozumět tomuto důležitému aspektu trhu a doplnit svou analýzu újmy si Komise vyžádala podrobné informace o nabídkových řízeních od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, výrobců v Unii zařazených do vzorku, dovozců a uživatelů. Vznášela dotazy týkající se povahy, procesu, doby konání a dalších relevantních charakteristik jak skončených, tak probíhajících nabídkových řízení. Zadavatelé s Komisí spolupracovali jen velmi málo. Šetření se neúčastnil žádný veřejný zadavatel a mezi velkými telekomunikačními operátory poskytla podrobné informace o nabídkových řízeních pouze společnost Deutsche Telekom. |
| --- | --- |

(668)

Převážná většina kabelů z optických vláken se prodává prostřednictvím nabídkových řízení. S cílem porozumět tomuto důležitému aspektu trhu a doplnit svou analýzu újmy si Komise vyžádala podrobné informace o nabídkových řízeních od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, výrobců v Unii zařazených do vzorku, dovozců a uživatelů. Vznášela dotazy týkající se povahy, procesu, doby konání a dalších relevantních charakteristik jak skončených, tak probíhajících nabídkových řízení. Zadavatelé s Komisí spolupracovali jen velmi málo. Šetření se neúčastnil žádný veřejný zadavatel a mezi velkými telekomunikačními operátory poskytla podrobné informace o nabídkových řízeních pouze společnost Deutsche Telekom.

| (669) | Po neuložení prozatímních opatření si Komise od výrobců v Unii zařazených do vzorku vyžádala dodatečné podrobné informace o všech nabídkových řízeních, kterých se zúčastnili během posuzovaného období, včetně informací o nabídkách, cenách a konkurentech, pokud byly k dispozici. |
| --- | --- |

(669)

Po neuložení prozatímních opatření si Komise od výrobců v Unii zařazených do vzorku vyžádala dodatečné podrobné informace o všech nabídkových řízeních, kterých se zúčastnili během posuzovaného období, včetně informací o nabídkách, cenách a konkurentech, pokud byly k dispozici.

| (670) | Předložené informace poskytly velmi různorodý a roztříštěný obraz s velkým počtem nabídek organizovaných každý rok v různých členských státech, širokou škálou zadavatelů a předkladatelů nabídek a různou dobou trvání a podmínkami. Pokud jde o zadavatele, mohou být nabídky buď veřejné, organizované obcemi nebo jinými veřejnými subjekty, nebo soukromé, organizované velkými telekomunikačními operátory nebo provozovateli sítí. Existuje také mnoho dalších menších druhů nabídek, kotací, elektronických dražeb a menších částek, které lze získat prostřednictvím přímého kontaktu se zákazníky. Každé nabídkové řízení je velmi specifické pro zadavatele, který může použít různé postupy v závislosti na konkrétním nabídkovém řízení a vývoji na trhu. V nabídkových řízeních také podává nabídku celá řada účastníků. Čínští vyvážející výrobci se účastní přímo (rovněž prostřednictvím svých dceřiných společností) a nepřímo partnerstvím s místními společnostmi v různých členských státech. Dovozci, obchodníci a distributoři rovněž soutěží s výrobci v Unii. Někdy jsou do řízení rovněž zapojeny subjekty, které zajišťují instalaci, a prodej výrobků vítězných dodavatelů telekomunikačním operátorům se uskutečňuje prostřednictvím těchto subjektů, které zajišťují instalaci. |
| --- | --- |

(670)

Předložené informace poskytly velmi různorodý a roztříštěný obraz s velkým počtem nabídek organizovaných každý rok v různých členských státech, širokou škálou zadavatelů a předkladatelů nabídek a různou dobou trvání a podmínkami. Pokud jde o zadavatele, mohou být nabídky buď veřejné, organizované obcemi nebo jinými veřejnými subjekty, nebo soukromé, organizované velkými telekomunikačními operátory nebo provozovateli sítí. Existuje také mnoho dalších menších druhů nabídek, kotací, elektronických dražeb a menších částek, které lze získat prostřednictvím přímého kontaktu se zákazníky. Každé nabídkové řízení je velmi specifické pro zadavatele, který může použít různé postupy v závislosti na konkrétním nabídkovém řízení a vývoji na trhu. V nabídkových řízeních také podává nabídku celá řada účastníků. Čínští vyvážející výrobci se účastní přímo (rovněž prostřednictvím svých dceřiných společností) a nepřímo partnerstvím s místními společnostmi v různých členských státech. Dovozci, obchodníci a distributoři rovněž soutěží s výrobci v Unii. Někdy jsou do řízení rovněž zapojeny subjekty, které zajišťují instalaci, a prodej výrobků vítězných dodavatelů telekomunikačním operátorům se uskutečňuje prostřednictvím těchto subjektů, které zajišťují instalaci.

| (671) | Šetření rovněž ukázalo, že počet nabídkových řízení pořádaných v Unii je velmi vysoký. Tři výrobci v Unii zařazení do vzorku uvedli celkem více než 500 nabídkových řízení, kterých se přímo účastnili během období šetření. Jeden ze spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, se účastní 150–200 nabídkových řízení ročně, které se zaměřují pouze na německý trh. |
| --- | --- |

(671)

Šetření rovněž ukázalo, že počet nabídkových řízení pořádaných v Unii je velmi vysoký. Tři výrobci v Unii zařazení do vzorku uvedli celkem více než 500 nabídkových řízení, kterých se přímo účastnili během období šetření. Jeden ze spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, se účastní 150–200 nabídkových řízení ročně, které se zaměřují pouze na německý trh.

| (672) | Doba trvání nabídkových řízení je velmi proměnlivá – od okamžité dodávky po tři roky. V dlouhodobějších nabídkových řízeních, zatímco ceny jsou sjednány, objemy nejsou pevně stanoveny, a proto mohou zadavatelé pořádat další nabídková řízení, která nahradí ta stávající při poklesu cen. Zatímco nabídková řízení tedy ohledně cenových podmínek stanovují určitý obecný „strop“, ceny se po celou dobu trvání nabídkového řízení mohou dynamicky měnit, k čemuž i skutečně dochází. V důsledku toho mají tendenci se přizpůsobovat a do značné míry odrážet stávající podmínky na trhu. |
| --- | --- |

(672)

Doba trvání nabídkových řízení je velmi proměnlivá – od okamžité dodávky po tři roky. V dlouhodobějších nabídkových řízeních, zatímco ceny jsou sjednány, objemy nejsou pevně stanoveny, a proto mohou zadavatelé pořádat další nabídková řízení, která nahradí ta stávající při poklesu cen. Zatímco nabídková řízení tedy ohledně cenových podmínek stanovují určitý obecný „strop“, ceny se po celou dobu trvání nabídkového řízení mohou dynamicky měnit, k čemuž i skutečně dochází. V důsledku toho mají tendenci se přizpůsobovat a do značné míry odrážet stávající podmínky na trhu.

| (673) | Komise analyzovala podrobné informace o nabídkových řízeních předložené výrobci v Unii zařazenými do vzorku v reakci na její žádost. Z oznámených nabídkových řízení, v nichž výrobci v Unii předložili nabídku během posuzovaného období, Komise analyzovala ta nabídková řízení, u nichž existovaly konkrétní důkazy o čínské účasti. Během posuzovaného období bylo takových nabídkových řízení 55. Analyzovaná nabídková řízení představují 45 % prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku a 14 % celkové spotřeby EU během období šetření. U těchto nabídkových řízení byla provedena podrobná analýza cenové a objemové újmy v jednotlivých nabídkových řízeních, z níž vyplývají významné ztráty prodeje (mezi 25 % a 100 %) a/nebo stlačení cen (mezi 5 % a 55 %) a/nebo cenové podbízení (mezi 8 % a 39 %). Tato analýza zaměřená na konkrétní nabídkové řízení dále potvrdila stlačení cen a cenové podbízení zjištěné během celého období. |
| --- | --- |

(673)

Komise analyzovala podrobné informace o nabídkových řízeních předložené výrobci v Unii zařazenými do vzorku v reakci na její žádost. Z oznámených nabídkových řízení, v nichž výrobci v Unii předložili nabídku během posuzovaného období, Komise analyzovala ta nabídková řízení, u nichž existovaly konkrétní důkazy o čínské účasti. Během posuzovaného období bylo takových nabídkových řízení 55. Analyzovaná nabídková řízení představují 45 % prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku a 14 % celkové spotřeby EU během období šetření. U těchto nabídkových řízení byla provedena podrobná analýza cenové a objemové újmy v jednotlivých nabídkových řízeních, z níž vyplývají významné ztráty prodeje (mezi 25 % a 100 %) a/nebo stlačení cen (mezi 5 % a 55 %) a/nebo cenové podbízení (mezi 8 % a 39 %). Tato analýza zaměřená na konkrétní nabídkové řízení dále potvrdila stlačení cen a cenové podbízení zjištěné během celého období.

| (674) | Společnost Connect Com předložila k nabídkovým řízením své připomínky a poukázala na to, že výrobci v Unii zastoupení žadatelem obecně neprohráli velký počet nabídkových řízení, ale pouze jedno nebo pár velkých soukromých nabídkových řízení. Zdůraznila, že žadatel k prokázání cenového podbízení odkázal pouze na jednu výzvu k podání nabídky v soukromém nabídkovém řízení a cenové chování jednoho čínského výrobce. Společnost Connect Com předložila oznámení o zakázkách zadaných v německém okrese, v němž byly výslovně uvedeny ceny vítězného uchazeče. Tvrdila, že žadatel ve svém podání vynechal celý tržní segment veřejných zakázek. Podle společnosti Connect Com nebyli výrobci v Unii zastoupení žadatelem v těchto nabídkových řízeních úspěšní, protože nesplnili požadovaná kritéria (např. sklady, zásoby, široký sortiment výrobků, logistická koncepce). Společnost Connect Com zejména zdůraznila omezenou skladovací kapacitu společností Prysmian a Corning. Tvrdila, že odmítání existence tržního segmentu veřejných zakázek by nebylo správné, protože ceny na veřejném a soukromém trhu se zakázkami jsou do velké míry ve shodě nebo jsou vzájemně závislé. Podle společnosti Connect Com by nebylo správné uložit cla na celý trh, který je segmentovaný na veřejná a soukromá nabídková řízení. Odkázala na 42. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ze dne 20. března 1998 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu oxidu wolframového a kyseliny wolframové pocházejících z Čínské lidové republiky (98/230/ES) (147). Na základě tohoto rozhodnutí společnost Connect Com tvrdila, že v případě segmentovaných trhů neexistuje pro výrobní odvětví Unie celková újma, pokud má výrobní odvětví Unie i přes určitý pokles prodeje v jednom segmentu trhu (v tomto případě soukromých nabídkových řízení) prodejní příležitosti v jiném segmentu trhu (zde veřejná nabídková řízení), které kompenzují pokles objemu prodeje. |
| --- | --- |

(674)

Společnost Connect Com předložila k nabídkovým řízením své připomínky a poukázala na to, že výrobci v Unii zastoupení žadatelem obecně neprohráli velký počet nabídkových řízení, ale pouze jedno nebo pár velkých soukromých nabídkových řízení. Zdůraznila, že žadatel k prokázání cenového podbízení odkázal pouze na jednu výzvu k podání nabídky v soukromém nabídkovém řízení a cenové chování jednoho čínského výrobce. Společnost Connect Com předložila oznámení o zakázkách zadaných v německém okrese, v němž byly výslovně uvedeny ceny vítězného uchazeče. Tvrdila, že žadatel ve svém podání vynechal celý tržní segment veřejných zakázek. Podle společnosti Connect Com nebyli výrobci v Unii zastoupení žadatelem v těchto nabídkových řízeních úspěšní, protože nesplnili požadovaná kritéria (např. sklady, zásoby, široký sortiment výrobků, logistická koncepce). Společnost Connect Com zejména zdůraznila omezenou skladovací kapacitu společností Prysmian a Corning. Tvrdila, že odmítání existence tržního segmentu veřejných zakázek by nebylo správné, protože ceny na veřejném a soukromém trhu se zakázkami jsou do velké míry ve shodě nebo jsou vzájemně závislé. Podle společnosti Connect Com by nebylo správné uložit cla na celý trh, který je segmentovaný na veřejná a soukromá nabídková řízení. Odkázala na 42. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ze dne 20. března 1998 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu oxidu wolframového a kyseliny wolframové pocházejících z Čínské lidové republiky (98/230/ES) (147). Na základě tohoto rozhodnutí společnost Connect Com tvrdila, že v případě segmentovaných trhů neexistuje pro výrobní odvětví Unie celková újma, pokud má výrobní odvětví Unie i přes určitý pokles prodeje v jednom segmentu trhu (v tomto případě soukromých nabídkových řízení) prodejní příležitosti v jiném segmentu trhu (zde veřejná nabídková řízení), které kompenzují pokles objemu prodeje.

147

| (675) | Argumenty a analýza uvedené v 673. bodě odůvodnění jsou s těmito tvrzeními v rozporu. Navzdory značnému úsilí výrobního odvětví Unie o udržení cenové konkurenceschopnosti převzali velký podíl trhů čínští vývozci, jejichž nabídkám se, pokud jde o ceny, výrobní odvětví Unie nemohlo rovnat. Pokud jde o rozhodnutí Komise z roku 1998 v souvislosti s dovozem oxidu wolframového a kyseliny wolframové, Komise v daném případě zjistila, že na pokles tržního podílu výrobního odvětví Unie na volném trhu je třeba pohlížet s ohledem na tendenci výrobního odvětví Unie využívat rostoucí podíl své výroby dotčeného výrobku k výrobě navazujících výrobků. Výchozí skutková situace týkající se těchto dvou různých segmentů trhu výrobního odvětví Unie (volný trh a využití pro vlastní spotřebu) se liší od konkurenční situace v tomto případě, kdy se velikost závislého trhu během posuzovaného období mírně snižuje a představuje velmi malou část výroby dotčeného výrobku. Tato tvrzení proto byla zamítnuta. |
| --- | --- |

(675)

Argumenty a analýza uvedené v 673. bodě odůvodnění jsou s těmito tvrzeními v rozporu. Navzdory značnému úsilí výrobního odvětví Unie o udržení cenové konkurenceschopnosti převzali velký podíl trhů čínští vývozci, jejichž nabídkám se, pokud jde o ceny, výrobní odvětví Unie nemohlo rovnat. Pokud jde o rozhodnutí Komise z roku 1998 v souvislosti s dovozem oxidu wolframového a kyseliny wolframové, Komise v daném případě zjistila, že na pokles tržního podílu výrobního odvětví Unie na volném trhu je třeba pohlížet s ohledem na tendenci výrobního odvětví Unie využívat rostoucí podíl své výroby dotčeného výrobku k výrobě navazujících výrobků. Výchozí skutková situace týkající se těchto dvou různých segmentů trhu výrobního odvětví Unie (volný trh a využití pro vlastní spotřebu) se liší od konkurenční situace v tomto případě, kdy se velikost závislého trhu během posuzovaného období mírně snižuje a představuje velmi malou část výroby dotčeného výrobku. Tato tvrzení proto byla zamítnuta.

| (676) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že Komise nezveřejnila, kolik nabídkových řízení vyhrál čínský výrobce a z jakého důvodu, a zopakovala svůj argument, že cena nebyla nikdy jediným rozhodujícím kritériem, ale spíše kvalita a logistika. Společnost Connect Com rovněž požádala o zveřejnění výsledků analýzy uvedené v 673. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(676)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že Komise nezveřejnila, kolik nabídkových řízení vyhrál čínský výrobce a z jakého důvodu, a zopakovala svůj argument, že cena nebyla nikdy jediným rozhodujícím kritériem, ale spíše kvalita a logistika. Společnost Connect Com rovněž požádala o zveřejnění výsledků analýzy uvedené v 673. bodě odůvodnění.

| (677) | V tomto ohledu Komise shromáždila podrobné informace o nabídkových řízeních během posuzovaného období. Komise ověřila a analyzovala tyto informace, které jsou vysoce důvěrné, a proto je nelze zúčastněným stranám zpřístupnit. |
| --- | --- |

(677)

V tomto ohledu Komise shromáždila podrobné informace o nabídkových řízeních během posuzovaného období. Komise ověřila a analyzovala tyto informace, které jsou vysoce důvěrné, a proto je nelze zúčastněným stranám zpřístupnit.

| (678) | Analýza nabídkových řízení poukazuje na proces zrychleného nahrazování výrobků výrobního odvětví Unie čínskými výrobky, což potvrzují nabídková řízení na konci období šetření. To odhalilo erozi cen a další významné ztráty výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem, které odpovídají celkovému obrazu o újmě a potvrzují jej. |
| --- | --- |

(678)

Analýza nabídkových řízení poukazuje na proces zrychleného nahrazování výrobků výrobního odvětví Unie čínskými výrobky, což potvrzují nabídková řízení na konci období šetření. To odhalilo erozi cen a další významné ztráty výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem, které odpovídají celkovému obrazu o újmě a potvrzují jej.

4.10.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (679) | Několik ukazatelů signalizovalo pozitivní trend, například výroba, kapacita, objem prodeje na trhu v Unii a zaměstnanost. Nicméně vývoj těchto ukazatelů se neshodoval s nárůstem spotřeby, a vlastně tyto ukazatele by se měly zvyšovat výrazněji, pokud by výrobní odvětví Unie dokázalo naplno využít rostoucího trhu. Navzdory zvýšenému objemu prodeje ztratilo výrobní odvětví Unie na rostoucím trhu 10,8 procentního bodu ze svého podílu na trhu (z 64,3 % na 53,5 %). Tato ztráta souvisí s cenovým tlakem ze strany čínského vývozu, výrazným cenovým podbízením a v každém případě se stlačením cen během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(679)

Několik ukazatelů signalizovalo pozitivní trend, například výroba, kapacita, objem prodeje na trhu v Unii a zaměstnanost. Nicméně vývoj těchto ukazatelů se neshodoval s nárůstem spotřeby, a vlastně tyto ukazatele by se měly zvyšovat výrazněji, pokud by výrobní odvětví Unie dokázalo naplno využít rostoucího trhu. Navzdory zvýšenému objemu prodeje ztratilo výrobní odvětví Unie na rostoucím trhu 10,8 procentního bodu ze svého podílu na trhu (z 64,3 % na 53,5 %). Tato ztráta souvisí s cenovým tlakem ze strany čínského vývozu, výrazným cenovým podbízením a v každém případě se stlačením cen během posuzovaného období.

| (680) | Výše uvedené skutečnosti způsobily finanční újmu v podobě nižších zisků a poklesu investic a jejich návratnosti. |
| --- | --- |

(680)

Výše uvedené skutečnosti způsobily finanční újmu v podobě nižších zisků a poklesu investic a jejich návratnosti.

| (681) | Jak je vysvětleno výše v 673. bodě odůvodnění, analýza prodeje v rámci nabídkových řízení navíc naznačuje, že se zrychlují ztráta podílu na trhu a eroze cen, které budou z důvodu extrémně agresivního chování čínských vyvážejících výrobců pokračovat i nadále. |
| --- | --- |

(681)

Jak je vysvětleno výše v 673. bodě odůvodnění, analýza prodeje v rámci nabídkových řízení navíc naznačuje, že se zrychlují ztráta podílu na trhu a eroze cen, které budou z důvodu extrémně agresivního chování čínských vyvážejících výrobců pokračovat i nadále.

| (682) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že několik klíčových ukazatelů neprokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu, jelikož jeho produktivita zůstala stabilní, a dokonce se během období šetření zvýšila, objem jeho výroby a zaměstnanost zůstaly stabilní, jeho kapacita se zvýšila, prodejní ceny zůstaly stabilní s mírným poklesem a jeho ziskovost a investice zůstaly na vysoké úrovni. CCCME rovněž tvrdila, že panel ve věci Thajsko – H-Beams (148) uvedl, že „takové pozitivní změny u řady faktorů by vyžadovaly přesvědčivé vysvětlení, proč a jak byla domácímu výrobnímu odvětví (i nadále) působena újma ve smyslu dohody s ohledem na tyto zjevné pozitivní trendy“. CCCME tvrdila, že Komise takové přesvědčivé vysvětlení neposkytla. CCCME rovněž tvrdila, že v případě kyseliny vinné (149) Komise dospěla k závěru, že dotčenému výrobnímu odvětví nevznikla žádná újma, jelikož ziskovost, peněžní tok, investice a zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšily, a to navzdory klesajícím trendům ve výrobním odvětví, pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl na trhu. |
| --- | --- |

(682)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že několik klíčových ukazatelů neprokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu, jelikož jeho produktivita zůstala stabilní, a dokonce se během období šetření zvýšila, objem jeho výroby a zaměstnanost zůstaly stabilní, jeho kapacita se zvýšila, prodejní ceny zůstaly stabilní s mírným poklesem a jeho ziskovost a investice zůstaly na vysoké úrovni. CCCME rovněž tvrdila, že panel ve věci Thajsko – H-Beams (148) uvedl, že „takové pozitivní změny u řady faktorů by vyžadovaly přesvědčivé vysvětlení, proč a jak byla domácímu výrobnímu odvětví (i nadále) působena újma ve smyslu dohody s ohledem na tyto zjevné pozitivní trendy“. CCCME tvrdila, že Komise takové přesvědčivé vysvětlení neposkytla. CCCME rovněž tvrdila, že v případě kyseliny vinné (149) Komise dospěla k závěru, že dotčenému výrobnímu odvětví nevznikla žádná újma, jelikož ziskovost, peněžní tok, investice a zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšily, a to navzdory klesajícím trendům ve výrobním odvětví, pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl na trhu.

148

149

| (683) | Jak je uvedeno v 679. bodě odůvodnění, tyto ukazatele musí být posuzovány ve vztahu ke zvýšené spotřebě na rostoucím trhu a tato analýza ukázala, že výrobní odvětví Unie nemohlo dostatečně těžit z expandujícího trhu, což svědčí o skutečných negativních účincích na růst výrobního odvětví Unie. Podrobná analýza nabídkových řízení navíc ukázala velmi jasné cenové podbízení a rostoucí ztráty prodeje výrobního odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(683)

Jak je uvedeno v 679. bodě odůvodnění, tyto ukazatele musí být posuzovány ve vztahu ke zvýšené spotřebě na rostoucím trhu a tato analýza ukázala, že výrobní odvětví Unie nemohlo dostatečně těžit z expandujícího trhu, což svědčí o skutečných negativních účincích na růst výrobního odvětví Unie. Podrobná analýza nabídkových řízení navíc ukázala velmi jasné cenové podbízení a rostoucí ztráty prodeje výrobního odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (684) | Komise připomíná, že vážení faktorů újmy se v jednotlivých případech liší v závislosti na výrobním odvětví a faktické situaci. Žádný z případů citovaných CCCME však není fakticky srovnatelný s tímto případem. Například v případě kyseliny vinné vykazovala ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období stabilní pozitivní trend a během období šetření dokonce překračovala cílový zisk, což není tento případ. Obdobně se zásadně lišila i faktická situace v šetření, kterým se zabýval panel ve věci Thajsko – H-Beams. Co je nejdůležitější, panel kritizoval skutečnost, že thajský vyšetřovací orgán nevysvětlil, jak pozitivní trendy (zejména ziskovost) podpoří jejich potvrzující zjištění újmy. Skutkový stav v tomto případě se opět neshoduje s případem H-Beams. Kromě skutečnosti, že v tomto případě několik ukazatelů újmy vykazovalo negativní trend, Komise svou analýzu a závěry týkající se faktorů újmy plně vysvětlila. Komise proto konstatovala, že závěr týkající se případů uváděných CCCME výše není v tomto šetření použitelný. |
| --- | --- |

(684)

Komise připomíná, že vážení faktorů újmy se v jednotlivých případech liší v závislosti na výrobním odvětví a faktické situaci. Žádný z případů citovaných CCCME však není fakticky srovnatelný s tímto případem. Například v případě kyseliny vinné vykazovala ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období stabilní pozitivní trend a během období šetření dokonce překračovala cílový zisk, což není tento případ. Obdobně se zásadně lišila i faktická situace v šetření, kterým se zabýval panel ve věci Thajsko – H-Beams. Co je nejdůležitější, panel kritizoval skutečnost, že thajský vyšetřovací orgán nevysvětlil, jak pozitivní trendy (zejména ziskovost) podpoří jejich potvrzující zjištění újmy. Skutkový stav v tomto případě se opět neshoduje s případem H-Beams. Kromě skutečnosti, že v tomto případě několik ukazatelů újmy vykazovalo negativní trend, Komise svou analýzu a závěry týkající se faktorů újmy plně vysvětlila. Komise proto konstatovala, že závěr týkající se případů uváděných CCCME výše není v tomto šetření použitelný.

| (685) | CCCME rovněž tvrdila, že samotná kritéria podílu na trhu nemohou být podkladem pro zjištění podstatné újmy v souladu s panelem ve věci „ES a některé členské státy – Velká civilní letadla“ (150), a jelikož se zvýšila poptávka, zvýšil se prodej všech účastníků na trhu, což svědčí o otevřeném a konkurenčním trhu. CCCME navíc tvrdila, že budoucí zhoršení situace výrobního odvětví Unie a nadbytečná kapacita vývozců nemohou být podkladem pro zjištění podstatné újmy, jelikož toto šetření neposoudilo hrozbu újmy a nesplnilo důkazní normu požadovanou v takovém případě v souladu s věcí T-528/09 – Hubei Xinyegang Steel v. Rada (151), kde Tribunál považoval posouzení nadměrné kapacity vývozců za součást testu
  „hrozby újmy“
  . |
| --- | --- |

(685)

CCCME rovněž tvrdila, že samotná kritéria podílu na trhu nemohou být podkladem pro zjištění podstatné újmy v souladu s panelem ve věci „ES a některé členské státy – Velká civilní letadla“ (150), a jelikož se zvýšila poptávka, zvýšil se prodej všech účastníků na trhu, což svědčí o otevřeném a konkurenčním trhu. CCCME navíc tvrdila, že budoucí zhoršení situace výrobního odvětví Unie a nadbytečná kapacita vývozců nemohou být podkladem pro zjištění podstatné újmy, jelikož toto šetření neposoudilo hrozbu újmy a nesplnilo důkazní normu požadovanou v takovém případě v souladu s věcí T-528/09 – Hubei Xinyegang Steel v. Rada (151), kde Tribunál považoval posouzení nadměrné kapacity vývozců za součást testu
  „hrozby újmy“
  .

150

151

„hrozby újmy“

| (686) | V tomto ohledu Komise připomíná, že zjištění podstatné újmy není založeno pouze na podílech na trhu, ale na souhrnu několika hospodářských ukazatelů posuzovaných v 599., 606., 612. a 661. bodě odůvodnění, které zahrnovaly mimo jiné skutečné negativní dopady na růst, stlačení cen, cenové podbízení, prodej pod cenou a stlačený zisk, které poukazují na podstatnou újmu. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(686)

V tomto ohledu Komise připomíná, že zjištění podstatné újmy není založeno pouze na podílech na trhu, ale na souhrnu několika hospodářských ukazatelů posuzovaných v 599., 606., 612. a 661. bodě odůvodnění, které zahrnovaly mimo jiné skutečné negativní dopady na růst, stlačení cen, cenové podbízení, prodej pod cenou a stlačený zisk, které poukazují na podstatnou újmu. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (687) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(687)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (688) | V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda újmu mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit současně i jiné známé činitele. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, závislý prodej a ceny surovin. |
| --- | --- |

(688)

V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda újmu mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit současně i jiné známé činitele. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, závislý prodej a ceny surovin.

5.1.   Účinek dovozu subvencovaných výrobků

Účinek dovozu subvencovaných výrobků

| (689) | Ke snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období došlo ve stejnou dobu a přímo souviselo s masivním pronikáním vysokého objemu dovozu z Číny na trh Unie. Tento dovoz ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představoval výrazné cenové podbízení a v každém případě vedl k významnému stlačení cen prodeje v Unii. |
| --- | --- |

(689)

Ke snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období došlo ve stejnou dobu a přímo souviselo s masivním pronikáním vysokého objemu dovozu z Číny na trh Unie. Tento dovoz ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představoval výrazné cenové podbízení a v každém případě vedl k významnému stlačení cen prodeje v Unii.

| (690) | Objem dovozu z Číny se zvýšil (jak je uvedeno v tabulce 2) z přibližně 189 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na zhruba 498 000 kilometrů kabelů v období šetření, což představuje téměř dvouapůlnásobný nárůst (+163 %). Podíl na trhu se během stejného období zvýšil ze 14,8 % na 28,3 %, což představuje téměř dvojnásobný nárůst (+91 %). Za stejné období (podle tabulky 5) se prodej výrobního odvětví Unie na volném trhu zvýšil o pouhých 14 % a jeho tržní podíl se snížil z 64,3 % na 53,5 %, došlo tedy k poklesu o 10,8 % (nebo –17 %). Prodej na menším závislém trhu zaznamenal mírný pokles (–12 %). Subvencovaný dovoz se zvýšil v absolutním i relativním vyjádření. Tabulka 1 ukazuje, že spotřeba na trhu Unie se v posuzovaném období zvýšila o 38 % a je zcela zřejmé, že tohoto nárůstu využil hlavně dovoz z Číny. |
| --- | --- |

(690)

Objem dovozu z Číny se zvýšil (jak je uvedeno v tabulce 2) z přibližně 189 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na zhruba 498 000 kilometrů kabelů v období šetření, což představuje téměř dvouapůlnásobný nárůst (+163 %). Podíl na trhu se během stejného období zvýšil ze 14,8 % na 28,3 %, což představuje téměř dvojnásobný nárůst (+91 %). Za stejné období (podle tabulky 5) se prodej výrobního odvětví Unie na volném trhu zvýšil o pouhých 14 % a jeho tržní podíl se snížil z 64,3 % na 53,5 %, došlo tedy k poklesu o 10,8 % (nebo –17 %). Prodej na menším závislém trhu zaznamenal mírný pokles (–12 %). Subvencovaný dovoz se zvýšil v absolutním i relativním vyjádření. Tabulka 1 ukazuje, že spotřeba na trhu Unie se v posuzovaném období zvýšila o 38 % a je zcela zřejmé, že tohoto nárůstu využil hlavně dovoz z Číny.

| (691) | Ceny subvencovaného dovozu se během posuzovaného období výrazně snížily, například o 62 % podle tabulky 3a. Podle analýzy v tabulce 7a se srovnatelné prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení (volný trh), během tohoto období celkově snížily o 12 % a podle podrobnější analýzy v tabulce 7b o 41 %. Úroveň cen do značné míry závisí na složitosti prodávaných typů výrobku a srovnání jednotlivých typů výrobků vyráběných na domácím trhu a dovážených výrobků z dotčené země (na základě společností zařazených do vzorku) je nejpřesnějším nástrojem pro zkoumání cenových trendů. Během období šetření to ukazuje vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyšší než 30 %. |
| --- | --- |

(691)

Ceny subvencovaného dovozu se během posuzovaného období výrazně snížily, například o 62 % podle tabulky 3a. Podle analýzy v tabulce 7a se srovnatelné prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení (volný trh), během tohoto období celkově snížily o 12 % a podle podrobnější analýzy v tabulce 7b o 41 %. Úroveň cen do značné míry závisí na složitosti prodávaných typů výrobku a srovnání jednotlivých typů výrobků vyráběných na domácím trhu a dovážených výrobků z dotčené země (na základě společností zařazených do vzorku) je nejpřesnějším nástrojem pro zkoumání cenových trendů. Během období šetření to ukazuje vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyšší než 30 %.

| (692) | Toto agresivní chování začalo od začátku posuzovaného období snižovat podíl výrobního odvětví Unie na trhu a během období šetření byly čínské výrobky i nadále dostupné na trhu za extrémně nízké ceny (hluboko pod výrobními náklady výrobního odvětví Unie). K tomu došlo mimo jiné i s přispěním mechanismů popsaných výše v oddíle týkajícím se nabídkových řízení (670. až 673. bod odůvodnění) a způsobilo stlačení cen, ztráty z prodeje, snížení podílu na trhu a finanční újmu, a to jak z hlediska nižší ziskovosti, tak i klesajících investic, čímž byla ohrožena existence výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(692)

Toto agresivní chování začalo od začátku posuzovaného období snižovat podíl výrobního odvětví Unie na trhu a během období šetření byly čínské výrobky i nadále dostupné na trhu za extrémně nízké ceny (hluboko pod výrobními náklady výrobního odvětví Unie). K tomu došlo mimo jiné i s přispěním mechanismů popsaných výše v oddíle týkajícím se nabídkových řízení (670. až 673. bod odůvodnění) a způsobilo stlačení cen, ztráty z prodeje, snížení podílu na trhu a finanční újmu, a to jak z hlediska nižší ziskovosti, tak i klesajících investic, čímž byla ohrožena existence výrobního odvětví Unie.

| (693) | Jak je popsáno v 665. bodě odůvodnění, existovaly rovněž důkazy, že byly některé plánované investice a projekty expanze výrobního odvětví Unie zrušeny nebo pozastaveny z důvodu zvýšení dovozu z Číny za agresivní ceny a následné ztráty podílu výrobního odvětví Unie na trhu. |
| --- | --- |

(693)

Jak je popsáno v 665. bodě odůvodnění, existovaly rovněž důkazy, že byly některé plánované investice a projekty expanze výrobního odvětví Unie zrušeny nebo pozastaveny z důvodu zvýšení dovozu z Číny za agresivní ceny a následné ztráty podílu výrobního odvětví Unie na trhu.

5.2.   Vliv jiných činitelů

Vliv jiných činitelů

5.2.1.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (694) | Dovoz z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jižní Korea | Objem (v kilometrech kabelů) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Index | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Podíl na trhu (v %) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Index | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turecko | Objem (v kilometrech kabelů) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Index | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Podíl na trhu (v %) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Index | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norsko | Objem (v kilometrech kabelů) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Index | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Podíl na trhu (v %) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Index | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Jiné třetí země | Objem (v kilometrech kabelů) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Index | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Podíl na trhu (v %) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Index | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země | Objem (v kilometrech kabelů) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Index | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Podíl na trhu (v %) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Index | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Zdroj: | Údaje od celních orgánů EU, Comext (Eurostat) |

(694)

Dovoz z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2017

2018

2019

OŠ

Jižní Korea

Objem (v kilometrech kabelů)

20 450

51 339

44 405

45 908

Index

Index

100

100

251

251

217

217

224

224

Podíl na trhu (v %)

1,6

3,3

2,7

2,6

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

796

873

1 627

1 073

Index

Index

100

100

110

110

204

204

135

135

Turecko

Objem (v kilometrech kabelů)

26 732

32 932

22 922

37 008

Index

Index

100

100

123

123

86

86

138

138

Podíl na trhu (v %)

2,1

2,1

1,4

2,1

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

428

501

776

594

Index

Index

100

100

117

117

181

181

139

139

Norsko

Objem (v kilometrech kabelů)

12 143

11 622

22 728

26 471

Index

Index

100

100

96

96

187

187

218

218

Podíl na trhu (v %)

1,0

0,8

1,4

1,5

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

330

271

279

261

Index

Index

100

100

82

82

85

85

79

79

Jiné třetí země

Objem (v kilometrech kabelů)

126 307

114 520

77 787

107 334

Index

Index

100

100

91

91

62

62

85

85

Podíl na trhu (v %)

9,9

7,4

4,7

6,1

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

1 631

1 728

2 447

1 218

Index

Index

100

100

106

106

150

150

75

75

Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země

Objem (v kilometrech kabelů)

185 633

210 414

167 842

216 721

Index

Index

100

100

113

113

90

90

117

117

Podíl na trhu (v %)

14,5

13,7

10,1

12,3

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

1 280

1 247

1 708

964

Index

Index

100

100

97

97

133

133

75

75

Zdroj:

Zdroj:

Údaje od celních orgánů EU, Comext (Eurostat)

| (695) | Objem dovozu z Koreje se v posuzovaném období zvýšil ze zhruba 20 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na asi 45 000 kilometrů kabelů v období šetření. Podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl z 1,6 % v roce 2017 na 2,6 % v období šetření. Průměrné ceny dovozu z Koreje se zdají být výrazně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a vyvážejících výrobců. Proto se vzhledem k vysokým cenám a omezenému objemu nezdá, že by dovoz z Koreje hrál roli v újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(695)

Objem dovozu z Koreje se v posuzovaném období zvýšil ze zhruba 20 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na asi 45 000 kilometrů kabelů v období šetření. Podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl z 1,6 % v roce 2017 na 2,6 % v období šetření. Průměrné ceny dovozu z Koreje se zdají být výrazně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a vyvážejících výrobců. Proto se vzhledem k vysokým cenám a omezenému objemu nezdá, že by dovoz z Koreje hrál roli v újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

| (696) | Podle všeho se dovoz z Turecka prodával za nízkou cenu, i když byla vyšší než cena dovozu z Číny v období šetření v roce 2018 a postupně se zvyšovala. Podíl tureckých vývozců na trhu však byl v posuzovaném období v zásadě stabilní – představoval jen něco málo přes 2 %. Tyto trendy vycházejí ze statistik, které zahrnují mnoho typů výrobků, a proto vzhledem k celkově omezenému objemu Komise nemohla přesně odhadnout dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Jelikož nelze vyloučit, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie mohl přispět turecký dovoz, vzhledem k relativnímu objemu tohoto dovozu ve vztahu k dovozu dotčeného výrobku a stabilnímu podílu na trhu v tomto období Komise dospěla k závěru, že i když měl tento dovoz malý dopad na situaci výrobního odvětví, neoslabil příčinnou souvislost mezi subvencovaným čínským dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(696)

Podle všeho se dovoz z Turecka prodával za nízkou cenu, i když byla vyšší než cena dovozu z Číny v období šetření v roce 2018 a postupně se zvyšovala. Podíl tureckých vývozců na trhu však byl v posuzovaném období v zásadě stabilní – představoval jen něco málo přes 2 %. Tyto trendy vycházejí ze statistik, které zahrnují mnoho typů výrobků, a proto vzhledem k celkově omezenému objemu Komise nemohla přesně odhadnout dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Jelikož nelze vyloučit, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie mohl přispět turecký dovoz, vzhledem k relativnímu objemu tohoto dovozu ve vztahu k dovozu dotčeného výrobku a stabilnímu podílu na trhu v tomto období Komise dospěla k závěru, že i když měl tento dovoz malý dopad na situaci výrobního odvětví, neoslabil příčinnou souvislost mezi subvencovaným čínským dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

| (697) | V neposlední řadě se během posuzovaného období zvýšil také dovoz z Norska. Norské ceny, které byly již v roce 2017 nízké, se v posuzovaném období dále snižovaly (–21 % v období šetření v roce 2017) až na výrazně nižší cenovou úroveň ve srovnání s výrobním odvětvím Unie i jedním z čínských vývozců. Podíl norských vývozců na trhu se ve stejném období zvýšil z 1 % na 1,5 %. Tyto trendy vycházejí ze statistik, které zahrnují mnoho typů výrobků, a proto vzhledem k celkově omezenému objemu Komise nemohla přesně odhadnout dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Jelikož nelze vyloučit, že norský dovoz mohl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispět, vzhledem k relativnímu objemu tohoto dovozu ve vztahu k dovozu dotčeného výrobku Komise dospěla k závěru, že i když měl tento dovoz malý dopad na situaci výrobního odvětví, neoslabil příčinnou souvislost mezi subvencovaným čínským dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(697)

V neposlední řadě se během posuzovaného období zvýšil také dovoz z Norska. Norské ceny, které byly již v roce 2017 nízké, se v posuzovaném období dále snižovaly (–21 % v období šetření v roce 2017) až na výrazně nižší cenovou úroveň ve srovnání s výrobním odvětvím Unie i jedním z čínských vývozců. Podíl norských vývozců na trhu se ve stejném období zvýšil z 1 % na 1,5 %. Tyto trendy vycházejí ze statistik, které zahrnují mnoho typů výrobků, a proto vzhledem k celkově omezenému objemu Komise nemohla přesně odhadnout dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Jelikož nelze vyloučit, že norský dovoz mohl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispět, vzhledem k relativnímu objemu tohoto dovozu ve vztahu k dovozu dotčeného výrobku Komise dospěla k závěru, že i když měl tento dovoz malý dopad na situaci výrobního odvětví, neoslabil příčinnou souvislost mezi subvencovaným čínským dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

| (698) | Dovoz z jiných třetích zemí se v posuzovaném období v absolutním vyjádření mírně snížil a zároveň přišel o významný podíl na trhu. Průměrné ceny byly vysoké, a proto nic nenasvědčuje tomu, že by tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(698)

Dovoz z jiných třetích zemí se v posuzovaném období v absolutním vyjádření mírně snížil a zároveň přišel o významný podíl na trhu. Průměrné ceny byly vysoké, a proto nic nenasvědčuje tomu, že by tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.

| (699) | CCCME tvrdila, že neexistuje vůbec žádná souvislost mezi dovozem z Číny a vývojem výrobního odvětví Unie. CCCME zejména tvrdila, že v době největšího nárůstu objemu dovozu z Číny mezi lety 2017 a 2018 výrobní odvětví Unie zvýšilo svou ziskovost. CCCME rovněž tvrdila, že v období 2018–2019, kdy čínský dovoz vzrostl a ceny klesly, výrobci v Unii zvýšili své prodejní ceny, aniž ztratili podíl na trhu. |
| --- | --- |

(699)

CCCME tvrdila, že neexistuje vůbec žádná souvislost mezi dovozem z Číny a vývojem výrobního odvětví Unie. CCCME zejména tvrdila, že v době největšího nárůstu objemu dovozu z Číny mezi lety 2017 a 2018 výrobní odvětví Unie zvýšilo svou ziskovost. CCCME rovněž tvrdila, že v období 2018–2019, kdy čínský dovoz vzrostl a ceny klesly, výrobci v Unii zvýšili své prodejní ceny, aniž ztratili podíl na trhu.

| (700) | V tomto ohledu Komise připomíná, že převážná většina trhu je založena na dlouhodobých smlouvách o dodávkách, jak je vysvětleno v 668. až 678. bodě odůvodnění. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla navíc během celého posuzovaného období nižší než cílový zisk, což ukazuje, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu již v letech 2018 a 2019, kdy, jak konstatovala CCCME, dumpingový dovoz z Číny výrazně vzrostl. Komise se proto domnívá, že výše uvedená tvrzení CCCME nenaznačují, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingem a újmou. Ve skutečnosti pouze potvrdila, že mezi nárůstem dovozu dotčeného výrobku z Číny a negativním trendem některých ukazatelů újmy existuje určitý časový odstup. |
| --- | --- |

(700)

V tomto ohledu Komise připomíná, že převážná většina trhu je založena na dlouhodobých smlouvách o dodávkách, jak je vysvětleno v 668. až 678. bodě odůvodnění. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla navíc během celého posuzovaného období nižší než cílový zisk, což ukazuje, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu již v letech 2018 a 2019, kdy, jak konstatovala CCCME, dumpingový dovoz z Číny výrazně vzrostl. Komise se proto domnívá, že výše uvedená tvrzení CCCME nenaznačují, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingem a újmou. Ve skutečnosti pouze potvrdila, že mezi nárůstem dovozu dotčeného výrobku z Číny a negativním trendem některých ukazatelů újmy existuje určitý časový odstup.

| (701) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dovoz z jiných zemí než Číny nemohl způsobit zjištěné zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie a v žádném případě neoslabuje příčinnou souvislost mezi zhoršenou výkonností výrobního odvětví Unie a pronikáním dovozu z Číny. |
| --- | --- |

(701)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dovoz z jiných zemí než Číny nemohl způsobit zjištěné zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie a v žádném případě neoslabuje příčinnou souvislost mezi zhoršenou výkonností výrobního odvětví Unie a pronikáním dovozu z Číny.

5.2.2.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (702) | Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 12


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v kilometrech kabelů) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Index | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Index | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Zdroj: | Výrobní odvětví Unie |

(702)

Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

2017

2018

2019

OŠ

Objem vývozu (v kilometrech kabelů)

85 676

99 295

95 397

108 672

Index

Index

100

100

116

116

111

111

127

127

Průměrná cena (v EUR/kilometr kabelu)

1 329

1 111

1 282

949

Index

Index

100

100

84

84

96

96

71

71

Zdroj:

Zdroj:

Výrobní odvětví Unie

| (703) | Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 27 %, a sice ze zhruba 85 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na asi 108 000 kilometrů kabelů v období šetření. |
| --- | --- |

(703)

Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 27 %, a sice ze zhruba 85 000 kilometrů kabelů v roce 2017 na asi 108 000 kilometrů kabelů v období šetření.

| (704) | Průměrná cena vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období snížila o 29 % z 1 329 EUR/km kabelů v roce 2017 na 949 EUR/km kabelů v období šetření. Úrovně cen byly vyšší než v Unii. |
| --- | --- |

(704)

Průměrná cena vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období snížila o 29 % z 1 329 EUR/km kabelů v roce 2017 na 949 EUR/km kabelů v období šetření. Úrovně cen byly vyšší než v Unii.

| (705) | S ohledem na růst vývozu a relativně vysoké úrovně cen je zřejmé, že tento vývoz nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(705)

S ohledem na růst vývozu a relativně vysoké úrovně cen je zřejmé, že tento vývoz nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.

5.2.3.   Objemy pro vlastní spotřebu

Objemy pro vlastní spotřebu

| (706) | Jak je vidět v tabulce 4, během posuzovaného období poklesla vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie o 12 %. |
| --- | --- |

(706)

Jak je vidět v tabulce 4, během posuzovaného období poklesla vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie o 12 %.

| (707) | S ohledem na omezenou velikost trhu (odhaduje se na méně než 5 % výroby v Unii v období šetření) Komise dospěla k závěru, že mírné snížení využití pro vlastní spotřebu nezpůsobilo výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(707)

S ohledem na omezenou velikost trhu (odhaduje se na méně než 5 % výroby v Unii v období šetření) Komise dospěla k závěru, že mírné snížení využití pro vlastní spotřebu nezpůsobilo výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.

5.2.4.   Cena surovin

Cena surovin

| (708) | Hlavní surovinou používanou výrobním odvětvím Unie jsou optická vlákna vyráběná v Unii nebo dovážená. Několik dovozců tvrdilo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku nakupují optická vlákna od svých společností ve spojení mimo Unii za převodní ceny, které neodpovídají tržní ceně této suroviny. Podle dovozců byla tato převodní cena dokonce příliš vysoká, a proto výrobcům v EU zařazeným do vzorku způsobovala nižší míru zisku. |
| --- | --- |

(708)

Hlavní surovinou používanou výrobním odvětvím Unie jsou optická vlákna vyráběná v Unii nebo dovážená. Několik dovozců tvrdilo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku nakupují optická vlákna od svých společností ve spojení mimo Unii za převodní ceny, které neodpovídají tržní ceně této suroviny. Podle dovozců byla tato převodní cena dokonce příliš vysoká, a proto výrobcům v EU zařazeným do vzorku způsobovala nižší míru zisku.

| (709) | Společnost Connect Com byla zejména znepokojena interními převodními cenami pro mezipodnikové transakce realizované ve skupinách Prysmian a Corning. |
| --- | --- |

(709)

Společnost Connect Com byla zejména znepokojena interními převodními cenami pro mezipodnikové transakce realizované ve skupinách Prysmian a Corning.

| (710) | Za účelem prošetření tohoto tvrzení si Komise vyžádala od výrobců v Unii zařazených do vzorku další informace o jejich nákupech optických vláken používaných k výrobě kabelů z optických vláken v období šetření. Rovněž si vyžádala informace o optických vláknech vyrobených společnostmi ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku a o prodeji těchto vláken (objem a množství) zákazníkům, kteří jsou i kteří nejsou ve spojení, v Unii i mimo ni. Porovnáním prodeje stejných typů vláken stranám ve spojení a stranám, které nejsou ve spojení, Komise zjistila, že ceny byly řádově stejné a prodej vláken společnostem ve spojení se tedy uskutečňoval za rovných podmínek. Údaje o této činnosti jsou specifické pro jednotlivé společnosti a důvěrné, a proto nemohou být zveřejněny. |
| --- | --- |

(710)

Za účelem prošetření tohoto tvrzení si Komise vyžádala od výrobců v Unii zařazených do vzorku další informace o jejich nákupech optických vláken používaných k výrobě kabelů z optických vláken v období šetření. Rovněž si vyžádala informace o optických vláknech vyrobených společnostmi ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku a o prodeji těchto vláken (objem a množství) zákazníkům, kteří jsou i kteří nejsou ve spojení, v Unii i mimo ni. Porovnáním prodeje stejných typů vláken stranám ve spojení a stranám, které nejsou ve spojení, Komise zjistila, že ceny byly řádově stejné a prodej vláken společnostem ve spojení se tedy uskutečňoval za rovných podmínek. Údaje o této činnosti jsou specifické pro jednotlivé společnosti a důvěrné, a proto nemohou být zveřejněny.

| (711) | Komise proto dospěla k závěru, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nebyla způsobena dopadem převodních cen na ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(711)

Komise proto dospěla k závěru, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nebyla způsobena dopadem převodních cen na ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku.

5.2.5.   Dopad pandemie COVID-19

Dopad pandemie COVID-19

| (712) | Ve svém podání k zahájení řízení zmíněném v 5. bodě odůvodnění CCCME tvrdila, že existuje jasná souvislost mezi poklesem prodeje odvětví kabelů z optických vláken pro EU (a globálně) a začátkem pandemie a že by tato situace neměla být zneužita k uložení neodůvodněných opatření na ochranu obchodu. Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že není jasné, která část údajů z období šetření se týká roku 2019 a která část těchto údajů se týká roku 2020, a proto nelze posoudit očekávaný dopad pandemie COVID-19, a požádala o rozčlenění údajů z období šetření. Pokud jde o toto tvrzení, Komise podotýká, že si vyžádala všechny údaje pro období šetření, které strany poskytly v členění na čtvrtletí, aby bylo možné posoudit možný dopad pandemie COVID-19 na období šetření. Šetření ukázalo, že pandemie COVID-19 měla na výrobní odvětví jen velmi omezený a dočasný dopad (jak je popsáno v 599. a 729. bodě odůvodnění) a nebránila významnému nárůstu spotřeby v Unii během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(712)

Ve svém podání k zahájení řízení zmíněném v 5. bodě odůvodnění CCCME tvrdila, že existuje jasná souvislost mezi poklesem prodeje odvětví kabelů z optických vláken pro EU (a globálně) a začátkem pandemie a že by tato situace neměla být zneužita k uložení neodůvodněných opatření na ochranu obchodu. Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že není jasné, která část údajů z období šetření se týká roku 2019 a která část těchto údajů se týká roku 2020, a proto nelze posoudit očekávaný dopad pandemie COVID-19, a požádala o rozčlenění údajů z období šetření. Pokud jde o toto tvrzení, Komise podotýká, že si vyžádala všechny údaje pro období šetření, které strany poskytly v členění na čtvrtletí, aby bylo možné posoudit možný dopad pandemie COVID-19 na období šetření. Šetření ukázalo, že pandemie COVID-19 měla na výrobní odvětví jen velmi omezený a dočasný dopad (jak je popsáno v 599. a 729. bodě odůvodnění) a nebránila významnému nárůstu spotřeby v Unii během posuzovaného období.

5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (713) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků subvencovaného dovozu působícího újmu. Žádné další činitele nijak neobjasnily negativní vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o ztrátu podílu na trhu, stlačování cen a nízkou ziskovost, snižování investic a návratnost investic. |
| --- | --- |

(713)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků subvencovaného dovozu působícího újmu. Žádné další činitele nijak neobjasnily negativní vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o ztrátu podílu na trhu, stlačování cen a nízkou ziskovost, snižování investic a návratnost investic.

| (714) | Nepříznivý dopad na ziskovost zapříčiněný subvencovaným dovozem a neustálý tlak na ceny neumožnily výrobnímu odvětví Unie uskutečnit nezbytné investice pro dlouhodobé přežití výrobního odvětví. Tento závěr podporuje klesající trend popsaný v 657. bodě odůvodnění a rušení plánovaných investic projednávané ve 665. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(714)

Nepříznivý dopad na ziskovost zapříčiněný subvencovaným dovozem a neustálý tlak na ceny neumožnily výrobnímu odvětví Unie uskutečnit nezbytné investice pro dlouhodobé přežití výrobního odvětví. Tento závěr podporuje klesající trend popsaný v 657. bodě odůvodnění a rušení plánovaných investic projednávané ve 665. bodě odůvodnění.

| (715) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ostatní známé činitele, jednotlivě nebo společně, nebyly s to oslabit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou. |
| --- | --- |

(715)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ostatní známé činitele, jednotlivě nebo společně, nebyly s to oslabit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (716) | V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobují subvence, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není přijetí příslušných opatření v zájmu Unie. Při zjišťování zájmu Unie vycházela Komise z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a dalších relevantních hospodářských subjektů. |
| --- | --- |

(716)

V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobují subvence, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není přijetí příslušných opatření v zájmu Unie. Při zjišťování zájmu Unie vycházela Komise z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a dalších relevantních hospodářských subjektů.

| (717) | Ohledně zájmu Unie bylo předloženo několik připomínek. Čínská vláda tvrdila, že dovoz z Číny především účinně podporuje rozvoj technologií v tomto odvětví a hospodářskou soutěž na trhu Unie. Dále se domnívala, že pokud bude odvětví kabelů z optických vláken v Unii nadměrně chráněné, bude ve srovnání s třetími zeměmi zaostávat, a proto není vůbec v zájmu Unie provádět šetření v tomto odvětví, které by mohlo narušit dvoustrannou spolupráci mezi Čínou a Unií v digitální oblasti. |
| --- | --- |

(717)

Ohledně zájmu Unie bylo předloženo několik připomínek. Čínská vláda tvrdila, že dovoz z Číny především účinně podporuje rozvoj technologií v tomto odvětví a hospodářskou soutěž na trhu Unie. Dále se domnívala, že pokud bude odvětví kabelů z optických vláken v Unii nadměrně chráněné, bude ve srovnání s třetími zeměmi zaostávat, a proto není vůbec v zájmu Unie provádět šetření v tomto odvětví, které by mohlo narušit dvoustrannou spolupráci mezi Čínou a Unií v digitální oblasti.

| (718) | Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že uložení opatření by bylo pro toto odvětví škodlivé, protože dovozci z Číny by již nemohli podávat atraktivní nabídky do nabídkových řízení. V důsledku toho by vzrostla cenová hladina v nabídkových řízeních, která by se negativně odrazila na veřejných rozpočtech. |
| --- | --- |

(718)

Společnost Connect Com rovněž tvrdila, že uložení opatření by bylo pro toto odvětví škodlivé, protože dovozci z Číny by již nemohli podávat atraktivní nabídky do nabídkových řízení. V důsledku toho by vzrostla cenová hladina v nabídkových řízeních, která by se negativně odrazila na veřejných rozpočtech.

| (719) | CCCME poznamenala, že agendě EU v oblasti digitalizace a přechodu na síť 5G by nejlépe posloužilo, kdyby se již dále neomezovaly dodávky vysoce kvalitních kabelů z optických vláken z Číny. |
| --- | --- |

(719)

CCCME poznamenala, že agendě EU v oblasti digitalizace a přechodu na síť 5G by nejlépe posloužilo, kdyby se již dále neomezovaly dodávky vysoce kvalitních kabelů z optických vláken z Číny.

| (720) | Společnost Cable 77 zdůraznila, že uložení cla na kabely z optických vláken ovlivní také další průmyslová odvětví a že pokud bude na kabely uloženo clo, mělo by být uloženo také na vlákna, protože výrobci v Unii používají také vlákna vyrobená mimo Unii. |
| --- | --- |

(720)

Společnost Cable 77 zdůraznila, že uložení cla na kabely z optických vláken ovlivní také další průmyslová odvětví a že pokud bude na kabely uloženo clo, mělo by být uloženo také na vlákna, protože výrobci v Unii používají také vlákna vyrobená mimo Unii.

| (721) | Jak je však podrobně uvedeno v následujících bodech odůvodnění, Komise nenalezla žádné přesvědčivé důvody, které by svědčily o tom, že není v zájmu Unie uložit opatření na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Číny. |
| --- | --- |

(721)

Jak je však podrobně uvedeno v následujících bodech odůvodnění, Komise nenalezla žádné přesvědčivé důvody, které by svědčily o tom, že není v zájmu Unie uložit opatření na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Číny.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (722) | V Unii vyrábí kabely z optických vláken 29 společností, které zaměstnávají přibližně 4 700 zaměstnanců (FTE). Výrobci jsou rozptýleni po celé Unii. |
| --- | --- |

(722)

V Unii vyrábí kabely z optických vláken 29 společností, které zaměstnávají přibližně 4 700 zaměstnanců (FTE). Výrobci jsou rozptýleni po celé Unii.

| (723) | Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zachovat si konkurenceschopné postavení na trhu a získat zpět ztracený podíl na trhu a zároveň zlepšit ziskovost na udržitelnou úroveň. |
| --- | --- |

(723)

Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zachovat si konkurenceschopné postavení na trhu a získat zpět ztracený podíl na trhu a zároveň zlepšit ziskovost na udržitelnou úroveň.

| (724) | Neuložení opatření by pravděpodobně mělo na výrobní odvětví Unie významný negativní dopad projevující se dalším stlačením cen, nižším objemem prodeje a výroby a dalším zhoršením finančních ukazatelů z hlediska ziskovosti a investic, což by ohrozilo jeho budoucnost. |
| --- | --- |

(724)

Neuložení opatření by pravděpodobně mělo na výrobní odvětví Unie významný negativní dopad projevující se dalším stlačením cen, nižším objemem prodeje a výroby a dalším zhoršením finančních ukazatelů z hlediska ziskovosti a investic, což by ohrozilo jeho budoucnost.

6.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (725) | Odvětví dovozu spolupracovalo relativně omezeně. Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo ve stanovené lhůtě formulář pro výběr vzorku. Čtyři z těchto pěti dovozců předložili odpověď na dotazník. Po zahájení antisubvenčního šetření týkajícího se kabelů z optických vláken z Číny se přihlásil nový dovozce, který požádal o spolupráci také při tomto šetření. Komise tomuto dovozci přiznala v tomto šetření status zúčastněné strany, a to ode dne, kdy se do něj přihlásil, a zohlednila informace předložené v tomto šetření, aniž by tím byly dotčeny již přijaté procesní kroky. |
| --- | --- |

(725)

Odvětví dovozu spolupracovalo relativně omezeně. Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo ve stanovené lhůtě formulář pro výběr vzorku. Čtyři z těchto pěti dovozců předložili odpověď na dotazník. Po zahájení antisubvenčního šetření týkajícího se kabelů z optických vláken z Číny se přihlásil nový dovozce, který požádal o spolupráci také při tomto šetření. Komise tomuto dovozci přiznala v tomto šetření status zúčastněné strany, a to ode dne, kdy se do něj přihlásil, a zohlednila informace předložené v tomto šetření, aniž by tím byly dotčeny již přijaté procesní kroky.

| (726) | Pět spolupracujících dovozců představuje přibližně 12 % čínského dovozu. Dva dovozci poskytli ve svých odpovědích na dotazník úplné informace, zatímco zbývající tři nebyli schopni pro dotčený výrobek poskytnout za období šetření přesné údaje o zisku. S uložením opatření nesouhlasil žádný spolupracující dovozce. |
| --- | --- |

(726)

Pět spolupracujících dovozců představuje přibližně 12 % čínského dovozu. Dva dovozci poskytli ve svých odpovědích na dotazník úplné informace, zatímco zbývající tři nebyli schopni pro dotčený výrobek poskytnout za období šetření přesné údaje o zisku. S uložením opatření nesouhlasil žádný spolupracující dovozce.

| (727) | Spolupracující dovozci sídlí ve čtyřech různých členských státech a svou činnost soustředí především do těchto států. Dovážejí 70–90 % nakupovaných kabelů z optických vláken z Číny a zbývající část získávají od výrobců v Unii a od výrobců v jiných třetích zemích. Zdůraznili, že je důležité mít zajištěny různé zdroje dodávek. Na dovoz kabelů z optických vláken ze třetích zemí se v Unii nevztahuje clo. |
| --- | --- |

(727)

Spolupracující dovozci sídlí ve čtyřech různých členských státech a svou činnost soustředí především do těchto států. Dovážejí 70–90 % nakupovaných kabelů z optických vláken z Číny a zbývající část získávají od výrobců v Unii a od výrobců v jiných třetích zemích. Zdůraznili, že je důležité mít zajištěny různé zdroje dodávek. Na dovoz kabelů z optických vláken ze třetích zemí se v Unii nevztahuje clo.

| (728) | Důležitou součástí činnosti spolupracujících dovozců je podávání nabídek na menší projekty. Kromě nabídek kabelů z optických vláken nabízejí také další výrobky (např. potrubí, konektory a skříně) a komplexní služby zákazníkům (např. návrh a instalace sítě). Dotčený výrobek představuje v průměru zhruba jednu třetinu jejich celkového obratu. |
| --- | --- |

(728)

Důležitou součástí činnosti spolupracujících dovozců je podávání nabídek na menší projekty. Kromě nabídek kabelů z optických vláken nabízejí také další výrobky (např. potrubí, konektory a skříně) a komplexní služby zákazníkům (např. návrh a instalace sítě). Dotčený výrobek představuje v průměru zhruba jednu třetinu jejich celkového obratu.

| (729) | Žádný z dovozců neuvedl, že by pandemie COVID-19 měla zásadní dopad na jejich obchodní činnost. Jeden dovozce uvedl, že v březnu 2020 došlo k určitému zpomalení z důvodu omezení volného pohybu osob, avšak zdůraznil, že krize zvýšila význam projektů optického vlákna do domácnosti (dále jen „projekty FTTH“). |
| --- | --- |

(729)

Žádný z dovozců neuvedl, že by pandemie COVID-19 měla zásadní dopad na jejich obchodní činnost. Jeden dovozce uvedl, že v březnu 2020 došlo k určitému zpomalení z důvodu omezení volného pohybu osob, avšak zdůraznil, že krize zvýšila význam projektů optického vlákna do domácnosti (dále jen „projekty FTTH“).

| (730) | Podle dovozců jejich konkurenční výhoda oproti výrobcům v Unii spočívá v jejich efektivní prodejní struktuře a logistice. Své dodací lhůty zkracují tím, že ve svých skladech udržují velké množství zásob, a snaží se rychle a pružně reagovat na potřeby svých zákazníků. |
| --- | --- |

(730)

Podle dovozců jejich konkurenční výhoda oproti výrobcům v Unii spočívá v jejich efektivní prodejní struktuře a logistice. Své dodací lhůty zkracují tím, že ve svých skladech udržují velké množství zásob, a snaží se rychle a pružně reagovat na potřeby svých zákazníků.

| (731) | Dovozci tvrdili, že nemohou nakupovat všechny kabely z optických vláken od výrobního odvětví Unie, protože toto výrobní odvětví není schopné dodat požadované množství v požadovaných lhůtách. Podle nich byl na trhu v letech 2017–2018 nedostatek kabelů z optických vláken a jejich hlavní suroviny, optického vlákna, když výrobní odvětví Unie nedokázalo uspokojit jejich poptávku, a proto si museli najít jiné dodavatele. Někteří dovozci zdůraznili, že se zaváděním optických sítí a sítí 5G roste poptávka po kabelech z optických vláken a tato poptávka by měla podle očekávání dále růst. Tvrdili, že tato zvýšená poptávka v kombinaci s případně uloženými opatřeními na ochranu obchodu by mohla vést k novému nedostatku na trhu a ke zpožděním při rozšiřování optických sítí a sítí 5G. |
| --- | --- |

(731)

Dovozci tvrdili, že nemohou nakupovat všechny kabely z optických vláken od výrobního odvětví Unie, protože toto výrobní odvětví není schopné dodat požadované množství v požadovaných lhůtách. Podle nich byl na trhu v letech 2017–2018 nedostatek kabelů z optických vláken a jejich hlavní suroviny, optického vlákna, když výrobní odvětví Unie nedokázalo uspokojit jejich poptávku, a proto si museli najít jiné dodavatele. Někteří dovozci zdůraznili, že se zaváděním optických sítí a sítí 5G roste poptávka po kabelech z optických vláken a tato poptávka by měla podle očekávání dále růst. Tvrdili, že tato zvýšená poptávka v kombinaci s případně uloženými opatřeními na ochranu obchodu by mohla vést k novému nedostatku na trhu a ke zpožděním při rozšiřování optických sítí a sítí 5G.

| (732) | Výrobní odvětví Unie vyvrátilo tvrzení o problémech s dodávkami, přičemž uvedlo, že má dostatečnou volnou kapacitu. Šetřením bylo zjištěno, že kapacita výrobního odvětví Unie byla v období šetření využívána na 59 %, když výrobní kapacita pro kabely z optických vláken činí přes 2 miliony km kabelů, což je výrazně nad odhadovanou spotřebou kabelů z optických vláken v Unii pro následující roky. Výrobní odvětví Unie předložilo důkazy o tom, že mají výrobci v Unii v případě potřeby kapacitu pro výrobu většího množství kabelů z optických vláken. Další alternativní zdroje dodávek najdeme ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(732)

Výrobní odvětví Unie vyvrátilo tvrzení o problémech s dodávkami, přičemž uvedlo, že má dostatečnou volnou kapacitu. Šetřením bylo zjištěno, že kapacita výrobního odvětví Unie byla v období šetření využívána na 59 %, když výrobní kapacita pro kabely z optických vláken činí přes 2 miliony km kabelů, což je výrazně nad odhadovanou spotřebou kabelů z optických vláken v Unii pro následující roky. Výrobní odvětví Unie předložilo důkazy o tom, že mají výrobci v Unii v případě potřeby kapacitu pro výrobu většího množství kabelů z optických vláken. Další alternativní zdroje dodávek najdeme ve třetích zemích.

| (733) | Dovozci rovněž tvrdili, že mají se svými zákazníky uzavřeny dlouhodobé smlouvy o dodávkách, v nichž jsou dohodnuty pevné ceny na celkovou dobu 2–4 let a které neobsahují žádné ustanovení o úpravě cen pro případ nepředvídaného zvýšení jejich nákupních cen. Nebylo by tedy možné přenést zvýšené náklady na jejich zákazníky. Dovozci navíc tvrdili, že nejsou schopni podávat nabídky v nabídkových řízeních vyhlášených během tohoto šetření, protože nevědí, jakou cenu budou muset zaplatit za kabely z optických vláken v případě uložení opatření. |
| --- | --- |

(733)

Dovozci rovněž tvrdili, že mají se svými zákazníky uzavřeny dlouhodobé smlouvy o dodávkách, v nichž jsou dohodnuty pevné ceny na celkovou dobu 2–4 let a které neobsahují žádné ustanovení o úpravě cen pro případ nepředvídaného zvýšení jejich nákupních cen. Nebylo by tedy možné přenést zvýšené náklady na jejich zákazníky. Dovozci navíc tvrdili, že nejsou schopni podávat nabídky v nabídkových řízeních vyhlášených během tohoto šetření, protože nevědí, jakou cenu budou muset zaplatit za kabely z optických vláken v případě uložení opatření.

| (734) | Dovozci rovněž tvrdili, že nebude možné u stávajících smluv nalézt zdroj dodávek v jiné třetí zemi, protože kabely prošly složitými schvalovacími procesy, a proto by mohly hrozit obrovské časové prodlevy a velké problémy v procesu vyfukování, který musí být přizpůsoben tuhosti kabelu, jež se u jednotlivých dodavatelů liší, a to i u výrobků se stejnou technickou specifikací. |
| --- | --- |

(734)

Dovozci rovněž tvrdili, že nebude možné u stávajících smluv nalézt zdroj dodávek v jiné třetí zemi, protože kabely prošly složitými schvalovacími procesy, a proto by mohly hrozit obrovské časové prodlevy a velké problémy v procesu vyfukování, který musí být přizpůsoben tuhosti kabelu, jež se u jednotlivých dodavatelů liší, a to i u výrobků se stejnou technickou specifikací.

| (735) | Někteří dovozci dále tvrdili, že čínské kabely mají vyšší kvalitu než kabely vyráběné výrobním odvětvím Unie. Ačkoli jsou technické specifikace stejné, tvrdili, že se čínské kabely z optických vláken vyrábějí na novějších výrobních linkách a mají konečnou úpravu, rolování i technické vlastnosti na vyšší úrovni. Podle těchto dovozců se navíc rozdíl v kvalitě netýká pouze samotného výrobku. Čínští výrobci uspokojují individuální potřeby svých zákazníků flexibilnějším a rychlejším způsobem a poskytují lepší poprodejní služby. Jeden dovozce rovněž tvrdil, že je cenový rozdíl mezi unijními a čínskými kabely z optických vláken nižší než uvedený v podnětu. Tento dovozce dále namítal, že výrobci v Unii dodávají i další výrobky (potrubí, průlezy, uzávěry), a domníval se, že opatření by výrobcům v Unii umožnila svázat tyto další výrobky s kabely z optických vláken a prodávat je v rámci projektu. Rovněž se domníval, že opatření by byla pro výrobce v Unii z pohledu inovací demotivační, protože by je chránila před konkurencí. Podle jeho názoru by to vedlo ke zpomalení zavádění sítí. |
| --- | --- |

(735)

Někteří dovozci dále tvrdili, že čínské kabely mají vyšší kvalitu než kabely vyráběné výrobním odvětvím Unie. Ačkoli jsou technické specifikace stejné, tvrdili, že se čínské kabely z optických vláken vyrábějí na novějších výrobních linkách a mají konečnou úpravu, rolování i technické vlastnosti na vyšší úrovni. Podle těchto dovozců se navíc rozdíl v kvalitě netýká pouze samotného výrobku. Čínští výrobci uspokojují individuální potřeby svých zákazníků flexibilnějším a rychlejším způsobem a poskytují lepší poprodejní služby. Jeden dovozce rovněž tvrdil, že je cenový rozdíl mezi unijními a čínskými kabely z optických vláken nižší než uvedený v podnětu. Tento dovozce dále namítal, že výrobci v Unii dodávají i další výrobky (potrubí, průlezy, uzávěry), a domníval se, že opatření by výrobcům v Unii umožnila svázat tyto další výrobky s kabely z optických vláken a prodávat je v rámci projektu. Rovněž se domníval, že opatření by byla pro výrobce v Unii z pohledu inovací demotivační, protože by je chránila před konkurencí. Podle jeho názoru by to vedlo ke zpomalení zavádění sítí.

| (736) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že navrhovaná výše cel značně převyšuje její zisková rozpětí. Tato situace by způsobila značné ztráty, neboť by nebyla schopna přenést cla na své zákazníky, s nimiž má uzavřené dlouhodobé smlouvy s pevně stanovenými cenami. Společnost Connect Com navíc tvrdila, že její ziskové rozpětí u veřejných zakázek bylo obvykle výrazně nižší než 20 % a že antisubvenční opatření ve spojení s antidumpingovými cly neumožní plnění jejích stávajících smluv. Proto by cla mohla nakonec vést k jejímu úpadku. Rovněž tvrdila, že výrobci v Unii nebyli schopni nebo připraveni dodat kabely z optických vláken odpovídající jejich požadavkům včas a že by v případě zavedení opatření došlo k nedostatku kabelů z optických vláken a k značnému zpoždění při přípravě a zavádění sítí. Společnost Connect Com navíc tvrdila, že není správné poskytnout výrobcům v EU zvýšení jejich ziskového rozpětí z 8 % na 12 % a zároveň snížit ziskové rozpětí dovozců na nulu nebo dokonce na ztráty. |
| --- | --- |

(736)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že navrhovaná výše cel značně převyšuje její zisková rozpětí. Tato situace by způsobila značné ztráty, neboť by nebyla schopna přenést cla na své zákazníky, s nimiž má uzavřené dlouhodobé smlouvy s pevně stanovenými cenami. Společnost Connect Com navíc tvrdila, že její ziskové rozpětí u veřejných zakázek bylo obvykle výrazně nižší než 20 % a že antisubvenční opatření ve spojení s antidumpingovými cly neumožní plnění jejích stávajících smluv. Proto by cla mohla nakonec vést k jejímu úpadku. Rovněž tvrdila, že výrobci v Unii nebyli schopni nebo připraveni dodat kabely z optických vláken odpovídající jejich požadavkům včas a že by v případě zavedení opatření došlo k nedostatku kabelů z optických vláken a k značnému zpoždění při přípravě a zavádění sítí. Společnost Connect Com navíc tvrdila, že není správné poskytnout výrobcům v EU zvýšení jejich ziskového rozpětí z 8 % na 12 % a zároveň snížit ziskové rozpětí dovozců na nulu nebo dokonce na ztráty.

| (737) | Komise zjistila, že i když mají spolupracující dovozci stabilní obchodní vazby se svými dodavateli kabelů z optických vláken v Číně, nemají s těmito dodavateli uzavřeny dlouhodobé smlouvy, které by stanovovaly objemy nebo kupní ceny. Dovozci ve skutečnosti zadávají pravidelné objednávky na větší objemy kabelů z optických vláken a pro každou objednávku obdrží cenovou nabídku od čínských výrobců. I když by podle dovozců byla změna dodavatele nákladná a časově náročná, všichni nakupují rovněž z jiných zdrojů (tj. v Unii, Spojených státech, Indii, Kazachstánu, Bělorusku, na Ukrajině) a během období 2017–2018, kdy došlo k údajnému výpadku, úspěšně našli nové dodavatele. Z toho vyplývá, že i kdyby dovozci skutečně museli platit vyšší cenu za objednávky, které již byly zadány, ale ještě nebyly před uložením opatření vyřízeny, nebylo by pro ně příliš obtížné přejít v relativně krátké době k novému dodavateli. |
| --- | --- |

(737)

Komise zjistila, že i když mají spolupracující dovozci stabilní obchodní vazby se svými dodavateli kabelů z optických vláken v Číně, nemají s těmito dodavateli uzavřeny dlouhodobé smlouvy, které by stanovovaly objemy nebo kupní ceny. Dovozci ve skutečnosti zadávají pravidelné objednávky na větší objemy kabelů z optických vláken a pro každou objednávku obdrží cenovou nabídku od čínských výrobců. I když by podle dovozců byla změna dodavatele nákladná a časově náročná, všichni nakupují rovněž z jiných zdrojů (tj. v Unii, Spojených státech, Indii, Kazachstánu, Bělorusku, na Ukrajině) a během období 2017–2018, kdy došlo k údajnému výpadku, úspěšně našli nové dodavatele. Z toho vyplývá, že i kdyby dovozci skutečně museli platit vyšší cenu za objednávky, které již byly zadány, ale ještě nebyly před uložením opatření vyřízeny, nebylo by pro ně příliš obtížné přejít v relativně krátké době k novému dodavateli.

| (738) | Ačkoli je pravděpodobné, že vyrovnávací opatření budou mít na dovozce určitý nepříznivý dopad a mohou snížit jejich ziskovost, dovozci budou moci s ohledem na své významné ziskové rozpětí přesahující 20 % absorbovat část zvýšených nákladů vlivem cla a/nebo je přenést na své zákazníky. Rovněž mohou najít alternativní zdroje dodávek, a to i v jiných třetích zemích a ve výrobním odvětví Unie. Proto by kombinace dalších zdrojů dodávek pro dotčený výrobek a schopnost absorbovat alespoň část dopadů cla a/nebo je přenést na své zákazníky mohla znamenat, že se dovozců, kteří nejsou ve spojení, uložená opatření nadměrně nedotknou. |
| --- | --- |

(738)

Ačkoli je pravděpodobné, že vyrovnávací opatření budou mít na dovozce určitý nepříznivý dopad a mohou snížit jejich ziskovost, dovozci budou moci s ohledem na své významné ziskové rozpětí přesahující 20 % absorbovat část zvýšených nákladů vlivem cla a/nebo je přenést na své zákazníky. Rovněž mohou najít alternativní zdroje dodávek, a to i v jiných třetích zemích a ve výrobním odvětví Unie. Proto by kombinace dalších zdrojů dodávek pro dotčený výrobek a schopnost absorbovat alespoň část dopadů cla a/nebo je přenést na své zákazníky mohla znamenat, že se dovozců, kteří nejsou ve spojení, uložená opatření nadměrně nedotknou.

| (739) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že uložení vyrovnávacích opatření by poškodilo agendu EU v oblasti digitalizace a její cíle v oblasti konektivity, neboť povede ke kritickému nedostatku tohoto klíčového produktu pro sítě 5G a ke zvýšení cen, aniž by v tomto ohledu byly předloženy důkazy. |
| --- | --- |

(739)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací CCCME tvrdila, že uložení vyrovnávacích opatření by poškodilo agendu EU v oblasti digitalizace a její cíle v oblasti konektivity, neboť povede ke kritickému nedostatku tohoto klíčového produktu pro sítě 5G a ke zvýšení cen, aniž by v tomto ohledu byly předloženy důkazy.

| (740) | Tvrzení týkající se rozdílů v kvalitě, nedostatečné nabídky, neschopnosti nebo nepřipravenosti výrobního odvětví Unie zásobovat trh, cenových rozdílů, ziskovosti dovozců, rizik monopolu nebo oligopolu, pobídek k inovacím a doby zavádění telekomunikačních sítí nebyla opodstatněná, a nemohla být tedy přijata. |
| --- | --- |

(740)

Tvrzení týkající se rozdílů v kvalitě, nedostatečné nabídky, neschopnosti nebo nepřipravenosti výrobního odvětví Unie zásobovat trh, cenových rozdílů, ziskovosti dovozců, rizik monopolu nebo oligopolu, pobídek k inovacím a doby zavádění telekomunikačních sítí nebyla opodstatněná, a nemohla být tedy přijata.

| (741) | V každém případě šetření ukázalo, že jedním z důležitých aspektů újmy v tomto případě je právě skutečnost, že výrobní odvětví Unie kvůli čínskému dumpingovému dovozu nemohlo dosáhnout úrovně zisku, která by mu umožnila i nadále investovat mimo jiné do další kapacity, aby uspokojila rostoucí poptávku na expandujícím trhu Unie. Očekávaným dopadem opatření je právě obnovení rovných podmínek a umožnění takových zisků, investic a rozšíření kapacity. |
| --- | --- |

(741)

V každém případě šetření ukázalo, že jedním z důležitých aspektů újmy v tomto případě je právě skutečnost, že výrobní odvětví Unie kvůli čínskému dumpingovému dovozu nemohlo dosáhnout úrovně zisku, která by mu umožnila i nadále investovat mimo jiné do další kapacity, aby uspokojila rostoucí poptávku na expandujícím trhu Unie. Očekávaným dopadem opatření je právě obnovení rovných podmínek a umožnění takových zisků, investic a rozšíření kapacity.

| (742) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že náklady na suroviny ve všech odvětvích výrazně rostou a že byla dotčena i výroba širokopásmových kabelů. V tomto ohledu společnost Connect Com uvedla příklady zvýšení cen nezveřejněného čínského dodavatele od druhého čtvrtletí roku 2020 do druhého čtvrtletí roku 2021. V této souvislosti společnost Connect Com tvrdila, že v Evropě existuje naléhavá potřeba rozšířit širokopásmové kabelové sítě, ale výrobci v Unii nemohou v krátkodobém horizontu uspokojit poptávku za konkurenceschopné a přijatelné ceny, a proto by cla neměla být ukládána nebo by alespoň měla být pozastavena. |
| --- | --- |

(742)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Connect Com tvrdila, že náklady na suroviny ve všech odvětvích výrazně rostou a že byla dotčena i výroba širokopásmových kabelů. V tomto ohledu společnost Connect Com uvedla příklady zvýšení cen nezveřejněného čínského dodavatele od druhého čtvrtletí roku 2020 do druhého čtvrtletí roku 2021. V této souvislosti společnost Connect Com tvrdila, že v Evropě existuje naléhavá potřeba rozšířit širokopásmové kabelové sítě, ale výrobci v Unii nemohou v krátkodobém horizontu uspokojit poptávku za konkurenceschopné a přijatelné ceny, a proto by cla neměla být ukládána nebo by alespoň měla být pozastavena.

| (743) | Ani reprezentativnost, ani účinek tohoto zvýšení cen na uživatele a dovozce nebyly doloženy. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(743)

Ani reprezentativnost, ani účinek tohoto zvýšení cen na uživatele a dovozce nebyly doloženy. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

6.3.   Zájem uživatelů a distributorů

Zájem uživatelů a distributorů

| (744) | Dotčený výrobek je nakupován několika průmyslovými odvětvími, zejména velkými telekomunikačními operátory, veřejnými subjekty (například obcemi) odpovědnými za rozšiřování širokopásmové sítě, subjekty, které zajišťují instalaci, provozovateli a distributory. |
| --- | --- |

(744)

Dotčený výrobek je nakupován několika průmyslovými odvětvími, zejména velkými telekomunikačními operátory, veřejnými subjekty (například obcemi) odpovědnými za rozšiřování širokopásmové sítě, subjekty, které zajišťují instalaci, provozovateli a distributory.

| (745) | Při šetření spolupracovalo několik uživatelů: dva velcí telekomunikační operátoři (společnost Deutsche Telekom v Německu a společnost Proximus v Belgii), pět subjektů, které zajišťují instalaci sítí, a operátorů, jeden distributor a drobný uživatel. Spolupracující uživatelé společně tvoří méně než 12 % celkového objemu dovozu kabelů z optických vláken z Číny a méně než 9 % celkového objemu spotřeby kabelů z optických vláken v EU během období šetření. |
| --- | --- |

(745)

Při šetření spolupracovalo několik uživatelů: dva velcí telekomunikační operátoři (společnost Deutsche Telekom v Německu a společnost Proximus v Belgii), pět subjektů, které zajišťují instalaci sítí, a operátorů, jeden distributor a drobný uživatel. Spolupracující uživatelé společně tvoří méně než 12 % celkového objemu dovozu kabelů z optických vláken z Číny a méně než 9 % celkového objemu spotřeby kabelů z optických vláken v EU během období šetření.

| (746) | Mnoho odpovědí uživatelů na dotazník vykazovalo četné nedostatky a neobsahovalo žádné argumenty ani informace týkající se zájmu Unie. Při šetření nespolupracoval žádný z veřejných subjektů, které nakupují kabely z optických vláken. |
| --- | --- |

(746)

Mnoho odpovědí uživatelů na dotazník vykazovalo četné nedostatky a neobsahovalo žádné argumenty ani informace týkající se zájmu Unie. Při šetření nespolupracoval žádný z veřejných subjektů, které nakupují kabely z optických vláken.

| (747) | Společnost BYCN Axione a další uživatel, kteří nakupují kabely z optických vláken hlavně od výrobců v Unii, nevznesli vůči opatřením žádné námitky. Společnost Deutsche Telekom a španělský distributor Comercial Electro Industrial S.A. (dále jen „společnost Comel“) nesouhlasili s uložením opatření. |
| --- | --- |

(747)

Společnost BYCN Axione a další uživatel, kteří nakupují kabely z optických vláken hlavně od výrobců v Unii, nevznesli vůči opatřením žádné námitky. Společnost Deutsche Telekom a španělský distributor Comercial Electro Industrial S.A. (dále jen „společnost Comel“) nesouhlasili s uložením opatření.

| (748) | Společnost Deutsche Telekom očekávala zvýšení poptávky po kabelech z optických vláken z důvodu masivního zavádění sítí 5G a tvrdila, že kabely z optických vláken tvoří celosvětový trh se standardizovanou technologií, globálním nasazením a dodavateli. Tvrdila, že clo na kabely z optických vláken z Číny může způsobit velké problémy při uspokojování poptávky po kabelech v Unii a hrozí, že bude omezovat nebo zdržovat zavádění sítí a povede k významnému zvýšení nákladů pro zákazníky v EU. Rovněž tvrdila, že ceny klesly v důsledku stávajících nadměrných kapacit, přičemž všechny subjekty investovaly do zvyšování kapacity během údajného nedostatku dodávek před několika lety. |
| --- | --- |

(748)

Společnost Deutsche Telekom očekávala zvýšení poptávky po kabelech z optických vláken z důvodu masivního zavádění sítí 5G a tvrdila, že kabely z optických vláken tvoří celosvětový trh se standardizovanou technologií, globálním nasazením a dodavateli. Tvrdila, že clo na kabely z optických vláken z Číny může způsobit velké problémy při uspokojování poptávky po kabelech v Unii a hrozí, že bude omezovat nebo zdržovat zavádění sítí a povede k významnému zvýšení nákladů pro zákazníky v EU. Rovněž tvrdila, že ceny klesly v důsledku stávajících nadměrných kapacit, přičemž všechny subjekty investovaly do zvyšování kapacity během údajného nedostatku dodávek před několika lety.

| (749) | Komise dospěla k závěru, že vyrovnávací clo bude mít nevyhnutelný dopad na náklady pro uživatele, kteří nakupují své kabely z optických vláken z Číny. Hlavní příčinou je však nekalé vývozní chování čínských vývozců. Šetřením bylo dále zjištěno, že kabely z optických vláken představují pouze malý podíl z celkových nákladů na realizaci projektů digitálních sítí – v případě sítí 5G činí mnohem méně než 5 %. Nákup dotčeného výrobku spolupracujícími telekomunikačními operátory představuje malé procento obratu společnosti, přičemž dotčená společnost nakupuje významnou část svých kabelů z optických vláken z jiných zdrojů. Ohledně tvrzení druhého uživatele, že je obtížné změnit dodavatele, jak je vysvětleno ve 737. bodě odůvodnění, se zjistilo, že také ostatní dovozci nakupují z různých zdrojů ve třetích zemích. Uživatelé si rovněž mohou najít alternativní zdroje dodávek, včetně dodavatelů z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že se v nadcházejících letech očekává nárůst poptávky po kabelech z optických vláken, budou uživatelé a distributoři soutěžit na větším trhu než doposud. Bude to pro ně znamenat příležitost k zachování svých obchodních činností a jejich rozvoji, i když se jejich ceny zvýší v důsledku vyrovnávacího cla. |
| --- | --- |

(749)

Komise dospěla k závěru, že vyrovnávací clo bude mít nevyhnutelný dopad na náklady pro uživatele, kteří nakupují své kabely z optických vláken z Číny. Hlavní příčinou je však nekalé vývozní chování čínských vývozců. Šetřením bylo dále zjištěno, že kabely z optických vláken představují pouze malý podíl z celkových nákladů na realizaci projektů digitálních sítí – v případě sítí 5G činí mnohem méně než 5 %. Nákup dotčeného výrobku spolupracujícími telekomunikačními operátory představuje malé procento obratu společnosti, přičemž dotčená společnost nakupuje významnou část svých kabelů z optických vláken z jiných zdrojů. Ohledně tvrzení druhého uživatele, že je obtížné změnit dodavatele, jak je vysvětleno ve 737. bodě odůvodnění, se zjistilo, že také ostatní dovozci nakupují z různých zdrojů ve třetích zemích. Uživatelé si rovněž mohou najít alternativní zdroje dodávek, včetně dodavatelů z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že se v nadcházejících letech očekává nárůst poptávky po kabelech z optických vláken, budou uživatelé a distributoři soutěžit na větším trhu než doposud. Bude to pro ně znamenat příležitost k zachování svých obchodních činností a jejich rozvoji, i když se jejich ceny zvýší v důsledku vyrovnávacího cla.

| (750) | Dále je zdůrazněno, že existence nadměrné kapacity způsobené Čínou neodůvodňuje nekalé obchodní praktiky, pokud jimi způsobená újma výrobnímu odvětví Unie ohrožuje jeho budoucnost, jakož i rozmanitost nabídky, a tedy i hospodářskou soutěž na trhu Unie. |
| --- | --- |

(750)

Dále je zdůrazněno, že existence nadměrné kapacity způsobené Čínou neodůvodňuje nekalé obchodní praktiky, pokud jimi způsobená újma výrobnímu odvětví Unie ohrožuje jeho budoucnost, jakož i rozmanitost nabídky, a tedy i hospodářskou soutěž na trhu Unie.

| (751) | Komise proto dospěla k závěru, že uživatelé a distributoři nejsou uložením opatření nepřiměřeně zasaženi. |
| --- | --- |

(751)

Komise proto dospěla k závěru, že uživatelé a distributoři nejsou uložením opatření nepřiměřeně zasaženi.

6.4.   Další faktory

Další faktory

| (752) | Kabely z optických vláken jsou zapotřebí k vybudování rychlých širokopásmových sítí, a mají proto velký význam pro občany, podniky a veřejné subjekty v celé EU, kteří jsou na těchto sítích závislí při práci z domova, učení z domova, při podnikání nebo poskytování služeb. Investice prostřednictvím programu NextGenerationEU (152) jsou jednou z hlavních priorit Evropské unie, která si rovněž klade za cíl zavést širokopásmovou infrastrukturu s pokročilými technologiemi do všech koutů EU. Kabely z optických vláken jsou tedy klíčové pro evropskou digitální dekádu (153) a také pro digitální suverenitu EU. |
| --- | --- |

(752)

Kabely z optických vláken jsou zapotřebí k vybudování rychlých širokopásmových sítí, a mají proto velký význam pro občany, podniky a veřejné subjekty v celé EU, kteří jsou na těchto sítích závislí při práci z domova, učení z domova, při podnikání nebo poskytování služeb. Investice prostřednictvím programu NextGenerationEU (152) jsou jednou z hlavních priorit Evropské unie, která si rovněž klade za cíl zavést širokopásmovou infrastrukturu s pokročilými technologiemi do všech koutů EU. Kabely z optických vláken jsou tedy klíčové pro evropskou digitální dekádu (153) a také pro digitální suverenitu EU.

152

153

| (753) | Vzhledem k významu dotčeného výrobku na základě výše uvedených veřejných cílů Komise pečlivě analyzovala dopad možných opatření na realizaci projektů širokopásmových sítí. |
| --- | --- |

(753)

Vzhledem k významu dotčeného výrobku na základě výše uvedených veřejných cílů Komise pečlivě analyzovala dopad možných opatření na realizaci projektů širokopásmových sítí.

| (754) | Několik stran tvrdilo, že uložením opatření budou zasaženi spotřebitelé a veřejné rozpočty v Unii, protože se zvýší cena kabelů z optických vláken, a tím se zvýší celková cena projektů v oblasti sítí. |
| --- | --- |

(754)

Několik stran tvrdilo, že uložením opatření budou zasaženi spotřebitelé a veřejné rozpočty v Unii, protože se zvýší cena kabelů z optických vláken, a tím se zvýší celková cena projektů v oblasti sítí.

| (755) | Komise proto analyzovala podíl nákladů na kabely z optických vláken v celkových nákladech na projekty v oblasti sítí. Šetření ukázalo, že kabely z optických vláken tvoří pouze malý podíl v celkových nákladech na zavádění digitálních sítí. Nejvýznamnější nákladovou položkou v těchto projektech jsou stavební práce (tj. výkopové práce za účelem položení kabelů), které představují přibližně 80 % nákladů. Zbývajících 20 % tvoří náklady na materiál zahrnující i další produkty, jako jsou potrubí, skříně a konektory. Komise zjistila, že kabely z optických vláken představují pouze malou část celkových nákladů na projekty v oblasti sítí – v případě sítí 5G je to podle jednoho z velkých uživatelů méně než 5 %. Výrobci v EU a spolupracující dovozci rovněž tvrdili, že kabely z optických vláken tvoří přibližně 5–10 % celkových nákladů na projekty v oblasti sítí. |
| --- | --- |

(755)

Komise proto analyzovala podíl nákladů na kabely z optických vláken v celkových nákladech na projekty v oblasti sítí. Šetření ukázalo, že kabely z optických vláken tvoří pouze malý podíl v celkových nákladech na zavádění digitálních sítí. Nejvýznamnější nákladovou položkou v těchto projektech jsou stavební práce (tj. výkopové práce za účelem položení kabelů), které představují přibližně 80 % nákladů. Zbývajících 20 % tvoří náklady na materiál zahrnující i další produkty, jako jsou potrubí, skříně a konektory. Komise zjistila, že kabely z optických vláken představují pouze malou část celkových nákladů na projekty v oblasti sítí – v případě sítí 5G je to podle jednoho z velkých uživatelů méně než 5 %. Výrobci v EU a spolupracující dovozci rovněž tvrdili, že kabely z optických vláken tvoří přibližně 5–10 % celkových nákladů na projekty v oblasti sítí.

| (756) | Nízká úroveň spolupráce hlavních provozovatelů sítí v EU a veřejných subjektů odpovědných za velké projekty v oblasti sítí rovněž naznačuje, že by případná opatření uložená na dovoz kabelů z optických vláken neměla významný dopad na náklady na tyto projekty a jejich dobu realizace. |
| --- | --- |

(756)

Nízká úroveň spolupráce hlavních provozovatelů sítí v EU a veřejných subjektů odpovědných za velké projekty v oblasti sítí rovněž naznačuje, že by případná opatření uložená na dovoz kabelů z optických vláken neměla významný dopad na náklady na tyto projekty a jejich dobu realizace.

6.5.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (757) | Šetřením bylo zjištěno, že v Unii a v jiných třetích zemích je k dispozici dostatečná kapacita, která by mohla nahradit dovoz pocházející z Číny. Uložení vyrovnávacích opatření by navíc výrobnímu odvětví Unie umožnilo investovat do svých výroben v Unii a do nových technologií, ze kterých by mělo prospěch uživatelské odvětví. Tato opatření by zároveň nijak nebránila tomu, aby dovoz ze třetích zemí (včetně Číny) mohl na trhu Unie soutěžit za spravedlivých podmínek. I když se poptávka po kabelech z optických vláken v nadcházejících letech podle očekávání subjektů na trhu zvýší, dovozci a uživatelé dotčeného výrobku by neměli být nijak významně ohroženi nedostatkem dodávek a zavádění širokopásmové optické sítě do domácností a podniků by se tedy nemělo zpozdit. |
| --- | --- |

(757)

Šetřením bylo zjištěno, že v Unii a v jiných třetích zemích je k dispozici dostatečná kapacita, která by mohla nahradit dovoz pocházející z Číny. Uložení vyrovnávacích opatření by navíc výrobnímu odvětví Unie umožnilo investovat do svých výroben v Unii a do nových technologií, ze kterých by mělo prospěch uživatelské odvětví. Tato opatření by zároveň nijak nebránila tomu, aby dovoz ze třetích zemí (včetně Číny) mohl na trhu Unie soutěžit za spravedlivých podmínek. I když se poptávka po kabelech z optických vláken v nadcházejících letech podle očekávání subjektů na trhu zvýší, dovozci a uživatelé dotčeného výrobku by neměli být nijak významně ohroženi nedostatkem dodávek a zavádění širokopásmové optické sítě do domácností a podniků by se tedy nemělo zpozdit.

| (758) | Ačkoli při absenci opatření mohou uživatelé, dovozci, koneční zákazníci a veřejné rozpočty krátkodobě těžit z levnějších výrobků, subvencovaný dovoz z Číny by nesporně vytlačil výrobce v Unii z trhu Unie, čímž by uživatelské odvětví přišlo o cenné zdroje dodávek a při neexistenci konkurence ze strany výrobců v Unii by se potenciálně zvýšily dovozní ceny. A konečně, přežití výrobců v Unii je klíčem k dosažení digitální suverenity EU. |
| --- | --- |

(758)

Ačkoli při absenci opatření mohou uživatelé, dovozci, koneční zákazníci a veřejné rozpočty krátkodobě těžit z levnějších výrobků, subvencovaný dovoz z Číny by nesporně vytlačil výrobce v Unii z trhu Unie, čímž by uživatelské odvětví přišlo o cenné zdroje dodávek a při neexistenci konkurence ze strany výrobců v Unii by se potenciálně zvýšily dovozní ceny. A konečně, přežití výrobců v Unii je klíčem k dosažení digitální suverenity EU.

| (759) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky v této fázi šetření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(759)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky v této fázi šetření není v zájmu Unie.

7.   KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

| (760) | Vzhledem k závěrům ohledně subvencování, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie a v souladu s článkem 15 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo. |
| --- | --- |

(760)

Vzhledem k závěrům ohledně subvencování, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie a v souladu s článkem 15 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo.

7.1.   Úroveň konečných vyrovnávacích opatření

Úroveň konečných vyrovnávacích opatření

| (761) | V čl. 15 odst. 1 třetím pododstavci základního nařízení je stanoveno, že výše konečného vyrovnávacího cla nesmí být vyšší než výše zjištěných napadnutelných subvencí. |
| --- | --- |

(761)

V čl. 15 odst. 1 třetím pododstavci základního nařízení je stanoveno, že výše konečného vyrovnávacího cla nesmí být vyšší než výše zjištěných napadnutelných subvencí.

| (762) | V čl. 15 odst. 1 čtvrtém pododstavci se stanoví, že „jestliže Komise může na základě veškerých předložených informací jednoznačně konstatovat, že není v zájmu Unie určit výši vyrovnávacího cla v souladu s třetím pododstavcem, výše vyrovnávacího cla musí být nižší, pokud je takové nižší clo dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(762)

V čl. 15 odst. 1 čtvrtém pododstavci se stanoví, že „jestliže Komise může na základě veškerých předložených informací jednoznačně konstatovat, že není v zájmu Unie určit výši vyrovnávacího cla v souladu s třetím pododstavcem, výše vyrovnávacího cla musí být nižší, pokud je takové nižší clo dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“.

jestliže Komise může na základě veškerých předložených informací jednoznačně konstatovat, že není v zájmu Unie určit výši vyrovnávacího cla v souladu s třetím pododstavcem, výše vyrovnávacího cla musí být nižší, pokud je takové nižší clo dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie

| (763) | Komisi nebyly žádné takové informace předloženy, a proto bude úroveň vyrovnávacích opatření stanovena s odvoláním na čl. 15 odst. 1 třetí pododstavec. |
| --- | --- |

(763)

Komisi nebyly žádné takové informace předloženy, a proto bude úroveň vyrovnávacích opatření stanovena s odvoláním na čl. 15 odst. 1 třetí pododstavec.

| (764) | Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:






  Společnost | Sazba vyrovnávacího cla |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(764)

Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:

Společnost

Sazba vyrovnávacího cla

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze I

7,8  %

Ostatní společnosti spolupracující v antidumpingovém šetření, avšak nikoli v antisubvenčním šetření uvedené v příloze II

10,3  %

Všechny ostatní společnosti

10,3  %

| (765) | Antisubvenční šetření bylo provedeno souběžně se samostatným antidumpingovým šetřením týkajícím se téhož dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, v němž Komise uložila antidumpingová opatření na úrovni dumpingového rozpětí. Komise se ujistila, že uložení kumulovaného cla, které by odráželo míru subvencování a úplnou míru dumpingu, by nevedlo k vyrovnání účinků subvencování dvakrát („dvojí započtení“) v souladu s čl. 24 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(765)

Antisubvenční šetření bylo provedeno souběžně se samostatným antidumpingovým šetřením týkajícím se téhož dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, v němž Komise uložila antidumpingová opatření na úrovni dumpingového rozpětí. Komise se ujistila, že uložení kumulovaného cla, které by odráželo míru subvencování a úplnou míru dumpingu, by nevedlo k vyrovnání účinků subvencování dvakrát („dvojí započtení“) v souladu s čl. 24 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 základního nařízení.

| (766) | Běžná hodnota byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 6a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (154), s odkazem na nezkreslené náklady a zisk ve vhodné externí reprezentativní zemi. V důsledku toho Komise v souladu s čl. 15 odst. 2 základního nařízení a s cílem zabránit dvojímu započtení nejprve uložila konečné vyrovnávací clo na úrovni stanovené konečné výše subvencování a poté uložila zbývající konečné antidumpingové clo, které odpovídá příslušnému dumpingovému rozpětí sníženému o částku vyrovnávacího cla až do příslušné úrovně pro odstranění újmy stanovené v samostatném antidumpingovém šetření. Jelikož Komise snížila zjištěné dumpingové rozpětí o celkovou výši subvencování zjištěnou v ČLR, nenastal problém dvojího započtení ve smyslu čl. 24 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(766)

Běžná hodnota byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 6a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (154), s odkazem na nezkreslené náklady a zisk ve vhodné externí reprezentativní zemi. V důsledku toho Komise v souladu s čl. 15 odst. 2 základního nařízení a s cílem zabránit dvojímu započtení nejprve uložila konečné vyrovnávací clo na úrovni stanovené konečné výše subvencování a poté uložila zbývající konečné antidumpingové clo, které odpovídá příslušnému dumpingovému rozpětí sníženému o částku vyrovnávacího cla až do příslušné úrovně pro odstranění újmy stanovené v samostatném antidumpingovém šetření. Jelikož Komise snížila zjištěné dumpingové rozpětí o celkovou výši subvencování zjištěnou v ČLR, nenastal problém dvojího započtení ve smyslu čl. 24 odst. 1 základního nařízení.

154

| (767) | Vzhledem k vysoké míře spolupráce čínských vyvážejících výrobců Komise zjistila, že úroveň nejvyššího cla uloženého společnostem zařazeným do vzorku bude reprezentativní jako clo pro „všechny ostatní společnosti“. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které při tomto šetření nespolupracovaly. |
| --- | --- |

(767)

Vzhledem k vysoké míře spolupráce čínských vyvážejících výrobců Komise zjistila, že úroveň nejvyššího cla uloženého společnostem zařazeným do vzorku bude reprezentativní jako clo pro „všechny ostatní společnosti“. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které při tomto šetření nespolupracovaly.

| (768) | V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení byla celková výše subvence pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku vypočtena na základě celkového váženého průměru napadnutelných subvencí zjištěných pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, s výjimkou zanedbatelných výší a rovněž výše subvencí zjištěné u položek, na něž se vztahují ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Komise však při určování uvedených částek neopominula zohlednit závěry částečně založené na dostupných údajích. Komise totiž dospěla k závěru, že dostupné údaje, které byly v uvedených případech použity, neovlivnily podstatným způsobem informace nezbytné ke spravedlivému určení výše subvencování, takže vývozci, kteří nebyli požádáni o spolupráci při šetření, nebudou použitím tohoto přístupu poškozeni. |
| --- | --- |

(768)

V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení byla celková výše subvence pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku vypočtena na základě celkového váženého průměru napadnutelných subvencí zjištěných pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, s výjimkou zanedbatelných výší a rovněž výše subvencí zjištěné u položek, na něž se vztahují ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Komise však při určování uvedených částek neopominula zohlednit závěry částečně založené na dostupných údajích. Komise totiž dospěla k závěru, že dostupné údaje, které byly v uvedených případech použity, neovlivnily podstatným způsobem informace nezbytné ke spravedlivému určení výše subvencování, takže vývozci, kteří nebyli požádáni o spolupráci při šetření, nebudou použitím tohoto přístupu poškozeni.

| (769) | Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cel, která budou uložena, stanoveny takto:










  Společnost | Dumpingové rozpětí | Sazba subvence | Úroveň pro odstranění újmy | Sazba vyrovnávacího cla | Antidumpingová sazba cla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(769)

Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cel, která budou uložena, stanoveny takto:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Sazba subvence

Úroveň pro odstranění újmy

Sazba vyrovnávacího cla

Antidumpingová sazba cla

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

5,1  %

42,0  %

5,1  %

14,6  %

Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze I

31,2  %

7,8  %

52,7  %

7,8  %

23,4  %

Ostatní společnosti spolupracující v antidumpingovém šetření, avšak nikoli v antisubvenčním šetření uvedené v příloze II

31,2  %

10,3  %

52,8  %

10,3  %

20,9  %

Všechny ostatní společnosti

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

| (770) | Individuální sazba vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění v rámci tohoto šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(770)

Individuální sazba vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění v rámci tohoto šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (771) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(771)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

7.2.   Zvláštní doložka o monitorování

Zvláštní doložka o monitorování

| (772) | Za účelem minimalizace rizika obcházení opatření kvůli rozdílům v celních sazbách je zapotřebí přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních vyrovnávacích cel. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(772)

Za účelem minimalizace rizika obcházení opatření kvůli rozdílům v celních sazbách je zapotřebí přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních vyrovnávacích cel. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (773) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla na dovoz, tato faktura není jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států by totiž měly i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a měly by si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(773)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla na dovoz, tato faktura není jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států by totiž měly i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a měly by si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (774) | Kdyby se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 23 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. Při tomto šetření může být mimo jiné zkoumána nutnost zrušení individuální celní sazby (individuálních celních sazeb) a následného uložení celostátně platného cla. |
| --- | --- |

(774)

Kdyby se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 23 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. Při tomto šetření může být mimo jiné zkoumána nutnost zrušení individuální celní sazby (individuálních celních sazeb) a následného uložení celostátně platného cla.

| (775) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(775)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

8.   POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ

POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ

| (776) | Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z ČLR. Zúčastněným stranám bylo umožněno předložit připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny. |
| --- | --- |

(776)

Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z ČLR. Zúčastněným stranám bylo umožněno předložit připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny.

9.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (777) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (155), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(777)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (155), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

155

Úředního věstníku Evropské unie

| (778) | Jak je vysvětleno v 765. a 769. bodě odůvodnění, Komise od dumpingového rozpětí odečetla část výše subvence, aby zamezila dvojímu započtení. Pokud by tedy došlo k jakékoli změně nebo zrušení konečných vyrovnávacích cel, měla by se úroveň antidumpingových cel automaticky zvýšit o stejný podíl, aby se zohlednil skutečný rozsah dvojího započtení v důsledku této změny nebo zrušení. Tato změna antidumpingových cel by měla být provedena s účinkem od vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(778)

Jak je vysvětleno v 765. a 769. bodě odůvodnění, Komise od dumpingového rozpětí odečetla část výše subvence, aby zamezila dvojímu započtení. Pokud by tedy došlo k jakékoli změně nebo zrušení konečných vyrovnávacích cel, měla by se úroveň antidumpingových cel automaticky zvýšit o stejný podíl, aby se zohlednil skutečný rozsah dvojího započtení v důsledku této změny nebo zrušení. Tato změna antidumpingových cel by měla být provedena s účinkem od vstupu tohoto nařízení v platnost.

| (779) | Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (156), |
| --- | --- |

(779)

Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (156),

156

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz kabelů z jednovidových optických vláken, vyrobených z jednoho nebo několika jednotlivě opláštěných vláken, s ochranným obalem, též spojených s elektrickými vodiči, v současnosti kódu KN ex 8544 70 00 (kód TARIC 8544700010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.

Nejsou v něm zahrnuty následující výrobky:

| i) | kabely, v nichž jsou všechna optická vlákna jednotlivě na jednom nebo na obou koncích vybavena funkčními konektory, a |
| --- | --- |

i)

kabely, v nichž jsou všechna optická vlákna jednotlivě na jednom nebo na obou koncích vybavena funkčními konektory, a

| ii) | kabely pro podmořské užití. Kabely pro podmořské užití jsou kabely z optických vláken s plastovou izolací, které obsahují měděný nebo hliníkový vodič a v kterých jsou vlákna zapouzdřena v kovovém modulu (kovových modulech). |
| --- | --- |

ii)

kabely pro podmořské užití. Kabely pro podmořské užití jsou kabely z optických vláken s plastovou izolací, které obsahují měděný nebo hliníkový vodič a v kterých jsou vlákna zapouzdřena v kovovém modulu (kovových modulech).

2.   Sazba konečného vyrovnávacího cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Konečné vyrovnávací clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  1. | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

Společnost

Konečné vyrovnávací clo

Doplňkový kód TARIC

skupina FTT:

1.

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| 2. | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

2.

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| 3. | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

C696

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

C697

Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze I

7,8  %

Ostatní společnosti spolupracující v antidumpingovém šetření, avšak nikoli v antisubvenčním šetření uvedené v příloze II

10,3  %

Všechny ostatní společnosti

10,3  %

C999

3.   Použití individuálních vyrovnávacích celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (název dotčeného výrobku) prodaných na vývoz do Evropské unie, na něž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Pokud taková faktura nebude předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

5.   V celním prohlášení se uvede délka výrobku popsaného v čl. 1 odst. 1 v kilometrech, pokud je tento údaj slučitelný s přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (157).

6.   V případech, kdy bylo u určitých vyvážejících výrobců od antidumpingového cla odečteno vyrovnávací clo, vedou žádosti o vrácení zaplaceného cla podle článku 21 nařízení (EU) 2016/1037 rovněž k posouzení dumpingového rozpětí u tohoto vyvážejícího výrobce, které převažovalo v období šetření týkajícím se vrácení zaplaceného cla.

Článek 2

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2011 (158) se mění takto:

| 1) | Ustanovení čl. 1 odst. 2 se nahrazuje tímto:

  „2.   Sazby konečného antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:







  Společnost | Konečné antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| skupina FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

1)

Ustanovení čl. 1 odst. 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Sazby konečného antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

Společnost

Konečné antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

skupina FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

33,7  %

C696

skupina ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

14,6  %

C697

Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze I

23,4  %

Ostatní společnosti spolupracující v antidumpingovém šetření, avšak nikoli v antisubvenčním šetření uvedené v příloze II

20,9  %

Všechny ostatní společnosti

33,7  %

C699“

| 2) | V článku 1 se doplňuje nový odstavec 7, který zní:

  „7.   Pokud budou konečná vyrovnávací cla uložená článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/72 (*1) změněna nebo zrušena, cla uvedená v odstavci 2 nebo v přílohách I nebo II se zvýší o stejný podíl, přičemž se omezí na zjištěné skutečné dumpingové rozpětí nebo na rozpětí újmy zjištěné v příslušných případech u jednotlivých společností, a to s účinkem od vstupu tohoto nařízení v platnost.


  (*1)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/72 ze dne 18. ledna 2022, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 12, 19.1.2022, s. 34).“
  " |
| --- | --- |

2)

V článku 1 se doplňuje nový odstavec 7, který zní:

„7.   Pokud budou konečná vyrovnávací cla uložená článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/72 (*1) změněna nebo zrušena, cla uvedená v odstavci 2 nebo v přílohách I nebo II se zvýší o stejný podíl, přičemž se omezí na zjištěné skutečné dumpingové rozpětí nebo na rozpětí újmy zjištěné v příslušných případech u jednotlivých společností, a to s účinkem od vstupu tohoto nařízení v platnost.

(*1)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/72 ze dne 18. ledna 2022, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 12, 19.1.2022, s. 34).“
  "

*1

| 3) | V článku 1 se doplňuje nový odstavec 8, který zní:

  „8.   V případech, kdy bylo u určitých vyvážejících výrobců od antidumpingového cla odečteno vyrovnávací clo, vedou žádosti o vrácení zaplaceného cla podle článku 21 nařízení (EU) 2016/1037 rovněž k posouzení dumpingového rozpětí u tohoto vyvážejícího výrobce, které převažovalo v období šetření týkajícím se vrácení zaplaceného cla.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 1 se doplňuje nový odstavec 8, který zní:

„8.   V případech, kdy bylo u určitých vyvážejících výrobců od antidumpingového cla odečteno vyrovnávací clo, vedou žádosti o vrácení zaplaceného cla podle článku 21 nařízení (EU) 2016/1037 rovněž k posouzení dumpingového rozpětí u tohoto vyvážejícího výrobce, které převažovalo v období šetření týkajícím se vrácení zaplaceného cla.“

| 4) | Příloha I se nahrazuje přílohami I a II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4)

Příloha I se nahrazuje přílohami I a II tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. ledna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  
  Úř. věst. C 442, 21.12.2020, s. 18.

2

(3)  Pojem „čínská vláda“ se v tomto nařízení používá v širším smyslu a zahrnuje Státní radu, jakož i všechna ministerstva, útvary, agentury a správní orgány na ústřední, regionální a místní úrovni.

3

(4)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 316, 24.9.2020, s. 10).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17) (dále jen „případ PVT“), prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1690 ze dne 9. listopadu 2018, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (Úř. věst. L 283, 12.11.2018, s. 1) (dále jen „případ pneumatik“), prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/72 ze dne 17. ledna 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 16, 18.1.2019, s. 5) (dále jen „případ elektrických kol“), a prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/776 ze dne 12. června 2020, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz některých tkaných a/nebo vpichovaných textilií ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Egypta a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/492, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých tkaných a/nebo vpichovaných textilií ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Egypta (Úř. věst. L 189, 15.6.2020, s. 33) („případ textilií ze skleněných vláken“).

5

(6)  Viz zpráva panelu, Spojené státy – vyrovnávací celní opatření na některé výrobky z Číny, WT/DS437/R, přijato dne 16. ledna 2015, bod 7.152.

6

Spojené státy – vyrovnávací celní opatření na některé výrobky z Číny

(7)  Viz případy citované v poznámce pod čarou č. 5.

7

(8)  K dispozici na adrese https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2508.

8

(9)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (2020/C 86/06) (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

9

(10)  Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations (Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v ekonomice Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu), 20. prosince 2017 (SWD(2017) 483 final/2) (dále jen „zpráva“), kapitola 4, s. 41–42, 83.

10

(11)  Viz hlavní katalog klíčových produktů a služeb ve strategických a nově vznikajících odvětvích. http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf a katalog Made in China 2025 „čtyř hlavních základů“. http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html a http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf, vše naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

11

(12)  Zpráva – kapitola 2, s. 17.

12

(13)  Oznámení Státní rady o zahájení iniciativy Made in China 2025 (GuoFa (2015) č. 28) – sloupek zveřejňování informací vlády (www.gov.cn), naposledy zobrazeno dne 28. června 2021.

13

(14)  Viz US-China Economic and Security Review Commission: The 13th Five-Year Plan (Hospodářská a bezpečnostní přezkumná Komise Spojené státy – Čína: 13. pětiletý plán), s. 12.

14

(15)  http://www.gov.cn/xinwen/2014-10/14/content_2764849.htm, naposledy zobrazeno dne 6. srpna 2021.

15

(16)  http://www.forestry.gov.cn/lczb/5/20210429/101204144404645.html, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

16

(17)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123, naposledy zobrazeno dne 6. srpna 2021.

17

(18)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf, naposledy zobrazeno dne 28. června 2021.

18

(19)  Viz strategie „Made in China 2025“, kapitola 4: Strategická podpora a zásobování.

19

(20)  http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html, naposledy zobrazeno dne 6. srpna 2021.

20

(21)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-06/24/content_9972.htm, naposledy zobrazeno dne 6. srpna 2021.

21

(22)  http://www.gov.cn/xinwen/2016-12/08/content_5145162.htm, naposledy zobrazeno dne 6. srpna 2021.

22

(23)  http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n4509627/c5862297/part/5862506.doc, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

23

(24)  https://www.miit.gov.cn/ztzl/rdzt/znzzxggz/wjfb/art/2020/art_4430cca546bd4f4c9dd7c96b31bc7c11. html, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

24

(25)  https://www.directindustry.com/soc/yangtze-optical-fibre-cable-joint-stock-limited-company-212621.html, naposledy zobrazeno dne 6. srpna 2021.

25

(26)  http://www.gov.cn/zwgk/2009-04/15/content_1282430.htm, naposledy zobrazeno dne 2. srpna 2021.

26

(27)  http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm, naposledy zobrazeno dne 2. srpna 2021.

27

(28)  http://www.gov.cn/zwgk/2010-04/08/content_1576039.htm, naposledy zobrazeno dne 2. srpna 2021.

28

(29)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-07/04/content_10002.htm, naposledy zobrazeno dne 2. srpna 2021.

29

(30)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm, naposledy zobrazeno dne 5. srpna 2021.

30

(31)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123, naposledy zobrazeno dne 3. srpna 2021.

31

(32)  http://www.gov.cn/zwgk/2006-12/21/content_474651.htm, naposledy zobrazeno dne 7. srpna 2021.

32

(33)  http://www.most.gov.cn/xwzx/xwfb/200312/t20031214_10451.html, naposledy zobrazeno dne 7. srpna 2021.

33

(34)  Zpráva odvolacího orgánu ve věci „Evropská společenství a některé členské státy – Opatření ovlivňující obchod s velkými civilními letadly“.

34

(35)  https://itlaw.wikia.org/wiki/Broadband_infrastructure, naposledy zobrazeno dne 26. října 2021.

35

https://www.investopedia.com/terms/b/broadband.asp, naposledy zobrazeno dne 26. října 2021.

(36)  Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2011) (změna z roku 2013) (vydaný prostřednictvím vyhlášky Národní komise pro rozvoj a reformy č. 9 ze dne 27. března 2011 a změněný v souladu s rozhodnutím Národní komise pro rozvoj a reformy o změně příslušných ustanovení Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2011) vydaným prostřednictvím vyhlášky Národní komise pro rozvoj a reformy č. 21 ze dne 16. února 2013).

36

(37)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

37

(38)  13. pětiletý plán pro národní zóny rozvoje vyspělých průmyslových technologií (2017), s. 9, http://www.most.gov.cn/xxgk/xinxifenlei/fdzdgknr/fgzc/gfxwj/gfxwj2017/201705/t20170510_132712.html, naposledy zobrazeno dne 10. srpna 2021.

38

(39)  Preferenční politiky v národních zónách rozvoje vyspělých průmyslových technologií, s. 1.

39

(40)  Preferenční politiky v národních zónách rozvoje vyspělých průmyslových technologií, s. 1.

40

(41)  Viz oddíl 3.3.1 katalogu.

41

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

(42)  Viz oznámení lidové vlády provincie Če-ťiang o vydání „Akčního plánu provincie Če-ťiang pro komplexní transformaci a modernizaci tradičních výrobních odvětví (2017–2020)“. http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html, naposledy zobrazeno dne 11. srpna 2021.

42

(43)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

43

(44)  Viz článek Wuhan East Lake: A National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies (Wuhan East Lake: národní hi-tech zóna kombinující investice a daňové výhody), internetové stránky společnosti Pedata, 27. února 2013, https://free.pedata.cn/755314.html, naposledy zobrazeno dne 10. srpna 2021. Viz následující úryvek:
  „Deset společností bylo kótováno na segmentu na burze „New Third Board“a obdrželo odpovídající státní subvence; [...] Ohledně přilákání kapitálových investičních institucí, aby se v parku usadily nebo aby investovaly do podniků v parku usazených zřídily příslušné odbory provincie Chu-pej, města Wu-chan a zóny East Lake High-tech Zone podpůrné fondy rizikového kapitálu. I když odvětví kapitálových investic vzniklo ve vnitrozemské zóně East Lake High-tech Zone později, je jeho atraktivita ve srovnání s high-tech zónami v pobřežních oblastech pro instituce VC/PE relativně vysoká z důvodu nižších překážek registrace podniků, silné podpory politiky pobídek a velkého počtu vládních poradenských fondů.“

44

Wuhan East Lake: A National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies

„Deset společností bylo kótováno na segmentu na burze „New Third Board“a obdrželo odpovídající státní subvence; [...] Ohledně přilákání kapitálových investičních institucí, aby se v parku usadily nebo aby investovaly do podniků v parku usazených zřídily příslušné odbory provincie Chu-pej, města Wu-chan a zóny East Lake High-tech Zone podpůrné fondy rizikového kapitálu. I když odvětví kapitálových investic vzniklo ve vnitrozemské zóně East Lake High-tech Zone později, je jeho atraktivita ve srovnání s high-tech zónami v pobřežních oblastech pro instituce VC/PE relativně vysoká z důvodu nižších překážek registrace podniků, silné podpory politiky pobídek a velkého počtu vládních poradenských fondů.“

(45)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, s. 133, 138–139, naposledy zobrazeno dne 11. srpna 2021.

45

(46)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf, s. 205, 215, naposledy zobrazeno dne 11. srpna 2021.

46

(47)  
  Úř. věst. C 394, 17.12.1998, s. 6.

47

(48)  Např. prováděcí nařízení Rady (EU) č. 452/2011 (Úř. věst. L 128, 14.5.2011, s. 18) (bezdřevý natíraný papír), prováděcí nařízení Rady (EU) č. 215/2013 (Úř. věst. L 73, 11.3.2013, s. 16) (ocel s organickým povlakem), prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/366 (Úř. věst. L 56, 3.3.2017, s. 1) (solární panely), prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1379/2014 (Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 22) (nekonečná skleněná vlákna), prováděcí rozhodnutí Komise 2014/918/EU (Úř. věst. L 360, 17.12.2014, s. 65) (polyesterová střižová vlákna).

48

bezdřevý natíraný papír

ocel s organickým povlakem

solární panely

nekonečná skleněná vlákna

polyesterová střižová vlákna

(49)  Zpráva panelu ve věci ES – Velká civilní letadla, body 7.1230 a 7.1231; zpráva panelu ve věci USA – AD/CVD (Čína), body 9.138 a 9.139.

49

(50)  Viz zpráva panelu ve věci United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (WT/DS379/R), body 9.140 – 9.144, 9.157.

50

(51)  WT/DS379/AB/R (Spojené státy – antidumpingová a antisubvenční cla na určité výrobky z Číny), zpráva odvolacího orgánu ze dne 11. března 2011, DS 379, bod 318. Viz také WT/DS436/AB/R, Spojené státy – uhlíková ocel (Indie), zpráva odvolacího orgánu ze dne 8. prosince 2014, body 4.9–4.10, 4.17–4.20, a WT/DS437/AB/R, Spojené státy – vyrovnávací cla na určité výrobky z Číny, zpráva odvolacího orgánu ze dne 18. prosince 2014, bod 4.92.

51

(52)  Výnos Státní rady Čínské lidové republiky (č. 283).

52

(53)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN, naposledy zobrazeno dne 13. srpna 2021.

53

(54)  Podle prováděcích opatření CBIRC pro záležitosti poskytování správních licencí pro komerční banky financované z Číny (vyhláška CBIRC [2017] č. 1), prováděcích opatření CBIRC pro záležitosti poskytování správních licencí v souvislosti s bankami financovanými ze zahraničí (vyhláška CBIRC [2015] č. 4) a správních opatření pro kvalifikace ředitelů a vyšších úředníků finančních institucí v bankovním odvětví (CBIRC [2013] č. 3).

54

(55)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html, naposledy zobrazeno dne 3. srpna 2021.

55

(56)  Viz například případ PVT, případ pneumatik a případ elektrických kol citované v poznámce pod čarou č. 5, resp. v oddílech 3.4.1.1.b, 3.4.1.1.b a 3.5.1.1.

56

(57)  Viz http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction/, naposledy zobrazeno dne 28. října 2021.

57

(58)  Viz případ textilií ze skleněných vláken a případ pneumatik citované v poznámce pod čarou č. 5.

58

(59)  Viz případ textilií ze skleněných vláken a případ pneumatik citované v poznámce pod čarou č. 5.

59

(60)  WT/DS/296 (DS 296 Spojené státy – šetření vyrovnávacího cla na dynamické paměti s přímým přístupem (DRAMS) z Koreje), zpráva odvolacího orgánu ze dne 21. února 2005, bod 116.

60

(61)  Zpráva odvolacího orgánu, DS 296, bod 116.

61

(62)  Zpráva odvolacího orgánu, DS 296, bod 115.

62

(63)  Zpráva odvolacího orgánu, DS 296, bod 114, souhlasně se zprávou panelu, DS 194, bod 8.31 na toto téma.

63

(64)  Zpráva odvolacího orgánu, DS 296, bod 115.

64

(65)  Viz případ textilií ze skleněných vláken a případ pneumatik citované v poznámce pod čarou č. 5.

65

(66)  Viz pracovní dokument MMF „Resolving China’s Corporate Debt Problem“ (Řešení problému zadlužení podniků v Číně), autoři: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, říjen 2016, WP/16/203.

66

(67)  Livingston, M. Poon, W.P.H. a Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, Journal of Banking & Finance, s. 24.

67

(68)  China bond market insight 2021 (Vhled na čínský trh dluhopisů 2021), https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf, naposledy zobrazeno dne 8. srpna 2021.

68

(69)  China bond market insight 2021, poznámka pod čarou 59, s. 31.

69

(70)  Price, A. H., Brightbill T. C., DeFrancesco R. E., Claeys, S. J., Teslik, A. a Neelakantan, U. (2017). China’s broken promises: why it is not a market-economy, Wiley Rein LLP, s. 68.

70

(71)  Viz předběžná opatření pro správu odvětví úvěrových ratingů, pokud jde o trh cenných papírů, která vyhlásila Čínská regulační komise pro cenné papíry, nařízení Čínské regulační komise pro cenné papíry [2007] č. 50, 24. srpna 2007; oznámení Čínské lidové banky o kvalifikacích China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. a ostatních institucí působících v odvětví úvěrových ratingů korporátních dluhopisů, Yinfa [1997] č. 547 ze dne 16. prosince 1997, a oznámení č. 14 [2018] Čínské lidové banky a Čínské regulační komise pro cenné papíry k problematice týkající se vydávání úvěrových ratingů ratingovými agenturami na mezibankovním trhu s dluhopisy a na burze cenných papírů s dluhopisy.

71

(72)  Pracovní dokument PBOC č. 2017/5, 25. květen 2017, s. 28.

72

(73)  Viz internetové stránky fondu China Development Bank Fund: http://www.cdb.com.cn/English/ywgl/zhjryw/gkfzjj/, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

73

(74)  Viz případ PVT (152. až 244. bod odůvodnění), případ pneumatik (236. bod odůvodnění) a případ textilií ze skleněných vláken (300. bod odůvodnění) uvedené v poznámce pod čarou č. 5.

74

(75)  Viz 189. bod odůvodnění výše.

75

(76)  V případě úvěrů s pevnou úrokovou sazbou. Pro úvěry s pohyblivou úrokovou sazbou byla použita referenční sazba PBOC, nebo po 20. srpnu 2019 základní úroková sazba.

76

(77)  Poměr dluhu k vlastnímu kapitálu je koeficient, který se používá k hodnocení finanční páky společnosti. Poměr dluhu k vlastnímu kapitálu se vyjadřuje jako srovnání celkových závazků společnosti s jejím vlastním kapitálem.

77

(78)  Návratnost vlastního kapitálu měří ziskovost korporace ve vztahu k vlastnímu kapitálu. Návratnost vlastního kapitálu se vypočítá vydělením zisku před zdaněním vlastním kapitálem.

78

(79)  Zdroj Capital IQ, 2018, obsažený v prospektu dluhopisů Jiangsu Zhongtian Technology.

79

(80)  V rámci takové dohody by společnost mohla převést část svého dluhu na akcie, a snížit tak závazky ve své rozvaze.

80

(81)  Případy PVT a pneumatik citované v poznámce pod čarou 5, 175. až 187. bod odůvodnění ve věci PVT a od 256. bodu odůvodnění v případě pneumatik.

81

(82)  Viz https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges/, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021, poplatky za přečerpání –
  „zaváděcí poplatek za přečerpání úvěru nad 15 000 GBP činí 1,5 % dohodnutého limitu přečerpání a poplatek za prodloužení činí 1,5 %“.

82

„zaváděcí poplatek za přečerpání úvěru nad 15 000 GBP činí 1,5 % dohodnutého limitu přečerpání a poplatek za prodloužení činí 1,5 %“.

(83)  Viz případ textilií ze skleněných vláken uvedený v poznámce pod čarou č. 5 (354. a 355. bod odůvodnění).

83

(84)  Viz poznámka pod čarou č. 79.

84

(85)  https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/finance/commitment-fee/

85

(86)  https://www.barclays.co.uk/business-banking/borrow/overdrafts/

86

(87)  Viz internetové stránky Čínské lidové banky:

87

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

(88)  Tamtéž.

88

(89)  Viz internetové stránky DBS Bank: https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

89

(90)  Viz případ textilií ze skleněných vláken uvedený v poznámce pod čarou č. 5, 385. bod odůvodnění.

90

(91)  Viz případ textilií ze skleněných vláken uvedený v poznámce pod čarou č. 5, 399. bod odůvodnění.

91

(92)  
  „Čtvrtletní přehled, léto 1981“

92

(93)  Viz Bank of Canada Discussion Paper: A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market a https://fast.bnm.gov.my/fastweb/public/files/BA_Apr2004_Updated.pdf

93

(94)  Viz 189. bod odůvodnění výše.

94

(95)  Právní předpisy platné v době emise konvertibilních dluhopisů.

95

(96)  Naposledy pozměněný dne 28. prosince 2019 prezidentským výnosem č. 37 s účinkem od 1. března 2020.

96

(97)  Naposledy pozměněná dne 14. února 2020 v souladu s rozhodnutím Čínské regulační komise pro cenné papíry o revizi „Správních opatření týkajících se vydávání cenných papírů kotovanými společnostmi“ s účinkem ode dne 14. února 2020.

97

(98)  Nahrazena Správními opatřeními týkajícími se sponzorské služby pro vydávání a kótování cenných papírů, vyhláška č. 170 Čínské regulační komise pro cenné papíry ze dne 12. června 2020 s účinkem ode dne 12. června 2020.

98

(99)  Viz China bond market insight 2021, poznámka pod čarou 59, s. 33.

99

(100)  Jelikož nebyly k dispozici žádné konkrétní údaje týkající se konvertibilních korporátních dluhopisů, použila Komise údaje dostupné pro korporátní dluhopisy, které by měly zahrnovat i konvertibilní podnikové dluhopisy.

100

(101)  Viz 189. bod odůvodnění výše.

101

(102)  Naposledy pozměněný dne 28. prosince 2019 prezidentským výnosem č. 37 s účinkem od 1. března 2020.

102

(103)  Viz China bond market insight 2021, poznámka pod čarou 59, s. 33.

103

(104)  Studie OECD o čínských politikách a programech vývozních úvěrů, s. 7, bod 32, k dispozici na adrese https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

104

(105)  Viz internetové stránky Sinosure, profil společnosti, Podpora „Made in China“, https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml, naposledy zobrazeno dne 17. srpna 2021.

105

(106)  Viz případ pneumatik uvedený v poznámce pod čarou č. 5, 429. bod odůvodnění.

106

(107)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

107

(108)  Čínský Katalog vyspělých technologických výrobků na vývoz, např. č. 775, 780, 781, 1035, 1098, 1100, 1104, 1107 a 1109.

108

(109)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html, naposledy zobrazeno dne 12. srpna 2021.

109

(110)  Výroční zpráva Sinosure za rok 2019, s. 11, https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2019.

110

(111)  Tamtéž, s. 28 a 29.

111

(112)  Vyhláška prezidenta Čínské lidové republiky č. 23.

112

(113)  Nařízení o provádění zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků (revidováno v roce 2019) – Vyhláška Státní rady Čínské lidové republiky č. 714.

113

(114)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm, naposledy zobrazeno dne 17. srpna 2021.

114

(115)  Oznámení [2021] č. 13 ministerstva financí a státní daňové správy o dalším zlepšování politiky vážených daňových odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj.

115

(116)  Viz případy PVT, pneumatik a textilií ze skleněných vláken citované v poznámce pod čarou č. 5, 330., 521. a 560. bodě odůvodnění.

116

(117)  182. bod odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 215/2013 ze dne 11. března 2013 o uložení vyrovnávacího cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 73, 15.3.2013, s. 16).

117

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 451/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 128, 14.5.2011, s. 1).

(118)  Viz případ textilií ze skleněných vláken, 531. bod odůvodnění.

118

(119)  Několik stanovisek ústředního výboru Komunistické strany Číny a Státní rady ohledně dalšího prohloubení reformy energetické soustavy (Zhong Fa [2015] č. 9), oddíl III odst. 4.

119

(120)  Oběžník Národní komise pro rozvoj a reformy o snižování nákladů na elektřinu u podniků na podporu obnovy rozvoje práce a výroby a reformní ceny [2020] č. 258.

120

(121)  Viz případy textilií ze skleněných vláken, oceli s organickým povlakem a solárních panelů.

121

(122)  Viz oddíl 3.1 výše.

122

(123)  Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v ekonomice Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu, 20. prosince 2017 (SWD(2017) 483 final/2), kapitola 9, s. 213–215.

123

(124)  Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v ekonomice Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu, 20. prosince 2017 (SWD(2017) 483 final/2), kapitola 9, s. 209–211.

124

(125)  Viz poznámka pod čarou č. 105.

125

(126)  Jak potvrdil Tribunál ve věci Gold East Paper a Gold Huacheng Paper v. Rada, T-444/11, rozsudek Tribunálu ze dne 11. září 2014, ECLI:EU:T:2014:773.

126

(127)  Viz případy textilií ze skleněných vláken, oceli s organickým povlakem a solárních panelů.

127

(128)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw/, naposledy zobrazeno dne 18. srpna 2021.

128

(129)  Chu-pej – Wikipedie

129

(130)  Ťiang-su – Wikipedie

130

(131)  https://www.earthmagazine.org/article/mineral-resource-month-germanium/, naposledy zobrazeno dne 17. srpna 2021.

131

(132)  https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/gjfzgh/201603/P020191104614882474091.pdf, naposledy zobrazeno dne 4. srpna 2021.

132

(133)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/201701/t20170106_143075.html, naposledy zobrazeno dne 4. srpna 2021.

133

(134)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/202004/t20200426_203069.html, naposledy zobrazeno dne 4. srpna 2021.

134

(135)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202104221487092732_1.pdf?1619123432000.pdf, s. 171, naposledy zobrazeno dne 5. srpna 2021.

135

(136)  https://chxz.chinalco.com.cn/tzzgx/dqbg/202103/P020210325553668267186.pdf, s. 221, naposledy zobrazeno dne 6. srpna 2021.

136

(137)  Viz rovněž obdobně WT/DS294/AB/RW, USA – nulování (článek 21.5 DSU), zpráva Odvolacího orgánu ze dne 14. května 2009, bod 453.

137

(138)  CRU Cable Market Outlook (Výhled pro trh s kabely společnosti CRU) (srpen 2020), doplněný informacemi žadatelů o trhu.

138

(139)  Tyto ukazatele vycházely z přímých údajů shromážděných žadatelem o osmi žádajících nebo podporujících výrobcích v Unii (s výjimkou jedné společnosti z důvodů vysvětlených ve 574. bodě odůvodnění), kteří v období šetření představovali téměř 80 % výroby v Unii, a odhadů pro zbývající výrobce v Unii na základě průzkumu trhu a informací o trhu.

139

(140)  CRU Cable Market Outlook, srpen 2020, s. 29, a CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region, únor 2021.

140

(141)  Odhady založené na veřejných zdrojích (článek CRU ze dne 10. ledna 2020
  „Further instability on the horizon as tumultuous year ends“ (Další nestabilita na obzoru na konci překotného roku) a slidy z konference společnosti CRU Wire Cable, červen 2019), uvedené v příloze 6.1 a 6.5 podnětu a podrobněji rozvedené v žádosti.

141

(142)  Zpráva panelu, China – Definitive Anti-Dumping Duties on X-Ray Security Inspection Equipment from the European Union – WT/DS425/R, bod 7.67.

142

(143)  
  Úř. věst. L 362, 30.12.1988, s. 59, 7. bod odůvodnění.

143

(144)  Rozsudek ze dne 17. prosince 1997, EFMA v. Rada, T-121/95, EU:T:1997:198, bod 105 a další.

144

(145)  Ekvivalent plného pracovního úvazku.

145

(146)  Ty jsou reprezentativní a pokrývají 36 % prodeje výrobního odvětví EU v období šetření.

146

(147)  
  Úř. věst. L 87, 21.3.1998, s. 24.

147

(148)  Zpráva panelu, Thailand – Anti-Dumping Duties on Angles, Shapes and Sections of Iron or Non-Alloy Steel and H Beams from Poland, WT/DS122/R, body 7.245–7.256.

148

(149)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/176 ze dne 9. února 2016, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společností Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (Úř. věst. L 33, 10.2.2016, s. 14, 140. bod odůvodnění).

149

(150)  Zpráva panelu: Evropská společenství a některé členské státy – Opatření ovlivňující obchod s velkými civilními letadly, WT/DS316, bod 7.2083.

150

(151)  Rozsudek Tribunálu, 29. ledna 2014, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd v. Rada Evropské unie, T-528/09, EU:T:2014:35, body 79–80.

151

(152)  Ve svém projevu o stavu Unie v roce 2020 předsedkyně Komise Ursula von der Leyenová uvedla:
  „Posílení investic prostřednictvím nástroje NextGenerationEU je jedinečnou šancí, jak rozšířit připojení do každé vesnice. Proto chceme investice zaměřit do bezpečného připojení, do rozšíření sítí 5G, 6G a optických sítí. NextGenerationEU představuje také jedinečnou příležitost k rozvíjení soudržnějšího evropského přístupu k otázce konektivity a budování digitální infrastruktury.“

152

„Posílení investic prostřednictvím nástroje NextGenerationEU je jedinečnou šancí, jak rozšířit připojení do každé vesnice. Proto chceme investice zaměřit do bezpečného připojení, do rozšíření sítí 5G, 6G a optických sítí. NextGenerationEU představuje také jedinečnou příležitost k rozvíjení soudržnějšího evropského přístupu k otázce konektivity a budování digitální infrastruktury.“

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/SPEECH_20_1655.

(153)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády, Brusel, 9.3.2021, COM(2021) 118 final..

153

(154)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

154

(155)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

155

(156)  Naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/825 ze dne 30. května 2018, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1036 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, a nařízení (EU) 2016/1037 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 143, 7.6.2018, s. 1).

156

(157)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1), příloha I „kombinované nomenklatury“.

157

(158)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2011 ze dne 17. listopadu 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 410, 18.11.2021, s. 51).

158

---

PŘÍLOHA I

Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření

| Název společnosti | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd. | C700 |
| Skupina Fasten: | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd. |

Název společnosti

Doplňkový kód TARIC

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd.

C700

Skupina Fasten:

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd.

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd.

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd.

C703

Jiangsu Etern Co., Ltd.

C704

Skupina Jiangsu Hengtong:

| | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd. |
| --- | --- |

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd.

| | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd.

| | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd.

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd.

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd.

C709

Skupina SDG:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd.

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd.

C725

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd.

C712

Shenzhen Wanbao Optical Fiber Communication Co., Ltd.

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd.

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd.

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd.

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd.

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd.

C718

Skupina Yangtze Optical Fibre and Cable:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd.

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd.

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

PŘÍLOHA II

Ostatní společnosti spolupracující v antidumpingovém šetření, ale nikoli v antisubvenčním šetření

| Název společnosti | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd. | C698 |
| Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd. | C710 |

Název společnosti

Doplňkový kód TARIC

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd.

C698

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd.

C710

---

ROZHODNUTÍ

| 19.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 12/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 12/148

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/73

ze dne 18. ledna 2022,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1490, kterým se Maďarsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 287 bodu 12 směrnice 2006/112/ES může Maďarsko poskytnout osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) osobám povinným k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje ekvivalent částky 35 000 EUR v národní měně při kurzu platném ke dni jeho přistoupení. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 287 bodu 12 směrnice 2006/112/ES může Maďarsko poskytnout osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) osobám povinným k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje ekvivalent částky 35 000 EUR v národní měně při kurzu platném ke dni jeho přistoupení.

| (2) | Prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2018/1490 (2) bylo Maďarsku povoleno zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES, kterým se osvobozují od DPH osoby povinné k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje ekvivalent částky 48 000 EUR v národní měně při kurzu platném ke dni jeho přistoupení k Unii do 31. prosince 2021 nebo do vstupu v platnost směrnice, kterou se mění články 281 až 294 směrnice 2006/112/ES, podle toho, co nastane dříve (dále jen „zvláštní opatření“). |
| --- | --- |

(2)

Prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2018/1490 (2) bylo Maďarsku povoleno zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES, kterým se osvobozují od DPH osoby povinné k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje ekvivalent částky 48 000 EUR v národní měně při kurzu platném ke dni jeho přistoupení k Unii do 31. prosince 2021 nebo do vstupu v platnost směrnice, kterou se mění články 281 až 294 směrnice 2006/112/ES, podle toho, co nastane dříve (dále jen „zvláštní opatření“).

| (3) | Dopisem ze dne 19. dubna 2021 požádalo Maďarsko Komisi o povolení nadále uplatňovat zvláštní opatření do 31. prosince 2024, což je datum, do kterého mají členské státy provést směrnici Rady (EU) 2020/285 (3), kterou se stanoví zjednodušená pravidla DPH pro malé podniky. Uvedená směrnice rovněž členským státům umožňuje osvobodit od daně osoby povinné k dani, jejichž roční obrat v daném členském státě nepřesahuje prahovou hodnotu 85 000 EUR nebo ekvivalent této částky v národní měně. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 19. dubna 2021 požádalo Maďarsko Komisi o povolení nadále uplatňovat zvláštní opatření do 31. prosince 2024, což je datum, do kterého mají členské státy provést směrnici Rady (EU) 2020/285 (3), kterou se stanoví zjednodušená pravidla DPH pro malé podniky. Uvedená směrnice rovněž členským státům umožňuje osvobodit od daně osoby povinné k dani, jejichž roční obrat v daném členském státě nepřesahuje prahovou hodnotu 85 000 EUR nebo ekvivalent této částky v národní měně.

| (4) | V souladu s čl. 395 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2006/112/ES informovala Komise ostatní členské státy o žádosti Maďarska dopisem ze dne 28. června 2021. Dopisem ze dne 29. června 2021 oznámila Komise Maďarsku, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení žádosti. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 395 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2006/112/ES informovala Komise ostatní členské státy o žádosti Maďarska dopisem ze dne 28. června 2021. Dopisem ze dne 29. června 2021 oznámila Komise Maďarsku, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení žádosti.

| (5) | Zvláštní opatření je v souladu se směrnicí (EU) 2020/285, jejímž cílem je snížit náklady malých podniků na dodržování právních předpisů o DPH a omezit narušení hospodářské soutěže na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie, jakož i negativní dopad přechodu od osvobození od daně na zdanění (tzv. efekt prahové hodnoty). Uvedená směrnice usiluje rovněž o to, aby se malým podnikům usnadnilo dodržování předpisů a aby se daňovým orgánům usnadnilo sledování. Prahová hodnota ve výši 48 000 EUR je v souladu s novou prahovou hodnotou pro osvobození od DPH stanovenou ve směrnici (EU) 2020/285. |
| --- | --- |

(5)

Zvláštní opatření je v souladu se směrnicí (EU) 2020/285, jejímž cílem je snížit náklady malých podniků na dodržování právních předpisů o DPH a omezit narušení hospodářské soutěže na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie, jakož i negativní dopad přechodu od osvobození od daně na zdanění (tzv. efekt prahové hodnoty). Uvedená směrnice usiluje rovněž o to, aby se malým podnikům usnadnilo dodržování předpisů a aby se daňovým orgánům usnadnilo sledování. Prahová hodnota ve výši 48 000 EUR je v souladu s novou prahovou hodnotou pro osvobození od DPH stanovenou ve směrnici (EU) 2020/285.

| (6) | Toto zvláštní opatření zůstane pro osoby povinné k dani i nadále dobrovolné. Osoby povinné k dani si stále mohou zvolit běžný režim DPH v souladu s článkem 290 směrnice 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(6)

Toto zvláštní opatření zůstane pro osoby povinné k dani i nadále dobrovolné. Osoby povinné k dani si stále mohou zvolit běžný režim DPH v souladu s článkem 290 směrnice 2006/112/ES.

| (7) | Z informací poskytnutých Maďarskem vyplývá, že zvláštní opatření bude mít na celkovou výši daňových příjmů Maďarska vybraných na stupni konečné spotřeby pouze zanedbatelný vliv. |
| --- | --- |

(7)

Z informací poskytnutých Maďarskem vyplývá, že zvláštní opatření bude mít na celkovou výši daňových příjmů Maďarska vybraných na stupni konečné spotřeby pouze zanedbatelný vliv.

| (8) | Po vstupu nařízení Rady (EU, Euratom) 2021/769 (4) v platnost nebude Maďarsko počínaje v souvislosti s výkazem vlastních zdrojů z DPH za rozpočtový rok 2021 provádět výpočet náhrad. |
| --- | --- |

(8)

Po vstupu nařízení Rady (EU, Euratom) 2021/769 (4) v platnost nebude Maďarsko počínaje v souvislosti s výkazem vlastních zdrojů z DPH za rozpočtový rok 2021 provádět výpočet náhrad.

| (9) | Vzhledem k potenciálnímu pozitivnímu dopadu zvláštního opatření, které zjednodušuje povinnosti týkající se DPH tím, že snižuje administrativní zátěž a náklady na dodržování předpisů pro malé podniky i daňové orgány, a vzhledem k tomu, že opatření nebude mít žádný významný dopad na celkové příjmy z DPH, mělo by být Maďarsku povoleno uplatňovat zvláštní opatření během dalšího období. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k potenciálnímu pozitivnímu dopadu zvláštního opatření, které zjednodušuje povinnosti týkající se DPH tím, že snižuje administrativní zátěž a náklady na dodržování předpisů pro malé podniky i daňové orgány, a vzhledem k tomu, že opatření nebude mít žádný významný dopad na celkové příjmy z DPH, mělo by být Maďarsku povoleno uplatňovat zvláštní opatření během dalšího období.

| (10) | Povolení uplatňovat zvláštní opatření by mělo být časově omezené. Lhůta by měla být dostatečně dlouhá, aby bylo možné posoudit účinnost a přiměřenost prahové hodnoty. Kromě toho podle čl. 3 odst. 1 směrnice (EU) 2020/285 mají členské státy do 31. prosince 2024 přijmout a zveřejnit právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s článkem 1 uvedené směrnice a uplatňovat uvedená ustanovení ode dne 1. ledna 2025. Je proto vhodné Maďarsku povolit, aby uplatňovalo odchylující se opatření do 31. prosince 2024. |
| --- | --- |

(10)

Povolení uplatňovat zvláštní opatření by mělo být časově omezené. Lhůta by měla být dostatečně dlouhá, aby bylo možné posoudit účinnost a přiměřenost prahové hodnoty. Kromě toho podle čl. 3 odst. 1 směrnice (EU) 2020/285 mají členské státy do 31. prosince 2024 přijmout a zveřejnit právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s článkem 1 uvedené směrnice a uplatňovat uvedená ustanovení ode dne 1. ledna 2025. Je proto vhodné Maďarsku povolit, aby uplatňovalo odchylující se opatření do 31. prosince 2024.

| (11) | Aby se zabránilo rušivým dopadům, mělo by být Maďarsku umožněno uplatňovat dotyčné zvláštní opatření bez přerušení. Požadované povolení by proto mělo být uděleno s účinkem ode dne 1. ledna 2022, aby plynule navazovalo na předchozí úpravu podle prováděcího rozhodnutí (EU) 2018/1490. |
| --- | --- |

(11)

Aby se zabránilo rušivým dopadům, mělo by být Maďarsku umožněno uplatňovat dotyčné zvláštní opatření bez přerušení. Požadované povolení by proto mělo být uděleno s účinkem ode dne 1. ledna 2022, aby plynule navazovalo na předchozí úpravu podle prováděcího rozhodnutí (EU) 2018/1490.

| (12) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1490 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(12)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1490 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Článek 2 prováděcího rozhodnutí (EU) 2018/1490 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2019 do dne 31. prosince 2024.“

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.

V Bruselu dne 18. ledna 2022.

Za Radu

předseda

B. LE MAIRE

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2018/1490 ze dne 2. října 2018, kterým se Maďarsku povoluje uplatňovat zvláštní opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 252, 8.10.2018, s. 38).

2

(3)  Směrnice Rady (EU) 2020/285 ze dne 18. února 2020, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o zvláštní režim pro malé podniky, a nařízení (EU) č. 904/2010, pokud jde o správní spolupráci a výměnu informací za účelem sledování správného uplatňování zvláštního režimu pro malé podniky (Úř. věst. L 62, 2.3.2020, s. 13).

3

(4)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2021/769 ze dne 30. dubna 2021, kterým se mění nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 165, 11.5.2021, s. 9).

4

---

| 19.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 12/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 12/151

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/74

ze dne 17. ledna 2022,

kterým se stanoví seznam programů Interreg a v němž se uvádí souhrnná výše celkové podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj a z každého nástroje Unie pro financování vnější činnosti pro každý program a seznam částek převedených mezi složkami v rámci cíle Evropská územní spolupráce na období 2021–2027

(oznámeno pod číslem C(2022) 131)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1059 ze dne 24. června 2021 o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Evropská územní spolupráce (Interreg) podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj a nástrojů financování vnější činnosti (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení,

po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 115 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 9 nařízení (EU) 2021/1059 stanoví souhrnné zdroje dostupné v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) pro cíl Evropská územní spolupráce (Interreg) a jejich příděl na přeshraniční spolupráci, nadnárodní spolupráci, meziregionální spolupráci a spolupráci nejvzdálenějších regionů. |
| --- | --- |

(1)

Článek 9 nařízení (EU) 2021/1059 stanoví souhrnné zdroje dostupné v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) pro cíl Evropská územní spolupráce (Interreg) a jejich příděl na přeshraniční spolupráci, nadnárodní spolupráci, meziregionální spolupráci a spolupráci nejvzdálenějších regionů.

| (2) | V souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1059 sdělila Komise každému členskému státu jeho podíl na celkových částkách určených na přeshraniční spolupráci, nadnárodní spolupráci a spolupráci nejvzdálenějších regionů, rozdělených podle jednotlivých let v souladu s metodikou stanovenou v bodě 8 přílohy XXVI nařízení (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1059 sdělila Komise každému členskému státu jeho podíl na celkových částkách určených na přeshraniční spolupráci, nadnárodní spolupráci a spolupráci nejvzdálenějších regionů, rozdělených podle jednotlivých let v souladu s metodikou stanovenou v bodě 8 přílohy XXVI nařízení (EU) 2021/1060.

| (3) | Podle čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) 2021/1059 informoval každý členský stát na základě částek sdělených Komisí v souladu s odstavcem 3 uvedeného článku Komisi o tom, zda a jak využil možnost převodu stanovenou v odstavci 4 uvedeného článku, a o výsledném rozdělení svého podílu mezi programy Interreg, jichž se daný členský stát účastní. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) 2021/1059 informoval každý členský stát na základě částek sdělených Komisí v souladu s odstavcem 3 uvedeného článku Komisi o tom, zda a jak využil možnost převodu stanovenou v odstavci 4 uvedeného článku, a o výsledném rozdělení svého podílu mezi programy Interreg, jichž se daný členský stát účastní.

| (4) | V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1059 stanoví Komise a dotčené členské státy příspěvek z EFRR na vnější přeshraniční programy Interreg, které mají být podpořeny rovněž z finančních prostředků přidělených v rámci Nástroje předvstupní pomoci III na přeshraniční spolupráci (NPP III-CBC) nebo z finančních prostředků přidělených v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa na přeshraniční spolupráci v zeměpisné oblasti sousedství (NDICI CBC). |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1059 stanoví Komise a dotčené členské státy příspěvek z EFRR na vnější přeshraniční programy Interreg, které mají být podpořeny rovněž z finančních prostředků přidělených v rámci Nástroje předvstupní pomoci III na přeshraniční spolupráci (NPP III-CBC) nebo z finančních prostředků přidělených v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa na přeshraniční spolupráci v zeměpisné oblasti sousedství (NDICI CBC).

| (5) | V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1059 Komise rovněž stanoví seznam částek převedených podle čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení, rozdělených podle jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1059 Komise rovněž stanoví seznam částek převedených podle čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení, rozdělených podle jednotlivých členských států.

| (6) | Je proto nezbytné sestavit seznam programů Interreg a uvést souhrnnou výši celkové podpory z EFRR a případně celkovou podporu z každého nástroje Unie pro financování vnější činnosti pro každý program, jakož i seznam částek převedených podle čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1059, rozdělených podle členských států, |
| --- | --- |

(6)

Je proto nezbytné sestavit seznam programů Interreg a uvést souhrnnou výši celkové podpory z EFRR a případně celkovou podporu z každého nástroje Unie pro financování vnější činnosti pro každý program, jakož i seznam částek převedených podle čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1059, rozdělených podle členských států,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Seznam programů přeshraniční spolupráce, souhrnná výše celkové podpory z EFRR a případně celková podpora z každého nástroje Unie pro financování vnější činnosti pro každý program jsou uvedeny v příloze I.

Článek 2

Seznam programů nadnárodní spolupráce, souhrnná výše celkové podpory z EFRR a případně celková podpora z každého nástroje Unie pro financování vnější činnosti pro každý program jsou uvedeny v příloze II.

Článek 3

Seznam programů meziregionální spolupráce, souhrnná výše celkové podpory z EFRR a případně celková podpora z každého nástroje Unie pro financování vnější činnosti pro každý program jsou uvedeny v příloze III.

Článek 4

Seznam programů spolupráce nejvzdálenějších regionů, souhrnná výše celkové podpory z EFRR a případně celková podpora z každého nástroje Unie pro financování vnější činnosti pro každý program jsou uvedeny v příloze IV.

Článek 5

Částky převedené podle čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1059, rozdělené podle členských států, jsou stanoveny v příloze V.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 17. ledna 2022.

Za Komisi

Elisa FERREIRA

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 94.

1

(2)  
  Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159.

2

---

PŘÍLOHA I

Seznam programů přeshraniční spolupráce s uvedením souhrnné výše celkové podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Nástroje předvstupní pomoci (NPP III) a Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) pro každý program přeshraniční spolupráce

| Č. | CCI | Název programu | Členské státy | Jiné než členské státy | Souhrnný příspěvek z EFRR | Příspěvek z NPP III | Příspěvek z NDICI | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFCB001 | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) | NL BE DE | | 125 677 095 | | | 125 677 095 |
| 2 | 2021TC16RFCB002 | (Interreg VI-A) Rakousko-Česko | AT CZ | | 86 821 148 | | | 86 821 148 |
| 3 | 2021TC16RFCB003 | (Interreg VI-A) Slovensko-Rakousko | SK AT | | 55 500 000 | | | 55 500 000 |
| 4 | 2021TC16RFCB004 | (Interreg VI-A) Rakousko-Německo/Bavorsko | AT DE | | 61 547 037 | | | 61 547 037 |
| 5 | 2021TC16RFCB005 | (Interreg VI-A) Španělsko-Portugalsko (POCTEP) | ES PT | | 320 622 726 | | | 320 622 726 |
| 6 | 2021TC16RFCB006 | (Interreg VI-A) Španělsko-Francie-Andorra (POCTEFA) | ES FR | AD | 243 079 964 | | | 243 079 964 |
| 7 | 2021TC16RFCB007 | (Interreg VI-A) Maďarsko-Chorvatsko | HU HR | | 70 034 030 | | | 70 034 030 |
| 8 | 2021TC16RFCB008 | (Interreg VI-A) Německo/Bavorsko-Česko | DE CZ | | 99 064 772 | | | 99 064 772 |
| 9 | 2021TC16RFCB009 | (Interreg VI-A) Rakousko-Maďarsko | AT HU | | 49 561 200 | | | 49 561 200 |
| 10 | 2021TC16RFCB010 | (Interreg VI-A) Německo/Braniborsko-Polsko | DE PL | | 88 300 000 | | | 88 300 000 |
| 11 | 2021TC16RFCB011 | (Interreg VI-A) Polsko-Slovensko | PL SK | | 129 286 462 | | | 129 286 462 |
| 12 | 2021TC16RFCB012 | (Interreg VI-A) Polsko-Dánsko-Německo-Litva-Švédsko (jižní část Baltického moře) | PL DK DE LT SE | | 83 802 411 | | | 83 802 411 |
| 13 | 2021TC16RFCB013 | (Interreg VI-A) Finsko-Estonsko-Lotyšsko-Švédsko (střední část Baltického moře) | FI EE LV SE | | 126 788 865 | | | 126 788 865 |
| 14 | 2021TC16RFCB014 | (Interreg VI-A) Maďarsko-Slovensko | HU SK | | 129 000 000 | | | 129 000 000 |
| 15 | 2021TC16RFCB015 | (Interreg VI-A) Švédsko-Norsko | SE | NO | 47 200 000 | | | 47 200 000 |
| 16 | 2021TC16RFCB016 | (Interreg VI-A) Německo/Sasko-Česko | DE CZ | | 152 364 968 | | | 152 364 968 |
| 17 | 2021TC16RFCB017 | (Interreg VI-A) Polsko-Německo/Sasko | PL DE | | 60 275 000 | | | 60 275 000 |
| 18 | 2021TC16RFCB018 | (Interreg VI-A) Německo/Meklenbursko-Přední Pomořansko/Braniborsko-Polsko | DE PL | | 124 580 000 | | | 124 580 000 |
| 19 | 2021TC16RFCB019 | (Interreg VI-A) Řecko-Itálie | EL IT | | 79 582 928 | | | 79 582 928 |
| 20 | 2021TC16RFCB020 | (Interreg VI-A) Rumunsko-Bulharsko | RO BG | | 163 497 401 | | | 163 497 401 |
| 21 | 2021TC16RFCB021 | (Interreg VI-A) Řecko-Bulharsko | EL BG | | 67 162 945 | | | 67 162 945 |
| 22 | 2021TC16RFCB022 | (Interreg VI-A) Německo-Nizozemsko | DE NL | | 240 775 132 | | | 240 775 132 |
| 23 | 2021TC16RFCB023 | (Interreg VI-A) Německo-Rakousko-Švýcarsko-Lichtenštejnsko
  (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) | DE AT | CH LI | 47 569 062 | | | 47 569 062 |
| 24 | 2021TC16RFCB024 | (Interreg VI-A) Česko-Polsko | CZ PL | | 178 870 508 | | | 178 870 508 |
| 25 | 2021TC16RFCB025 | (Interreg VI-A) Švédsko-Dánsko-Norsko (Öresund-Kattegat-
  Skagerrak) | SE DK | NO | 141 300 000 | | | 141 300 000 |
| 26 | 2021TC16RFCB026 | (Interreg VI-A) Lotyšsko-Litva | LV LT | | 31 752 230 | | | 31 752 230 |
| 27 | 2021TC16RFCB027 | (Interreg VI-A) Švédsko-Finsko-Norsko (AURORA) | SE FI | NO | 93 809 500 | | | 93 809 500 |
| 28 | 2021TC16RFCB028 | (Interreg VI-A) Slovinsko-Chorvatsko | SI HR | | 39 344 493 | | | 39 344 493 |
| 29 | 2021TC16RFCB029 | (Interreg VI-A) Slovensko-Česko | SK CZ | | 85 323 597 | | | 85 323 597 |
| 30 | 2021TC16RFCB030 | (Interreg VI-A) Litva-Polsko | LT PL | | 45 706 836 | | | 45 706 836 |
| 31 | 2021TC16RFCB031 | (Interreg VI-A) Itálie-Francie (Maritime) | IT FR | | 154 636 861 | | | 154 636 861 |
| 32 | 2021TC16RFCB032 | (Interreg VI-A) Francie-Itálie (ALCOTRA) | FR IT | | 182 330 487 | | | 182 330 487 |
| 33 | 2021TC16RFCB033 | (Interreg VI-A) Itálie-Švýcarsko | IT | CH | 82 346 673 | | | 82 346 673 |
| 34 | 2021TC16RFCB034 | (Interreg VI-A) Itálie-Slovinsko | IT SI | | 70 898 662 | | | 70 898 662 |
| 35 | 2021TC16RFCB035 | (Interreg VI-A) Itálie-Malta | IT MT | | 46 083 225 | | | 46 083 225 |
| 36 | 2021TC16RFCB036 | (Interreg VI-A) Francie-Německo-Švýcarsko (Horní Rýn) | FR DE | CH | 125 117 615 | | | 125 117 615 |
| 37 | 2021TC16RFCB037 | (Interreg VI-A) Francie-Švýcarsko | FR | CH | 69 766 796 | | | 69 766 796 |
| 38 | 2021TC16RFCB038 | (Interreg VI-A) Itálie-Chorvatsko | IT HR | | 172 986 266 | | | 172 986 266 |
| 39 | 2021TC16RFCB039 | (Interreg VI-A) Belgie-Francie (Wallonie-Vlaanderen-France) | BE FR | | 286 882 570 | | | 286 882 570 |
| 40 | 2021TC16RFCB040 | (Interreg VI-A) Francie-Belgie-Německo-Lucembursko (Grande Région/Großregion) | FR BE DE LU | | 181 942 401 | | | 181 942 401 |
| 41 | 2021TC16RFCB041 | (Interreg VI-A) Belgie-Nizozemsko (Vlaanderen-Nederland) | BE NL | | 205 405 605 | | | 205 405 605 |
| 42 | 2021TC16RFCB042 | (Interreg VI-A) Rumunsko-Maďarsko | RO HU | | 140 752 020 | | | 140 752 020 |
| 43 | 2021TC16RFCB043 | (Interreg VI-A) Estonsko-Lotyšsko | EE LV | | 26 004 949 | | | 26 004 949 |
| 44 | 2021TC16RFCB044 | (Interreg VI-A) Itálie-Rakousko | IT AT | | 73 071 805 | | | 73 071 805 |
| 45 | 2021TC16RFCB045 | (Interreg VI-A) Slovinsko-Maďarsko | SI HU | | 14 109 017 | | | 14 109 017 |
| 46 | 2021TC16RFCB046 | (Interreg VI-A) Slovinsko-Rakousko | SI AT | | 45 846 198 | | | 45 846 198 |
| 47 | 2021TC16RFCB047 | (Interreg VI-A) Řecko-Kypr | EL CY | | 45 991 214 | | | 45 991 214 |
| 48 | 2021TC16RFCB048 | (Interreg VI-A) Německo-Dánsko | DE DK | | 93 771 505 | | | 93 771 505 |
| 49 | 2014TC16RFPC001 | PEACE PLUS Irsko-Severní Irsko/Spojené království | IE | UK | 234 474 919 | | | 234 474 919 |
| 50 | 2021TC16IPCB006 | (Interreg VI-A) NPP Bulharsko Severní Makedonie | BG | MK | 12 916 849 | 13 562 691 | | 26 479 540 |
| 51 | 2021TC16IPCB007 | (Interreg VI-A) NPP Bulharsko Srbsko | BG | RS | 15 804 360 | 16 594 578 | | 32 398 938 |
| 52 | 2021TC16IPCB005 | (Interreg VI-A) NPP Bulharsko Turecko | BG | TR | 14 269 738 | 14 983 225 | | 29 252 963 |
| 53 | 2021TC16IPCB003 | (Interreg VI-A) NPP Chorvatsko Srbsko | HR | RS | 18 673 977 | 19 607 676 | | 38 281 653 |
| 54 | 2021TC16IPCB004 | (Interreg VI-A) NPP Chorvatsko Bosna a Hercegovina Černá Hora | HR | BA ME | 57 407 658 | 60 278 041 | | 117 685 699 |
| 55 | 2021TC16IPCB010 | (Interreg VI-A) NPP Řecko Albánie | EL | AL | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 56 | 2021TC16IPCB009 | (Interreg VI-A) NPP Řecko Severní Makedonie | EL | MK | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 57 | 2021TC16IPCB001 | (Interreg VI-A) NPP Maďarsko Srbsko | HU | RS | 31 000 000 | 32 550 000 | | 63 550 000 |
| 58 | 2021TC16IPCB008 | (Interreg VI-A) NPP Itálie Albánie Černá Hora (jižní část Jaderského moře) | IT | AL ME | 32 695 846 | 34 330 638 | | 67 026 484 |
| 59 | 2021TC16IPCB002 | (Interreg VI-A) NPP Rumunsko Srbsko | RO | RS | 36 374 062 | 38 192 765 | | 74 566 827 |
| 60 | 2021TC16NXCB004 | (Interreg VI-A) NEXT Estonsko Rusko | EE | RU | 10 906 623 | | 11 124 755 | 22 031 378 |
| 61 | 2021TC16NXCB010 | (Interreg VI-A) NEXT Maďarsko Slovensko Rumunsko Ukrajina | HU SK RO | UA | 30 998 055 | | 31 618 016 | 62 616 071 |
| 62 | 2021TC16NXCB013 | (Interreg VI-A) NEXT Itálie Tunisko | IT | TN | 16 010 314 | | 16 330 520 | 32 340 834 |
| 63 | 2021TC16NXCB002 | (Interreg VI-A) NEXT Karelia | FI | RU | 14 003 500 | | 14 283 570 | 28 287 070 |
| 64 | 2021TC16NXCB001 | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic | FI SE | RU NO | 17 501 359 | | 17 851 386 | 35 352 745 |
| 65 | 2021TC16NXCB005 | (Interreg VI-A) NEXT Lotyšsko Rusko | LV | RU | 7 000 000 | | 7 140 000 | 14 140 000 |
| 66 | 2021TC16NXCB006 | (Interreg VI-A) NEXT Litva Rusko | LT | RU | 11 952 500 | | 12 191 550 | 24 144 050 |
| 67 | 2021TC16NXCB009 | (Interreg VI-A) NEXT Polsko Bělorusko Ukrajina | PL | BY UA | 87 900 000 | | 89 658 000 | 177 558 000 |
| 68 | 2021TC16NXCB007 | (Interreg VI-A) NEXT Polsko Rusko | PL | RU | 43 240 000 | | 44 104 800 | 87 344 800 |
| 69 | 2021TC16NXCB011 | (Interreg VI-A) NEXT Rumunsko Moldavská republika | RO | MD | 36 250 000 | | 36 975 000 | 73 225 000 |
| 70 | 2021TC16NXCB012 | (Interreg VI-A) NEXT Rumunsko Ukrajina | RO | UA | 25 350 000 | | 25 857 000 | 51 207 000 |
| 71 | 2021TC16NXCB003 | (Interreg VI-A) NEXT Jihovýchodní Finsko Rusko | FI | RU | 24 003 500 | | 24 483 570 | 48 487 070 |
| 72 | 2021TC16NXCB008 | (Interreg VI-A) NEXT Lotyšsko Bělorusko | LV | BY | 5 860 134 | | 5 977 337 | 11 837 471 |
| 73 | 2021TC16NXCB014 | (Interreg VI-A) NEXT Litva Bělorusko | LT | BY | 16 000 000 | | 16 320 000 | 32 320 000 |
| | | | | Celkem: | 6 115 505 509 | 257 399 614 | 353 915 504 | 6 726 820 627 |

Č.

CCI

Název programu

Členské státy

Jiné než členské státy

Souhrnný příspěvek z EFRR

Příspěvek z NPP III

Příspěvek z NDICI

Celkem

1

2021TC16RFCB001

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

NL BE DE

125 677 095

125 677 095

2

2021TC16RFCB002

(Interreg VI-A) Rakousko-Česko

AT CZ

86 821 148

86 821 148

3

2021TC16RFCB003

(Interreg VI-A) Slovensko-Rakousko

SK AT

55 500 000

55 500 000

4

2021TC16RFCB004

(Interreg VI-A) Rakousko-Německo/Bavorsko

AT DE

61 547 037

61 547 037

5

2021TC16RFCB005

(Interreg VI-A) Španělsko-Portugalsko (POCTEP)

ES PT

320 622 726

320 622 726

6

2021TC16RFCB006

(Interreg VI-A) Španělsko-Francie-Andorra (POCTEFA)

ES FR

AD

243 079 964

243 079 964

7

2021TC16RFCB007

(Interreg VI-A) Maďarsko-Chorvatsko

HU HR

70 034 030

70 034 030

8

2021TC16RFCB008

(Interreg VI-A) Německo/Bavorsko-Česko

DE CZ

99 064 772

99 064 772

9

2021TC16RFCB009

(Interreg VI-A) Rakousko-Maďarsko

AT HU

49 561 200

49 561 200

10

2021TC16RFCB010

(Interreg VI-A) Německo/Braniborsko-Polsko

DE PL

88 300 000

88 300 000

11

2021TC16RFCB011

(Interreg VI-A) Polsko-Slovensko

PL SK

129 286 462

129 286 462

12

2021TC16RFCB012

(Interreg VI-A) Polsko-Dánsko-Německo-Litva-Švédsko (jižní část Baltického moře)

PL DK DE LT SE

83 802 411

83 802 411

13

2021TC16RFCB013

(Interreg VI-A) Finsko-Estonsko-Lotyšsko-Švédsko (střední část Baltického moře)

FI EE LV SE

126 788 865

126 788 865

14

2021TC16RFCB014

(Interreg VI-A) Maďarsko-Slovensko

HU SK

129 000 000

129 000 000

15

2021TC16RFCB015

(Interreg VI-A) Švédsko-Norsko

SE

NO

47 200 000

47 200 000

16

2021TC16RFCB016

(Interreg VI-A) Německo/Sasko-Česko

DE CZ

152 364 968

152 364 968

17

2021TC16RFCB017

(Interreg VI-A) Polsko-Německo/Sasko

PL DE

60 275 000

60 275 000

18

2021TC16RFCB018

(Interreg VI-A) Německo/Meklenbursko-Přední Pomořansko/Braniborsko-Polsko

DE PL

124 580 000

124 580 000

19

2021TC16RFCB019

(Interreg VI-A) Řecko-Itálie

EL IT

79 582 928

79 582 928

20

2021TC16RFCB020

(Interreg VI-A) Rumunsko-Bulharsko

RO BG

163 497 401

163 497 401

21

2021TC16RFCB021

(Interreg VI-A) Řecko-Bulharsko

EL BG

67 162 945

67 162 945

22

2021TC16RFCB022

(Interreg VI-A) Německo-Nizozemsko

DE NL

240 775 132

240 775 132

23

2021TC16RFCB023

(Interreg VI-A) Německo-Rakousko-Švýcarsko-Lichtenštejnsko

(Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

DE AT

CH LI

47 569 062

47 569 062

24

2021TC16RFCB024

(Interreg VI-A) Česko-Polsko

CZ PL

178 870 508

178 870 508

25

2021TC16RFCB025

(Interreg VI-A) Švédsko-Dánsko-Norsko (Öresund-Kattegat-

Skagerrak)

SE DK

NO

141 300 000

141 300 000

26

2021TC16RFCB026

(Interreg VI-A) Lotyšsko-Litva

LV LT

31 752 230

31 752 230

27

2021TC16RFCB027

(Interreg VI-A) Švédsko-Finsko-Norsko (AURORA)

SE FI

NO

93 809 500

93 809 500

28

2021TC16RFCB028

(Interreg VI-A) Slovinsko-Chorvatsko

SI HR

39 344 493

39 344 493

29

2021TC16RFCB029

(Interreg VI-A) Slovensko-Česko

SK CZ

85 323 597

85 323 597

30

2021TC16RFCB030

(Interreg VI-A) Litva-Polsko

LT PL

45 706 836

45 706 836

31

2021TC16RFCB031

(Interreg VI-A) Itálie-Francie (Maritime)

IT FR

154 636 861

154 636 861

32

2021TC16RFCB032

(Interreg VI-A) Francie-Itálie (ALCOTRA)

FR IT

182 330 487

182 330 487

33

2021TC16RFCB033

(Interreg VI-A) Itálie-Švýcarsko

IT

CH

82 346 673

82 346 673

34

2021TC16RFCB034

(Interreg VI-A) Itálie-Slovinsko

IT SI

70 898 662

70 898 662

35

2021TC16RFCB035

(Interreg VI-A) Itálie-Malta

IT MT

46 083 225

46 083 225

36

2021TC16RFCB036

(Interreg VI-A) Francie-Německo-Švýcarsko (Horní Rýn)

FR DE

CH

125 117 615

125 117 615

37

2021TC16RFCB037

(Interreg VI-A) Francie-Švýcarsko

FR

CH

69 766 796

69 766 796

38

2021TC16RFCB038

(Interreg VI-A) Itálie-Chorvatsko

IT HR

172 986 266

172 986 266

39

2021TC16RFCB039

(Interreg VI-A) Belgie-Francie (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE FR

286 882 570

286 882 570

40

2021TC16RFCB040

(Interreg VI-A) Francie-Belgie-Německo-Lucembursko (Grande Région/Großregion)

FR BE DE LU

181 942 401

181 942 401

41

2021TC16RFCB041

(Interreg VI-A) Belgie-Nizozemsko (Vlaanderen-Nederland)

BE NL

205 405 605

205 405 605

42

2021TC16RFCB042

(Interreg VI-A) Rumunsko-Maďarsko

RO HU

140 752 020

140 752 020

43

2021TC16RFCB043

(Interreg VI-A) Estonsko-Lotyšsko

EE LV

26 004 949

26 004 949

44

2021TC16RFCB044

(Interreg VI-A) Itálie-Rakousko

IT AT

73 071 805

73 071 805

45

2021TC16RFCB045

(Interreg VI-A) Slovinsko-Maďarsko

SI HU

14 109 017

14 109 017

46

2021TC16RFCB046

(Interreg VI-A) Slovinsko-Rakousko

SI AT

45 846 198

45 846 198

47

2021TC16RFCB047

(Interreg VI-A) Řecko-Kypr

EL CY

45 991 214

45 991 214

48

2021TC16RFCB048

(Interreg VI-A) Německo-Dánsko

DE DK

93 771 505

93 771 505

49

2014TC16RFPC001

PEACE PLUS Irsko-Severní Irsko/Spojené království

IE

UK

234 474 919

234 474 919

50

2021TC16IPCB006

(Interreg VI-A) NPP Bulharsko Severní Makedonie

BG

MK

12 916 849

13 562 691

26 479 540

51

2021TC16IPCB007

(Interreg VI-A) NPP Bulharsko Srbsko

BG

RS

15 804 360

16 594 578

32 398 938

52

2021TC16IPCB005

(Interreg VI-A) NPP Bulharsko Turecko

BG

TR

14 269 738

14 983 225

29 252 963

53

2021TC16IPCB003

(Interreg VI-A) NPP Chorvatsko Srbsko

HR

RS

18 673 977

19 607 676

38 281 653

54

2021TC16IPCB004

(Interreg VI-A) NPP Chorvatsko Bosna a Hercegovina Černá Hora

HR

BA ME

57 407 658

60 278 041

117 685 699

55

2021TC16IPCB010

(Interreg VI-A) NPP Řecko Albánie

EL

AL

13 000 000

13 650 000

26 650 000

56

2021TC16IPCB009

(Interreg VI-A) NPP Řecko Severní Makedonie

EL

MK

13 000 000

13 650 000

26 650 000

57

2021TC16IPCB001

(Interreg VI-A) NPP Maďarsko Srbsko

HU

RS

31 000 000

32 550 000

63 550 000

58

2021TC16IPCB008

(Interreg VI-A) NPP Itálie Albánie Černá Hora (jižní část Jaderského moře)

IT

AL ME

32 695 846

34 330 638

67 026 484

59

2021TC16IPCB002

(Interreg VI-A) NPP Rumunsko Srbsko

RO

RS

36 374 062

38 192 765

74 566 827

60

2021TC16NXCB004

(Interreg VI-A) NEXT Estonsko Rusko

EE

RU

10 906 623

11 124 755

22 031 378

61

2021TC16NXCB010

(Interreg VI-A) NEXT Maďarsko Slovensko Rumunsko Ukrajina

HU SK RO

UA

30 998 055

31 618 016

62 616 071

62

2021TC16NXCB013

(Interreg VI-A) NEXT Itálie Tunisko

IT

TN

16 010 314

16 330 520

32 340 834

63

2021TC16NXCB002

(Interreg VI-A) NEXT Karelia

FI

RU

14 003 500

14 283 570

28 287 070

64

2021TC16NXCB001

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI SE

RU NO

17 501 359

17 851 386

35 352 745

65

2021TC16NXCB005

(Interreg VI-A) NEXT Lotyšsko Rusko

LV

RU

7 000 000

7 140 000

14 140 000

66

2021TC16NXCB006

(Interreg VI-A) NEXT Litva Rusko

LT

RU

11 952 500

12 191 550

24 144 050

67

2021TC16NXCB009

(Interreg VI-A) NEXT Polsko Bělorusko Ukrajina

PL

BY UA

87 900 000

89 658 000

177 558 000

68

2021TC16NXCB007

(Interreg VI-A) NEXT Polsko Rusko

PL

RU

43 240 000

44 104 800

87 344 800

69

2021TC16NXCB011

(Interreg VI-A) NEXT Rumunsko Moldavská republika

RO

MD

36 250 000

36 975 000

73 225 000

70

2021TC16NXCB012

(Interreg VI-A) NEXT Rumunsko Ukrajina

RO

UA

25 350 000

25 857 000

51 207 000

71

2021TC16NXCB003

(Interreg VI-A) NEXT Jihovýchodní Finsko Rusko

FI

RU

24 003 500

24 483 570

48 487 070

72

2021TC16NXCB008

(Interreg VI-A) NEXT Lotyšsko Bělorusko

LV

BY

5 860 134

5 977 337

11 837 471

73

2021TC16NXCB014

(Interreg VI-A) NEXT Litva Bělorusko

LT

BY

16 000 000

16 320 000

32 320 000

Celkem:

6 115 505 509

257 399 614

353 915 504

6 726 820 627

---

PŘÍLOHA II

Seznam programů nadnárodní spolupráce s uvedením souhrnné výše celkové podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Nástroje předvstupní pomoci (NPP III) a Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) pro každý program přeshraniční spolupráce

| Č. | CCI | Název programu | Členské státy | Jiné než členské státy | Souhrnný příspěvek z EFRR | Příspěvek z NPP III | Příspěvek z NDICI | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16IPTN001 | (Interreg VI-B) NPP Jadransko-jónský region | EL HR IT SI | AL BA ME RS SM | 65 848 129 | 70 840 386 | | 136 688 515 |
| 2 | 2021TC16RFTN001 | (Interreg VI-B) Alpský prostor | DE FR IT AT SI | CH LI | 107 051 188 | | | 107 051 188 |
| 3 | 2021TC16RFTN002 | (Interreg VI-B) Oblast Atlantiku | ES FR PT | | 113 075 964 | | | 113 075 964 |
| 4 | 2021TC16FFTN003 | (Interreg VI-B) Region Baltského moře | DE DK EE LV LT PL FI SE | BY NO RU | 250 984 823 | | 8 800 000 | 259 784 823 |
| 5 | 2021TC16RFTN003 | (Interreg VI-B) Střední Evropa | CZ DE IT HR HU AT PL SI SK | | 224 623 802 | | | 224 623 802 |
| 6 | 2021TC16FFTN004 | (Interreg VI-B) Dunaj | AT BG CZ DE HR HU RO SI SK | BA ME RS MD UA | 165 424 228 | 30 000 000 | 17 679 725 | 213 103 953 |
| 7 | 2021TC16FFTN001 | (Interreg VI-B) Evropsko-středomořský region (EURO MED) | BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI | ME MK AL BA | 216 559 226 | 18 340 000 | | 234 899 226 |
| 8 | 2021TC16FFTN005 | (Interreg VI-B) Severní periferní oblasti a Arktida | IE FI SE | FO GL IS NO | 43 716 415 | | | 43 716 415 |
| 9 | 2021TC16RFTN004 | (Interreg VI-B) Severní moře | BE DK DE FR NL SE | NO | 171 154 311 | | | 171 154 311 |
| 10 | 2021TC16RFTN005 | (Interreg VI-B) Severozápadní Evropa | BE DE FR IE NL LU | CH | 310 480 455 | | | 310 480 455 |
| 11 | 2021TC16RFTN006 | (Interreg VI-B) Jihozápadní Evropa (SUDOE) | ES FR PT | AD | 106 260 516 | | | 106 260 516 |
| 12 | 2021TC16NXTN001 | (Interreg VI-B) NEXT Oblast Středozemního moře (NEXT MED) | EL ES FR IT MT CY PT | TR DZ EG IL JO LB PS TN | 96 199 962 | 9 500 000 | 138 713 588 | 244 413 550 |
| 13 | 2021TC16NXTN003 | (Interreg VI-B) NEXT Oblast středního Atlantiku | ES PT | MA | 55 100 000 | | 55 100 000 | 110 200 000 |
| 14 | 2021TC16NXTN002 | (Interreg VI-B) NEXT Oblast Černého moře | BG EL RO | TR UA AM GE MD RU | 14 552 489 | 9 500 000 | 36 934 183 | 60 986 672 |
| Celkem: | 1 941 031 508 | 138 180 386 | 257 227 496 | 2 336 439 390 |

Č.

CCI

Název programu

Členské státy

Jiné než členské státy

Souhrnný příspěvek z EFRR

Příspěvek z NPP III

Příspěvek z NDICI

Celkem

1

2021TC16IPTN001

(Interreg VI-B) NPP Jadransko-jónský region

EL HR IT SI

AL BA ME RS SM

65 848 129

70 840 386

136 688 515

2

2021TC16RFTN001

(Interreg VI-B) Alpský prostor

DE FR IT AT SI

CH LI

107 051 188

107 051 188

3

2021TC16RFTN002

(Interreg VI-B) Oblast Atlantiku

ES FR PT

113 075 964

113 075 964

4

2021TC16FFTN003

(Interreg VI-B) Region Baltského moře

DE DK EE LV LT PL FI SE

BY NO RU

250 984 823

8 800 000

259 784 823

5

2021TC16RFTN003

(Interreg VI-B) Střední Evropa

CZ DE IT HR HU AT PL SI SK

224 623 802

224 623 802

6

2021TC16FFTN004

(Interreg VI-B) Dunaj

AT BG CZ DE HR HU RO SI SK

BA ME RS MD UA

165 424 228

30 000 000

17 679 725

213 103 953

7

2021TC16FFTN001

(Interreg VI-B) Evropsko-středomořský region (EURO MED)

BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI

ME MK AL BA

216 559 226

18 340 000

234 899 226

8

2021TC16FFTN005

(Interreg VI-B) Severní periferní oblasti a Arktida

IE FI SE

FO GL IS NO

43 716 415

43 716 415

9

2021TC16RFTN004

(Interreg VI-B) Severní moře

BE DK DE FR NL SE

NO

171 154 311

171 154 311

10

2021TC16RFTN005

(Interreg VI-B) Severozápadní Evropa

BE DE FR IE NL LU

CH

310 480 455

310 480 455

11

2021TC16RFTN006

(Interreg VI-B) Jihozápadní Evropa (SUDOE)

ES FR PT

AD

106 260 516

106 260 516

12

2021TC16NXTN001

(Interreg VI-B) NEXT Oblast Středozemního moře (NEXT MED)

EL ES FR IT MT CY PT

TR DZ EG IL JO LB PS TN

96 199 962

9 500 000

138 713 588

244 413 550

13

2021TC16NXTN003

(Interreg VI-B) NEXT Oblast středního Atlantiku

ES PT

MA

55 100 000

55 100 000

110 200 000

14

2021TC16NXTN002

(Interreg VI-B) NEXT Oblast Černého moře

BG EL RO

TR UA AM GE MD RU

14 552 489

9 500 000

36 934 183

60 986 672

Celkem:

1 941 031 508

138 180 386

257 227 496

2 336 439 390

---

PŘÍLOHA III

Seznam programů meziregionální spolupráce s uvedením souhrnné výše celkové podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Nástroje předvstupní pomoci (NPP III) pro každý program přeshraniční spolupráce

| Č. | CCI | Název programu | Členské státy | Jiné než členské státy | Souhrnný příspěvek z EFRR | Příspěvek z NPP III | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFIR001 | (Interreg VI-C) lnterreg Europe | Všechny členské státy | NO CH | 379 482 670 | | 379 482 670 |
| 2 | 2021TC16FFIR001 | (Interreg VI-C) Urbact IV | Všechny členské státy | NO CH AL BA ME MK RS | 79 769 799 | 5 000 000 | 84 769 799 |
| 3 | 2021TC16RFIR004 | (Interreg VI-C) Program spolupráce ESPON 2030 | Všechny členské státy | NO CH IS LI | 48 000 000 | | 48 000 000 |
| 4 | 2021TC16RFIR002 | (Interreg VI-C) Interact | Všechny členské státy | NO CH | 45 000 000 | | 45 000 000 |
| Celkem: | 552 252 469 | 5 000 000 | 557 252 469 |

Č.

CCI

Název programu

Členské státy

Jiné než členské státy

Souhrnný příspěvek z EFRR

Příspěvek z NPP III

Celkem

1

2021TC16RFIR001

(Interreg VI-C) lnterreg Europe

Všechny členské státy

NO CH

379 482 670

379 482 670

2

2021TC16FFIR001

(Interreg VI-C) Urbact IV

Všechny členské státy

NO CH AL BA ME MK RS

79 769 799

5 000 000

84 769 799

3

2021TC16RFIR004

(Interreg VI-C) Program spolupráce ESPON 2030

Všechny členské státy

NO CH IS LI

48 000 000

48 000 000

4

2021TC16RFIR002

(Interreg VI-C) Interact

Všechny členské státy

NO CH

45 000 000

45 000 000

Celkem:

552 252 469

5 000 000

557 252 469

---

PŘÍLOHA IV

Seznam programů spolupráce nejvzdálenějších regionů s uvedením souhrnné výše celkové podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) na jednotlivé programy přeshraniční spolupráce

| Č. | CCI | Název programu | Členské státy | Jiné než členské státy | Souhrnný příspěvek z EFRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16FFOR004 | (Interreg VI-D) Indický oceán | FR | Některé třetí země a zámořské země či území | 62 252 459 |
| 2 | 2021TC16FFOR003 | (Interreg VI-D) Karibik | FR | Některé třetí země a zámořské země či území | 67 895 832 |
| 3 | 2021TC16FFOR005 | (Interreg VI-D) Amazonie | FR | Některé třetí země a zámořské země či území | 18 899 049 |
| 4 | 2021TC16FFOR001 | (Interreg VI-D) Madeira-Azory-Kanárské ostrovy (MAC) | ES PT | Některé třetí země a zámořské země či území | 169 898 663 |
| 5 | 2021TC16FFOR002 | (Interreg VI-D) Mosambický průliv | FR | Některé třetí země a zámořské země či území | 10 228 777 |
| Celkem: | 329 174 780 |

Č.

CCI

Název programu

Členské státy

Jiné než členské státy

Souhrnný příspěvek z EFRR

1

2021TC16FFOR004

(Interreg VI-D) Indický oceán

FR

Některé třetí země a zámořské země či území

62 252 459

2

2021TC16FFOR003

(Interreg VI-D) Karibik

FR

Některé třetí země a zámořské země či území

67 895 832

3

2021TC16FFOR005

(Interreg VI-D) Amazonie

FR

Některé třetí země a zámořské země či území

18 899 049

4

2021TC16FFOR001

(Interreg VI-D) Madeira-Azory-Kanárské ostrovy (MAC)

ES PT

Některé třetí země a zámořské země či území

169 898 663

5

2021TC16FFOR002

(Interreg VI-D) Mosambický průliv

FR

Některé třetí země a zámořské země či území

10 228 777

Celkem:

329 174 780

---

PŘÍLOHA V

Převody mezi složkami navržené členskými státy

| ID | ZEMĚ | SLOŽKA | CELKOVÝ PŘÍDĚL | PŘÍSPĚVEK ČLENSKÉHO STÁTU | PŘEVOD | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Belgie | | 374 383 720 | | | |
| BE | přeshraniční | 332 648 155 | 301 477 183 | –31 170 972 | –9,37  % |
| BE | nadnárodní | 41 735 565 | 72 906 537 | 31 170 972 | |
| BG | Bulharsko | | 135 521 264 | | | |
| BG | přeshraniční | 109 183 390 | 113 134 071 | 3 950 681 | |
| BG | nadnárodní | 26 337 874 | 22 387 193 | –3 950 681 | –15,00  % |
| CZ | Česko | | 310 867 301 | | | |
| CZ | přeshraniční | 271 822 272 | 277 679 027 | 5 856 755 | |
| CZ | nadnárodní | 39 045 029 | 33 188 274 | –5 856 755 | –15,00  % |
| DK | Dánsko | | 152 000 000 | | | |
| DK | přeshraniční | 130 840 407 | 115 300 000 | –15 540 407 | –11,88  % |
| DK | nadnárodní | 21 159 593 | 36 700 000 | 15 540 407 | |
| DE | Německo | | 1 017 882 396 | | | |
| DE | přeshraniční | 714 007 944 | 699 742 467 | –14 265 477 | –2,00  % |
| DE | nadnárodní | 303 874 452 | 318 139 929 | 14 265 477 | |
| EE | Estonsko | | 58 059 611 | | | |
| EE | přeshraniční | 53 200 437 | 53 200 437 | 0 | 0,00  % |
| EE | nadnárodní | 4 859 174 | 4 859 174 | 0 | |
| IE | Irsko | | 293 402 230 | | | |
| IE | přeshraniční | 275 852 846 | 234 474 919 | –41 377 927 | –15,00  % |
| IE | nadnárodní | 17 549 384 | 58 927 311 | 41 377 927 | |
| EL | Řecko | | 128 236 156 | | | |
| EL | přeshraniční | 88 385 657 | 94 363 232 | 5 977 575 | |
| EL | nadnárodní | 39 850 499 | 33 872 924 | –5 977 575 | –15,00  % |
| ES | Španělsko | | 694 796 132 | | | |
| ES | přeshraniční | 382 709 233 | 358 561 065 | –24 148 168 | –6,31  % |
| ES | nadnárodní | 171 704 452 | 199 155 881 | 27 451 429 | |
| ES | nejvzdálenější regiony | 140 382 447 | 137 079 186 | –3 303 261 | –2,35  % |
| FR | Francie | | 1 107 421 089 | | | |
| FR | přeshraniční | 718 304 673 | 639 687 357 | –78 617 316 | –10,94  % |
| FR | nadnárodní | 246 523 404 | 308 457 615 | 61 934 211 | |
| FR | nejvzdálenější regiony | 142 593 012 | 159 276 117 | 16 683 105 | |
| HR | Chorvatsko | | 186 871 939 | | | |
| HR | přeshraniční | 171 461 871 | 171 461 871 | 0 | 0,00  % |
| HR | nadnárodní | 15 410 068 | 15 410 068 | 0 | |
| IT | Itálie | | 947 705 559 | | | |
| IT | přeshraniční | 723 649 055 | 682 037 150 | –41 611 905 | –5,75  % |
| IT | nadnárodní | 224 056 504 | 265 668 409 | 41 611 905 | |
| CY | Kypr | | 37 259 150 | | | |
| CY | přeshraniční | 34 107 311 | 28 991 214 | –5 116 097 | –15,00  % |
| CY | nadnárodní | 3 151 839 | 8 267 936 | 5 116 097 | |
| LV | Lotyšsko | | 49 764 070 | | | |
| LV | přeshraniční | 42 523 827 | 43 609 864 | 1 086 037 | |
| LV | nadnárodní | 7 240 243 | 6 154 206 | –1 086 037 | –15,00  % |
| LT | Litva | | 83 055 466 | | | |
| LT | přeshraniční | 72 459 911 | 72 459 911 | 0 | 0,00  % |
| LT | nadnárodní | 10 595 555 | 10 595 555 | 0 | |
| LU | Lucembursko | | 29 026 447 | | | |
| LU | přeshraniční | 26 870 192 | 23 026 447 | –3 843 745 | –14,30  % |
| LU | nadnárodní | 2 156 255 | 6 000 000 | 3 843 745 | |
| HU | Maďarsko | | 258 768 190 | | | |
| HU | přeshraniční | 222 498 055 | 222 498 055 | 0 | 0,00  % |
| HU | nadnárodní | 36 270 135 | 36 270 135 | 0 | |
| MT | Malta | | 23 116 871 | | | |
| MT | přeshraniční | 21 429 922 | 20 416 871 | –1 013 051 | –4,73  % |
| MT | nadnárodní | 1 686 949 | 2 700 000 | 1 013 051 | |
| NL | Nizozemsko | | 378 695 652 | | | |
| NL | přeshraniční | 315 751 099 | 274 554 348 | –41 196 751 | –13,05  % |
| NL | nadnárodní | 62 944 553 | 104 141 304 | 41 196 751 | |
| AT | Rakousko | | 219 711 720 | | | |
| AT | přeshraniční | 187 482 629 | 186 882 629 | – 600 000 | –0,32  % |
| AT | nadnárodní | 32 229 091 | 32 829 091 | 600 000 | |
| PL | Polsko | | 567 530 160 | | | |
| PL | přeshraniční | 425 499 779 | 446 804 336 | 21 304 557 | |
| PL | nadnárodní | 142 030 381 | 120 725 824 | –21 304 557 | –15,00  % |
| PT | Portugalsko | | 138 751 654 | | | |
| PT | přeshraniční | 67 766 585 | 73 491 424 | 5 724 839 | |
| PT | nadnárodní | 38 165 592 | 32 440 753 | –5 724 839 | –15,00  % |
| PT | nejvzdálenější regiony | 32 819 477 | 32 819 477 | 0 | |
| RO | Rumunsko | | 372 637 625 | | | |
| RO | přeshraniční | 299 820 777 | 310 743 304 | 10 922 527 | |
| RO | nadnárodní | 72 816 848 | 61 894 321 | –10 922 527 | –15,00  % |
| SI | Slovinsko | | 75 065 477 | | | |
| SI | přeshraniční | 67 436 070 | 67 436 070 | 0 | 0,00  % |
| SI | nadnárodní | 7 629 407 | 7 629 407 | 0 | |
| SK | Slovensko | | 223 354 237 | | | |
| SK | přeshraniční | 203 286 462 | 203 286 462 | 0 | 0,00  % |
| SK | nadnárodní | 20 067 775 | 20 067 775 | 0 | |
| FI | Finsko | | 162 721 339 | | | |
| FI | přeshraniční | 142 416 484 | 122 514 000 | –19 902 484 | –13,97  % |
| FI | nadnárodní | 20 304 855 | 40 207 339 | 19 902 484 | |
| SE | Švédsko | | 356 338 406 | | | |
| SE | přeshraniční | 319 655 650 | 274 903 859 | –44 751 791 | –14,00  % |
| SE | nadnárodní | 36 682 756 | 81 434 547 | 44 751 791 | |

ID

ZEMĚ

SLOŽKA

CELKOVÝ PŘÍDĚL

PŘÍSPĚVEK ČLENSKÉHO STÁTU

PŘEVOD

%

BE

Belgie

374 383 720

BE

přeshraniční

332 648 155

301 477 183

–31 170 972

–9,37  %

BE

nadnárodní

41 735 565

72 906 537

31 170 972

BG

Bulharsko

135 521 264

BG

přeshraniční

109 183 390

113 134 071

3 950 681

BG

nadnárodní

26 337 874

22 387 193

–3 950 681

–15,00  %

CZ

Česko

310 867 301

CZ

přeshraniční

271 822 272

277 679 027

5 856 755

CZ

nadnárodní

39 045 029

33 188 274

–5 856 755

–15,00  %

DK

Dánsko

152 000 000

DK

přeshraniční

130 840 407

115 300 000

–15 540 407

–11,88  %

DK

nadnárodní

21 159 593

36 700 000

15 540 407

DE

Německo

1 017 882 396

DE

přeshraniční

714 007 944

699 742 467

–14 265 477

–2,00  %

DE

nadnárodní

303 874 452

318 139 929

14 265 477

EE

Estonsko

58 059 611

EE

přeshraniční

53 200 437

53 200 437

0

0,00  %

EE

nadnárodní

4 859 174

4 859 174

0

IE

Irsko

293 402 230

IE

přeshraniční

275 852 846

234 474 919

–41 377 927

–15,00  %

IE

nadnárodní

17 549 384

58 927 311

41 377 927

EL

Řecko

128 236 156

EL

přeshraniční

88 385 657

94 363 232

5 977 575

EL

nadnárodní

39 850 499

33 872 924

–5 977 575

–15,00  %

ES

Španělsko

694 796 132

ES

přeshraniční

382 709 233

358 561 065

–24 148 168

–6,31  %

ES

nadnárodní

171 704 452

199 155 881

27 451 429

ES

nejvzdálenější regiony

140 382 447

137 079 186

–3 303 261

–2,35  %

FR

Francie

1 107 421 089

FR

přeshraniční

718 304 673

639 687 357

–78 617 316

–10,94  %

FR

nadnárodní

246 523 404

308 457 615

61 934 211

FR

nejvzdálenější regiony

142 593 012

159 276 117

16 683 105

HR

Chorvatsko

186 871 939

HR

přeshraniční

171 461 871

171 461 871

0

0,00  %

HR

nadnárodní

15 410 068

15 410 068

0

IT

Itálie

947 705 559

IT

přeshraniční

723 649 055

682 037 150

–41 611 905

–5,75  %

IT

nadnárodní

224 056 504

265 668 409

41 611 905

CY

Kypr

37 259 150

CY

přeshraniční

34 107 311

28 991 214

–5 116 097

–15,00  %

CY

nadnárodní

3 151 839

8 267 936

5 116 097

LV

Lotyšsko

49 764 070

LV

přeshraniční

42 523 827

43 609 864

1 086 037

LV

nadnárodní

7 240 243

6 154 206

–1 086 037

–15,00  %

LT

Litva

83 055 466

LT

přeshraniční

72 459 911

72 459 911

0

0,00  %

LT

nadnárodní

10 595 555

10 595 555

0

LU

Lucembursko

29 026 447

LU

přeshraniční

26 870 192

23 026 447

–3 843 745

–14,30  %

LU

nadnárodní

2 156 255

6 000 000

3 843 745

HU

Maďarsko

258 768 190

HU

přeshraniční

222 498 055

222 498 055

0

0,00  %

HU

nadnárodní

36 270 135

36 270 135

0

MT

Malta

23 116 871

MT

přeshraniční

21 429 922

20 416 871

–1 013 051

–4,73  %

MT

nadnárodní

1 686 949

2 700 000

1 013 051

NL

Nizozemsko

378 695 652

NL

přeshraniční

315 751 099

274 554 348

–41 196 751

–13,05  %

NL

nadnárodní

62 944 553

104 141 304

41 196 751

AT

Rakousko

219 711 720

AT

přeshraniční

187 482 629

186 882 629

– 600 000

–0,32  %

AT

nadnárodní

32 229 091

32 829 091

600 000

PL

Polsko

567 530 160

PL

přeshraniční

425 499 779

446 804 336

21 304 557

PL

nadnárodní

142 030 381

120 725 824

–21 304 557

–15,00  %

PT

Portugalsko

138 751 654

PT

přeshraniční

67 766 585

73 491 424

5 724 839

PT

nadnárodní

38 165 592

32 440 753

–5 724 839

–15,00  %

PT

nejvzdálenější regiony

32 819 477

32 819 477

0

RO

Rumunsko

372 637 625

RO

přeshraniční

299 820 777

310 743 304

10 922 527

RO

nadnárodní

72 816 848

61 894 321

–10 922 527

–15,00  %

SI

Slovinsko

75 065 477

SI

přeshraniční

67 436 070

67 436 070

0

0,00  %

SI

nadnárodní

7 629 407

7 629 407

0

SK

Slovensko

223 354 237

SK

přeshraniční

203 286 462

203 286 462

0

0,00  %

SK

nadnárodní

20 067 775

20 067 775

0

FI

Finsko

162 721 339

FI

přeshraniční

142 416 484

122 514 000

–19 902 484

–13,97  %

FI

nadnárodní

20 304 855

40 207 339

19 902 484

SE

Švédsko

356 338 406

SE

přeshraniční

319 655 650

274 903 859

–44 751 791

–14,00  %

SE

nadnárodní

36 682 756

81 434 547

44 751 791

---

| 19.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 12/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 12/164

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/75

ze dne 17. ledna 2022,

kterým se stanoví seznam programových oblastí Interreg, kterým má být poskytnuta podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj a nástrojů Unie pro financování vnější činnosti, rozčleněný podle složek a programu Interreg v rámci cíle Evropská územní spolupráce

(oznámeno pod číslem C(2022) 109)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1059 ze dne 24. června 2021 o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Evropská územní spolupráce (Interreg) podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj a nástrojů financování vnější činnosti (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení,

po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 115 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) podporuje cíl Evropská územní spolupráce v některých regionech odpovídajících úrovni 3 společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS 3“) pro přeshraniční spolupráci a ve všech regionech odpovídajících úrovni 2 společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS 2“) pro nadnárodní spolupráci, jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (3). Tyto regiony proto musí být uvedeny v seznamu. |
| --- | --- |

(1)

Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) podporuje cíl Evropská územní spolupráce v některých regionech odpovídajících úrovni 3 společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS 3“) pro přeshraniční spolupráci a ve všech regionech odpovídajících úrovni 2 společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS 2“) pro nadnárodní spolupráci, jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (3). Tyto regiony proto musí být uvedeny v seznamu.

| (2) | Podle čl. 8 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU) 2021/1059 mají být vnější přeshraniční programy Interreg uvedeny v seznamu jako „programy Interreg A pro přeshraniční spolupráci v rámci NPP III“ (NPP III-CBC), nebo „programy Interreg A NEXT“ (NDICI-CBC). |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 8 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU) 2021/1059 mají být vnější přeshraniční programy Interreg uvedeny v seznamu jako „programy Interreg A pro přeshraniční spolupráci v rámci NPP III“ (NPP III-CBC), nebo „programy Interreg A NEXT“ (NDICI-CBC).

| (3) | Podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1059 mají být v seznamu programových oblastí Interreg rovněž uvedeny regiony třetích nebo partnerských zemí či území mimo Unii, jimž není poskytována podpora z EFRR nebo z nástroje Unie pro financování vnější činnosti nebo jež přispívají do rozpočtu Unie prostřednictvím vnějších účelově vázaných příjmů. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1059 mají být v seznamu programových oblastí Interreg rovněž uvedeny regiony třetích nebo partnerských zemí či území mimo Unii, jimž není poskytována podpora z EFRR nebo z nástroje Unie pro financování vnější činnosti nebo jež přispívají do rozpočtu Unie prostřednictvím vnějších účelově vázaných příjmů.

| (4) | Podle článku 5 nařízení (EU) 2021/1059 mají být pro účely nadnárodní spolupráce regiony, jimž má být poskytnuta podpora z EFRR, regiony Unie úrovně NUTS 2 nebo, pokud neexistuje klasifikace NUTS, rovnocenné oblasti. Mohou zahrnovat nejvzdálenější regiony pokrývající větší nadnárodní území a případně s přihlédnutím k makroregionálním strategiím nebo strategiím pro přímořské oblasti. Nadnárodní spolupráce může rovněž zahrnovat regiony, které mají být regiony úrovně NUTS 2, nebo v případě neexistence klasifikace NUTS rovnocenné oblasti na Islandu, v Norsku, Švýcarsku a ve Spojeném království, jakož i Andorru, Faerské ostrovy, Lichtenštejnsko, Monako a San Marino, zámořské země a území (ZZÚ) a regiony partnerských zemí v rámci Nástroje předvstupní pomoci III (dále jen „NPP III“) nebo Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa (dále jen „NDICI“). |
| --- | --- |

(4)

Podle článku 5 nařízení (EU) 2021/1059 mají být pro účely nadnárodní spolupráce regiony, jimž má být poskytnuta podpora z EFRR, regiony Unie úrovně NUTS 2 nebo, pokud neexistuje klasifikace NUTS, rovnocenné oblasti. Mohou zahrnovat nejvzdálenější regiony pokrývající větší nadnárodní území a případně s přihlédnutím k makroregionálním strategiím nebo strategiím pro přímořské oblasti. Nadnárodní spolupráce může rovněž zahrnovat regiony, které mají být regiony úrovně NUTS 2, nebo v případě neexistence klasifikace NUTS rovnocenné oblasti na Islandu, v Norsku, Švýcarsku a ve Spojeném království, jakož i Andorru, Faerské ostrovy, Lichtenštejnsko, Monako a San Marino, zámořské země a území (ZZÚ) a regiony partnerských zemí v rámci Nástroje předvstupní pomoci III (dále jen „NPP III“) nebo Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa (dále jen „NDICI“).

| (5) | Podle článku 6 nařízení (EU) 2021/1059 má být v případě meziregionální spolupráce z EFRR podporováno celé území Unie, včetně nejvzdálenějších regionů. Programy meziregionální spolupráce se mohou rovněž vztahovat na celé území třetích zemí, partnerských zemí v rámci NPP III nebo NDICI a dalších území či jejich části nebo ZZÚ, bez ohledu na to, zda jsou podporovány z nástrojů Unie pro financování vnější činnosti či nikoli. Není proto nutné stanovit programovou oblast meziregionální spolupráce. |
| --- | --- |

(5)

Podle článku 6 nařízení (EU) 2021/1059 má být v případě meziregionální spolupráce z EFRR podporováno celé území Unie, včetně nejvzdálenějších regionů. Programy meziregionální spolupráce se mohou rovněž vztahovat na celé území třetích zemí, partnerských zemí v rámci NPP III nebo NDICI a dalších území či jejich části nebo ZZÚ, bez ohledu na to, zda jsou podporovány z nástrojů Unie pro financování vnější činnosti či nikoli. Není proto nutné stanovit programovou oblast meziregionální spolupráce.

| (6) | Podle článku 7 nařízení (EU) 2021/1059 mají být v případě spolupráce s nejvzdálenějšími regiony z EFRR podporovány všechny regiony uvedené v čl. 349 prvním pododstavci Smlouvy o fungování EU. Programy Interreg pro nejvzdálenější regiony mohou rovněž pokrývat partnerské země nebo jejich části podporované z NDICI nebo ZZÚ podporované programem pro zámořské země a území (PZZÚ), nebo obojí. |
| --- | --- |

(6)

Podle článku 7 nařízení (EU) 2021/1059 mají být v případě spolupráce s nejvzdálenějšími regiony z EFRR podporovány všechny regiony uvedené v čl. 349 prvním pododstavci Smlouvy o fungování EU. Programy Interreg pro nejvzdálenější regiony mohou rovněž pokrývat partnerské země nebo jejich části podporované z NDICI nebo ZZÚ podporované programem pro zámořské země a území (PZZÚ), nebo obojí.

| (7) | Podle čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1059 by měl seznam regionů pro přeshraniční spolupráci rovněž uvádět ty regiony Unie úrovně NUTS 3, které byly zohledněny pro příděl z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatňují nástroje Unie pro financování vnější činnosti. Regiony úrovně NUTS 3 pro programové oblasti programů přeshraniční spolupráce by měly být uvedeny v seznamu na základě nařízení (ES) č. 1059/2003, naposledy pozměněného nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1755 (4). Pro účely čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1059 se však regiony úrovně NUTS 3 zohlední pro příděl z EFRR na základě nařízení (ES) č. 1059/2003 ve znění nařízení Komise (EU) 2016/2066 (5). |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1059 by měl seznam regionů pro přeshraniční spolupráci rovněž uvádět ty regiony Unie úrovně NUTS 3, které byly zohledněny pro příděl z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatňují nástroje Unie pro financování vnější činnosti. Regiony úrovně NUTS 3 pro programové oblasti programů přeshraniční spolupráce by měly být uvedeny v seznamu na základě nařízení (ES) č. 1059/2003, naposledy pozměněného nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1755 (4). Pro účely čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1059 se však regiony úrovně NUTS 3 zohlední pro příděl z EFRR na základě nařízení (ES) č. 1059/2003 ve znění nařízení Komise (EU) 2016/2066 (5).

| (8) | Je proto nezbytné stanovit seznamy programových oblastí Interreg, kterým má být poskytnuta podpora, rozdělené podle složek a programu Interreg, |
| --- | --- |

(8)

Je proto nezbytné stanovit seznamy programových oblastí Interreg, kterým má být poskytnuta podpora, rozdělené podle složek a programu Interreg,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Seznam programových oblastí, kterým má být poskytnuta podpora z EFRR ze složky přeshraniční spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce, včetně vnější přeshraniční spolupráce podporované rovněž z NPP III a NDICI a včetně regionů třetích nebo partnerských zemí či území mimo Unii, kterým není poskytována podpora z EFRR nebo nástroje Unie pro financování vnější činnosti nebo které přispívají do rozpočtu Unie vnějšími účelově vázanými příjmy, je uveden v příloze I.

Článek 2

Seznam programových oblastí, kterým má být poskytnuta podpora z EFRR a z nástrojů Unie pro financování vnější činnosti ze složky přeshraniční spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce, včetně regionů třetích nebo partnerských zemí či území mimo Unii, kterým není poskytována podpora z EFRR nebo nástroje Unie pro financování vnější činnosti nebo které přispívají do rozpočtu Unie vnějšími účelově vázanými příjmy, je uveden v příloze II.

Článek 3

Seznam programových oblastí, včetně partnerských zemí nebo jejich částí podporovaných z NDICI nebo ZZÚ podporovaných z PZZÚ, případně obou, kterým má být poskytnuta podpora z EFRR v rámci složky pro nejvzdálenější regiony cíle „Evropská územní spolupráce“, je uveden v příloze III.

Článek 4

Seznam regionů Unie úrovně NUTS 3, které byly zohledněny pro příděl z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatňují nástroje Unie pro financování vnější činnosti, je uveden v příloze IV.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 17. ledna 2022.

Za Komisi

Elisa FERREIRA

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 94.

1

(2)  
  Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1755 ze dne 8. srpna 2019, kterým se mění přílohy nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 270, 24.10.2019, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) 2016/2066 ze dne 21. listopadu 2016, kterým se mění přílohy nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 322, 29.11.2016, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA I

Seznam programových oblastí Interreg, kterým má být poskytnuta podpora v rámci složky A

| Vnitřní přeshraniční programy Interreg |
| --- |
| CCI | | Regiony úrovně NUTS 3 (v souladu s nařízením (EU) č. 1059/2003, naposledy pozměněným nařízením Komise (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16RFCB001 | BE DE NL | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | DEA26 Düren |
| | | DEA28 Euskirchen |
| | | DEA29 Heinsberg |
| | | DEA2D Städteregion Aachen |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB002 | AT CZ | (Interreg VI-A) Rakousko-Česko |
| | | AT121 Mostviertel-Eisenwurzen |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT314 Steyr-Kirchdorf |
| | | CZ031 Jihočeský kraj |
| | | CZ063 Kraj Vysočina |
| | | CZ064 Jihomoravský kraj |
| 2021TC16RFCB003 | AT SK | (Interreg VI-A) Slovensko-Rakousko |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| 2021TC16RFCB004 | AT DE | (Interreg VI-A) Rakousko-Německo/Bavorsko |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT315 Traunviertel |
| | | AT321 Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323 Salzburg und Umgebung |
| | | AT331 Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| | | DE214 Altötting |
| | | DE215 Berchtesgadener Land |
| | | DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen |
| | | DE21D Garmisch-Partenkirchen |
| | | DE21F Miesbach |
| | | DE21G Mühldorf a. Inn |
| | | DE21K Rosenheim, Landkreis |
| | | DE21M Traunstein |
| | | DE21N Weilheim-Schongau |
| | | DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE227 Landshut, Landkreis |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22 A Rottal-Inn |
| | | DE22C Dingolfing-Landau |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27 A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| 2021TC16RFCB005 | ES PT | (Interreg VI-A) Španělsko-Portugalsko (POCTEP) |
| | | ES111 A Coruña |
| | | ES112 Lugo |
| | | ES113 Ourense |
| | | ES114 Pontevedra |
| | | ES148 Valladolid |
| | | ES411 Ávila |
| | | ES413 León |
| | | ES415 Salamanca |
| | | ES419 Zamora |
| | | ES431 Badajoz |
| | | ES432 Cáceres |
| | | ES612 Cádiz |
| | | ES613 Córdoba |
| | | ES615 Huelva |
| | | ES618 Sevilla |
| | | PT111 Alto Minho |
| | | PT112 Cávado |
| | | PT119 Ave |
| | | PT11 A Area Metropolitana do Porto |
| | | PT11B Alto Tâmega |
| | | PT11C Tamega e Sousa |
| | | PT11D Douro |
| | | PT11E Terras de Trás-os-Montes |
| | | PT150 Algarve |
| | | PT16B Oeste |
| | | PT16D Região de Aveiro |
| | | PT16E Região de Coimbra |
| | | PT16F Região de Leiria |
| | | PT16G Viseu Dão Lafões |
| | | PT16H Beira Baixa |
| | | PT 16I Médio Tejo |
| | | PT16J Beiras e Serra da Estrela |
| | | PT181 Alentejo litoral |
| | | PT184 Baixo Alentejo |
| | | PT186 Alto Alentejo |
| | | PT187 Alentejo Central |
| | | |
| 2021TC16RFCB006 | ES FR AD | (Interreg VI-A) Španělsko-Francie-Andorra (POCTEFA) |
| | | ES211 Araba/Alava Álava |
| | | ES212 GuipùzcoaGipuzkoa |
| | | ES213 Vizcaya/Bizkaia |
| | | ES220 Navarra |
| | | ES230 La Rioja |
| | | ES241 Huesca |
| | | ES243 Zaragoza |
| | | ES511 Barcelona |
| | | ES512 Girona |
| | | ES513 Lleida |
| | | FRI15 Pyrénées-Atlantiques |
| | | FRJ21 Ariège |
| | | FRJ23 Haute -Garonne |
| | | FRJ15 Pyrénées -Orientales |
| | | FRJ26 Hautes-Pyrénées |
| | | AD Andorra (třetí země) |
| 2021TC16RFCB007 | HU HR | (Interreg VI-A) Maďarsko-Chorvatsko |
| | | HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | | HR022 Virovitičko-podravska županija |
| | | HR023 Požeško-slavonska županija |
| | | HR025 Osječko-baranjska županija |
| | | HR026 Vukovarsko-srijemska županija |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR063 Koprivničko-križevačka županija |
| | | HU223 Zala |
| | | HU231 Baranya |
| | | HU232 Somogy |
| 2021TC16RFCB008 | DE CZ | (Interreg VI-A) Německo/Bavorsko-Česko |
| | | CZ031 Jihoceský kraj |
| | | CZ032 Plzeňský kraj |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22B Straubing-Bogen |
| | | DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| | | DE234 Amberg-Sulzbach |
| | | DE235 Cham |
| | | DE237 Neustadt a. d. Waldnaab |
| | | DE238 Regensburg, Landkreis |
| | | DE239 Schwandorf |
| | | DE23 A Tirschenreuth |
| | | DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt |
| | | DE244 Hof, Kreisfreie Stadt |
| | | DE246 Bayreuth, Landkreis |
| | | DE249 Hof, Landkreis |
| | | DE24 A Kronach |
| | | DE24B Kulmbach |
| | | DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| 2021TC16RFCB009 | AT HU | (Interreg VI-A) Rakousko-Maďarsko |
| | | AT111 Mittelburgenland |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT221 Graz |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| 2021TC16RFCB010 | DE PL | (Interreg VI-A) Německo/Braniborsko-Polsko |
| | | DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| | | DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40C Oder-Spree |
| | | DE40G Spree-Neiße |
| | | PL431 Gorzowski |
| | | PL432 Zielonogórski |
| 2021TC16RFCB011 | PL SK | (Interreg VI-A) Polsko-Slovensko |
| | | PL214 Krakowski |
| | | PL218 Nowosądecki |
| | | PL219 Nowotarski |
| | | PL21 A Oświęcimski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL821 Krośnieński |
| | | PL822 Przemyski |
| | | PL823 Rzeszowski |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| | | SK041 Prešovský kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB012 | DE DK LT PL SE | (Interreg VI-A) Polsko-Dánsko-Německo-Litva-Švédsko (jižní část Baltského moře) |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt |
| | | DE80M Nordwestmecklenburg |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80K Landkreis Rostock |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszaliński |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| | | PL636 Słupski |
| | | PL637 Chojnicki |
| | | PL638 Starogardzki |
| | | PL633 Trójmiejski |
| | | PL634 Gdański |
| | | PL621 Elbląski |
| | | SE212 Kronobergs län |
| | | SE213 Kalmar län |
| | | SE221 Blekinge län |
| | | SE224 Skåne län |
| 2021TC16RFCB013 | EE FI LV SE | (Interreg VI-A) Finsko-Estonsko-Lotyšsko-Švédsko (střední část Baltského moře) |
| | | EE001 Põhja-Eesti |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | EE009 Kesk-Eesti |
| | | EE00 A Kirde-Eesti |
| | | FI1B1 Helsinki-Uusimaa |
| | | FI1C1 Varsinais-Suomi |
| | | FI1C2 Kanta-Häme |
| | | FI1C3 Päijät-Häme |
| | | FI1C4 Kymenlaakso |
| | | FI1C5 Etelä-Karjala |
| | | FI196 Satakunta |
| | | FI197 Pirkanmaa |
| | | FI200 Åland |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| | | LV009 Zemgale |
| | | SE110 Stockholms län |
| | | SE121 Uppsala län |
| | | SE122 Södermanlands län |
| | | SE123 Östergötlands län |
| | | SE124 Örebro län |
| | | SE125 Västmanlands län |
| | | SE214 Gotlands län |
| | | SE313 Gävleborgs län |
| 2021TC16RFCB014 | HU SK | (Interreg VI-A) Maďarsko-Slovensko |
| | | HU110 Budapest |
| | | HU120 Pest |
| | | HU212 Komárom-Esztergom |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | | HU312 Heves |
| | | HU313 Nógrád |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK023 Nitriansky kraj |
| | | SK032 Banskobystrický kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB015 | SE NO | (Interreg VI-A) Švédsko-Norsko |
| | | SE311 Värmlands län |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE232 Västra Götalands län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO082 Viken |
| 2021TC16RFCB016 | CZ DE | (Interreg VI-A) Německo/Sasko-Česko |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | CZ042 Ústecký kraj |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| | | DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt |
| | | DED42 Erzgebirgskreis |
| | | DED43 Mittelsachsen |
| | | DED44 Vogtlandkreis |
| | | DED45 Zwickau |
| 2021TC16RFCB017 | DE PL | (Interreg VI-A) Polsko-Německo/Sasko |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | PL432 Zielonogórski |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| 2021TC16RFCB018 | DE PL | (Interreg VI-A) Německo/Meklenbursko-Přední Pomořansko/Braniborsko-Polsko |
| | | DE405 Barnim |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40I Uckermark |
| | | DE80J Mecklenburgische Seenplatte |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszalinski |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| 2021TC16RFCB019 | EL IT | (Interreg VI-A) Řecko-Itálie |
| | | EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza) |
| | | EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| | | EL543 Ιωάννινα (Ioannina) |
| | | EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos) |
| | | EL622 Κέρκυρα (Kerkyra) |
| | | EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia) |
| | | EL624 Λευκάδα (Lefkada) |
| | | EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania) |
| | | EL632 Αχαΐα (Achaia) |
| | | EL633 Ηλεία (Ileia) |
| | | ITF43 Taranto |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITF52 Matera |
| | | ITF61 Cosenza |
| | | ITF62 Crotone |
| | | ITF63 Catanzaro |
| | | ITF65 Reggio di Calabria |
| 2021TC16RFCB020 | BG RO | (Interreg VI-A) Rumunsko-Bulharsko |
| | | BG311 Видин (Vidin) |
| | | BG312 Монтана (Montana) |
| | | BG313 Враца (Vratsa) |
| | | BG314 Плевен (Pleven) |
| | | BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| | | BG323 Русе (Ruse) |
| | | BG325 Силистра (Silistra) |
| | | BG332 Добрич (Dobrich) |
| | | RO223 Constanţa |
| | | RO312 Călăraşi |
| | | RO314 Giurgiu |
| | | RO317 Teleorman |
| | | RO411 Dolj |
| | | RO413 Mehedinţi |
| | | RO414 Olt |
| 2021TC16RFCB021 | BG EL | (Interreg VI-A) Řecko-Bulharsko |
| | | BG413 Благоевград (Blagoevgrad) |
| | | BG422 Хасково (Haskovo) |
| | | BG424 Смолян (Smolyan) |
| | | BG425 Кърджали (Kardzhali) |
| | | EL511 Έβρος (Evros) |
| | | EL512 Ξάνθη (Xanthi) |
| | | EL513 Ροδόπη (Rodopi) |
| | | EL514 Δράμα (Drama) |
| | | EL515 Καβάλα (Kavala) |
| | | EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | | EL526 Σέρρες (Serres) |
| 2021TC16RFCB022 | DE NL | (Interreg VI-A) Německo-Nizozemsko |
| | | DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt |
| | | DE942 Emden, Kreisfreie Stadt |
| | | DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt |
| | | DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt |
| | | DE946 Ammerland |
| | | DE947 Aurich |
| | | DE948 Cloppenburg |
| | | DE949 Emsland |
| | | DE94 A Friesland (DE) |
| | | DE94B Grafschaft Bentheim |
| | | DE94C Leer |
| | | DE94D Oldenburg, Landkreis |
| | | DE94E Osnabrück, Landkreis |
| | | DE94F Vechta |
| | | DE94G Wesermarsch |
| | | DE94H Wittmund |
| | | DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA1B Kleve |
| | | DEA1D Rhein-Kreis Neuss |
| | | DEA1E Viersen |
| | | DEA1F Wesel |
| | | DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA34 Borken |
| | | DEA35 Coesfeld |
| | | DEA37 Steinfurt |
| | | DEA38 Warendorf |
| | | NL111 Oost-Groningen |
| | | NL112 Delfzijl en omgeving |
| | | NL113 Overig Groningen |
| | | NL124 Noord-Friesland |
| | | NL125 Zuidwest-Friesland |
| | | NL126 Zuidoost-Friesland |
| | | NL131 Noord-Drenthe |
| | | NL132 Zuidoost-Drenthe |
| | | NL133 Zuidwest-Drenthe |
| | | NL211 Noord-Overijssel |
| | | NL212 Zuidwest-Overijssel |
| | | NL213 Twente |
| | | NL221 Veluwe |
| | | NL224 Zuidwest-Gelderland |
| | | NL225 Achterhoek |
| | | NL226 Arnhem/Nijmegen |
| | | NL230 Flevoland |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| 2021TC16RFCB023 | AT DE CH LI | (Interreg VI-A) Německo-Rakousko-Švýcarsko-Lichtenštejnsko (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis |
| | | DE137 Tuttlingen |
| | | DE138 Konstanz |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13 A Waldshut |
| | | DE147 Bodenseekreis |
| | | DE148 Ravensburg |
| | | DE149 Sigmaringen |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27 A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Landkreis Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| | | CH033 Aargau |
| | | CH040 Zürich |
| | | CH051 Glarus |
| | | CH052 Schaffhausen |
| | | CH053 Appenzell Ausserrhoden |
| | | CH054 Appenzell Innerrhoden |
| | | CH055 St. Gallen |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH057 Thurgau |
| | | LI000 Liechtenstein |
| 2021TC16RFCB024 | CZ PL | (Interreg VI-A) Česko-Polsko |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | CZ052 Královéhradecký kraj |
| | | CZ053 Pardubický kraj |
| | | CZ071 Olomoucký kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL227 Rybnicki |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| | | PL517 Wałbrzyski |
| | | PL518 Wrocławski |
| | | PL523 Nyski |
| | | PL524 Opolski |
| 2021TC16RFCB025 | SE NO DK | (Interreg VI-A) Švédsko-Dánsko-Norsko (Öresund-Kattegat-Skagerrak) |
| | | SE224 Skåne län |
| | | SE231 Hallands län |
| | | SE232 Västra Götalandsregionen |
| | | NO081 Oslo |
| | | NO082 Viken |
| | | NO091 Vestfold og Telemark |
| | | NO092 Agder |
| | | DK011 Byen København |
| | | DK012 Københavns omegn |
| | | DK013 Nordsjælland |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK041 Vestjylland |
| | | DK042 Østjylland |
| | | DK050 Nordjylland |
| 2021TC16RFCB026 | LT LV | (Interreg VI-A) Lotyšsko-Litva |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT025 Panevėžio apskritis |
| | | LT026 Šiaulių apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | LT029 Utenos apskritis |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV005 Latgale |
| | | LV009 Zemgale |
| 2021TC16RFCB027 | FI SE NO | (Interreg VI-A) Švédsko-Finsko-Norsko (AURORA) |
| | | FI1D5 Keski-Pohjanmaa |
| | | FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa |
| | | FI1D7 Lappi |
| | | FI194 Etelä-Pohjanmaa |
| | | FI195 Pohjanmaa |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | SE331 Västerbottens län |
| | | SE332 Norrbottens län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO071 Nordland |
| | | NO074 Troms og Finnmark |
| 2021TC16RFCB028 | SI HR | (Interreg VI-A) Slovinsko-Chorvatsko |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR050 Grad Zagreb |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR064 Krapinsko-zagorska županija |
| | | HR065 Zagrebačka županija |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI036 Posakvska (dříve Spodnjeposavska) |
| | | SI037 Jugovzhodna Slovenija |
| | | SI038 Primorsko-notranjska (dříve Notranjsko-kraška) |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| 2021TC16RFCB029 | SK CZ | (Interreg VI-A) Slovensko-Česko |
| | | CZ064 Jihomoravsky kraj |
| | | CZ072 Zlinsky kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK022 Trenčiansky kraj |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| 2021TC16RFCB030 | LT PL | (Interreg VI-A) Litva-Polsko |
| | | LT011 Vilniaus apskritis |
| | | LT021 Alytaus apskritis |
| | | LT022 Kauno apskritis |
| | | LT024 Marijampolės apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | PL623 Ełcki |
| | | PL841 Białostocki |
| | | PL843 Suwalski |
| 2021TC16RFCB031 | IT FR | (Interreg VI-A) Itálie-Francie (Maritime) |
| | | ITC31 Imperia |
| | | ITC32 Savona |
| | | ITC33 Genova |
| | | ITC34 La Spezia |
| | | ITG2D Sassari |
| | | ITG2E Nuoro |
| | | ITG2F Cagliari |
| | | ITG2G Oristano |
| | | ITG2H Sud Sardegna |
| | | ITI11 Massa-Carrara |
| | | ITI12 Lucca |
| | | ITI16 Livorno |
| | | ITI17 Pisa |
| | | ITI1 A Grosseto |
| | | FRL03 Alpes-Maritimes |
| | | FRL05 Var |
| | | FRM02 Haute-Corse |
| | | FRM01 Corse-du-Sud |
| 2021TC16RFCB032 | FR IT | (Interreg VI-A) Francie-Itálie (ALCOTRA) |
| | | FRK27 Savoie |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | FRL01 Alpes -de -Haute -Provence |
| | | FRL02 Hautes -Alpes |
| | | FRL03 Alpes -Maritimes |
| | | ITC11 Torino |
| | | ITC16 Cuneo |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC31 Imperia |
| 2021TC16RFCB033 | IT CH | (Interreg VI-A) Itálie-Švýcarsko |
| | | ITC12 Vercelli |
| | | ITC13 Biella |
| | | ITC14 Verbano-Cusio-Ossola |
| | | ITC15 Novara |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC41 Varese |
| | | ITC42 Como |
| | | ITC43 Lecco |
| | | ITC44 Sondrio |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | CH012 Valais |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH070 Ticino |
| 2021TC16RFCB034 | IT SI | (Interreg VI-A) Itálie-Slovinsko |
| | | SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 GoriskaGoriška |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| 2021TC16RFCB035 | IT MT | (Interreg VI-A) Itálie-Malta |
| | | ITG11 Trapani |
| | | ITG12 Palermo |
| | | ITG13 Messina |
| | | ITG14 Agrigento |
| | | ITG15 Caltanissetta |
| | | ITG16 Enna |
| | | ITG17 Catania |
| | | ITG18 Ragusa |
| | | ITG19 Siracusa |
| | | MT001 Malta |
| | | MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna |
| 2021TC16RFCB036 | DE FR CH | (Interreg VI-A) Francie-Německo-Švýcarsko (Horní Rýn) |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DE121 Baden-Baden, Stadtkreis |
| | | DE122 Karlsruhe, Stadtkreis |
| | | DE123 Karlsruhe, Landkreis |
| | | DE124 Rastatt |
| | | DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| | | DE132 Breisgau-Hochschwarzwald |
| | | DE133 Emmendingen |
| | | DE134 Ortenaukreis |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13 A Waldshut |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3H Südliche Weinstrasse |
| | | FRF11 Bas -Rhin |
| | | FRF12 Haut -Rhin |
| | | CH023 Solothurn |
| | | CH025 Jura |
| | | CH031 Basel-Stadt |
| | | CH032 Basel-Landschaft |
| | | CH033 Aargau |
| 2021TC16RFCB037 | FR CH | (Interreg VI-A) Francie-Švýcarsko |
| | | FRC21 Doubs |
| | | FRC22 Jura |
| | | FRC24 Territoire de Belfort |
| | | FRK21 Ain |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | CH011 Vaud |
| | | CH012 Valais |
| | | CH013 Genève |
| | | CH021 Bern |
| | | CH022 Fribourg |
| | | CH024 Neuchâtel |
| | | CH025 Jura |
| 2021TC16RFCB038 | IT HR | (Interreg VI-A) Itálie-Chorvatsko |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR032 Ličko-senjska županija |
| | | HR033 Zadarska županija |
| | | HR034 Šibensko-kninska županija |
| | | HR035 Splitsko-dalmatinska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR037 Dubrovačko-neretvanska županija |
| | | ITF12 Teramo |
| | | ITF13 Pescara |
| | | ITF14 Chieti |
| | | ITF22 Campobasso |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH36 Padova |
| | | ITH37 Rovigo |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| | | ITH56 Ferrara |
| | | ITH57 Ravenna |
| | | ITH58 Forlì-Cesena |
| | | ITH59 Rimini |
| | | ITI31 Pesaro e Urbino |
| | | ITI32 Ancona |
| | | ITI33 Macerata |
| | | ITI34 Ascoli Piceno |
| | | ITI35 Fermo |
| | | |
| 2021TC16RFCB039 | BE FR | (Interreg VI-A) Belgie-Francie (Wallonie-Vlaanderen-France) |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE253 Arr. Ieper |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | BE258 Arr. Veurne |
| | | BE32 A Arr. Ath |
| | | BE32B Arr. Charleroi |
| | | BE323 Arr. Mons |
| | | BE328 Arr. Mouscron |
| | | BE329 Arr. La Louvière |
| | | BE32C Arr. Soignies |
| | | BE32D Arr. Thuin |
| | | BE328 Arr. Tournai |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | BE351 Arr. Dinant |
| | | BE352 Arr. Namur |
| | | BE353 Arr. Philippeville |
| | | FRE11 Nord |
| | | FRE12 Pas-de-Calais |
| | | FRE21 Aisne |
| | | FRE22 Oise |
| | | FRE23 Somme |
| | | FRF21 Ardennes |
| | | FRF23 Marne |
| 2021TC16RFCB040 | BE DE FR LU | (Interreg VI-A) Francie-Belgie-Německo-Lucembursko (Grande Région/Großregion) |
| | | BE331 Arr. Huy |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE334 Arr. Waremme |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB25 Trier-Saarburg |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3 A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DEC01 Regionalverband Saarbrücken |
| | | DEC02 Merzig-Wadern |
| | | DEC04 Saarlouis |
| | | DEC05 Saarpfalz-Kreis |
| | | DEB15 Birkenfeld |
| | | DEB22 Bernkastel-Wittlich |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3F Kaiserslautern, Landkreis |
| | | DEB3G Kusel |
| | | DEB3H Südliche Weinstraße |
| | | DEC03 Neunkirchen |
| | | DEC06 St. Wendel |
| | | FRF31 Meurthe-et-Moselle |
| | | FRF32 Meuse |
| | | FRF33 Moselle |
| | | LU000 Luxembourg |
| 2021TC16RFCB041 | BE NL | (Interreg VI-A) Belgie-Nizozemsko (Vlaanderen-Nederland) |
| | | BE211 Arr. Antwerpen |
| | | BE212 Arr. Mechelen |
| | | BE213 Arr. Turnhout |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE231 Arr. Aalst |
| | | BE232 Arr. Dendermonde |
| | | BE233 Arr. Eeklo |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE236 Arr. Sint-Niklaas |
| | | BE242 Arr. Leuven |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen |
| | | NL342 Overig Zeeland |
| | | NL411 West-Noord-Brabant |
| | | NL412 Midden-Noord-Brabant |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB042 | RO HU | (Interreg VI-A) Rumunsko-Maďarsko |
| | | HU321 Hajdú-Bihar |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | HU332 Békés |
| | | HU333 Csongrád |
| | | RO111 Bihor |
| | | RO115 Satu Mare |
| | | RO421 Arad |
| | | RO424 Timiş |
| 2021TC16RFCB043 | EE LV | (Interreg VI-A) Estonsko-Lotyšsko |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| 2021TC16RFCB044 | IT AT | (Interreg VI-A) Itálie-Rakousko |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213: Unterkärnten |
| | | AT321: Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323: Salzburg und Umgebung |
| | | AT331: Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | ITH32: Vicenza |
| | | ITH33 Belluno |
| | | ITH34: Treviso |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43: Gorizia |
| | | ITH44: Trieste |
| 2021TC16RFCB045 | SI HU | (Interreg VI-A) Slovinsko-Maďarsko |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| 2021TC16RFCB046 | SI AT | (Interreg VI-A) Slovinsko-Rakousko |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213 Unterkärnten |
| | | AT221 Graz |
| | | AT223 Östliche Obersteiermark |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | AT225 West- und Südsteiermark |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI033 Koroška |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 Goriška |
| 2021TC16RFCB047 | EL CY | (Interreg VI-A) Řecko-Kypr |
| | | CY000 Κύπρος (Cyprus) |
| | | EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| | | EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| | | EL413 Χίος (Chios) |
| | | EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos) |
| | | EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| | | EL431 Ηράκλειο (Irakleio) |
| | | EL432 Λασίθι (Lasithi) |
| | | EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο) |
| | | EL434 Χανιά (Chania) |
| 2021TC16RFCB048 | DE DK | (Interreg VI-A) Německo-Dánsko |
| | | DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF07 Nordfriesland |
| | | DEF08 Ostholstein |
| | | DEF0 A Plön |
| | | DEF0B Rendsburg-Eckernförde |
| | | DEF0C Schleswig-Flensburg |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK031 Fyn |
| | | DK032 Sydjylland |
| | | |
| 2014TC16RFPC001 | IE UK | (Interreg VI-A) PEACE PLUS Irsko-Severní Irsko/Spojené království |
| | | IE041 Border |
| | | IE062 Mid-East |
| | | UKN06 Belfast |
| | | UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon |
| | | UKN08 Newry, Mourne and Down |
| | | UKN09 Ards and North Down |
| | | UKN0 A Derry City and Strabane |
| | | UKN0B Mid Ulster |
| | | UKN0C Causeway Coast and Glens |
| | | UKN0D Antrim and Newtownabbey |
| | | UKN0E Lisburn and Castlereagh |
| | | UKN0F Mid and East Antrim |
| | | UKN0G Fermanagh and Omagh |

Vnitřní přeshraniční programy Interreg

CCI

Regiony úrovně NUTS 3 (v souladu s nařízením (EU) č. 1059/2003, naposledy pozměněným nařízením Komise (EU) 2019/1755)

2021TC16RFCB001

BE DE NL

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

BE223 Arr. Tongeren

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE332 Arr. Liège

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft

DEA26 Düren

DEA28 Euskirchen

DEA29 Heinsberg

DEA2D Städteregion Aachen

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB24 Vulkaneifel

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB002

AT CZ

(Interreg VI-A) Rakousko-Česko

AT121 Mostviertel-Eisenwurzen

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT130 Wien

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT314 Steyr-Kirchdorf

CZ031 Jihočeský kraj

CZ063 Kraj Vysočina

CZ064 Jihomoravský kraj

2021TC16RFCB003

AT SK

(Interreg VI-A) Slovensko-Rakousko

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

AT112 Nordburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

2021TC16RFCB004

AT DE

(Interreg VI-A) Rakousko-Německo/Bavorsko

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT315 Traunviertel

AT321 Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323 Salzburg und Umgebung

AT331 Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214 Altötting

DE215 Berchtesgadener Land

DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D Garmisch-Partenkirchen

DE21F Miesbach

DE21G Mühldorf a. Inn

DE21K Rosenheim, Landkreis

DE21M Traunstein

DE21N Weilheim-Schongau

DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE227 Landshut, Landkreis

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22 A Rottal-Inn

DE22C Dingolfing-Landau

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27 A Lindau (Bodensee)

DE27B Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

2021TC16RFCB005

ES PT

(Interreg VI-A) Španělsko-Portugalsko (POCTEP)

ES111 A Coruña

ES112 Lugo

ES113 Ourense

ES114 Pontevedra

ES148 Valladolid

ES411 Ávila

ES413 León

ES415 Salamanca

ES419 Zamora

ES431 Badajoz

ES432 Cáceres

ES612 Cádiz

ES613 Córdoba

ES615 Huelva

ES618 Sevilla

PT111 Alto Minho

PT112 Cávado

PT119 Ave

PT11 A Area Metropolitana do Porto

PT11B Alto Tâmega

PT11C Tamega e Sousa

PT11D Douro

PT11E Terras de Trás-os-Montes

PT150 Algarve

PT16B Oeste

PT16D Região de Aveiro

PT16E Região de Coimbra

PT16F Região de Leiria

PT16G Viseu Dão Lafões

PT16H Beira Baixa

PT 16I Médio Tejo

PT16J Beiras e Serra da Estrela

PT181 Alentejo litoral

PT184 Baixo Alentejo

PT186 Alto Alentejo

PT187 Alentejo Central

2021TC16RFCB006

ES FR AD

(Interreg VI-A) Španělsko-Francie-Andorra (POCTEFA)

ES211 Araba/Alava Álava

ES212 GuipùzcoaGipuzkoa

ES213 Vizcaya/Bizkaia

ES220 Navarra

ES230 La Rioja

ES241 Huesca

ES243 Zaragoza

ES511 Barcelona

ES512 Girona

ES513 Lleida

FRI15 Pyrénées-Atlantiques

FRJ21 Ariège

FRJ23 Haute -Garonne

FRJ15 Pyrénées -Orientales

FRJ26 Hautes-Pyrénées

AD Andorra (třetí země)

2021TC16RFCB007

HU HR

(Interreg VI-A) Maďarsko-Chorvatsko

HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija

HR022 Virovitičko-podravska županija

HR023 Požeško-slavonska županija

HR025 Osječko-baranjska županija

HR026 Vukovarsko-srijemska županija

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR063 Koprivničko-križevačka županija

HU223 Zala

HU231 Baranya

HU232 Somogy

2021TC16RFCB008

DE CZ

(Interreg VI-A) Německo/Bavorsko-Česko

CZ031 Jihoceský kraj

CZ032 Plzeňský kraj

CZ041 Karlovarský kraj

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22B Straubing-Bogen

DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt

DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt

DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE234 Amberg-Sulzbach

DE235 Cham

DE237 Neustadt a. d. Waldnaab

DE238 Regensburg, Landkreis

DE239 Schwandorf

DE23 A Tirschenreuth

DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt

DE244 Hof, Kreisfreie Stadt

DE246 Bayreuth, Landkreis

DE249 Hof, Landkreis

DE24 A Kronach

DE24B Kulmbach

DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge

2021TC16RFCB009

AT HU

(Interreg VI-A) Rakousko-Maďarsko

AT111 Mittelburgenland

AT112 Nordburgenland

AT113 Südburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

AT221 Graz

AT224 Oststeiermark

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU222 Vas

HU223 Zala

2021TC16RFCB010

DE PL

(Interreg VI-A) Německo/Braniborsko-Polsko

DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE409 Märkisch-Oderland

DE40C Oder-Spree

DE40G Spree-Neiße

PL431 Gorzowski

PL432 Zielonogórski

2021TC16RFCB011

PL SK

(Interreg VI-A) Polsko-Slovensko

PL214 Krakowski

PL218 Nowosądecki

PL219 Nowotarski

PL21 A Oświęcimski

PL225 Bielski

PL22C Tyski

PL821 Krośnieński

PL822 Przemyski

PL823 Rzeszowski

SK031 Žilinský kraj

SK041 Prešovský kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB012

DE DK LT PL SE

(Interreg VI-A) Polsko-Dánsko-Německo-Litva-Švédsko (jižní část Baltského moře)

DE80N Vorpommern-Greifswald

DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80M Nordwestmecklenburg

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80K Landkreis Rostock

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

LT023 Klaipėdos apskritis

LT027 Tauragės apskritis

LT028 Telšių apskritis

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszaliński

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

PL636 Słupski

PL637 Chojnicki

PL638 Starogardzki

PL633 Trójmiejski

PL634 Gdański

PL621 Elbląski

SE212 Kronobergs län

SE213 Kalmar län

SE221 Blekinge län

SE224 Skåne län

2021TC16RFCB013

EE FI LV SE

(Interreg VI-A) Finsko-Estonsko-Lotyšsko-Švédsko (střední část Baltského moře)

EE001 Põhja-Eesti

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

EE009 Kesk-Eesti

EE00 A Kirde-Eesti

FI1B1 Helsinki-Uusimaa

FI1C1 Varsinais-Suomi

FI1C2 Kanta-Häme

FI1C3 Päijät-Häme

FI1C4 Kymenlaakso

FI1C5 Etelä-Karjala

FI196 Satakunta

FI197 Pirkanmaa

FI200 Åland

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

LV009 Zemgale

SE110 Stockholms län

SE121 Uppsala län

SE122 Södermanlands län

SE123 Östergötlands län

SE124 Örebro län

SE125 Västmanlands län

SE214 Gotlands län

SE313 Gävleborgs län

2021TC16RFCB014

HU SK

(Interreg VI-A) Maďarsko-Slovensko

HU110 Budapest

HU120 Pest

HU212 Komárom-Esztergom

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén

HU312 Heves

HU313 Nógrád

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK023 Nitriansky kraj

SK032 Banskobystrický kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB015

SE NO

(Interreg VI-A) Švédsko-Norsko

SE311 Värmlands län

SE312 Dalarnas län

SE232 Västra Götalands län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO082 Viken

2021TC16RFCB016

CZ DE

(Interreg VI-A) Německo/Sasko-Česko

CZ041 Karlovarský kraj

CZ042 Ústecký kraj

CZ051 Liberecký kraj

DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt

DED42 Erzgebirgskreis

DED43 Mittelsachsen

DED44 Vogtlandkreis

DED45 Zwickau

2021TC16RFCB017

DE PL

(Interreg VI-A) Polsko-Německo/Sasko

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

PL432 Zielonogórski

PL515 Jeleniogórski

2021TC16RFCB018

DE PL

(Interreg VI-A) Německo/Meklenbursko-Přední Pomořansko/Braniborsko-Polsko

DE405 Barnim

DE409 Märkisch-Oderland

DE40I Uckermark

DE80J Mecklenburgische Seenplatte

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80N Vorpommern-Greifswald

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszalinski

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

2021TC16RFCB019

EL IT

(Interreg VI-A) Řecko-Itálie

EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza)

EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543 Ιωάννινα (Ioannina)

EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos)

EL622 Κέρκυρα (Kerkyra)

EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia)

EL624 Λευκάδα (Lefkada)

EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania)

EL632 Αχαΐα (Achaia)

EL633 Ηλεία (Ileia)

ITF43 Taranto

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITF52 Matera

ITF61 Cosenza

ITF62 Crotone

ITF63 Catanzaro

ITF65 Reggio di Calabria

2021TC16RFCB020

BG RO

(Interreg VI-A) Rumunsko-Bulharsko

BG311 Видин (Vidin)

BG312 Монтана (Montana)

BG313 Враца (Vratsa)

BG314 Плевен (Pleven)

BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323 Русе (Ruse)

BG325 Силистра (Silistra)

BG332 Добрич (Dobrich)

RO223 Constanţa

RO312 Călăraşi

RO314 Giurgiu

RO317 Teleorman

RO411 Dolj

RO413 Mehedinţi

RO414 Olt

2021TC16RFCB021

BG EL

(Interreg VI-A) Řecko-Bulharsko

BG413 Благоевград (Blagoevgrad)

BG422 Хасково (Haskovo)

BG424 Смолян (Smolyan)

BG425 Кърджали (Kardzhali)

EL511 Έβρος (Evros)

EL512 Ξάνθη (Xanthi)

EL513 Ροδόπη (Rodopi)

EL514 Δράμα (Drama)

EL515 Καβάλα (Kavala)

EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

EL526 Σέρρες (Serres)

2021TC16RFCB022

DE NL

(Interreg VI-A) Německo-Nizozemsko

DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt

DE942 Emden, Kreisfreie Stadt

DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt

DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt

DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt

DE946 Ammerland

DE947 Aurich

DE948 Cloppenburg

DE949 Emsland

DE94 A Friesland (DE)

DE94B Grafschaft Bentheim

DE94C Leer

DE94D Oldenburg, Landkreis

DE94E Osnabrück, Landkreis

DE94F Vechta

DE94G Wesermarsch

DE94H Wittmund

DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt

DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt

DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt

DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B Kleve

DEA1D Rhein-Kreis Neuss

DEA1E Viersen

DEA1F Wesel

DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt

DEA34 Borken

DEA35 Coesfeld

DEA37 Steinfurt

DEA38 Warendorf

NL111 Oost-Groningen

NL112 Delfzijl en omgeving

NL113 Overig Groningen

NL124 Noord-Friesland

NL125 Zuidwest-Friesland

NL126 Zuidoost-Friesland

NL131 Noord-Drenthe

NL132 Zuidoost-Drenthe

NL133 Zuidwest-Drenthe

NL211 Noord-Overijssel

NL212 Zuidwest-Overijssel

NL213 Twente

NL221 Veluwe

NL224 Zuidwest-Gelderland

NL225 Achterhoek

NL226 Arnhem/Nijmegen

NL230 Flevoland

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

2021TC16RFCB023

AT DE CH LI

(Interreg VI-A) Německo-Rakousko-Švýcarsko-Lichtenštejnsko (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis

DE137 Tuttlingen

DE138 Konstanz

DE139 Lörrach

DE13 A Waldshut

DE147 Bodenseekreis

DE148 Ravensburg

DE149 Sigmaringen

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27 A Lindau (Bodensee)

DE27B Landkreis Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

CH033 Aargau

CH040 Zürich

CH051 Glarus

CH052 Schaffhausen

CH053 Appenzell Ausserrhoden

CH054 Appenzell Innerrhoden

CH055 St. Gallen

CH056 Graubünden

CH057 Thurgau

LI000 Liechtenstein

2021TC16RFCB024

CZ PL

(Interreg VI-A) Česko-Polsko

CZ051 Liberecký kraj

CZ052 Královéhradecký kraj

CZ053 Pardubický kraj

CZ071 Olomoucký kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

PL22C Tyski

PL225 Bielski

PL227 Rybnicki

PL515 Jeleniogórski

PL517 Wałbrzyski

PL518 Wrocławski

PL523 Nyski

PL524 Opolski

2021TC16RFCB025

SE NO DK

(Interreg VI-A) Švédsko-Dánsko-Norsko (Öresund-Kattegat-Skagerrak)

SE224 Skåne län

SE231 Hallands län

SE232 Västra Götalandsregionen

NO081 Oslo

NO082 Viken

NO091 Vestfold og Telemark

NO092 Agder

DK011 Byen København

DK012 Københavns omegn

DK013 Nordsjælland

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK041 Vestjylland

DK042 Østjylland

DK050 Nordjylland

2021TC16RFCB026

LT LV

(Interreg VI-A) Lotyšsko-Litva

LT023 Klaipėdos apskritis

LT025 Panevėžio apskritis

LT026 Šiaulių apskritis

LT028 Telšių apskritis

LT029 Utenos apskritis

LV003 Kurzeme

LV005 Latgale

LV009 Zemgale

2021TC16RFCB027

FI SE NO

(Interreg VI-A) Švédsko-Finsko-Norsko (AURORA)

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

FI1D7 Lappi

FI194 Etelä-Pohjanmaa

FI195 Pohjanmaa

SE312 Dalarnas län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

SE331 Västerbottens län

SE332 Norrbottens län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO071 Nordland

NO074 Troms og Finnmark

2021TC16RFCB028

SI HR

(Interreg VI-A) Slovinsko-Chorvatsko

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR036 Istarska županija

HR050 Grad Zagreb

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR064 Krapinsko-zagorska županija

HR065 Zagrebačka županija

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI036 Posakvska (dříve Spodnjeposavska)

SI037 Jugovzhodna Slovenija

SI038 Primorsko-notranjska (dříve Notranjsko-kraška)

SI041 Osrednjeslovenska

SI044 Obalno-kraška

2021TC16RFCB029

SK CZ

(Interreg VI-A) Slovensko-Česko

CZ064 Jihomoravsky kraj

CZ072 Zlinsky kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK022 Trenčiansky kraj

SK031 Žilinský kraj

2021TC16RFCB030

LT PL

(Interreg VI-A) Litva-Polsko

LT011 Vilniaus apskritis

LT021 Alytaus apskritis

LT022 Kauno apskritis

LT024 Marijampolės apskritis

LT027 Tauragės apskritis

PL623 Ełcki

PL841 Białostocki

PL843 Suwalski

2021TC16RFCB031

IT FR

(Interreg VI-A) Itálie-Francie (Maritime)

ITC31 Imperia

ITC32 Savona

ITC33 Genova

ITC34 La Spezia

ITG2D Sassari

ITG2E Nuoro

ITG2F Cagliari

ITG2G Oristano

ITG2H Sud Sardegna

ITI11 Massa-Carrara

ITI12 Lucca

ITI16 Livorno

ITI17 Pisa

ITI1 A Grosseto

FRL03 Alpes-Maritimes

FRL05 Var

FRM02 Haute-Corse

FRM01 Corse-du-Sud

2021TC16RFCB032

FR IT

(Interreg VI-A) Francie-Itálie (ALCOTRA)

FRK27 Savoie

FRK28 Haute-Savoie

FRL01 Alpes -de -Haute -Provence

FRL02 Hautes -Alpes

FRL03 Alpes -Maritimes

ITC11 Torino

ITC16 Cuneo

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31 Imperia

2021TC16RFCB033

IT CH

(Interreg VI-A) Itálie-Švýcarsko

ITC12 Vercelli

ITC13 Biella

ITC14 Verbano-Cusio-Ossola

ITC15 Novara

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC41 Varese

ITC42 Como

ITC43 Lecco

ITC44 Sondrio

ITH10 Bolzano-Bozen

CH012 Valais

CH056 Graubünden

CH070 Ticino

2021TC16RFCB034

IT SI

(Interreg VI-A) Itálie-Slovinsko

SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska

SI042 Gorenjska

SI043 GoriskaGoriška

SI044 Obalno-kraška

SI041 Osrednjeslovenska

ITH35 Venezia

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

2021TC16RFCB035

IT MT

(Interreg VI-A) Itálie-Malta

ITG11 Trapani

ITG12 Palermo

ITG13 Messina

ITG14 Agrigento

ITG15 Caltanissetta

ITG16 Enna

ITG17 Catania

ITG18 Ragusa

ITG19 Siracusa

MT001 Malta

MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna

2021TC16RFCB036

DE FR CH

(Interreg VI-A) Francie-Německo-Švýcarsko (Horní Rýn)

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DE121 Baden-Baden, Stadtkreis

DE122 Karlsruhe, Stadtkreis

DE123 Karlsruhe, Landkreis

DE124 Rastatt

DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132 Breisgau-Hochschwarzwald

DE133 Emmendingen

DE134 Ortenaukreis

DE139 Lörrach

DE13 A Waldshut

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3H Südliche Weinstrasse

FRF11 Bas -Rhin

FRF12 Haut -Rhin

CH023 Solothurn

CH025 Jura

CH031 Basel-Stadt

CH032 Basel-Landschaft

CH033 Aargau

2021TC16RFCB037

FR CH

(Interreg VI-A) Francie-Švýcarsko

FRC21 Doubs

FRC22 Jura

FRC24 Territoire de Belfort

FRK21 Ain

FRK28 Haute-Savoie

CH011 Vaud

CH012 Valais

CH013 Genève

CH021 Bern

CH022 Fribourg

CH024 Neuchâtel

CH025 Jura

2021TC16RFCB038

IT HR

(Interreg VI-A) Itálie-Chorvatsko

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR032 Ličko-senjska županija

HR033 Zadarska županija

HR034 Šibensko-kninska županija

HR035 Splitsko-dalmatinska županija

HR036 Istarska županija

HR037 Dubrovačko-neretvanska županija

ITF12 Teramo

ITF13 Pescara

ITF14 Chieti

ITF22 Campobasso

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITH35 Venezia

ITH36 Padova

ITH37 Rovigo

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

ITH56 Ferrara

ITH57 Ravenna

ITH58 Forlì-Cesena

ITH59 Rimini

ITI31 Pesaro e Urbino

ITI32 Ancona

ITI33 Macerata

ITI34 Ascoli Piceno

ITI35 Fermo

2021TC16RFCB039

BE FR

(Interreg VI-A) Belgie-Francie (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE253 Arr. Ieper

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

BE258 Arr. Veurne

BE32 A Arr. Ath

BE32B Arr. Charleroi

BE323 Arr. Mons

BE328 Arr. Mouscron

BE329 Arr. La Louvière

BE32C Arr. Soignies

BE32D Arr. Thuin

BE328 Arr. Tournai

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

BE351 Arr. Dinant

BE352 Arr. Namur

BE353 Arr. Philippeville

FRE11 Nord

FRE12 Pas-de-Calais

FRE21 Aisne

FRE22 Oise

FRE23 Somme

FRF21 Ardennes

FRF23 Marne

2021TC16RFCB040

BE DE FR LU

(Interreg VI-A) Francie-Belgie-Německo-Lucembursko (Grande Région/Großregion)

BE331 Arr. Huy

BE332 Arr. Liège

BE334 Arr. Waremme

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25 Trier-Saarburg

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3 A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DEC01 Regionalverband Saarbrücken

DEC02 Merzig-Wadern

DEC04 Saarlouis

DEC05 Saarpfalz-Kreis

DEB15 Birkenfeld

DEB22 Bernkastel-Wittlich

DEB24 Vulkaneifel

DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3F Kaiserslautern, Landkreis

DEB3G Kusel

DEB3H Südliche Weinstraße

DEC03 Neunkirchen

DEC06 St. Wendel

FRF31 Meurthe-et-Moselle

FRF32 Meuse

FRF33 Moselle

LU000 Luxembourg

2021TC16RFCB041

BE NL

(Interreg VI-A) Belgie-Nizozemsko (Vlaanderen-Nederland)

BE211 Arr. Antwerpen

BE212 Arr. Mechelen

BE213 Arr. Turnhout

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE223 Arr. Tongeren

BE231 Arr. Aalst

BE232 Arr. Dendermonde

BE233 Arr. Eeklo

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE236 Arr. Sint-Niklaas

BE242 Arr. Leuven

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342 Overig Zeeland

NL411 West-Noord-Brabant

NL412 Midden-Noord-Brabant

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB042

RO HU

(Interreg VI-A) Rumunsko-Maďarsko

HU321 Hajdú-Bihar

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU332 Békés

HU333 Csongrád

RO111 Bihor

RO115 Satu Mare

RO421 Arad

RO424 Timiş

2021TC16RFCB043

EE LV

(Interreg VI-A) Estonsko-Lotyšsko

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

2021TC16RFCB044

IT AT

(Interreg VI-A) Itálie-Rakousko

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213: Unterkärnten

AT321: Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323: Salzburg und Umgebung

AT331: Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

ITH10 Bolzano-Bozen

ITH32: Vicenza

ITH33 Belluno

ITH34: Treviso

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43: Gorizia

ITH44: Trieste

2021TC16RFCB045

SI HU

(Interreg VI-A) Slovinsko-Maďarsko

HU222 Vas

HU223 Zala

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

2021TC16RFCB046

SI AT

(Interreg VI-A) Slovinsko-Rakousko

AT113 Südburgenland

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213 Unterkärnten

AT221 Graz

AT223 Östliche Obersteiermark

AT224 Oststeiermark

AT225 West- und Südsteiermark

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI033 Koroška

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI041 Osrednjeslovenska

SI042 Gorenjska

SI043 Goriška

2021TC16RFCB047

EL CY

(Interreg VI-A) Řecko-Kypr

CY000 Κύπρος (Cyprus)

EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413 Χίος (Chios)

EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos)

EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL431 Ηράκλειο (Irakleio)

EL432 Λασίθι (Lasithi)

EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο)

EL434 Χανιά (Chania)

2021TC16RFCB048

DE DK

(Interreg VI-A) Německo-Dánsko

DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt

DEF07 Nordfriesland

DEF08 Ostholstein

DEF0 A Plön

DEF0B Rendsburg-Eckernförde

DEF0C Schleswig-Flensburg

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK031 Fyn

DK032 Sydjylland

2014TC16RFPC001

IE UK

(Interreg VI-A) PEACE PLUS Irsko-Severní Irsko/Spojené království

IE041 Border

IE062 Mid-East

UKN06 Belfast

UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon

UKN08 Newry, Mourne and Down

UKN09 Ards and North Down

UKN0 A Derry City and Strabane

UKN0B Mid Ulster

UKN0C Causeway Coast and Glens

UKN0D Antrim and Newtownabbey

UKN0E Lisburn and Castlereagh

UKN0F Mid and East Antrim

UKN0G Fermanagh and Omagh

| Programy Interreg A pro přeshraniční spolupráci v rámci NPP III (NPP III-CBC) |
| --- |
| CCI | | Regiony úrovně NUTS 3 (v souladu s nařízením (EU) č. 1059/2003, naposledy pozměněným nařízením Komise (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16IPCB001 | HU RS | (Interreg VI-A) NPP Maďarsko Srbsko |
| | HU331 | Bács–Kiskun |
| | HU333 | Csongrád |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS127 | Srem District |
| | | |
| 2021TC16IPCB002 | RO RS | (Interreg VI-A) NPP Rumunsko Srbsko |
| | RO413 | Mehedinți |
| | RO422 | Caraș-Severin |
| | RO424 | Timiș |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS221 | Bor District |
| | RS222 | Braničevski District |
| | RS227 | Podunavski District |
| | | |
| 2021TC16IPCB003 | HR RS | (Interreg VI-A) NPP Chorvatsko Srbsko |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR025 | Osječko-baranjska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS127 | Srem District |
| | RS213 | Mačva District |
| | | |
| 2021TC16IPCB004 | HR BA ME | (Interreg VI-A) NPP Chorvatsko Bosna a Hercegovina Černá Hora |
| | HR021 | Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | HR027 | Karlovačka županija |
| | HR028 | Sisačko-moslavačka županija |
| | HR032 | Ličko-senjska županija |
| | HR033 | Zadarska županija |
| | HR034 | Šibensko-kninska županija |
| | HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| | HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| | HR065 | Zagrebačka županija |
| | ME | Montenegro |
| | BA | Brčko District |
| | BA | Republika Srpska |
| | BA | Una Sana Canton |
| | BA | Posavina Canton |
| | BA | Tuzla Canton |
| | BA | Zenica-Doboj Canton |
| | BA | Central Bosnia Canton |
| | BA | West Herzegovina Canton |
| | BA | Herzegovina-Neretva Canton |
| | BA | Canton 10 |
| | | |
| 2021TC16IPCB005 | BG TR | (Interreg VI-A) NPP Bulharsko Turecko |
| | BG341 | Бургас/Burgas |
| | BG343 | Ямбол/Yambol |
| | BG422 | Хасково/Haskovo |
| | TR212 | Edirne |
| | TR213 | Kırklareli |
| | | |
| 2021TC16IPCB006 | BG MK | (Interreg VI-A) NPP Bulharsko Severní Makedonie |
| | BG413 | Благоевград/Blagoevgrad |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | MK002 | East region |
| | MK004 | Southeast |
| | MK007 | Northeast |
| | | |
| 2021TC16IPCB007 | BG RS | (Interreg VI-A) NPP Bulharsko Srbsko |
| | BG311 | Видин/Vidin |
| | BG312 | Монтана/Montana |
| | BG313 | Враца/Vratsa |
| | BG412 | София/Sofia |
| | BG414 | Перник/Pernik |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | RS221 | Bor District |
| | RS223 | Zaječar District |
| | RS224 | Jablanica District |
| | RS225 | Nišava District |
| | RS226 | Pirot District |
| | RS228 | Pčinja District |
| | RS229 | Toplica District |
| | | |
| 2021TC16IPCB008 | IT AL ME | (Interreg VI-A) NPP Itálie Albánie Černá Hora (jižní část Jaderského moře) |
| | ITF21 | Isernia |
| | ITF22 | Campobasso |
| | ITF43 | Taranto |
| | ITF44 | Brindisi |
| | ITF45 | Lecce |
| | ITF46 | Foggia |
| | ITF47 | Bari |
| | ITF48 | Barletta-Andria-Trani |
| | ME | Montenegro |
| | AL | Albania |
| | | |
| 2021TC16IPCB009 | EL MK | (Interreg VI-A) NPP Řecko Severní Makedonie |
| | EL522 | Θεσσαλονίκη/Thessaloniki |
| | EL523 | Κιλκίς/Kilkis |
| | EL524 | Πέλλα/Pella |
| | EL526 | Σέρρες/Serres |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | MK001 | Vardar |
| | MK003 | Southwest |
| | MK004 | Southeast |
| | MK005 | Pelagonia |
| | | |
| 2021TC16IPCB010 | EL AL | (Interreg VI-A) NPP Řecko Albánie |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL532 | Καστοριά/Kastoria |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | EL541 | Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza |
| | EL542 | Θεσπρωτία/Thesprotia |
| | EL543 | Ιωάννινα/Ioannina |
| | EL621 | Ζάκυνθος/Zakynthos |
| | EL622 | Κέρκυρα/Kerkyra |
| | EL623 | Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia |
| | EL624 | Λευκάδα/Lefkada |
| | AL031 | Berat |
| | AL032 | Fier |
| | AL033 | Gjirokastër |
| | AL034 | Korçë |
| | AL035 | Vlorë |

Programy Interreg A pro přeshraniční spolupráci v rámci NPP III (NPP III-CBC)

CCI

Regiony úrovně NUTS 3 (v souladu s nařízením (EU) č. 1059/2003, naposledy pozměněným nařízením Komise (EU) 2019/1755)

2021TC16IPCB001

HU RS

(Interreg VI-A) NPP Maďarsko Srbsko

HU331

Bács–Kiskun

HU333

Csongrád

RS121

West Bačka District

RS122

South Banat District

RS123

South Bačka District

RS124

North Banat District

RS125

North Bačka District

RS126

Central Banat District

RS127

Srem District

2021TC16IPCB002

RO RS

(Interreg VI-A) NPP Rumunsko Srbsko

RO413

Mehedinți

RO422

Caraș-Severin

RO424

Timiș

RS122

South Banat District

RS124

North Banat District

RS126

Central Banat District

RS221

Bor District

RS222

Braničevski District

RS227

Podunavski District

2021TC16IPCB003

HR RS

(Interreg VI-A) NPP Chorvatsko Srbsko

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR025

Osječko-baranjska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

RS121

West Bačka District

RS123

South Bačka District

RS125

North Bačka District

RS127

Srem District

RS213

Mačva District

2021TC16IPCB004

HR BA ME

(Interreg VI-A) NPP Chorvatsko Bosna a Hercegovina Černá Hora

HR021

Bjelovarsko-bilogorska županija

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

HR027

Karlovačka županija

HR028

Sisačko-moslavačka županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR065

Zagrebačka županija

ME

Montenegro

BA

Brčko District

BA

Republika Srpska

BA

Una Sana Canton

BA

Posavina Canton

BA

Tuzla Canton

BA

Zenica-Doboj Canton

BA

Central Bosnia Canton

BA

West Herzegovina Canton

BA

Herzegovina-Neretva Canton

BA

Canton 10

2021TC16IPCB005

BG TR

(Interreg VI-A) NPP Bulharsko Turecko

BG341

Бургас/Burgas

BG343

Ямбол/Yambol

BG422

Хасково/Haskovo

TR212

Edirne

TR213

Kırklareli

2021TC16IPCB006

BG MK

(Interreg VI-A) NPP Bulharsko Severní Makedonie

BG413

Благоевград/Blagoevgrad

BG415

Кюстендил/Kyustendil

MK002

East region

MK004

Southeast

MK007

Northeast

2021TC16IPCB007

BG RS

(Interreg VI-A) NPP Bulharsko Srbsko

BG311

Видин/Vidin

BG312

Монтана/Montana

BG313

Враца/Vratsa

BG412

София/Sofia

BG414

Перник/Pernik

BG415

Кюстендил/Kyustendil

RS221

Bor District

RS223

Zaječar District

RS224

Jablanica District

RS225

Nišava District

RS226

Pirot District

RS228

Pčinja District

RS229

Toplica District

2021TC16IPCB008

IT AL ME

(Interreg VI-A) NPP Itálie Albánie Černá Hora (jižní část Jaderského moře)

ITF21

Isernia

ITF22

Campobasso

ITF43

Taranto

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITF48

Barletta-Andria-Trani

ME

Montenegro

AL

Albania

2021TC16IPCB009

EL MK

(Interreg VI-A) NPP Řecko Severní Makedonie

EL522

Θεσσαλονίκη/Thessaloniki

EL523

Κιλκίς/Kilkis

EL524

Πέλλα/Pella

EL526

Σέρρες/Serres

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL533

Φλώρινα/Florina

MK001

Vardar

MK003

Southwest

MK004

Southeast

MK005

Pelagonia

2021TC16IPCB010

EL AL

(Interreg VI-A) NPP Řecko Albánie

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL532

Καστοριά/Kastoria

EL533

Φλώρινα/Florina

EL541

Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza

EL542

Θεσπρωτία/Thesprotia

EL543

Ιωάννινα/Ioannina

EL621

Ζάκυνθος/Zakynthos

EL622

Κέρκυρα/Kerkyra

EL623

Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia

EL624

Λευκάδα/Lefkada

AL031

Berat

AL032

Fier

AL033

Gjirokastër

AL034

Korçë

AL035

Vlorë

| Programy Interreg A NEXT (NDICI-CBC) |
| --- |
| CCI | | Regiony úrovně NUTS 3 (v souladu s nařízením (EU) č. 1059/2003, naposledy pozměněným nařízením Komise (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16NXCB001 | FI NO RU SE | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic |
| | FI1D7 | Lappi |
| | NO071 | Nordland |
| | NO074 | Troms og Finnmark |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | SE332 | Norrbottens län |
| | | |
| 2021TC16NXCB002 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Karelia |
| | FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| | FI1D8 | Kainuu |
| | FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| | RU | Respublika Kareliya |
| | | |
| 2021TC16NXCB003 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Jihovýchodní Finsko Rusko |
| | FI1C4 | Kymenlaakso |
| | FI1C5 | Etelä-Karjala |
| | FI1D1 | Etelä-Savo |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB004 | EE RU | (Interreg VI-A) NEXT Estonsko Rusko |
| | EE001 | Põhja-Eesti |
| | EE008 | Lõuna-Eesti |
| | EE009 | Kesk-Eesti |
| | EE00 A | Kirde-Eesti |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB005 | LV RU | (Interreg VI-A) NEXT Lotyšsko Rusko |
| | LV005 | Latgale |
| | LV008 | Vidzeme |
| | LV006 | Rīga |
| | LV007 | Pierīga |
| | LV009 | Zemgale |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | | |
| 2021TC16NXCB006 | LT RU | (Interreg VI-A) NEXT Litva Rusko |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT026 | Šiaulių apskritis |
| | LT028 | Telšių apskritis |
| | LT023 | Klaipėdos apskritis |
| | LT024 | Marijampolės apskritis |
| | LT027 | Tauragės apskritis |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB007 | PL RU | (Interreg VI-A) NEXT Polsko Rusko |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL636 | Słupski |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL621 | Elbląski |
| | PL622 | Olsztyński |
| | PL623 | Ełcki |
| | PL633 | Trójmiejski |
| | PL634 | Gdański |
| | PL637 | Chojnicki |
| | PL638 | Starogardzki |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB008 | LV BY | (Interreg VI-A) NEXT Lotyšsko Bělorusko |
| | LV005 | Latgale |
| | LV009 | Zemgale |
| | BY | Vitebsk oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB009 | PL BU UA | (Interreg VI-A) NEXT Polsko Bělorusko Ukrajina
   (1) |
| | PL811 | Bialski |
| | PL812 | Chełmsko-zamojski |
| | PL814 | Lubelski |
| | PL815 | Puławski |
| | PL821 | Krośnieński |
| | PL822 | Przemyski |
| | PL823 | Rzeszowski |
| | PL824 | Tarnobrzeski |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL842 | Łomżyński |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL924 | Ostrołęcki |
| | PL925 | Siedlecki |
| | BY | Gomelskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Brestskaya oblast |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Rivne oblast |
| | UA | Ternopil oblast |
| | UA | Lviv oblast |
| | UA | Volyn oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB010 | HU SK RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Maďarsko Slovensko Rumunsko Ukrajina
   (1) |
| | HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | RO215 | Suceava |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | SK041 | Prešovský kraj |
| | SK042 | Košický kraj |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattiaa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB011 | RO MD | (Interreg VI-A) Rumunsko Moldavská republika |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO213 | Iaşi |
| | RO216 | Vaslui |
| | RO224 | Galaţi |
| | MD | Moldavská republika |
| | | |
| 2021TC16NXCB012 | RO UA | (Interreg VI-A) Rumunsko Ukrajina
   (1) |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO215 | Suceava |
| | RO225 | Tulcea |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB013 | IT TN | (Interreg VI-A) NEXT Itálie Tunisko |
| | ITG12 | Palermo |
| | ITG16 | Enna |
| | ITG17 | Catania |
| | ITG11 | Trapani |
| | ITG14 | Agrigento |
| | ITG15 | Caltanissetta |
| | ITG18 | Ragusa |
| | ITG19 | Siracusa |
| | ITG13 | Messina |
| | TN | Beja |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Gabes |
| | TN | Manouba |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXCB014 | LT BY | (Interreg VI-A) NEXT Litva Bělorusko |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT029 | Utenos apskritis |
| | LT011 | Vilniaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT025 | Panevėžio apskritis |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | BY | Vitebsk oblast |

Programy Interreg A NEXT (NDICI-CBC)

CCI

Regiony úrovně NUTS 3 (v souladu s nařízením (EU) č. 1059/2003, naposledy pozměněným nařízením Komise (EU) 2019/1755)

2021TC16NXCB001

FI NO RU SE

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI1D7

Lappi

NO071

Nordland

NO074

Troms og Finnmark

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

SE332

Norrbottens län

2021TC16NXCB002

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Karelia

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

RU

Respublika Kareliya

2021TC16NXCB003

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Jihovýchodní Finsko Rusko

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D1

Etelä-Savo

RU

Sankt-Peterburg

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB004

EE RU

(Interreg VI-A) NEXT Estonsko Rusko

EE001

Põhja-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

EE009

Kesk-Eesti

EE00 A

Kirde-Eesti

RU

Sankt-Peterburg

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB005

LV RU

(Interreg VI-A) NEXT Lotyšsko Rusko

LV005

Latgale

LV008

Vidzeme

LV006

Rīga

LV007

Pierīga

LV009

Zemgale

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

2021TC16NXCB006

LT RU

(Interreg VI-A) NEXT Litva Rusko

LT021

Alytaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT027

Tauragės apskritis

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB007

PL RU

(Interreg VI-A) NEXT Polsko Rusko

PL841

Białostocki

PL636

Słupski

PL843

Suwalski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL633

Trójmiejski

PL634

Gdański

PL637

Chojnicki

PL638

Starogardzki

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB008

LV BY

(Interreg VI-A) NEXT Lotyšsko Bělorusko

LV005

Latgale

LV009

Zemgale

BY

Vitebsk oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

2021TC16NXCB009

PL BU UA

(Interreg VI-A) NEXT Polsko Bělorusko Ukrajina
   (1)

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL814

Lubelski

PL815

Puławski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL823

Rzeszowski

PL824

Tarnobrzeski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PL924

Ostrołęcki

PL925

Siedlecki

BY

Gomelskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Brestskaya oblast

BY

Grodnenskaya oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Rivne oblast

UA

Ternopil oblast

UA

Lviv oblast

UA

Volyn oblast

UA

Zakarpatska oblast

2021TC16NXCB010

HU SK RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Maďarsko Slovensko Rumunsko Ukrajina
   (1)

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

RO215

Suceava

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattiaa oblast

2021TC16NXCB011

RO MD

(Interreg VI-A) Rumunsko Moldavská republika

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO216

Vaslui

RO224

Galaţi

MD

Moldavská republika

2021TC16NXCB012

RO UA

(Interreg VI-A) Rumunsko Ukrajina
   (1)

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO215

Suceava

RO225

Tulcea

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16NXCB013

IT TN

(Interreg VI-A) NEXT Itálie Tunisko

ITG12

Palermo

ITG16

Enna

ITG17

Catania

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG13

Messina

TN

Beja

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Gabes

TN

Manouba

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Medenine

2021TC16NXCB014

LT BY

(Interreg VI-A) NEXT Litva Bělorusko

LT021

Alytaus apskritis

LT029

Utenos apskritis

LT011

Vilniaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

BY

Grodnenskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

BY

Vitebsk oblast

---

(1)  UA: Obecná omezení EU týkající se spolupráce v regionech nezákonně anektovaných Ruskem se vztahují i na program Interreg NEXT.

---

PŘÍLOHA II

Seznam programových oblastí Interreg, kterým má být poskytnuta podpora v rámci složky B

| CCI | | Názvy |
| --- | --- | --- |
| 2021TC16IPTN001 | IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM | (Interreg VI-B) NPP Jadransko-jónský region |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | AL | Albánie |
| | BA | Bosna a Hercegovina |
| | ME | Černá Hora |
| | RS | Srbsko |
| | MK | Severní Makedonie |
| | SM | San Marino |
| | | |
| 2021TC16RFTN001 | AT DE FR IT SI CH LI | (Interreg VI-B) Alpský prostor |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | LI | Lichtenštejnsko |
| | | |
| 2021TC16RFTN002 | PT ES FR IE | (Interreg VI-B) Oblast Atlantiku |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | | |
| 2021TC16FFTN003 | DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU | (Interreg VI-B) Region Baltského moře |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | EE00 | Eesti |
| | LV00 | Latvija |
| | LT01 | Sostinės regionas |
| | LT02 | Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1B | Helsinki-Uusimaa |
| | FI1C | Etelä-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | FI20 | Åland |
| | SE11 | Stockholm |
| | | |
| | SE12 | Östra Mellansverige |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | BY | Belarus |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0 A | Vestlandet |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | RU | Karelya Republik |
| | RU | Komi Republik |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | RU | Novgorodskaya oblast |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Vologda oblast |
| | | |
| 2021TC16RFTN003 | AT CZ DE IT HR HU PL SI SK | (Interreg VI-B) Střední Evropa |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DED2 | Dresden |
| | DED4 | Chemnitz |
| | DED5 | Leipzig |
| | DEE0 | Sachsen-Anhalt |
| | DEG0 | Thüringen |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | | |
| 2021TC16FFTN004 | HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA | (Interreg VI-B) Dunaj
   (1) |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | RO11 | Nord-Vest |
| | RO12 | Centru |
| | RO21 | Nord-Est |
| | RO22 | Sud-Est |
| | RO31 | Sud-Muntenia |
| | RO32 | Bucureşti-Ilfov |
| | RO41 | Sud-Vest Oltenia |
| | RO42 | Vest |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | BA | Bosna a Hercegovina |
| | ME | Černá Hora |
| | RS1 | Serbia - sever |
| | RS11 | Město Bělehrad |
| | RS12 | Autonomní provincie Vojvodina |
| | RS21 | Region Šumadije i Zapadne Srbije |
| | RS22 | Region Južne i Istočne Srbije |
| | MD | Moldavsko |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16FFTN001 | FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK | (Interreg VI-B) Evropsko-středomořský region (EURO MED) |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Kýpros |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | ME | Černá Hora |
| | MK | Severní Makedonie |
| | AL | Albánie |
| | BA | Bosna a Hercegovina |
| | | |
| 2021TC16FFTN005 | SE IE FI FO GL IS NO | (Interreg VI-B) Severní periferní oblasti a Arktida |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | FO | Faroe |
| | GL | Grónsko (ZZÚ) |
| | IS | Ísland |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO07 | Nord-Norge |
| | NO0B | Svalbard og Jan Mayen |
| | | |
| 2021TC16RFTN004 | DK BE DE FR NL SE NO | (Interreg VI-B) Severní moře |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DE92 | Hannover |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRH0 | Bretagne |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0 A | Vestlandet |
| | | |
| 2021TC16RFTN005 | FR BE DE IE NL LU CH | (Interreg VI-B) Severozápadní Evropa |
| | BE10 | Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | BE31 | Prov. Brabant Wallon |
| | BE32 | Prov. Hainaut |
| | BE33 | Prov. Liège |
| | BE34 | Prov. Luxembourg (BE) |
| | BE35 | Prov. Namur |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE50 | Bremen |
| | DE71 | Darmstadt |
| | DE72 | Gießen |
| | DE73 | Kassel |
| | DE92 | Hannover |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEA1 | Düsseldorf |
| | DEA2 | Köln |
| | DEA3 | Münster |
| | DEA4 | Detmold |
| | DEA5 | Arnsberg |
| | DEB1 | Koblenz |
| | DEB2 | Trier |
| | DEB3 | Rheinhessen-Pfalz |
| | DEC0 | Saarland |
| | FR10 | Ile-de-France |
| | FRB0 | Centre — Val de Loire |
| | FRC1 | Bourgogne |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRF2 | Champagne-Ardenne |
| | FRF3 | Lorraine |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | LU | Luxembourg |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | | |
| 2021TC16RFTN006 | ES FR PT AD | (Interreg VI-B) Jihozápadní Evropa (SUDOE) |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES41 | Castilla y León |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRK1 | Auvergne |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | AD | Andorra |
| | | |
| 2021TC16NXTN001 | IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN | (Interreg VI-B) NEXT Oblast Středozemního moře (NEXT MED) |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Cyprus |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR22 | Balıkesir, Çanakkale |
| | TR31 | İzmir |
| | TR32 | Aydın, Denizli, Muğla |
| | TR33 | Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak |
| | TR61 | Antalya, Isparta, Burdur |
| | TR62 | Adana, Mersin |
| | TR63 | Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye |
| | DZ | Tlemcen |
| | DZ | Ain-Temouchent |
| | DZ | Oran |
| | DZ | Mostaganem |
| | DZ | Chlef |
| | DZ | Tipaza |
| | DZ | Boumerdes |
| | DZ | Tizi Ouzou |
| | DZ | Bejaia |
| | DZ | Jijel |
| | DZ | Skikda |
| | DZ | Annaba |
| | DZ | El-Tarf |
| | DZ | Alger |
| | EG | Matruh |
| | EG | Al Iskandariyah (alex.) |
| | EG | Al Buhayrah (behera) |
| | EG | Kafr-el-sheikh |
| | EG | Ash Sharqiyah (sharkia) |
| | EG | Al Daqahliyah (dakahlia) |
| | EG | Dumyat (damietta) |
| | EG | As Ismailiyah (ismailia) |
| | EG | Bur Said (port Said) |
| | EG | Governorate of Cairo |
| | IL | Izrael (2) |
| | JO | Jordánsko |
| | LB | Libanon |
| | PS | Palestina (3) |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Manouba |
| | TN | Siliana |
| | TN | Le Kef |
| | TN | Gafsa |
| | TN | Kebili |
| | TN | Tataouine |
| | TN | Jendouba |
| | TN | Beja |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Gabes |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXTN003 | ES PT MA | (Interreg VI-B) NEXT Oblast středního Atlantiku
   (4) |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | PT15 | Algarve |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | MA | Maroko |
| | | |
| 2021TC16NXTN002 | BG EL RO TR AM GE MD UA RU | (Interreg VI-B) NEXT Oblast Černého moře
   (5) |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | RO22 | Sud-Est |
| | TR10 | İstanbul |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR42 | Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova |
| | TR81 | Zonguldak, Karabük, Bartın |
| | TR82 | Kastamonu, Çankırı, Sinop |
| | TR83 | Samsun, Tokat, Çorum, Amasya |
| | TR90 | Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane |
| | AM | Arménie |
| | GE | Gruzie |
| | MD | Moldavská republika |
| | UA | Doněcká oblast (6) (okresy Bachmut, Kramatorsk, Volnovacha, Mariupol, Pokrovsk) |
| | UA | Kherson oblast |
| | UA | Mykolayiv oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | UA | Zaporizhzhia oblast |
| | RU | Adygea Republic |
| | RU | Krasnodar Krai |
| | RU | Rostov oblast |

CCI

Názvy

2021TC16IPTN001

IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM

(Interreg VI-B) NPP Jadransko-jónský region

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

AL

Albánie

BA

Bosna a Hercegovina

ME

Černá Hora

RS

Srbsko

MK

Severní Makedonie

SM

San Marino

2021TC16RFTN001

AT DE FR IT SI CH LI

(Interreg VI-B) Alpský prostor

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

FRC2

Franche-Comté

FRF1

Alsace

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

LI

Lichtenštejnsko

2021TC16RFTN002

PT ES FR IE

(Interreg VI-B) Oblast Atlantiku

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

FRI1

Aquitaine

FRI2

Limousin

FRI3

Poitou-Charentes

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

2021TC16FFTN003

DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU

(Interreg VI-B) Region Baltského moře

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE93

Lüneburg

DEF0

Schleswig-Holstein

EE00

Eesti

LV00

Latvija

LT01

Sostinės regionas

LT02

Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

FI19

Länsi-Suomi

FI1B

Helsinki-Uusimaa

FI1C

Etelä-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

FI20

Åland

SE11

Stockholm

SE12

Östra Mellansverige

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

BY

Belarus

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0 A

Vestlandet

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Kaliningradskaya oblast

RU

Karelya Republik

RU

Komi Republik

RU

Leningradskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

RU

Novgorodskaya oblast

RU

Pskovskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

RU

Vologda oblast

2021TC16RFTN003

AT CZ DE IT HR HU PL SI SK

(Interreg VI-B) Střední Evropa

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE91

Braunschweig

DED2

Dresden

DED4

Chemnitz

DED5

Leipzig

DEE0

Sachsen-Anhalt

DEG0

Thüringen

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

2021TC16FFTN004

HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA

(Interreg VI-B) Dunaj
   (1)

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

RO11

Nord-Vest

RO12

Centru

RO21

Nord-Est

RO22

Sud-Est

RO31

Sud-Muntenia

RO32

Bucureşti-Ilfov

RO41

Sud-Vest Oltenia

RO42

Vest

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

BA

Bosna a Hercegovina

ME

Černá Hora

RS1

Serbia - sever

RS11

Město Bělehrad

RS12

Autonomní provincie Vojvodina

RS21

Region Šumadije i Zapadne Srbije

RS22

Region Južne i Istočne Srbije

MD

Moldavsko

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16FFTN001

FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK

(Interreg VI-B) Evropsko-středomořský region (EURO MED)

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI1

Toscana

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Kýpros

MT

Malta

PT15

Algarve

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

ME

Černá Hora

MK

Severní Makedonie

AL

Albánie

BA

Bosna a Hercegovina

2021TC16FFTN005

SE IE FI FO GL IS NO

(Interreg VI-B) Severní periferní oblasti a Arktida

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

FI19

Länsi-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

FO

Faroe

GL

Grónsko (ZZÚ)

IS

Ísland

NO06

Trøndelag

NO07

Nord-Norge

NO0B

Svalbard og Jan Mayen

2021TC16RFTN004

DK BE DE FR NL SE NO

(Interreg VI-B) Severní moře

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE91

Braunschweig

DE92

Hannover

DE93

Lüneburg

DE94

Weser-Ems

DEF0

Schleswig-Holstein

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRH0

Bretagne

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0 A

Vestlandet

2021TC16RFTN005

FR BE DE IE NL LU CH

(Interreg VI-B) Severozápadní Evropa

BE10

Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

BE31

Prov. Brabant Wallon

BE32

Prov. Hainaut

BE33

Prov. Liège

BE34

Prov. Luxembourg (BE)

BE35

Prov. Namur

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE50

Bremen

DE71

Darmstadt

DE72

Gießen

DE73

Kassel

DE92

Hannover

DE94

Weser-Ems

DEA1

Düsseldorf

DEA2

Köln

DEA3

Münster

DEA4

Detmold

DEA5

Arnsberg

DEB1

Koblenz

DEB2

Trier

DEB3

Rheinhessen-Pfalz

DEC0

Saarland

FR10

Ile-de-France

FRB0

Centre — Val de Loire

FRC1

Bourgogne

FRC2

Franche-Comté

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRF1

Alsace

FRF2

Champagne-Ardenne

FRF3

Lorraine

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

LU

Luxembourg

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

2021TC16RFTN006

ES FR PT AD

(Interreg VI-B) Jihozápadní Evropa (SUDOE)

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES41

Castilla y León

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRI3

Poitou-Charentes

FRI1

Aquitaine

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRI2

Limousin

FRK1

Auvergne

FRJ1

Languedoc-Roussillon

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

AD

Andorra

2021TC16NXTN001

IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN

(Interreg VI-B) NEXT Oblast Středozemního moře (NEXT MED)

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

ITC3

Liguria

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITI1

Toscana

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Cyprus

MT

Malta

PT15

Algarve

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR22

Balıkesir, Çanakkale

TR31

İzmir

TR32

Aydın, Denizli, Muğla

TR33

Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak

TR61

Antalya, Isparta, Burdur

TR62

Adana, Mersin

TR63

Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye

DZ

Tlemcen

DZ

Ain-Temouchent

DZ

Oran

DZ

Mostaganem

DZ

Chlef

DZ

Tipaza

DZ

Boumerdes

DZ

Tizi Ouzou

DZ

Bejaia

DZ

Jijel

DZ

Skikda

DZ

Annaba

DZ

El-Tarf

DZ

Alger

EG

Matruh

EG

Al Iskandariyah (alex.)

EG

Al Buhayrah (behera)

EG

Kafr-el-sheikh

EG

Ash Sharqiyah (sharkia)

EG

Al Daqahliyah (dakahlia)

EG

Dumyat (damietta)

EG

As Ismailiyah (ismailia)

EG

Bur Said (port Said)

EG

Governorate of Cairo

IL

Izrael (2)

JO

Jordánsko

LB

Libanon

PS

Palestina (3)

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Manouba

TN

Siliana

TN

Le Kef

TN

Gafsa

TN

Kebili

TN

Tataouine

TN

Jendouba

TN

Beja

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Gabes

TN

Medenine

2021TC16NXTN003

ES PT MA

(Interreg VI-B) NEXT Oblast středního Atlantiku
   (4)

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

PT15

Algarve

PT18

Alentejo

PT30

Região Autónoma da Madeira

MA

Maroko

2021TC16NXTN002

BG EL RO TR AM GE MD UA RU

(Interreg VI-B) NEXT Oblast Černého moře
   (5)

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

RO22

Sud-Est

TR10

İstanbul

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR42

Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova

TR81

Zonguldak, Karabük, Bartın

TR82

Kastamonu, Çankırı, Sinop

TR83

Samsun, Tokat, Çorum, Amasya

TR90

Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane

AM

Arménie

GE

Gruzie

MD

Moldavská republika

UA

Doněcká oblast (6) (okresy Bachmut, Kramatorsk, Volnovacha, Mariupol, Pokrovsk)

UA

Kherson oblast

UA

Mykolayiv oblast

UA

Odessa oblast

UA

Zaporizhzhia oblast

RU

Adygea Republic

RU

Krasnodar Krai

RU

Rostov oblast

---

(1)  UA: Obecná omezení EU týkající se spolupráce v regionech nezákonně anektovaných Ruskem se vztahují i na programy Interreg.

(2)  V souladu s politikou EU se program přeshraniční spolupráce nevztahuje na území okupovaná Izraelem od června 1967. V souladu s Pokyny týkajícími se způsobilosti izraelských orgánů a jejich činností na územích okupovaných Izraelem od června 1967, pokud jde o granty, ceny a finanční nástroje financované EU počínaje rokem 2014 (Úř. věst. C 205/9, 19.7.2013), se za způsobilé pro financování z prostředků EU považují pouze izraelské subjekty, které mají sídlo v rámci hranic Izraele stanovených před rokem 1967. Kromě toho nesmí být činnosti izraelských subjektů financovaných z EU prováděny na územích okupovaných Izraelem od června 1967.

(3)  Toto označení nelze vykládat jako uznání Státu Palestina a nejsou jím dotčeny individuální postoje členských států k této otázce.

(4)  Na vymezení zeměpisného pokrytí mimo EU se stále pracuje.

(5)  UA: Obecná omezení EU týkající se spolupráce v regionech nezákonně anektovaných Ruskem se vztahují i na program Interreg NEXT.

(6)  Pro Doněckou oblast jsou způsobilé pouze regiony pod plnou kontrolou ukrajinské vlády.

---

PŘÍLOHA III

Seznam programových oblastí Interreg, kterým má být poskytnuta podpora v rámci složky D

| 2021TC16FFOR001 | ES PT Některé třetí země a zámořské země či území | (Interreg VI-D) Madeira-Azory-Kanárské ostrovy (MAC) |
| --- | --- | --- |
| | ES70 | Canarias |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | CV | Kapverdy |
| | CI | Pobřeží slonoviny |
| | GM | Gambie |
| | GH | Ghana |
| | MR | Mauritánie |
| | SN | Senegal |
| | ST | Svatý Tomáš a Princův ostrov |
| | | |
| 2021TC16FFOR002 | FR Některé třetí země a zámořské země či území | (Interreg VI-D) Mosambický průliv |
| | FRY5 | Mayotte |
| | FRY4 | La Réunion |
| | KM | Komorský svaz |
| | MG | Madagaskar |
| | MZ | Mosambik |
| | SC | Seychely |
| | TZ | Tanzanie |
| | | |
| 2021TC16FFOR003 | FR Některé třetí země a zámořské země či území | (Interreg VI-D) Karibik |
| | FRY1 | Guadeloupe |
| | FRY1 | Svatý Martin |
| | FRY2 | Martinik |
| | FRY3 | Guyana |
| | AG | Antigua a Barbuda |
| | AW | Aruba (ZZÚ) |
| | BS | Bahamy |
| | BB | Barbados |
| | BL | Svatý Bartoloměj (ZZÚ) |
| | BZ | Belize |
| | BQ | Bonaire (ZZÚ) |
| | BQ | Svatý Eustach (ZZÚ) |
| | BQ | Saba (ZZÚ) |
| | BR | Brazílie (pouze státy Amapa, Para, Amazonas a Roraima) |
| | CO | Kolumbie |
| | CR | Kostarika |
| | CU | Kuba |
| | CW | Curaçao (ZZÚ) |
| | DM | Dominika |
| | DO | Dominikánská republika |
| | SV | Salvador |
| | GD | Grenada |
| | GT | Guatemala |
| | GY | Guyana |
| | HT | Haiti |
| | HN | Honduras |
| | JM | Jamajka |
| | MX | Mexiko |
| | NI | Nikaragua |
| | PA | Panama |
| | PR | Portoriko |
| | KN | Svatý Kryštof a Nevis |
| | LC | Svatá Lucie |
| | VC | Svatý Vincenc a Grenadiny |
| | SX | Sint Maarten (ZZÚ) |
| | SR | Surinam |
| | TT | Trinidad a Tobago |
| | VE | Venezuela |
| | | |
| 2021TC16FFOR004 | FR Některé třetí země a zámořské země či území | (Interreg VI-D) Indický oceán |
| | FRY4 | La Réunion |
| | FRY5 | Mayotte |
| | TF | Francouzská jižní a antarktická území (ZZÚ) |
| | AU | Austrálie |
| | KM | Komory |
| | IN | Indie |
| | KE | Keňa |
| | MG | Madagaskar |
| | MV | Maledivy |
| | MU | Mauricius |
| | MZ | Mosambik |
| | SC | Seychely |
| | ZA | Jižní Afrika |
| | LK | Šrí Lanka |
| | TZ | Tanzanie |
| | | |
| 2021TC16FFOR005 | FR Některé třetí země a zámořské země či území | (Interreg VI-D) Amazonie |
| | FRY3 | Guyana |
| | BR | Brazílie (pouze státy Amapa, Para a Amazonas) |
| | SR | Surinam |
| | GY | Guyana |

2021TC16FFOR001

ES PT Některé třetí země a zámořské země či území

(Interreg VI-D) Madeira-Azory-Kanárské ostrovy (MAC)

ES70

Canarias

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

CV

Kapverdy

CI

Pobřeží slonoviny

GM

Gambie

GH

Ghana

MR

Mauritánie

SN

Senegal

ST

Svatý Tomáš a Princův ostrov

2021TC16FFOR002

FR Některé třetí země a zámořské země či území

(Interreg VI-D) Mosambický průliv

FRY5

Mayotte

FRY4

La Réunion

KM

Komorský svaz

MG

Madagaskar

MZ

Mosambik

SC

Seychely

TZ

Tanzanie

2021TC16FFOR003

FR Některé třetí země a zámořské země či území

(Interreg VI-D) Karibik

FRY1

Guadeloupe

FRY1

Svatý Martin

FRY2

Martinik

FRY3

Guyana

AG

Antigua a Barbuda

AW

Aruba (ZZÚ)

BS

Bahamy

BB

Barbados

BL

Svatý Bartoloměj (ZZÚ)

BZ

Belize

BQ

Bonaire (ZZÚ)

BQ

Svatý Eustach (ZZÚ)

BQ

Saba (ZZÚ)

BR

Brazílie (pouze státy Amapa, Para, Amazonas a Roraima)

CO

Kolumbie

CR

Kostarika

CU

Kuba

CW

Curaçao (ZZÚ)

DM

Dominika

DO

Dominikánská republika

SV

Salvador

GD

Grenada

GT

Guatemala

GY

Guyana

HT

Haiti

HN

Honduras

JM

Jamajka

MX

Mexiko

NI

Nikaragua

PA

Panama

PR

Portoriko

KN

Svatý Kryštof a Nevis

LC

Svatá Lucie

VC

Svatý Vincenc a Grenadiny

SX

Sint Maarten (ZZÚ)

SR

Surinam

TT

Trinidad a Tobago

VE

Venezuela

2021TC16FFOR004

FR Některé třetí země a zámořské země či území

(Interreg VI-D) Indický oceán

FRY4

La Réunion

FRY5

Mayotte

TF

Francouzská jižní a antarktická území (ZZÚ)

AU

Austrálie

KM

Komory

IN

Indie

KE

Keňa

MG

Madagaskar

MV

Maledivy

MU

Mauricius

MZ

Mosambik

SC

Seychely

ZA

Jižní Afrika

LK

Šrí Lanka

TZ

Tanzanie

2021TC16FFOR005

FR Některé třetí země a zámořské země či území

(Interreg VI-D) Amazonie

FRY3

Guyana

BR

Brazílie (pouze státy Amapa, Para a Amazonas)

SR

Surinam

GY

Guyana

---

PŘÍLOHA IV

Regiony Unie úrovně NUTS 3, které byly zohledněny pro příděl z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatňují nástroje Unie pro financování vnější činnosti

| BE211 | Arr. Antwerpen |
| --- | --- |
| BE213 | Arr. Turnhout |
| BE221 | Arr. Hasselt |
| BE222 | Arr. Maaseik |
| BE223 | Arr. Tongeren |
| BE232 | Arr. Dendermonde |
| BE233 | Arr. Eeklo |
| BE234 | Arr. Gent |
| BE236 | Arr. Sint-Niklaas |
| BE251 | Arr. Brugge |
| BE252 | Arr. Diksmuide |
| BE253 | Arr. Ieper |
| BE254 | Arr. Kortrijk |
| BE255 | Arr. Oostende |
| BE256 | Arr. Roeselare |
| BE257 | Arr. Tielt |
| BE258 | Arr. Veurne |
| BE321 | Arr. Ath |
| BE322 | Arr. Charleroi |
| BE323 | Arr. Mons |
| BE324 | Arr. Mouscron |
| BE325 | Arr. Soignies |
| BE326 | Arr. Thuin |
| BE327 | Arr. Tournai |
| BE332 | Arr. Liège |
| BE335 | Arr. Verviers - communes francophones |
| BE336 | Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| BE341 | Arr. Arlon |
| BE342 | Arr. Bastogne |
| BE344 | Arr. Neufchâteau |
| BE345 | Arr. Virton |
| BE351 | Arr. Dinant |
| BE353 | Arr. Philippeville |
| BG311 | Видин (Vidin) |
| BG312 | Монтана (Montana) |
| BG313 | Враца (Vratsa) |
| BG314 | Плевен (Pleven) |
| BG321 | Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| BG323 | Русе (Ruse) |
| BG325 | Силистра (Silistra) |
| BG332 | Добрич (Dobrich) |
| BG341 | Бургас (Burgas) |
| BG343 | Ямбол (Yambol) |
| BG412 | София (Sofia) |
| BG413 | Благоевград (Blagoevgrad) |
| BG414 | Перник (Pernik) |
| BG415 | Кюстендил (Kyustendil) |
| BG422 | Хасково (Haskovo) |
| BG424 | Смолян (Smolyan) |
| BG425 | Кърджали (Kardzhali) |
| CZ031 | Jihočeský kraj |
| CZ032 | Plzeňský kraj |
| CZ041 | Karlovarský kraj |
| CZ042 | Ústecký kraj |
| CZ051 | Liberecký kraj |
| CZ052 | Královéhradecký kraj |
| CZ053 | Pardubický kraj |
| CZ064 | Jihomoravský kraj |
| CZ071 | Olomoucký kraj |
| CZ072 | Zlínský kraj |
| CZ080 | Moravskoslezský kraj |
| DK011 | Byen København |
| DK012 | Københavns omegn |
| DK013 | Nordsjælland |
| DK014 | Bornholm |
| DK021 | Østsjælland |
| DK022 | Vest- og Sydsjælland |
| DK031 | Fyn |
| DK032 | Sydjylland |
| DK042 | Østjylland |
| DK050 | Nordjylland |
| DE121 | Baden-Baden, Stadtkreis |
| DE122 | Karlsruhe, Stadtkreis |
| DE124 | Rastatt |
| DE131 | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| DE132 | Breisgau-Hochschwarzwald |
| DE133 | Emmendingen |
| DE134 | Ortenaukreis |
| DE136 | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| DE138 | Konstanz |
| DE139 | Lörrach |
| DE13 A | Waldshut |
| DE147 | Bodenseekreis |
| DE213 | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| DE214 | Altötting |
| DE215 | Berchtesgadener Land |
| DE216 | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| DE21D | Garmisch-Partenkirchen |
| DE21F | Miesbach |
| DE21K | Rosenheim, Landkreis |
| DE21M | Traunstein |
| DE222 | Passau, Kreisfreie Stadt |
| DE225 | Freyung-Grafenau |
| DE228 | Passau, Landkreis |
| DE229 | Regen |
| DE22 A | Rottal-Inn |
| DE233 | Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| DE235 | Cham |
| DE237 | Neustadt a. d. Waldnaab |
| DE239 | Schwandorf |
| DE23 A | Tirschenreuth |
| DE244 | Hof, Kreisfreie Stadt |
| DE249 | Hof, Landkreis |
| DE24D | Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| DE273 | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| DE27 A | Lindau (Bodensee) |
| DE27B | Ostallgäu |
| DE27E | Oberallgäu |
| DE402 | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| DE403 | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| DE405 | Barnim |
| DE409 | Märkisch-Oderland |
| DE40C | Oder-Spree |
| DE40G | Spree-Neiße |
| DE40I | Uckermark |
| DE803 | Rostock, Kreisfreie Stadt |
| DE80K | Landkreis Rostock |
| DE80L | Vorpommern-Rügen |
| DE80M | Nordwestmecklenburg |
| DE80N | Vorpommern-Greifswald |
| DE942 | Emden, Kreisfreie Stadt |
| DE949 | Emsland |
| DE94B | Grafschaft Bentheim |
| DE94C | Leer |
| DEA15 | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| DEA1B | Kleve |
| DEA1E | Viersen |
| DEA26 | Düren |
| DEA28 | Euskirchen |
| DEA29 | Heinsberg |
| DEA2D | Städteregion Aachen |
| DEA34 | Borken |
| DEB21 | Trier, Kreisfreie Stadt |
| DEB23 | Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| DEB25 | Trier-Saarburg |
| DEB33 | Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| DEB37 | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| DEB3 A | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| DEB3E | Germersheim |
| DEB3H | Südliche Weinstraße |
| DEB3K | Südwestpfalz |
| DEC01 | Regionalverband Saarbrücken |
| DEC02 | Merzig-Wadern |
| DEC03 | Neunkirchen |
| DEC04 | Saarlouis |
| DEC05 | Saarpfalz-Kreis |
| DED2C | Bautzen |
| DED2D | Görlitz |
| DED2F | Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| DED42 | Erzgebirgskreis |
| DED43 | Mittelsachsen |
| DED44 | Vogtlandkreis |
| DEF01 | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| DEF02 | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| DEF03 | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| DEF07 | Nordfriesland |
| DEF08 | Ostholstein |
| DEF0 A | Plön |
| DEF0B | Rendsburg-Eckernförde |
| DEF0C | Schleswig-Flensburg |
| EE001 | Põhja-Eesti |
| EE004 | Lääne-Eesti |
| EE006 | Kesk-Eesti |
| EE007 | Kirde-Eesti |
| EE008 | Lõuna-Eesti |
| IE041 | Border |
| IE052 | South-East |
| IE053 | South-West |
| IE061 | Dublin |
| IE062 | Mid-East |
| EL411 | Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| EL412 | Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| EL413 | Χίος (Chios) |
| EL421 | Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos) |
| EL422 | Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| EL511 | Έβρος (Evros) |
| EL512 | Ξάνθη (Xanthi) |
| EL513 | Ροδόπη (Rodopi) |
| EL514 | Δράμα (Drama) |
| EL515 | Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala) |
| EL523 | Κιλκίς (Kilkis) |
| EL524 | Πέλλα (Pella) |
| EL526 | Σέρρες (Serres) |
| EL532 | Καστοριά (Kastoria) |
| EL533 | Φλώρινα (Florina) |
| EL541 | Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza) |
| EL542 | Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| EL543 | Ιωάννινα (Ioannina) |
| EL613 | Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades) |
| EL622 | Κέρκυρα (Kerkyra) |
| EL642 | Εύβοια (Evvoia) |
| ES113 | Ourense |
| ES114 | Pontevedra |
| ES212 | Gipuzkoa |
| ES220 | Navarra |
| ES241 | Huesca |
| ES415 | Salamanca |
| ES419 | Zamora |
| ES431 | Badajoz |
| ES432 | Cáceres |
| ES512 | Girona |
| ES513 | Lleida |
| ES611 | Almería |
| ES612 | Cádiz |
| ES614 | Granada |
| ES615 | Huelva |
| ES617 | Málaga |
| ES630 | Ceuta |
| ES640 | Melilla |
| FRC21 | Doubs |
| FRC22 | Jura |
| FRC24 | Territoire de Belfort |
| FRD11 | Calvados |
| FRD12 | Manche |
| FRD21 | Eure |
| FRD22 | Seine-Maritime |
| FRE11 | Nord |
| FRE12 | Pas-de-Calais |
| FRE21 | Aisne |
| FRE23 | Somme |
| FRF11 | Bas-Rhin |
| FRF12 | Haut-Rhin |
| FRF21 | Ardennes |
| FRF31 | Meurthe-et-Moselle |
| FRF32 | Meuse |
| FRF33 | Moselle |
| FRI15 | Pyrénées-Atlantiques |
| FRJ15 | Pyrénées-Orientales |
| FRJ21 | Ariège |
| FRJ23 | Haute-Garonne |
| FRJ26 | Hautes-Pyrénées |
| FRK21 | Ain |
| FRK27 | Savoie |
| FRK28 | Haute-Savoie |
| FRL01 | Alpes-de-Haute-Provence |
| FRL02 | Hautes-Alpes |
| FRL03 | Alpes-Maritimes |
| FRM01 | Corse-du-Sud |
| FRM02 | Haute-Corse |
| HR031 | Primorsko-goranska županija |
| HR032 | Ličko-senjska županija |
| HR033 | Zadarska županija |
| HR034 | Šibensko-kninska županija |
| HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| HR036 | Istarska županija |
| HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| HR041 | Grad Zagreb |
| HR042 | Zagrebačka županija |
| HR043 | Krapinsko-zagorska županija |
| HR044 | Varaždinska županija |
| HR045 | Koprivničko-križevačka županija |
| HR046 | Međimurska županija |
| HR048 | Virovitičko-podravska županija |
| HR049 | Požeško-slavonska županija |
| HR04 A | Brodsko-posavska županija |
| HR04B | Osječko-baranjska županija |
| HR04C | Vukovarsko-srijemska županija |
| HR04D | Karlovačka županija |
| HR04E | Sisačko-moslavačka županija |
| ITC11 | Torino |
| ITC12 | Vercelli |
| ITC14 | Verbano-Cusio-Ossola |
| ITC16 | Cuneo |
| ITC20 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| ITC31 | Imperia |
| ITC32 | Savona |
| ITC33 | Genova |
| ITC34 | La Spezia |
| ITC41 | Varese |
| ITC42 | Como |
| ITC44 | Sondrio |
| ITF44 | Brindisi |
| ITF45 | Lecce |
| ITF46 | Foggia |
| ITF47 | Bari |
| ITG11 | Trapani |
| ITG14 | Agrigento |
| ITG15 | Caltanissetta |
| ITG18 | Ragusa |
| ITG19 | Siracusa |
| ITG25 | Sassari |
| ITG26 | Nuoro |
| ITG29 | Olbia-Tempio |
| ITG2 A | Ogliastra |
| ITH10 | Bolzano-Bozen |
| ITH33 | Belluno |
| ITH42 | Udine |
| ITH43 | Gorizia |
| ITH44 | Trieste |
| ITH56 | Ferrara |
| ITH57 | Ravenna |
| ITH58 | Forlì-Cesena |
| ITH59 | Rimini |
| ITI11 | Massa-Carrara |
| ITI12 | Lucca |
| ITI16 | Livorno |
| ITI17 | Pisa |
| ITI1 A | Grosseto |
| ITI31 | Pesaro e Urbino |
| ITI32 | Ancona |
| ITI33 | Macerata |
| ITI35 | Fermo |
| ITI41 | Viterbo |
| CY000 | Κύπρος (Kýpros) |
| LV003 | Kurzeme |
| LV005 | Latgale |
| LV007 | Pierīga |
| LV008 | Vidzeme |
| LV009 | Zemgale |
| LT011 | Vilniaus apskritis |
| LT021 | Alytaus apskritis |
| LT023 | Klaipėdos apskritis |
| LT024 | Marijampolės apskritis |
| LT025 | Panevėžio apskritis |
| LT026 | Šiaulių apskritis |
| LT027 | Tauragės apskritis |
| LT028 | Telšių apskritis |
| LT029 | Utenos apskritis |
| LU000 | Luxembourg |
| HU120 | Pest |
| HU212 | Komárom-Esztergom |
| HU221 | Győr-Moson-Sopron |
| HU222 | Vas |
| HU223 | Zala |
| HU231 | Baranya |
| HU232 | Somogy |
| HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| HU313 | Nógrád |
| HU321 | Hajdú-Bihar |
| HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| HU331 | Bács–Kiskun |
| HU332 | Békés |
| HU333 | Csongrád |
| MT001 | Malta |
| MT002 | Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna |
| NL111 | Oost-Groningen |
| NL112 | Delfzijl en omgeving |
| NL132 | Zuidoost-Drenthe |
| NL133 | Zuidwest-Drenthe |
| NL211 | Noord-Overijssel |
| NL213 | Twente |
| NL225 | Achterhoek |
| NL226 | Arnhem/Nijmegen |
| NL33C | Groot-Rijnmond |
| NL341 | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| NL342 | Overig Zeeland |
| NL411 | West-Noord-Brabant |
| NL412 | Midden-Noord-Brabant |
| NL414 | Zuidoost-Noord-Brabant |
| NL421 | Noord-Limburg |
| NL422 | Midden-Limburg |
| NL423 | Zuid-Limburg |
| AT111 | Mittelburgenland |
| AT112 | Nordburgenland |
| AT113 | Südburgenland |
| AT124 | Waldviertel |
| AT125 | Weinviertel |
| AT126 | Wiener Umland/Nordteil |
| AT127 | Wiener Umland/Südteil |
| AT211 | Klagenfurt-Villach |
| AT212 | Oberkärnten |
| AT213 | Unterkärnten |
| AT224 | Oststeiermark |
| AT225 | West- und Südsteiermark |
| AT311 | Innviertel |
| AT313 | Mühlviertel |
| AT322 | Pinzgau-Pongau |
| AT323 | Salzburg und Umgebung |
| AT331 | Außerfern |
| AT332 | Innsbruck |
| AT333 | Osttirol |
| AT334 | Tiroler Oberland |
| AT335 | Tiroler Unterland |
| AT341 | Bludenz-Bregenzer Wald |
| AT342 | Rheintal-Bodenseegebiet |
| PL218 | Nowosądecki |
| PL219 | Nowotarski |
| PL225 | Bielski |
| PL227 | Rybnicki |
| PL424 | Miasto Szczecin |
| PL426 | Koszaliński |
| PL427 | Szczecinecko-pyrzycki |
| PL428 | Szczeciński |
| PL431 | Gorzowski |
| PL432 | Zielonogórski |
| PL515 | Jeleniogórski |
| PL517 | Wałbrzyski |
| PL523 | Nyski |
| PL621 | Elbląski |
| PL622 | Olsztyński |
| PL623 | Ełcki |
| PL634 | Gdański |
| PL636 | Słupski |
| PL811 | Bialski |
| PL812 | Chełmsko-zamojski |
| PL821 | Krośnieński |
| PL822 | Przemyski |
| PL841 | Białostocki |
| PL842 | Łomżyński |
| PL843 | Suwalski |
| PT111 | Alto Minho |
| PT112 | Cávado |
| PT11B | Alto Tâmega |
| PT11D | Douro |
| PT11E | Terras de Trás-os-Montes |
| PT150 | Algarve |
| PT16H | Beira Baixa |
| PT16J | Beiras e Serra da Estrela |
| PT184 | Baixo Alentejo |
| PT186 | Alto Alentejo |
| PT187 | Alentejo Central |
| RO111 | Bihor |
| RO114 | Maramureş |
| RO115 | Satu Mare |
| RO212 | Botoşani |
| RO213 | Iaşi |
| RO215 | Suceava |
| RO216 | Vaslui |
| RO223 | Constanţa |
| RO224 | Galaţi |
| RO225 | Tulcea |
| RO312 | Călăraşi |
| RO314 | Giurgiu |
| RO317 | Teleorman |
| RO411 | Dolj |
| RO413 | Mehedinţi |
| RO414 | Olt |
| RO421 | Arad |
| RO422 | Caraş-Severin |
| RO424 | Timiş |
| SI031 | Pomurska |
| SI032 | Podravska |
| SI033 | Koroška |
| SI034 | Savinjska |
| SI036 | Posavska |
| SI037 | Jugovzhodna Slovenija |
| SI038 | Primorsko-notranjska |
| SI042 | Gorenjska |
| SI043 | Goriška |
| SI044 | Obalno-kraška |
| SK010 | Bratislavský kraj |
| SK021 | Trnavský kraj |
| SK022 | Trenčiansky kraj |
| SK023 | Nitriansky kraj |
| SK031 | Žilinský kraj |
| SK032 | Banskobystrický kraj |
| SK041 | Prešovský kraj |
| SK042 | Košický kraj |
| FI195 | Pohjanmaa |
| FI1B1 | Helsinki-Uusimaa |
| FI1C1 | Varsinais-Suomi |
| FI1C4 | Kymenlaakso |
| FI1C5 | Etelä-Karjala |
| FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| FI1D5 | Keski-Pohjanmaa |
| FI1D7 | Lappi |
| FI1D8 | Kainuu |
| FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| FI200 | Åland |
| SE110 | Stockholms län |
| SE121 | Uppsala län |
| SE213 | Kalmar län |
| SE214 | Gotlands län |
| SE221 | Blekinge län |
| SE224 | Skåne län |
| SE231 | Hallands län |
| SE232 | Västra Götalands län |
| SE311 | Värmlands län |
| SE312 | Dalarnas län |
| SE313 | Gävleborgs län |
| SE321 | Västernorrlands län |
| SE322 | Jämtlands län |
| SE331 | Västerbottens län |
| SE332 | Norrbottens län |

BE211

Arr. Antwerpen

BE213

Arr. Turnhout

BE221

Arr. Hasselt

BE222

Arr. Maaseik

BE223

Arr. Tongeren

BE232

Arr. Dendermonde

BE233

Arr. Eeklo

BE234

Arr. Gent

BE236

Arr. Sint-Niklaas

BE251

Arr. Brugge

BE252

Arr. Diksmuide

BE253

Arr. Ieper

BE254

Arr. Kortrijk

BE255

Arr. Oostende

BE256

Arr. Roeselare

BE257

Arr. Tielt

BE258

Arr. Veurne

BE321

Arr. Ath

BE322

Arr. Charleroi

BE323

Arr. Mons

BE324

Arr. Mouscron

BE325

Arr. Soignies

BE326

Arr. Thuin

BE327

Arr. Tournai

BE332

Arr. Liège

BE335

Arr. Verviers - communes francophones

BE336

Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341

Arr. Arlon

BE342

Arr. Bastogne

BE344

Arr. Neufchâteau

BE345

Arr. Virton

BE351

Arr. Dinant

BE353

Arr. Philippeville

BG311

Видин (Vidin)

BG312

Монтана (Montana)

BG313

Враца (Vratsa)

BG314

Плевен (Pleven)

BG321

Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323

Русе (Ruse)

BG325

Силистра (Silistra)

BG332

Добрич (Dobrich)

BG341

Бургас (Burgas)

BG343

Ямбол (Yambol)

BG412

София (Sofia)

BG413

Благоевград (Blagoevgrad)

BG414

Перник (Pernik)

BG415

Кюстендил (Kyustendil)

BG422

Хасково (Haskovo)

BG424

Смолян (Smolyan)

BG425

Кърджали (Kardzhali)

CZ031

Jihočeský kraj

CZ032

Plzeňský kraj

CZ041

Karlovarský kraj

CZ042

Ústecký kraj

CZ051

Liberecký kraj

CZ052

Královéhradecký kraj

CZ053

Pardubický kraj

CZ064

Jihomoravský kraj

CZ071

Olomoucký kraj

CZ072

Zlínský kraj

CZ080

Moravskoslezský kraj

DK011

Byen København

DK012

Københavns omegn

DK013

Nordsjælland

DK014

Bornholm

DK021

Østsjælland

DK022

Vest- og Sydsjælland

DK031

Fyn

DK032

Sydjylland

DK042

Østjylland

DK050

Nordjylland

DE121

Baden-Baden, Stadtkreis

DE122

Karlsruhe, Stadtkreis

DE124

Rastatt

DE131

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132

Breisgau-Hochschwarzwald

DE133

Emmendingen

DE134

Ortenaukreis

DE136

Schwarzwald-Baar-Kreis

DE138

Konstanz

DE139

Lörrach

DE13 A

Waldshut

DE147

Bodenseekreis

DE213

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214

Altötting

DE215

Berchtesgadener Land

DE216

Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D

Garmisch-Partenkirchen

DE21F

Miesbach

DE21K

Rosenheim, Landkreis

DE21M

Traunstein

DE222

Passau, Kreisfreie Stadt

DE225

Freyung-Grafenau

DE228

Passau, Landkreis

DE229

Regen

DE22 A

Rottal-Inn

DE233

Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE235

Cham

DE237

Neustadt a. d. Waldnaab

DE239

Schwandorf

DE23 A

Tirschenreuth

DE244

Hof, Kreisfreie Stadt

DE249

Hof, Landkreis

DE24D

Wunsiedel i. Fichtelgebirge

DE273

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE27 A

Lindau (Bodensee)

DE27B

Ostallgäu

DE27E

Oberallgäu

DE402

Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE405

Barnim

DE409

Märkisch-Oderland

DE40C

Oder-Spree

DE40G

Spree-Neiße

DE40I

Uckermark

DE803

Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80K

Landkreis Rostock

DE80L

Vorpommern-Rügen

DE80M

Nordwestmecklenburg

DE80N

Vorpommern-Greifswald

DE942

Emden, Kreisfreie Stadt

DE949

Emsland

DE94B

Grafschaft Bentheim

DE94C

Leer

DEA15

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B

Kleve

DEA1E

Viersen

DEA26

Düren

DEA28

Euskirchen

DEA29

Heinsberg

DEA2D

Städteregion Aachen

DEA34

Borken

DEB21

Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23

Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25

Trier-Saarburg

DEB33

Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB37

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3 A

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3E

Germersheim

DEB3H

Südliche Weinstraße

DEB3K

Südwestpfalz

DEC01

Regionalverband Saarbrücken

DEC02

Merzig-Wadern

DEC03

Neunkirchen

DEC04

Saarlouis

DEC05

Saarpfalz-Kreis

DED2C

Bautzen

DED2D

Görlitz

DED2F

Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED42

Erzgebirgskreis

DED43

Mittelsachsen

DED44

Vogtlandkreis

DEF01

Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02

Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03

Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF07

Nordfriesland

DEF08

Ostholstein

DEF0 A

Plön

DEF0B

Rendsburg-Eckernförde

DEF0C

Schleswig-Flensburg

EE001

Põhja-Eesti

EE004

Lääne-Eesti

EE006

Kesk-Eesti

EE007

Kirde-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

IE041

Border

IE052

South-East

IE053

South-West

IE061

Dublin

IE062

Mid-East

EL411

Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412

Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413

Χίος (Chios)

EL421

Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos)

EL422

Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL511

Έβρος (Evros)

EL512

Ξάνθη (Xanthi)

EL513

Ροδόπη (Rodopi)

EL514

Δράμα (Drama)

EL515

Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala)

EL523

Κιλκίς (Kilkis)

EL524

Πέλλα (Pella)

EL526

Σέρρες (Serres)

EL532

Καστοριά (Kastoria)

EL533

Φλώρινα (Florina)

EL541

Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza)

EL542

Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543

Ιωάννινα (Ioannina)

EL613

Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades)

EL622

Κέρκυρα (Kerkyra)

EL642

Εύβοια (Evvoia)

ES113

Ourense

ES114

Pontevedra

ES212

Gipuzkoa

ES220

Navarra

ES241

Huesca

ES415

Salamanca

ES419

Zamora

ES431

Badajoz

ES432

Cáceres

ES512

Girona

ES513

Lleida

ES611

Almería

ES612

Cádiz

ES614

Granada

ES615

Huelva

ES617

Málaga

ES630

Ceuta

ES640

Melilla

FRC21

Doubs

FRC22

Jura

FRC24

Territoire de Belfort

FRD11

Calvados

FRD12

Manche

FRD21

Eure

FRD22

Seine-Maritime

FRE11

Nord

FRE12

Pas-de-Calais

FRE21

Aisne

FRE23

Somme

FRF11

Bas-Rhin

FRF12

Haut-Rhin

FRF21

Ardennes

FRF31

Meurthe-et-Moselle

FRF32

Meuse

FRF33

Moselle

FRI15

Pyrénées-Atlantiques

FRJ15

Pyrénées-Orientales

FRJ21

Ariège

FRJ23

Haute-Garonne

FRJ26

Hautes-Pyrénées

FRK21

Ain

FRK27

Savoie

FRK28

Haute-Savoie

FRL01

Alpes-de-Haute-Provence

FRL02

Hautes-Alpes

FRL03

Alpes-Maritimes

FRM01

Corse-du-Sud

FRM02

Haute-Corse

HR031

Primorsko-goranska županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR036

Istarska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR041

Grad Zagreb

HR042

Zagrebačka županija

HR043

Krapinsko-zagorska županija

HR044

Varaždinska županija

HR045

Koprivničko-križevačka županija

HR046

Međimurska županija

HR048

Virovitičko-podravska županija

HR049

Požeško-slavonska županija

HR04 A

Brodsko-posavska županija

HR04B

Osječko-baranjska županija

HR04C

Vukovarsko-srijemska županija

HR04D

Karlovačka županija

HR04E

Sisačko-moslavačka županija

ITC11

Torino

ITC12

Vercelli

ITC14

Verbano-Cusio-Ossola

ITC16

Cuneo

ITC20

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31

Imperia

ITC32

Savona

ITC33

Genova

ITC34

La Spezia

ITC41

Varese

ITC42

Como

ITC44

Sondrio

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG25

Sassari

ITG26

Nuoro

ITG29

Olbia-Tempio

ITG2 A

Ogliastra

ITH10

Bolzano-Bozen

ITH33

Belluno

ITH42

Udine

ITH43

Gorizia

ITH44

Trieste

ITH56

Ferrara

ITH57

Ravenna

ITH58

Forlì-Cesena

ITH59

Rimini

ITI11

Massa-Carrara

ITI12

Lucca

ITI16

Livorno

ITI17

Pisa

ITI1 A

Grosseto

ITI31

Pesaro e Urbino

ITI32

Ancona

ITI33

Macerata

ITI35

Fermo

ITI41

Viterbo

CY000

Κύπρος (Kýpros)

LV003

Kurzeme

LV005

Latgale

LV007

Pierīga

LV008

Vidzeme

LV009

Zemgale

LT011

Vilniaus apskritis

LT021

Alytaus apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT027

Tauragės apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT029

Utenos apskritis

LU000

Luxembourg

HU120

Pest

HU212

Komárom-Esztergom

HU221

Győr-Moson-Sopron

HU222

Vas

HU223

Zala

HU231

Baranya

HU232

Somogy

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU313

Nógrád

HU321

Hajdú-Bihar

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU331

Bács–Kiskun

HU332

Békés

HU333

Csongrád

MT001

Malta

MT002

Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna

NL111

Oost-Groningen

NL112

Delfzijl en omgeving

NL132

Zuidoost-Drenthe

NL133

Zuidwest-Drenthe

NL211

Noord-Overijssel

NL213

Twente

NL225

Achterhoek

NL226

Arnhem/Nijmegen

NL33C

Groot-Rijnmond

NL341

Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342

Overig Zeeland

NL411

West-Noord-Brabant

NL412

Midden-Noord-Brabant

NL414

Zuidoost-Noord-Brabant

NL421

Noord-Limburg

NL422

Midden-Limburg

NL423

Zuid-Limburg

AT111

Mittelburgenland

AT112

Nordburgenland

AT113

Südburgenland

AT124

Waldviertel

AT125

Weinviertel

AT126

Wiener Umland/Nordteil

AT127

Wiener Umland/Südteil

AT211

Klagenfurt-Villach

AT212

Oberkärnten

AT213

Unterkärnten

AT224

Oststeiermark

AT225

West- und Südsteiermark

AT311

Innviertel

AT313

Mühlviertel

AT322

Pinzgau-Pongau

AT323

Salzburg und Umgebung

AT331

Außerfern

AT332

Innsbruck

AT333

Osttirol

AT334

Tiroler Oberland

AT335

Tiroler Unterland

AT341

Bludenz-Bregenzer Wald

AT342

Rheintal-Bodenseegebiet

PL218

Nowosądecki

PL219

Nowotarski

PL225

Bielski

PL227

Rybnicki

PL424

Miasto Szczecin

PL426

Koszaliński

PL427

Szczecinecko-pyrzycki

PL428

Szczeciński

PL431

Gorzowski

PL432

Zielonogórski

PL515

Jeleniogórski

PL517

Wałbrzyski

PL523

Nyski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL634

Gdański

PL636

Słupski

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PT111

Alto Minho

PT112

Cávado

PT11B

Alto Tâmega

PT11D

Douro

PT11E

Terras de Trás-os-Montes

PT150

Algarve

PT16H

Beira Baixa

PT16J

Beiras e Serra da Estrela

PT184

Baixo Alentejo

PT186

Alto Alentejo

PT187

Alentejo Central

RO111

Bihor

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO215

Suceava

RO216

Vaslui

RO223

Constanţa

RO224

Galaţi

RO225

Tulcea

RO312

Călăraşi

RO314

Giurgiu

RO317

Teleorman

RO411

Dolj

RO413

Mehedinţi

RO414

Olt

RO421

Arad

RO422

Caraş-Severin

RO424

Timiş

SI031

Pomurska

SI032

Podravska

SI033

Koroška

SI034

Savinjska

SI036

Posavska

SI037

Jugovzhodna Slovenija

SI038

Primorsko-notranjska

SI042

Gorenjska

SI043

Goriška

SI044

Obalno-kraška

SK010

Bratislavský kraj

SK021

Trnavský kraj

SK022

Trenčiansky kraj

SK023

Nitriansky kraj

SK031

Žilinský kraj

SK032

Banskobystrický kraj

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

FI195

Pohjanmaa

FI1B1

Helsinki-Uusimaa

FI1C1

Varsinais-Suomi

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D5

Keski-Pohjanmaa

FI1D7

Lappi

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

FI200

Åland

SE110

Stockholms län

SE121

Uppsala län

SE213

Kalmar län

SE214

Gotlands län

SE221

Blekinge län

SE224

Skåne län

SE231

Hallands län

SE232

Västra Götalands län

SE311

Värmlands län

SE312

Dalarnas län

SE313

Gävleborgs län

SE321

Västernorrlands län

SE322

Jämtlands län

SE331

Västerbottens län

SE332

Norrbottens län

---