# Euroopa Liidu L 139/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.139.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 139 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide26. mai 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.139.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 139

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide26. mai 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/268/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 29. juuni 2011, riigiabi SA.14554 (C 7/04) kohta, mida Saksamaa andis veiniturustusettevõttele Gesellschaft für Weinabsatz
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4426 all) | 1 |
| | | 2012/269/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 29. juuni 2011, riigiabi SA.32504 (2011/N) ja C 11/10 (ex N 667/09) kohta, mida Iirimaa andis ettevõtjatele Anglo Irish Bank ja Irish Nationwide Building Society
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4432 all)

   (
  1
  ) | 18 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2012/268/EL

*

Komisjoni otsus, 29. juuni 2011, riigiabi SA.14554 (C 7/04) kohta, mida Saksamaa andis veiniturustusettevõttele Gesellschaft für Weinabsatz
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4426 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4426 all)

1

2012/269/EL

*

Komisjoni otsus, 29. juuni 2011, riigiabi SA.32504 (2011/N) ja C 11/10 (ex N 667/09) kohta, mida Iirimaa andis ettevõtjatele Anglo Irish Bank ja Irish Nationwide Building Society
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4432 all)

   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4432 all)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 139/1

---

KOMISJONI OTSUS,

29. juuni 2011,

riigiabi SA.14554 (C 7/04) kohta, mida Saksamaa andis veiniturustusettevõttele Gesellschaft für Weinabsatz

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4426 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2012/268/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sättele (2)

ning arvestades järgmist.

I.   MENETLUS

| (1) | Pärast seda, kui komisjon oli 10. mail 2001 saanud kaebuse, saatis ta Saksamaa Liitvabariigile 9. novembril 2001 kirjaliku järelepärimise. Asjakohasest meetmest teatati 5. märtsi 2002. aasta kirjas, mis saabus 8. märtsil 2002 vastuseks komisjoni järelepärimisele. Kuna abi oli tol hetkel juba antud, kanti see abikavade hulka, millest ei ole teavitatud (riigiabi nr NN 159/02). |
| --- | --- |

(1)

Pärast seda, kui komisjon oli 10. mail 2001 saanud kaebuse, saatis ta Saksamaa Liitvabariigile 9. novembril 2001 kirjaliku järelepärimise. Asjakohasest meetmest teatati 5. märtsi 2002. aasta kirjas, mis saabus 8. märtsil 2002 vastuseks komisjoni järelepärimisele. Kuna abi oli tol hetkel juba antud, kanti see abikavade hulka, millest ei ole teavitatud (riigiabi nr NN 159/02).

| (2) | Saksamaa esitas lisaandmeid 20. novembri 2002. aasta kirjaga, mis saabus 25. novembril 2002, 28. aprilli 2003. aasta kirjaga, mis saabus 2. mail 2003, 27. mai 2003. aasta kirjaga, mis saabus 28. mail 2003, ja 2. oktoobri 2003. aasta faksiga. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa esitas lisaandmeid 20. novembri 2002. aasta kirjaga, mis saabus 25. novembril 2002, 28. aprilli 2003. aasta kirjaga, mis saabus 2. mail 2003, 27. mai 2003. aasta kirjaga, mis saabus 28. mail 2003, ja 2. oktoobri 2003. aasta faksiga.

| (3) | 19. veebruari 2004. aasta kirjas SG-Greffe (2004) D/200645 teatas komisjon Saksamaale, et ta on otsustanud algatada abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(3)

19. veebruari 2004. aasta kirjas SG-Greffe (2004) D/200645 teatas komisjon Saksamaale, et ta on otsustanud algatada abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse.

| (4) | Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abi kohta märkusi.

| (5) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust (4). |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust (4).

| (6) | Saksamaa esitas oma märkused komisjonile 18. märtsi 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 23. märtsil 2004. Märkusi esitati veel ka 10. jaanuari 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. jaanuaril 2006, ja 13. juuli 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 16. juulil 2007. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa esitas oma märkused komisjonile 18. märtsi 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 23. märtsil 2004. Märkusi esitati veel ka 10. jaanuari 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. jaanuaril 2006, ja 13. juuli 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti 16. juulil 2007.

| (7) | Komisjon teatas Saksamaale 21. oktoobri 2008. aasta kirjaga SG-Greffe (2008) D/206430, et on otsustanud pikendada abi käsitlevat menetlust, mille ta oli ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel algatanud. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas Saksamaale 21. oktoobri 2008. aasta kirjaga SG-Greffe (2008) D/206430, et on otsustanud pikendada abi käsitlevat menetlust, mille ta oli ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel algatanud.

| (8) | Komisjoni otsus menetluse pikendamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni otsus menetluse pikendamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abi kohta märkusi.

| (9) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

| (10) | Saksamaa esitas (pärast 17. novembril 2008 esitatud pikendamistaotlust, mille komisjon kiitis heaks 21. novembril 2008) oma seisukoha komisjonile 23. detsembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 5. jaanuaril 2009. |
| --- | --- |

(10)

Saksamaa esitas (pärast 17. novembril 2008 esitatud pikendamistaotlust, mille komisjon kiitis heaks 21. novembril 2008) oma seisukoha komisjonile 23. detsembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 5. jaanuaril 2009.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

II.1.   Meetme nimetus

| (11) | Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht [veiniturustusettevõttele Gesellschaft für Weinabsatz antud laen ja hilisem nõuetest loobumine]. |
| --- | --- |

(11)

Kredit an die Gesellschaft für Weinabsatz mit nachfolgendem Forderungsverzicht [veiniturustusettevõttele Gesellschaft für Weinabsatz antud laen ja hilisem nõuetest loobumine].

II.2.   Õiguslik alus

| (12) | Abi anti Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete (Rheinland-Pfalzi viinamarjakasvatuspiirkonna rekonstruktsioonifond, edaspidi „WAK”) ja Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH (Pfalzi veiniturustusettevõte, edaspidi „GfW”) vahel sõlmitud lepingu alusel. |
| --- | --- |

(12)

Abi anti Wiederaufbaukasse der rheinland-pfälzischen Weinbaugebiete (Rheinland-Pfalzi viinamarjakasvatuspiirkonna rekonstruktsioonifond, edaspidi „WAK”) ja Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH (Pfalzi veiniturustusettevõte, edaspidi „GfW”) vahel sõlmitud lepingu alusel.

II.3.   Eesmärk

| (13) | Eesmärk oli anda GfW-le laenu viinamarjakasvatajatelt ja veinimüüjatelt viinamarjavirde ostmiseks. Tagatisena aktsepteeriti tagatud vara. Samuti oli viinamarjakasvatajatel ja veinimüüjatel (Weinbaugetriebe und Kommissionäre) nende varade suhtes erinev omandiõiguse reservatsioon (Eigentumsvorbehalt) lihtsa, laiendatud või pikendatud omandiõiguse säilitamise vormis. Nõuetest loobuti siis, kui GfW sattus turuhindade äkklanguse tõttu rahalistesse raskustesse. |
| --- | --- |

(13)

Eesmärk oli anda GfW-le laenu viinamarjakasvatajatelt ja veinimüüjatelt viinamarjavirde ostmiseks. Tagatisena aktsepteeriti tagatud vara. Samuti oli viinamarjakasvatajatel ja veinimüüjatel (Weinbaugetriebe und Kommissionäre) nende varade suhtes erinev omandiõiguse reservatsioon (Eigentumsvorbehalt) lihtsa, laiendatud või pikendatud omandiõiguse säilitamise vormis. Nõuetest loobuti siis, kui GfW sattus turuhindade äkklanguse tõttu rahalistesse raskustesse.

II.4.   Avalik-õiguslik asutus

| (14) | WAK on Rheinland-Pfalzi liidumaa avalik-õiguslik asutus, mis on registreeritud Mainzis. Ta tegutseb viinamarjakasvatussektoris samamoodi nagu pank. WAKi tavapärane tegevusala on laenude andmine maa ümberkruntimiseks (Flurbereinigung). WAKi rahastatakse sissemaksetest, lõivudest, laenudest ja toetustest (viinamarjakasvatusettevõtete arendamise seaduse (Weinbergsaufbaugesetz) artikli 8 lõige 1). |
| --- | --- |

(14)

WAK on Rheinland-Pfalzi liidumaa avalik-õiguslik asutus, mis on registreeritud Mainzis. Ta tegutseb viinamarjakasvatussektoris samamoodi nagu pank. WAKi tavapärane tegevusala on laenude andmine maa ümberkruntimiseks (Flurbereinigung). WAKi rahastatakse sissemaksetest, lõivudest, laenudest ja toetustest (viinamarjakasvatusettevõtete arendamise seaduse (Weinbergsaufbaugesetz) artikli 8 lõige 1).

II.5.   Abisaajad

| (15) | Abisaaja oli GfW, kellele WAK andis laenu tingimustel, mis ei olnud kooskõlas turutingimustega. |
| --- | --- |

(15)

Abisaaja oli GfW, kellele WAK andis laenu tingimustel, mis ei olnud kooskõlas turutingimustega.

| (16) | GfW oli Rheinland-Pfalzi lõunapiirkonna viinamarjakasvatajate ja viinamarjakasvatusettevõtete liidu (Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd) täisomanduses olev tütarettevõtja. See asutati 1984. aastal veini turustamiseks ja selle tegevusala oli vahuveini, viinamarjamahla, -želee, -viina ja brändi tootmine ning turustamine. Samuti osutas GfW viinamarjakasvatusettevõtetele destilleerimismeetmetega (Destillationsmaßnahmen) seotud teenuseid. Need destilleerimismeetmed hõlmasid ühise turukorralduse meetmeid (6) ja riiklikult rahastatavat destilleerimist, mida viidi tavaliselt ellu nõukogu otsuste (7) põhjal. Sellega seoses andis GfW väikestele veinitootjatele nõu ja korraldas veini veo piiritusetehastesse. |
| --- | --- |

(16)

GfW oli Rheinland-Pfalzi lõunapiirkonna viinamarjakasvatajate ja viinamarjakasvatusettevõtete liidu (Bauern- und Winzerverband Rheinland-Pfalz Süd) täisomanduses olev tütarettevõtja. See asutati 1984. aastal veini turustamiseks ja selle tegevusala oli vahuveini, viinamarjamahla, -želee, -viina ja brändi tootmine ning turustamine. Samuti osutas GfW viinamarjakasvatusettevõtetele destilleerimismeetmetega (Destillationsmaßnahmen) seotud teenuseid. Need destilleerimismeetmed hõlmasid ühise turukorralduse meetmeid (6) ja riiklikult rahastatavat destilleerimist, mida viidi tavaliselt ellu nõukogu otsuste (7) põhjal. Sellega seoses andis GfW väikestele veinitootjatele nõu ja korraldas veini veo piiritusetehastesse.

| (17) | Muud võimalikud abisaajad on viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad, kellelt GfW sai tänu laenule osta viinamarjavirret ja kes ei loobunud ühestki oma nõudest GfW vastu siis, kui WAK otsustas seda GfW rahalistesse raskustesse sattudes teha. |
| --- | --- |

(17)

Muud võimalikud abisaajad on viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad, kellelt GfW sai tänu laenule osta viinamarjavirret ja kes ei loobunud ühestki oma nõudest GfW vastu siis, kui WAK otsustas seda GfW rahalistesse raskustesse sattudes teha.

II.6.   Abi taust

| (18) | GfW ostis 1999. aastal WAKilt saadud 15 302 696,25 euro suuruse laenu ja omavahendite eest 44 miljonit liitrit viinamarjavirret. 60 % sellest viinamarjavirdest oli vähemalt 60 Oechsle kraadi ja keskmiselt 81 Oechsle kraadi. 40 % viinamarjavirdest oli vähemalt 44 Oechsle kraadine tavalise lauaveini virre, mida osteti eeldestilleerimise soodustingimuste ärakasutamiseks. Kogu ostetud viinamarjavirde eest maksti keskmiselt 0,38 eurot liitri kohta. Valmisveini ei ostetud. Ost tehti viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate lihtsa, laiendatud või pikendatud omandiõiguse säilitamise (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte) alusel. Samal ajal aktsepteeriti WAKi tagatisena nimetatud tagatud varasid. |
| --- | --- |

(18)

GfW ostis 1999. aastal WAKilt saadud 15 302 696,25 euro suuruse laenu ja omavahendite eest 44 miljonit liitrit viinamarjavirret. 60 % sellest viinamarjavirdest oli vähemalt 60 Oechsle kraadi ja keskmiselt 81 Oechsle kraadi. 40 % viinamarjavirdest oli vähemalt 44 Oechsle kraadine tavalise lauaveini virre, mida osteti eeldestilleerimise soodustingimuste ärakasutamiseks. Kogu ostetud viinamarjavirde eest maksti keskmiselt 0,38 eurot liitri kohta. Valmisveini ei ostetud. Ost tehti viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate lihtsa, laiendatud või pikendatud omandiõiguse säilitamise (einfache, erweiterte, verlängerte Eigentumsvorbehalte) alusel. Samal ajal aktsepteeriti WAKi tagatisena nimetatud tagatud varasid.

| (19) | Saksamaa esitatud andmete kohaselt oli GfW äriplaan kasutada 40 % viinamarjavirde puhul ära määruses (EMÜ) nr 822/87 sätestatud destilleerimisvõimalusi ja töödelda 60 % viinamarjavirdest vahuveini tootmiseks mõeldud toorveiniks ning müüa see vahuveinitootjatele. Peale selle kavatses GfW ladustada 20 % toorveinist üheksaks kuuks kuni üheks aastaks, et kasutada ära ELi veiniladustamistoetusi vastavalt määrusele (EMÜ) nr 822/87, enne kui see toorveiniturul vahuveini tootmiseks müüakse. |
| --- | --- |

(19)

Saksamaa esitatud andmete kohaselt oli GfW äriplaan kasutada 40 % viinamarjavirde puhul ära määruses (EMÜ) nr 822/87 sätestatud destilleerimisvõimalusi ja töödelda 60 % viinamarjavirdest vahuveini tootmiseks mõeldud toorveiniks ning müüa see vahuveinitootjatele. Peale selle kavatses GfW ladustada 20 % toorveinist üheksaks kuuks kuni üheks aastaks, et kasutada ära ELi veiniladustamistoetusi vastavalt määrusele (EMÜ) nr 822/87, enne kui see toorveiniturul vahuveini tootmiseks müüakse.

| (20) | 11. novembril 1999 said viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad väljaostumakse, mis moodustas 80 % ostuhinnast. Keskmiselt tasuti väljaostumaksena 0,31 eurot liitri kohta. |
| --- | --- |

(20)

11. novembril 1999 said viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad väljaostumakse, mis moodustas 80 % ostuhinnast. Keskmiselt tasuti väljaostumaksena 0,31 eurot liitri kohta.

| (21) | 1999. aastal saatis GfW 40 % oma varudest eeldestilleerimisele. Pidades silmas 1999. aasta lõpu hinnalangust toorveiniturul, otsustas GfW tol aastal toorveini mitte müüa, vaid oodata turu elavnemist 2000. aastal. |
| --- | --- |

(21)

1999. aastal saatis GfW 40 % oma varudest eeldestilleerimisele. Pidades silmas 1999. aasta lõpu hinnalangust toorveiniturul, otsustas GfW tol aastal toorveini mitte müüa, vaid oodata turu elavnemist 2000. aastal.

| (22) | 2000. aastal kukkusid valge veini turuhinnad suhteliselt suure saagi ja vahuveini müügi languse tõttu veelgi järsemalt (mõnel juhul langesid keskmised hinnad 0,20 euro võrra). Suured ladudesse jäänud vaadiveinikogused tuli saata teistkordsele destilleerimisele. |
| --- | --- |

(22)

2000. aastal kukkusid valge veini turuhinnad suhteliselt suure saagi ja vahuveini müügi languse tõttu veelgi järsemalt (mõnel juhul langesid keskmised hinnad 0,20 euro võrra). Suured ladudesse jäänud vaadiveinikogused tuli saata teistkordsele destilleerimisele.

| (23) | 1999. aastal vastu võetud ja 1. augustil 2000 jõustunud veinituru ühise korralduse muudatuse tõttu asendati kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 822/87 eeldestilleerimine destilleerimisega, et varustada alkohoolsete jookide turgu kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1493/1999. Tingimused olid märgatavalt halvemad ning eeldestilleerimise eest suudeti saada vaid umbes pool varasemast hinnast, mis oli 0,5–0,55 eurot liitri kohta. |
| --- | --- |

(23)

1999. aastal vastu võetud ja 1. augustil 2000 jõustunud veinituru ühise korralduse muudatuse tõttu asendati kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 822/87 eeldestilleerimine destilleerimisega, et varustada alkohoolsete jookide turgu kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1493/1999. Tingimused olid märgatavalt halvemad ning eeldestilleerimise eest suudeti saada vaid umbes pool varasemast hinnast, mis oli 0,5–0,55 eurot liitri kohta.

| (24) | Pärast hindade äkklangust 2000. aastal ei olnud GfW-l enam võimalik saavutada oodatavat kasumit ei veiniturul ega alkohoolsete jookide turule tarnimise eesmärgil toimuval destilleerimisel. Seetõttu tuli GfW varude bilansilist väärtust märkimisväärselt vähendada ja selle tulemusena ületasid GfW kohustused tema varasid. |
| --- | --- |

(24)

Pärast hindade äkklangust 2000. aastal ei olnud GfW-l enam võimalik saavutada oodatavat kasumit ei veiniturul ega alkohoolsete jookide turule tarnimise eesmärgil toimuval destilleerimisel. Seetõttu tuli GfW varude bilansilist väärtust märkimisväärselt vähendada ja selle tulemusena ületasid GfW kohustused tema varasid.

| (25) | Eelkirjeldatud kaubandusprobleeme arvesse võttes koostati aasta kohta kuni 31. oktoobrini 2000 raamatupidamise vahearuanne ja selle vaatas läbi audiitor. 31. oktoobril 2000 ületasid GfW kohustused (15 670 155 eurot) tema käibevara (9 886 856 eurot) 5 783 299 euro võrra ja GfW-l olid allolevas tabelis toodud kohustused. Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH koostatud aruandes oli öeldud, et GfW seisab oma varasid ületavate kohustuste (Überschuldung) tõttu väga varsti silmitsi maksejõuetusmenetlusega, kui selle vältimiseks midagi ette ei võeta. |
| --- | --- |

(25)

Eelkirjeldatud kaubandusprobleeme arvesse võttes koostati aasta kohta kuni 31. oktoobrini 2000 raamatupidamise vahearuanne ja selle vaatas läbi audiitor. 31. oktoobril 2000 ületasid GfW kohustused (15 670 155 eurot) tema käibevara (9 886 856 eurot) 5 783 299 euro võrra ja GfW-l olid allolevas tabelis toodud kohustused. Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH koostatud aruandes oli öeldud, et GfW seisab oma varasid ületavate kohustuste (Überschuldung) tõttu väga varsti silmitsi maksejõuetusmenetlusega, kui selle vältimiseks midagi ette ei võeta.

| (26) | Tabel 1







  (eurodes) |
| --- | --- |
| Kohustused | Summa |
| WAKi ees | 10 150 959 |
| Finantseerimisasutuste ees | 726 892 |
| Tarnijate ees | 218 460 |
| Viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate ees | 4 355 581 |
| Muud kohustused | 218 263 |
| Kokku | 15 670 155 |

(26)

Tabel 1

(eurodes)

Kohustused

Summa

WAKi ees

10 150 959

Finantseerimisasutuste ees

726 892

Tarnijate ees

218 460

Viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate ees

4 355 581

Muud kohustused

218 263

Kokku

15 670 155

| (27) | Saksa maksejõuetuseeskirja (Insolvenzordnung) paragrahvi 19 kohaselt on ettevõtte varasid ületavad kohustused maksejõuetusmenetluse algatamise põhjuseks. Seepärast oli GfW juhatus vastavalt osaühinguseaduse (GmbHG) (vanas redaktsioonis) paragrahvile 64 koostoimes maksejõuetuseeskirja (InsO) paragrahviga 19 kohustatud kolme nädala jooksul pärast seda, kui varad kohustusi ületavad (Überschuldung), taotlema maksejõuetusmenetluse algatamist. |
| --- | --- |

(27)

Saksa maksejõuetuseeskirja (Insolvenzordnung) paragrahvi 19 kohaselt on ettevõtte varasid ületavad kohustused maksejõuetusmenetluse algatamise põhjuseks. Seepärast oli GfW juhatus vastavalt osaühinguseaduse (GmbHG) (vanas redaktsioonis) paragrahvile 64 koostoimes maksejõuetuseeskirja (InsO) paragrahviga 19 kohustatud kolme nädala jooksul pärast seda, kui varad kohustusi ületavad (Überschuldung), taotlema maksejõuetusmenetluse algatamist.

| (28) | Ähvardava maksejõuetuse tõttu palus GfW teatavatel võlausaldajatel (WAK, viinamarjakasvatajad ja umbes 130 põhjenduses 18 kirjeldatud ostuga seotud veinimüüjat) loobuda osast oma rahuldamata nõuetest, et ettevõttel oleks võimalik kauplemist jätkata. Viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad pidid loobuma kokku 90 % oma rahuldamata nõuetest, mis tähendab, et nad saanuks veel üksnes 2 % kokkulepitud ostuhinnast. Ülejäänud puudujäägi pidi kõrvaldama vajalik WAKi-poolne nõuete allutamine ja neist loobumine. |
| --- | --- |

(28)

Ähvardava maksejõuetuse tõttu palus GfW teatavatel võlausaldajatel (WAK, viinamarjakasvatajad ja umbes 130 põhjenduses 18 kirjeldatud ostuga seotud veinimüüjat) loobuda osast oma rahuldamata nõuetest, et ettevõttel oleks võimalik kauplemist jätkata. Viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad pidid loobuma kokku 90 % oma rahuldamata nõuetest, mis tähendab, et nad saanuks veel üksnes 2 % kokkulepitud ostuhinnast. Ülejäänud puudujäägi pidi kõrvaldama vajalik WAKi-poolne nõuete allutamine ja neist loobumine.

| (29) | Madalamas nõuete rahuldamisjärgus (vt tabel 1) oleva põhivõlausaldajana tundis WAK ähvardava maksejõuetuse vältimise vastu märkimisväärset huvi. Seetõttu proovis ta viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid veenda osast nõuetest loobumisega nõustuma. Samuti sõlmis WAK 4. detsembril 2000 GfWga kirjaliku lepingu, milles ta nõustus allutama osa oma rahuldamata nõuetest GfW puudujäägile vastavas summas teiste võlausaldajate kasuks. Allutatud nõuete lõppsumma tuli kindlaks määrata alles siis, kui viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate nõuetest loobumise avaldused on kätte saadud, et vähendada allutatud nõuete summat. Samuti lepiti kokku, et kui see osutub hiljem maksejõuetusmenetluse vältimiseks vajalikuks, loobub WAK sama suurest nõuete summast, nagu ta oli allutanud. |
| --- | --- |

(29)

Madalamas nõuete rahuldamisjärgus (vt tabel 1) oleva põhivõlausaldajana tundis WAK ähvardava maksejõuetuse vältimise vastu märkimisväärset huvi. Seetõttu proovis ta viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid veenda osast nõuetest loobumisega nõustuma. Samuti sõlmis WAK 4. detsembril 2000 GfWga kirjaliku lepingu, milles ta nõustus allutama osa oma rahuldamata nõuetest GfW puudujäägile vastavas summas teiste võlausaldajate kasuks. Allutatud nõuete lõppsumma tuli kindlaks määrata alles siis, kui viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate nõuetest loobumise avaldused on kätte saadud, et vähendada allutatud nõuete summat. Samuti lepiti kokku, et kui see osutub hiljem maksejõuetusmenetluse vältimiseks vajalikuks, loobub WAK sama suurest nõuete summast, nagu ta oli allutanud.

| (30) | 1 700 viinamarjakasvatajat ja veinimüüjat 2 700st väljendasid valmisolekut loobuda 90 % oma järelejäänud nõuetest, mis moodustas ligikaudu 60 % kogu grupi rahuldamata nõuetest. Ent ülejäänud viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad kas keeldusid pakkumisest konkreetselt või ei vastanud üleskutsele. Oli selge, et osa neist otsustas oma nõuetest mitte loobuda seetõttu, et nende nõuete rahuldamisjärk oli kõrgem, mõni oli pikendanud omandiõiguse säilitamist ja juba saanud väljaostumakse, mis moodustas 80 % kokkulepitud hinnast. See tähendas, et nende kasum oleks maksejõuetusmenetluse korral suurem kui pakutud 2 % kokkulepitud ostuhinnast. |
| --- | --- |

(30)

1 700 viinamarjakasvatajat ja veinimüüjat 2 700st väljendasid valmisolekut loobuda 90 % oma järelejäänud nõuetest, mis moodustas ligikaudu 60 % kogu grupi rahuldamata nõuetest. Ent ülejäänud viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad kas keeldusid pakkumisest konkreetselt või ei vastanud üleskutsele. Oli selge, et osa neist otsustas oma nõuetest mitte loobuda seetõttu, et nende nõuete rahuldamisjärk oli kõrgem, mõni oli pikendanud omandiõiguse säilitamist ja juba saanud väljaostumakse, mis moodustas 80 % kokkulepitud hinnast. See tähendas, et nende kasum oleks maksejõuetusmenetluse korral suurem kui pakutud 2 % kokkulepitud ostuhinnast.

| (31) | Peale selle esitas mitu viinamarjakasvatajat ja veinimüüjat GfW vastu kaebuse ning neid kaebusi käsitles kohus, kes pakkus välja lahenduskokkuleppeid. Lahenduskokkulepete kohaselt pidanuks GfW tasuma 70 % järelejäänud nõuetest ja 30 % tulnuks loobuda. Kohus otsustas ka, et GfW peaks kandma 80 % kohtukuludest. Teised kohtud pakkusid sarnaseid lahenduskokkuleppeid ning seda silmas pidades ei olnud GfW-l enam võimalik loota, et teised viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad nõustuksid 90 % järelejäänud nõuetest loobuma. Samuti teatas nüüd mitu viinamarjakasvatajat ja veinimüüjat, et nad nõuaksid ülejäänud 20 % täielikku tagasimaksmist. |
| --- | --- |

(31)

Peale selle esitas mitu viinamarjakasvatajat ja veinimüüjat GfW vastu kaebuse ning neid kaebusi käsitles kohus, kes pakkus välja lahenduskokkuleppeid. Lahenduskokkulepete kohaselt pidanuks GfW tasuma 70 % järelejäänud nõuetest ja 30 % tulnuks loobuda. Kohus otsustas ka, et GfW peaks kandma 80 % kohtukuludest. Teised kohtud pakkusid sarnaseid lahenduskokkuleppeid ning seda silmas pidades ei olnud GfW-l enam võimalik loota, et teised viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad nõustuksid 90 % järelejäänud nõuetest loobuma. Samuti teatas nüüd mitu viinamarjakasvatajat ja veinimüüjat, et nad nõuaksid ülejäänud 20 % täielikku tagasimaksmist.

| (32) | Saksa maksejõuetuseeskirja paragrahvis 305a on sätestatud, et võlgade tasumiseks ette nähtud kohtuväline kokkulepe (außergerichtliche Einigung) on nurjunud, kui kas või üks võlausaldaja otsustab pärast kohtuvälise kokkuleppe läbirääkimiste algust jätkata nõude täitmisele pööramist. |
| --- | --- |

(32)

Saksa maksejõuetuseeskirja paragrahvis 305a on sätestatud, et võlgade tasumiseks ette nähtud kohtuväline kokkulepe (außergerichtliche Einigung) on nurjunud, kui kas või üks võlausaldaja otsustab pärast kohtuvälise kokkuleppe läbirääkimiste algust jätkata nõude täitmisele pööramist.

| (33) | Seetõttu ei saanud GfW vastupidi oma algsele kavatsusele enam paluda, et viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad oma mis tahes nõudest loobuksid. GfW sõlmis WAKiga 21. veebruaril 2001 hoopis lepingu, milles WAK nõustus täielikult katma GfW 2000. aasta puudujäägi, loobudes oma nõuetest 5 005 441,60 euro ulatuses. Ülejäänud võla eest ei nõutud ajavahemikus 1. jaanuar 2001 – 31. detsember 2001 intressi. Samuti oli lepingus märgitud, et viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate järelejäänud nõuded rahuldatakse täies ulatuses. Niiviisi garanteeriti WAKi allutamata nõuete tagatis, kõrvaldati puudujääk, välditi sel hetkel maksejõuetusmenetlust ja GfW sai kauplemist jätkata. |
| --- | --- |

(33)

Seetõttu ei saanud GfW vastupidi oma algsele kavatsusele enam paluda, et viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad oma mis tahes nõudest loobuksid. GfW sõlmis WAKiga 21. veebruaril 2001 hoopis lepingu, milles WAK nõustus täielikult katma GfW 2000. aasta puudujäägi, loobudes oma nõuetest 5 005 441,60 euro ulatuses. Ülejäänud võla eest ei nõutud ajavahemikus 1. jaanuar 2001 – 31. detsember 2001 intressi. Samuti oli lepingus märgitud, et viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate järelejäänud nõuded rahuldatakse täies ulatuses. Niiviisi garanteeriti WAKi allutamata nõuete tagatis, kõrvaldati puudujääk, välditi sel hetkel maksejõuetusmenetlust ja GfW sai kauplemist jätkata.

| (34) | Ajavahemikus 1. november 2000 – 31. detsember 2000 maksis GfW WAKile tagasi 1 440 446,92 euro suuruse laenu. Aastatel 2001–2005 jätkas GfW kauplemist ja tegi WAKile korrapäraselt laenu tagasimakseid kogusummas 3 728 969,40 eurot. Peale selle maksis GfW 2001. aastal WAKile intressi kokku 149 757,16 eurot. |
| --- | --- |

(34)

Ajavahemikus 1. november 2000 – 31. detsember 2000 maksis GfW WAKile tagasi 1 440 446,92 euro suuruse laenu. Aastatel 2001–2005 jätkas GfW kauplemist ja tegi WAKile korrapäraselt laenu tagasimakseid kogusummas 3 728 969,40 eurot. Peale selle maksis GfW 2001. aastal WAKile intressi kokku 149 757,16 eurot.

| (35) | 31. detsembril 2004 otsustas GfW oma tavapäraste tegevusalade käibe languse ja ebapiisava kapitalisatsiooni tõttu kogu tegevuse lõpetada ja GfW likvideerida. Kõik ülejäänud tegevusalade allesjäänud varud müüdi maha. Kogu tulu kasutati WAKile tagasimaksete tegemiseks. Ostjaga (eraisik) lepiti kokku, et kõigi allesjäänud varude väärtus 31. detsembri 2004. aasta inventariloetelu järgi kantakse WAKile üle 2005. aasta lõpus. See väärtus oleks olnud algne ostuväärtus 79 579,79 eurot. |
| --- | --- |

(35)

31. detsembril 2004 otsustas GfW oma tavapäraste tegevusalade käibe languse ja ebapiisava kapitalisatsiooni tõttu kogu tegevuse lõpetada ja GfW likvideerida. Kõik ülejäänud tegevusalade allesjäänud varud müüdi maha. Kogu tulu kasutati WAKile tagasimaksete tegemiseks. Ostjaga (eraisik) lepiti kokku, et kõigi allesjäänud varude väärtus 31. detsembri 2004. aasta inventariloetelu järgi kantakse WAKile üle 2005. aasta lõpus. See väärtus oleks olnud algne ostuväärtus 79 579,79 eurot.

| (36) | GfW likvideeriti lõpuks 1. juunil 2005 ja kustutati äriregistrist 2006. aastal. Ei ole ühtegi õigusjärglast ega juriidilist isikut, kellelt saaks abi tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(36)

GfW likvideeriti lõpuks 1. juunil 2005 ja kustutati äriregistrist 2006. aastal. Ei ole ühtegi õigusjärglast ega juriidilist isikut, kellelt saaks abi tagasi nõuda.

| (37) | 31. detsembriks 2005 oli laenu tagasi makstud 9 897 154,65 eurot ja intressi tasutud 793 994,99 eurot. Pärast GfW allesjäänud varade (87 079,79 eurot) likvideerimist kuulutati umbes 313 000 euro suurused järelejäänud rahuldamata nõuded tagastamatuteks ja kustutati. Seega oli laenuosa, mida tagasi ei maksta, kokku 5 318 441,60 eurot (esialgne nõuetest loobumise summa 5 005 441,60 eurot pluss likvideerimise järel rahuldamata jäänud nõuded 313 000 eurot). |
| --- | --- |

(37)

31. detsembriks 2005 oli laenu tagasi makstud 9 897 154,65 eurot ja intressi tasutud 793 994,99 eurot. Pärast GfW allesjäänud varade (87 079,79 eurot) likvideerimist kuulutati umbes 313 000 euro suurused järelejäänud rahuldamata nõuded tagastamatuteks ja kustutati. Seega oli laenuosa, mida tagasi ei maksta, kokku 5 318 441,60 eurot (esialgne nõuetest loobumise summa 5 005 441,60 eurot pluss likvideerimise järel rahuldamata jäänud nõuded 313 000 eurot).

II.7.   Abi laad ja osatähtsus

| (38) | WAK andis GfW-le 15 302 696,25 euro suuruse laenu mitmes osas 1999. aastal 12–18 kuuks:






  (eurodes) |
| --- | --- |
| 11.11.1999 | 5 936 061,62 |
| 25.11.1999 | 6 868 777,04 |
| 1.12.1999 | 585 429,72 |
| 13.12.1999 | 112 110,66 |
| 17.12.1999 | 1 800 317,21 |
| Kokku | 15 302 696,25 |

(38)

WAK andis GfW-le 15 302 696,25 euro suuruse laenu mitmes osas 1999. aastal 12–18 kuuks:

(eurodes)

11.11.1999

5 936 061,62

25.11.1999

6 868 777,04

1.12.1999

585 429,72

13.12.1999

112 110,66

17.12.1999

1 800 317,21

Kokku

15 302 696,25

| (39) | Kohaldati järgmisi intressimäärasid:






  1999. aasta 4. kvartal | 3,28 % |
| --- | --- | --- |
| 2000. aasta 1. kvartal | 3,51 % |
| 2000. aasta 2. kvartal | 4,15 % |
| 2000. aasta 3. kvartal | 4,80 % |
| 2000. aasta 4. kvartal | 5,15 % |
| 2001 | 4,55 % – 5,25 % |

(39)

Kohaldati järgmisi intressimäärasid:

1999. aasta 4. kvartal

3,28 %

2000. aasta 1. kvartal

3,51 %

2000. aasta 2. kvartal

4,15 %

2000. aasta 3. kvartal

4,80 %

2000. aasta 4. kvartal

5,15 %

2001

4,55 % – 5,25 %

| (40) | 11. novembril 1999 said tarnijad väljaostumakse, mis moodustas 80 % kokkulepitud hinnast. Peale selle kasutati mõnele tarnijale antud pikendatud omandiõiguse säilitamise tõttu, mis kaotab kehtivuse töötlemisel, kupaažil või segamisel, osa varudest nende tarnijate järelejäänud 20 % nõude tagamiseks. Samuti aktsepteeriti varusid WAKi tagatisena. Ent omandiõiguse säilitamise tõttu oli WAKil osa varude suhtes üksnes teisejärguline nõue, kuni pikendatud omandiõiguse säilitamisega nõudeid ei ole rahuldatud. Sellest tulenevalt lasus suurem osa hinnakõikumise riskist GfW-l ja tema võlausaldajatel, kellest WAK oli peamine. |
| --- | --- |

(40)

11. novembril 1999 said tarnijad väljaostumakse, mis moodustas 80 % kokkulepitud hinnast. Peale selle kasutati mõnele tarnijale antud pikendatud omandiõiguse säilitamise tõttu, mis kaotab kehtivuse töötlemisel, kupaažil või segamisel, osa varudest nende tarnijate järelejäänud 20 % nõude tagamiseks. Samuti aktsepteeriti varusid WAKi tagatisena. Ent omandiõiguse säilitamise tõttu oli WAKil osa varude suhtes üksnes teisejärguline nõue, kuni pikendatud omandiõiguse säilitamisega nõudeid ei ole rahuldatud. Sellest tulenevalt lasus suurem osa hinnakõikumise riskist GfW-l ja tema võlausaldajatel, kellest WAK oli peamine.

| (41) | WAKilt GfW-le antud laenult tasuti üksnes piiratud intressi: 11. novembrist 1999 kuni 31. detsembrini 1999 (määras 3,28 %), 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2000 (3,51–5,15 %) ja 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2001 (4,55–5,25 %). Pärast 31. detsembrit 2001 rohkem intressi ei nõutud. |
| --- | --- |

(41)

WAKilt GfW-le antud laenult tasuti üksnes piiratud intressi: 11. novembrist 1999 kuni 31. detsembrini 1999 (määras 3,28 %), 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2000 (3,51–5,15 %) ja 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2001 (4,55–5,25 %). Pärast 31. detsembrit 2001 rohkem intressi ei nõutud.

| (42) | Arvestades riski, mille WAK GfW-le raha laenates võttis, oleks tulnud lisaks tavapärasele intressimäärale nõuda märkimisväärset riskipreemiat. Et intressimäärale ei lisandunud sellist riskipreemiat, oli abielement laenu andmise ajal olemas. Selle abielemendi saab arvutada kohaldatava intressimäära ja turuintressimäära vahena, millele lisatakse riskipreemia, mida oleks tulnud kohaldada. |
| --- | --- |

(42)

Arvestades riski, mille WAK GfW-le raha laenates võttis, oleks tulnud lisaks tavapärasele intressimäärale nõuda märkimisväärset riskipreemiat. Et intressimäärale ei lisandunud sellist riskipreemiat, oli abielement laenu andmise ajal olemas. Selle abielemendi saab arvutada kohaldatava intressimäära ja turuintressimäära vahena, millele lisatakse riskipreemia, mida oleks tulnud kohaldada.

| (43) | Vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta, (8) mida on muudetud komisjoni teatisega intressi baas- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi tehnilise kohandamise kohta, (9) mida kohaldati kõnealusel perioodil, jäi intressi baasmäär Saksamaa puhul vahemikku 5,23–6,33 %. Teatise kohaselt on kindlaks tehtud viitemäära baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes ettevõte või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine). Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem, kui ükski eraõiguslik pank ei oleks sarnast laenu andma nõustunud. |
| --- | --- |

(43)

Vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta, (8) mida on muudetud komisjoni teatisega intressi baas- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi tehnilise kohandamise kohta, (9) mida kohaldati kõnealusel perioodil, jäi intressi baasmäär Saksamaa puhul vahemikku 5,23–6,33 %. Teatise kohaselt on kindlaks tehtud viitemäära baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes ettevõte või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine). Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti või rohkem, kui ükski eraõiguslik pank ei oleks sarnast laenu andma nõustunud.

| (44) | Saksamaa sõnutsi jäid Saksa pankade sarnaste laenude eest kohaldatavad intressimäärad samal perioodil vahemikku 5,25–6,50 % (VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.) ja 5,40–6 % (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim). |
| --- | --- |

(44)

Saksamaa sõnutsi jäid Saksa pankade sarnaste laenude eest kohaldatavad intressimäärad samal perioodil vahemikku 5,25–6,50 % (VR-Bank Südliche Winstrasse e.G.) ja 5,40–6 % (Die Kreissparkasse Bad Dürkheim).

II.8.   Meetme kestus

| (45) | Ühekordne meede. |
| --- | --- |

(45)

Ühekordne meede.

II.9.   Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

| (46) | Komisjon algatas ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse, sest ta kahtlustas, et nõuete allutamine ja neist loobumine võib olla riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon algatas ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse, sest ta kahtlustas, et nõuete allutamine ja neist loobumine võib olla riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

| (47) | Eelkõige oli komisjon uurinud ametliku uurimismenetluse esmase algatamise ajal saada olnud teabe põhjal, kas nõuded allutati ja neist loobuti vastavalt eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile. |
| --- | --- |

(47)

Eelkõige oli komisjon uurinud ametliku uurimismenetluse esmase algatamise ajal saada olnud teabe põhjal, kas nõuded allutati ja neist loobuti vastavalt eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile.

| (48) | Eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga hinnatakse, kas eraõiguslik võlausaldaja oleks samasugustes turutingimustes käitunud või käitus samuti kui avalik-õiguslik võlausaldaja. Käesoleval juhul oli eraõiguslikel võlausaldajatel GfW suhtes 31. oktoobri 2000. aasta seisuga nõudeid 5,5 miljoni eurot, kuid keegi neist ei loobunud oma nõuetest. Sõltumatu audiitori aruandest nähtus, et WAKi jaoks oli majanduslikult otstarbekas osa oma nõuetest allutada ja neist loobuda, kuid sealt ei selgunud, miks ükski teine võlausaldaja ei olnud valmis oma nõuetest loobuma. |
| --- | --- |

(48)

Eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga hinnatakse, kas eraõiguslik võlausaldaja oleks samasugustes turutingimustes käitunud või käitus samuti kui avalik-õiguslik võlausaldaja. Käesoleval juhul oli eraõiguslikel võlausaldajatel GfW suhtes 31. oktoobri 2000. aasta seisuga nõudeid 5,5 miljoni eurot, kuid keegi neist ei loobunud oma nõuetest. Sõltumatu audiitori aruandest nähtus, et WAKi jaoks oli majanduslikult otstarbekas osa oma nõuetest allutada ja neist loobuda, kuid sealt ei selgunud, miks ükski teine võlausaldaja ei olnud valmis oma nõuetest loobuma.

| (49) | Ametliku uurimismenetluse algatamisel leidis komisjon, et menetluse algatamise ajal ei olnud võimalik välistada, et WAKi nõuete (GfW-le antud laenu ja selle tulevaste intressimaksete) allutamine ja neist loobumine ei olnud kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga, sest need näisid suuremad kui tingimata vajalik ning soosisid üleliia nii GfWd kui ka teisi võlausaldajaid (peamiselt viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid), kelle nõuded maksti täies ulatuses tagasi. |
| --- | --- |

(49)

Ametliku uurimismenetluse algatamisel leidis komisjon, et menetluse algatamise ajal ei olnud võimalik välistada, et WAKi nõuete (GfW-le antud laenu ja selle tulevaste intressimaksete) allutamine ja neist loobumine ei olnud kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga, sest need näisid suuremad kui tingimata vajalik ning soosisid üleliia nii GfWd kui ka teisi võlausaldajaid (peamiselt viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid), kelle nõuded maksti täies ulatuses tagasi.

| (50) | Seejärel pikendati ametliku uurimismenetluse perioodi, et hõlmata laenu andmist. Eriti väljendati kahtlust selle üle, kas laenu anti turutingimuste kohaselt (riskipreemiat ei nõutud) ja piisava tagatise olemasolul. |
| --- | --- |

(50)

Seejärel pikendati ametliku uurimismenetluse perioodi, et hõlmata laenu andmist. Eriti väljendati kahtlust selle üle, kas laenu anti turutingimuste kohaselt (riskipreemiat ei nõutud) ja piisava tagatise olemasolul.

| (51) | Ametliku uurimismenetluse pikendamisel tekkis jälle kahtlus seoses võimaliku abiga viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele. Tollal olemas olnud teave näis viitavat sellele, et viinamarjavirde eest makstud hind oli kõrgem kui asjaomane turuhind, et tehingu eesmärk ei olnud kasumit suurendada, vaid toetada veini- ja viinamarjavirde turgu, ning et viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele müügilepingus antud nõude rahuldamisjärk oli palju soodsam kui tavaolukorras. |
| --- | --- |

(51)

Ametliku uurimismenetluse pikendamisel tekkis jälle kahtlus seoses võimaliku abiga viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele. Tollal olemas olnud teave näis viitavat sellele, et viinamarjavirde eest makstud hind oli kõrgem kui asjaomane turuhind, et tehingu eesmärk ei olnud kasumit suurendada, vaid toetada veini- ja viinamarjavirde turgu, ning et viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele müügilepingus antud nõude rahuldamisjärk oli palju soodsam kui tavaolukorras.

| (52) | Hinda puudutavaid kahtlusi süvendasid pärast menetluse esmast algatamist Saksamaa esitatud dokumendid, milles toodi esile ühe liitri lauaveini hinnakõikumine (ilma käibemaksuta) 1999. aastal Rheinhessen-Pfalzi piirkonnas: minimaalselt 0,26 eurost (oktoober/november) kuni 0,30 euroni (juuni–september), 0,35 euroni (aprill) ja maksimaalselt 1,10 euroni (veebruar, juuni, november/detsember). Minimaalne turuhind, mida olnuks võimalik lauaveini eest laenu andmise ajal saada, oli seega 0,26 eurot liitri kohta. |
| --- | --- |

(52)

Hinda puudutavaid kahtlusi süvendasid pärast menetluse esmast algatamist Saksamaa esitatud dokumendid, milles toodi esile ühe liitri lauaveini hinnakõikumine (ilma käibemaksuta) 1999. aastal Rheinhessen-Pfalzi piirkonnas: minimaalselt 0,26 eurost (oktoober/november) kuni 0,30 euroni (juuni–september), 0,35 euroni (aprill) ja maksimaalselt 1,10 euroni (veebruar, juuni, november/detsember). Minimaalne turuhind, mida olnuks võimalik lauaveini eest laenu andmise ajal saada, oli seega 0,26 eurot liitri kohta.

| (53) | Niisiis tundus keskmine ostuhind 0,38 eurot liitri kohta olevat kõrgem kui madalaim turuhind, mis oli umbes 0,26 eurot liitri kohta. |
| --- | --- |

(53)

Niisiis tundus keskmine ostuhind 0,38 eurot liitri kohta olevat kõrgem kui madalaim turuhind, mis oli umbes 0,26 eurot liitri kohta.

III.   KOLMANDATE ISIKUTE KAEBUSED JA TEAVE

| (54) | Komisjon sai teavet selle kohta, et nimetatud nõuetest loobumist rahastas WAK. Kuna WAK on riiklikult rahastatav asutus, uuris Rheinland-Pfalzi liidumaa väidetavalt võimalikku kapitalisüsti WAKi omakapitali vähenemise tõttu, kuid lõpuks välistas selle. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon sai teavet selle kohta, et nimetatud nõuetest loobumist rahastas WAK. Kuna WAK on riiklikult rahastatav asutus, uuris Rheinland-Pfalzi liidumaa väidetavalt võimalikku kapitalisüsti WAKi omakapitali vähenemise tõttu, kuid lõpuks välistas selle.

| (55) | Komisjon sai kaebuse väidetava riigiabi kohta, mis oli seotud WAKi-poolse nõuetest loobumisega. Kaebuse esitaja märkis, et GfW konkureeris veinidestillaatide müümisel ning selle ettevõtte kasuks toimunud loobumise tõttu oleksid konkurentidel tekkinud märkimisväärsed probleemid oma toodete müümisel. Kaebuse esitaja esitas mitu ajaleheartiklit, mis sisaldasid teavet WAKi-poolse nõuetest loobumise kohta GfW kasuks. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon sai kaebuse väidetava riigiabi kohta, mis oli seotud WAKi-poolse nõuetest loobumisega. Kaebuse esitaja märkis, et GfW konkureeris veinidestillaatide müümisel ning selle ettevõtte kasuks toimunud loobumise tõttu oleksid konkurentidel tekkinud märkimisväärsed probleemid oma toodete müümisel. Kaebuse esitaja esitas mitu ajaleheartiklit, mis sisaldasid teavet WAKi-poolse nõuetest loobumise kohta GfW kasuks.

| (56) | Sama kaebuse esitaja edastas ka kirja, mille ta oli saanud Kaiserslauterni prokuratuurist (majanduskuritegude keskasutus) vastuseks oma sinna saadetud kirjale. Kaiserslauterni prokuratuuri kirjas võeti kokku kaebuse esitajalt ajaleheartiklite ja seisukohavõttude vormis saadud teave ning teavitati kaebuse esitajat, et prokuratuurile saadetud teabe põhjal puudub põhjus kriminaalmenetluse algatamiseks (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten). |
| --- | --- |

(56)

Sama kaebuse esitaja edastas ka kirja, mille ta oli saanud Kaiserslauterni prokuratuurist (majanduskuritegude keskasutus) vastuseks oma sinna saadetud kirjale. Kaiserslauterni prokuratuuri kirjas võeti kokku kaebuse esitajalt ajaleheartiklite ja seisukohavõttude vormis saadud teave ning teavitati kaebuse esitajat, et prokuratuurile saadetud teabe põhjal puudub põhjus kriminaalmenetluse algatamiseks (strafrechtliches Ermittlungsverfahren einzuleiten).

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (57) | Komisjon ei saanud ametliku uurimismenetluse raames ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon ei saanud ametliku uurimismenetluse raames ühtegi märkust.

| (58) | Korduvates kirjades, mille kaebuse esitaja saatis pärast menetluse esmast algatamist, ei lisandunud ühtegi uut fakti ega väidet. |
| --- | --- |

(58)

Korduvates kirjades, mille kaebuse esitaja saatis pärast menetluse esmast algatamist, ei lisandunud ühtegi uut fakti ega väidet.

V.   SAKSAMAA MÄRKUSED

V.1.   Abielement laenu andmise ajal

| (59) | Saksamaa esitas WAKilt GfW-le antud laenu tingimuste kohta põhjalikku teavet, mis sisaldub II jaos esitatud meetme kirjelduses. |
| --- | --- |

(59)

Saksamaa esitas WAKilt GfW-le antud laenu tingimuste kohta põhjalikku teavet, mis sisaldub II jaos esitatud meetme kirjelduses.

| (60) | Saksamaa möönis oma märkustes, et WAKi nõutud intress GfW-le antud laenu eest on turumäärast madalam. Saksamaa tunnistas, et turumäära ja kohaldatava intressimäära vahe puhul on tegemist GfW-le antud abiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(60)

Saksamaa möönis oma märkustes, et WAKi nõutud intress GfW-le antud laenu eest on turumäärast madalam. Saksamaa tunnistas, et turumäära ja kohaldatava intressimäära vahe puhul on tegemist GfW-le antud abiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (61) | Samuti esitas Saksamaa tõendeid selle kohta, et GfW likvideeriti ja lõpetati 1. juunil 2005. Kõik ülejäänud tegevusalade allesjäänud varud müüdi maha. Kogu tulu kasutati WAKile tagasimaksete tegemiseks. Ostjaga (eraisik) lepiti kokku, et kõigi allesjäänud varude väärtus 31. detsembri 2004. aasta inventariloetelu järgi kantakse WAKile üle 2005. aasta lõpus. See väärtus oleks olnud algne ostuväärtus 79 579,79 eurot. GfW kustutati äriregistrist 2006. aastal. Ei ole ühtegi õigusjärglast ega juriidilist isikut, kellelt saaks abi tagasi nõuda. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (10) ei ole Saksamaa sõnutsi tagasinõudmine seega võimalik. |
| --- | --- |

(61)

Samuti esitas Saksamaa tõendeid selle kohta, et GfW likvideeriti ja lõpetati 1. juunil 2005. Kõik ülejäänud tegevusalade allesjäänud varud müüdi maha. Kogu tulu kasutati WAKile tagasimaksete tegemiseks. Ostjaga (eraisik) lepiti kokku, et kõigi allesjäänud varude väärtus 31. detsembri 2004. aasta inventariloetelu järgi kantakse WAKile üle 2005. aasta lõpus. See väärtus oleks olnud algne ostuväärtus 79 579,79 eurot. GfW kustutati äriregistrist 2006. aastal. Ei ole ühtegi õigusjärglast ega juriidilist isikut, kellelt saaks abi tagasi nõuda. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (10) ei ole Saksamaa sõnutsi tagasinõudmine seega võimalik.

| (62) | Saksamaa kinnitusel oli see, et GfW andis viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele seoses viinamarjavirde müügiga lihtsa, laiendatud või pikendatud omandiõiguse säilitamise, üldlevinud äritavaga kooskõlas. Ühtlasi kinnitas Saksamaa, et tagatud varade aktsepteerimine tagatisena omandiõiguse säilitamisele vaatamata, nagu tegi WAK GfW-le antud laenu puhul, on samuti üldlevinud äritavaga kooskõlas. |
| --- | --- |

(62)

Saksamaa kinnitusel oli see, et GfW andis viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele seoses viinamarjavirde müügiga lihtsa, laiendatud või pikendatud omandiõiguse säilitamise, üldlevinud äritavaga kooskõlas. Ühtlasi kinnitas Saksamaa, et tagatud varade aktsepteerimine tagatisena omandiõiguse säilitamisele vaatamata, nagu tegi WAK GfW-le antud laenu puhul, on samuti üldlevinud äritavaga kooskõlas.

| (63) | Peale selle märkis Saksamaa, et GfW ostis 1999. aasta sügisel viinamarjavirret turuhinnaga, sest 60 % ostetud viinamarjavirdest oli kvaliteetne virre (vähemalt 60 Oechsle kraadi), mitte tavalise lauaveini virre, nagu eeldati menetluse algatamisel. Saksamaa sõnutsi on vahuveini tootmise kvaliteedinõuded rangemad kui lauaveini omad (esimesel vähemalt 60, teisel 44 Oechsle kraadi). Ülejäänud 40 % viinamarjavirdest oli tavalise lauaveini virre ja seda osteti eeldestilleerimise soodustingimuste ärakasutamiseks. |
| --- | --- |

(63)

Peale selle märkis Saksamaa, et GfW ostis 1999. aasta sügisel viinamarjavirret turuhinnaga, sest 60 % ostetud viinamarjavirdest oli kvaliteetne virre (vähemalt 60 Oechsle kraadi), mitte tavalise lauaveini virre, nagu eeldati menetluse algatamisel. Saksamaa sõnutsi on vahuveini tootmise kvaliteedinõuded rangemad kui lauaveini omad (esimesel vähemalt 60, teisel 44 Oechsle kraadi). Ülejäänud 40 % viinamarjavirdest oli tavalise lauaveini virre ja seda osteti eeldestilleerimise soodustingimuste ärakasutamiseks.

| (64) | Saksamaa rõhutas oma märkustes, et GfW 60 % varu puudutav turunduskontseptsioon hõlmas suure koguse väga kvaliteetse viinamarjavirde ostmist ja seejärel vahuveini tootmiseks kasutatava toorveini (Sektgrundwein) homogeenseteks partiideks töötlemist kooskõlas veinitehaste homogeensus- ja kvaliteedinõuetega. Vahuveini tootmiseks kasutatav toorvein peab sisaldama vähe SO2 ja palju puuviljahappeid. Seda on võimalik saavutada üksnes siis, kui viinamarjavirre ostetakse sügisesel müügiperioodil ja GfW ise valmistab viinamarjavirdest toorveini. |
| --- | --- |

(64)

Saksamaa rõhutas oma märkustes, et GfW 60 % varu puudutav turunduskontseptsioon hõlmas suure koguse väga kvaliteetse viinamarjavirde ostmist ja seejärel vahuveini tootmiseks kasutatava toorveini (Sektgrundwein) homogeenseteks partiideks töötlemist kooskõlas veinitehaste homogeensus- ja kvaliteedinõuetega. Vahuveini tootmiseks kasutatav toorvein peab sisaldama vähe SO2 ja palju puuviljahappeid. Seda on võimalik saavutada üksnes siis, kui viinamarjavirre ostetakse sügisesel müügiperioodil ja GfW ise valmistab viinamarjavirdest toorveini.

| (65) | Vastavalt Saksamaa esitatud teabele vahuveini tootmiseks kasutatava toorveini turu kohta oli ühe liitri 60 Oechsle kraadiga viinamarjavirde baashind 0,312 eurot liiter. Iga täiendava Oechsle kraadi eest (maksimumini, mis oli kuni 80 Oechsle kraadi) maksti 0,005 eurot liiter. Viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele maksti nende väga kvaliteetse viinamarjavirde eest ehk 60 % ostetud viinamarjavirde eest selle põhimõtte järgi. |
| --- | --- |

(65)

Vastavalt Saksamaa esitatud teabele vahuveini tootmiseks kasutatava toorveini turu kohta oli ühe liitri 60 Oechsle kraadiga viinamarjavirde baashind 0,312 eurot liiter. Iga täiendava Oechsle kraadi eest (maksimumini, mis oli kuni 80 Oechsle kraadi) maksti 0,005 eurot liiter. Viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele maksti nende väga kvaliteetse viinamarjavirde eest ehk 60 % ostetud viinamarjavirde eest selle põhimõtte järgi.

| (66) | Sellega seoses osutab Saksamaa asjaomasele turule. Tema arvates ei saa tavalise lauaveini turuhinda võtta kõnealuse 60 % varu puhul baashinnaks, sest GfW jaoks ei ole asjaomane turg tavalise lauaveini turg, vaid vahuveini tootmiseks kasutatava kvaliteetsema toorveini turg. Samuti viitas Saksamaa nõudluse asendatavuse teooriale, milles juhitakse tähelepanu sellele, et kahe tootega ei kaubelda ühel ja samal turul, kui neid ei saa isegi ühe toote hinnamuutuse korral üksteisega asendada. Käesoleval juhul ei ole vahuveini tootmiseks kasutatava viinamarjavirde ja toorveini kohta kehtivate erinõuete tõttu võimalik asendada seda tavalise lauaveini virdega ega lauaveiniga, isegi kui lauaveini hind langeks märkimisväärselt. Seega ei mõjuta lauaveini hinna langus vahuveini tootmiseks kasutatava viinamarjavirde hinda, kuna neid ei saa üksteisega asendada. |
| --- | --- |

(66)

Sellega seoses osutab Saksamaa asjaomasele turule. Tema arvates ei saa tavalise lauaveini turuhinda võtta kõnealuse 60 % varu puhul baashinnaks, sest GfW jaoks ei ole asjaomane turg tavalise lauaveini turg, vaid vahuveini tootmiseks kasutatava kvaliteetsema toorveini turg. Samuti viitas Saksamaa nõudluse asendatavuse teooriale, milles juhitakse tähelepanu sellele, et kahe tootega ei kaubelda ühel ja samal turul, kui neid ei saa isegi ühe toote hinnamuutuse korral üksteisega asendada. Käesoleval juhul ei ole vahuveini tootmiseks kasutatava viinamarjavirde ja toorveini kohta kehtivate erinõuete tõttu võimalik asendada seda tavalise lauaveini virdega ega lauaveiniga, isegi kui lauaveini hind langeks märkimisväärselt. Seega ei mõjuta lauaveini hinna langus vahuveini tootmiseks kasutatava viinamarjavirde hinda, kuna neid ei saa üksteisega asendada.

| (67) | Saksamaa viinamarjakasvatajate liidu (Deutsche Weinbauverband) 1998.–2001. aasta impordistatistika kohaselt oli vahuveini tootmiseks sobiva väga kvaliteetse imporditud valge veini turuhind 0,38 eurot liitri kohta, mis on oluliselt kõrgem kui lauaveini puhul nimetatud 0,26 eurot liitri kohta. Saksamaa järeldas oma märkustes, et on kaks eraldi turgu: üks tavalise lauaveini ja lauaveinivirde jaoks ning teine vahuveini tootmiseks kasutatava väga kvaliteetse toorveini ja viinamarjavirde jaoks. |
| --- | --- |

(67)

Saksamaa viinamarjakasvatajate liidu (Deutsche Weinbauverband) 1998.–2001. aasta impordistatistika kohaselt oli vahuveini tootmiseks sobiva väga kvaliteetse imporditud valge veini turuhind 0,38 eurot liitri kohta, mis on oluliselt kõrgem kui lauaveini puhul nimetatud 0,26 eurot liitri kohta. Saksamaa järeldas oma märkustes, et on kaks eraldi turgu: üks tavalise lauaveini ja lauaveinivirde jaoks ning teine vahuveini tootmiseks kasutatava väga kvaliteetse toorveini ja viinamarjavirde jaoks.

| (68) | Seega tuleks Saksamaa arvates järeldada, et veini puhul, mida ei ole destilleerimisele saadetud, on asjaomane turg vahuveini tootmiseks kasutatava väga kvaliteetse toorveini turg, kus on võimalik saada palju kõrgemat hinda (0,38 eurot liitri kohta), mitte tavalise lauaveini turuhinda (0,26 eurot liitri kohta). Seetõttu järeldab Saksamaa, et hind, mida GfW viinamarjavirde eest maksis, oli kooskõlas asjaomasel turul kehtinud hinnaga ja sisaldas tavapärast kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(68)

Seega tuleks Saksamaa arvates järeldada, et veini puhul, mida ei ole destilleerimisele saadetud, on asjaomane turg vahuveini tootmiseks kasutatava väga kvaliteetse toorveini turg, kus on võimalik saada palju kõrgemat hinda (0,38 eurot liitri kohta), mitte tavalise lauaveini turuhinda (0,26 eurot liitri kohta). Seetõttu järeldab Saksamaa, et hind, mida GfW viinamarjavirde eest maksis, oli kooskõlas asjaomasel turul kehtinud hinnaga ja sisaldas tavapärast kasumimarginaali.

| (69) | Peale selle kavatses GfW osaleda ELi ladustamis- ja destilleerimiskavades (GfW oli juba varem viinamarjakasvatajatele selliseid teenuseid pakkunud). Ladustamiskava kohaselt maksti 20 % varude eest, mida oleks hiljem müüdud vahuveini tootmiseks kasutatava toorveinina, 0,06 eurot liitri kohta. Destilleerimiskava kohaselt maksti 40 % destilleerimisele saadetava varu eest 0,50–0,55 eurot liitri kohta. |
| --- | --- |

(69)

Peale selle kavatses GfW osaleda ELi ladustamis- ja destilleerimiskavades (GfW oli juba varem viinamarjakasvatajatele selliseid teenuseid pakkunud). Ladustamiskava kohaselt maksti 20 % varude eest, mida oleks hiljem müüdud vahuveini tootmiseks kasutatava toorveinina, 0,06 eurot liitri kohta. Destilleerimiskava kohaselt maksti 40 % destilleerimisele saadetava varu eest 0,50–0,55 eurot liitri kohta.

| (70) | Saksamaa arvates oli võimalik sellise tegevusega kasumit teenida siis, kui WAK andis GfWle laenu. Ühelt poolt kavatses GfW kasutada 40 % ostetud viinamarjavirdest 1999. aasta detsembris eeldestilleerimiseks destilleerimishinnaga, mis on oluliselt kõrgem kui ostuhind (0,50–0,55 eurot liitri kohta). Teiselt poolt prognoositi, et vahuveinitootjad maksavad ühtse tagatud kvaliteediga toorveini suurte partiide eest suhteliselt head hinda (0,36–0,41 eurot liitri kohta). Saksamaa leiab, et GfW oleks võinud saada keskmist müügitulu 0,44–0,46 eurot liitri kohta, mida on palju rohkem kui viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele makstav keskmine 0,38 eurot liitri kohta. |
| --- | --- |

(70)

Saksamaa arvates oli võimalik sellise tegevusega kasumit teenida siis, kui WAK andis GfWle laenu. Ühelt poolt kavatses GfW kasutada 40 % ostetud viinamarjavirdest 1999. aasta detsembris eeldestilleerimiseks destilleerimishinnaga, mis on oluliselt kõrgem kui ostuhind (0,50–0,55 eurot liitri kohta). Teiselt poolt prognoositi, et vahuveinitootjad maksavad ühtse tagatud kvaliteediga toorveini suurte partiide eest suhteliselt head hinda (0,36–0,41 eurot liitri kohta). Saksamaa leiab, et GfW oleks võinud saada keskmist müügitulu 0,44–0,46 eurot liitri kohta, mida on palju rohkem kui viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele makstav keskmine 0,38 eurot liitri kohta.

| (71) | Planeerimisel lähtuti järgmistest oletuslikest sihthindadest: | Maht | Hind liitri kohta eurodes |
| --- | --- | --- | --- |
| Destilleerimine | 40 % | 0,50–0,55 |
| ELi toetus veini/viinamarjavirde ladustamise eest (üks aasta): 0,06 eurot liitri kohta ja hilisem müük vahuveini tootmiseks kasutatava toorveinina | 20 % | 0,435 |
| Müük vahuveini tootmiseks kasutatava toorveinina | 40 % | 0,375 |

(71)

Planeerimisel lähtuti järgmistest oletuslikest sihthindadest:

Maht

Hind liitri kohta eurodes

Destilleerimine

40 %

0,50–0,55

ELi toetus veini/viinamarjavirde ladustamise eest (üks aasta): 0,06 eurot liitri kohta ja hilisem müük vahuveini tootmiseks kasutatava toorveinina

20 %

0,435

Müük vahuveini tootmiseks kasutatava toorveinina

40 %

0,375

| (72) | Nende oletuste põhjal loodeti keskmist müügihinda 0,44–0,46 eurot liitri kohta. |
| --- | --- |

(72)

Nende oletuste põhjal loodeti keskmist müügihinda 0,44–0,46 eurot liitri kohta.

| (73) | Eeltoodud müügiprognoosi tulemuseks on järgmine kasumiarvestus: | Hind liitri kohta eurodes |
| --- | --- | --- |
| Ostuhind ja töötlemine | 0,37–0,38 |
| Tulu müügist vahuveini tootmiseks kasutatava toorveinina ja destilleerimisest, ladustamistoetused | 0,44–0,46 |
| Eeldatav kasum | 0,06–0,09 |

(73)

Eeltoodud müügiprognoosi tulemuseks on järgmine kasumiarvestus:

Hind liitri kohta eurodes

Ostuhind ja töötlemine

0,37–0,38

Tulu müügist vahuveini tootmiseks kasutatava toorveinina ja destilleerimisest, ladustamistoetused

0,44–0,46

Eeldatav kasum

0,06–0,09

| (74) | Umbes 44 miljoni liitri suuruse kogumahu põhjal oodati ligikaudu 2,64–3,96 miljonit eurot kogukasumit. |
| --- | --- |

(74)

Umbes 44 miljoni liitri suuruse kogumahu põhjal oodati ligikaudu 2,64–3,96 miljonit eurot kogukasumit.

| (75) | Samuti osutab Saksamaa sellele, et lauaveini turuhind, mida Euroopa Komisjon menetluse algatamise otsustes nimetas (0,26 eurot liitri kohta), oli 1999. aasta novembris lauaveini madalaim hind. 1999. aasta novembri täielik hind hõlmab lauaveini turuhinda vahemikus 0,26–0,56 eurot liitri kohta. Peale selle oli tegemist terve 1999. aasta täieliku hinnavahemikuga. 2000. aastal jäid hinnad vahemikku 0,20 ja 0,41 eurot liitri kohta. Samuti rõhutab Saksamaa, et 60 % GfW ostetud viinamarjavirdest oli keskmiselt 81 Oechsle kraadi, mis on palju rohkem kui lauaveini puhul nõutav 44 kraadi, ja see kajastus loomulikult hinnas, mida GfW viinamarjavirde eest maksis. |
| --- | --- |

(75)

Samuti osutab Saksamaa sellele, et lauaveini turuhind, mida Euroopa Komisjon menetluse algatamise otsustes nimetas (0,26 eurot liitri kohta), oli 1999. aasta novembris lauaveini madalaim hind. 1999. aasta novembri täielik hind hõlmab lauaveini turuhinda vahemikus 0,26–0,56 eurot liitri kohta. Peale selle oli tegemist terve 1999. aasta täieliku hinnavahemikuga. 2000. aastal jäid hinnad vahemikku 0,20 ja 0,41 eurot liitri kohta. Samuti rõhutab Saksamaa, et 60 % GfW ostetud viinamarjavirdest oli keskmiselt 81 Oechsle kraadi, mis on palju rohkem kui lauaveini puhul nõutav 44 kraadi, ja see kajastus loomulikult hinnas, mida GfW viinamarjavirde eest maksis.

V.2.   Abielement nõuete allutamise ja neist loobumise ajal

| (76) | Saksamaa sõnutsi on kindel, et pärast raamatupidamise vahearuande koostamist 2000. aasta novembris ähvardas GfWd maksejõuetus. GfW konto puudujääk oli siis umbes kuus miljonit eurot ja see leidis kinnitust 2000. aasta aruande koostamisel. Puudujäägi põhjus oli see, et endiselt GfW omanduses olnud varude väärtus oli turuhindade suure languse järel kahanenud, mis tähendas, et GfW-l oleks olnud võimalik müüa oma varusid üksnes esialgu prognoositust madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(76)

Saksamaa sõnutsi on kindel, et pärast raamatupidamise vahearuande koostamist 2000. aasta novembris ähvardas GfWd maksejõuetus. GfW konto puudujääk oli siis umbes kuus miljonit eurot ja see leidis kinnitust 2000. aasta aruande koostamisel. Puudujäägi põhjus oli see, et endiselt GfW omanduses olnud varude väärtus oli turuhindade suure languse järel kahanenud, mis tähendas, et GfW-l oleks olnud võimalik müüa oma varusid üksnes esialgu prognoositust madalama hinnaga.

| (77) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt oli WAKil 31. oktoobri 2000. aasta seisuga GfW suhtes endiselt nõudeid umbes 10 miljoni euro ulatuses. Tagatiseks olid WAKil GfW tagatud varad, mille väärtus oli tol hetkel 5,7 miljonit eurot. Nende suhtes kehtis viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate (lihtne, laiendatud või pikendatud) omandireservatsioon, mis Saksamaa sõnutsi oleks neile andnud maksejõuetuse korral eelisõiguse. Niisiis pidanuks GfW Saksamaa arvates tegema maksejõuetusmenetluse korral viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele umbes 3,5 miljonit eurot makseid enne teiste võlausaldajatega arveldamist. |
| --- | --- |

(77)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt oli WAKil 31. oktoobri 2000. aasta seisuga GfW suhtes endiselt nõudeid umbes 10 miljoni euro ulatuses. Tagatiseks olid WAKil GfW tagatud varad, mille väärtus oli tol hetkel 5,7 miljonit eurot. Nende suhtes kehtis viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate (lihtne, laiendatud või pikendatud) omandireservatsioon, mis Saksamaa sõnutsi oleks neile andnud maksejõuetuse korral eelisõiguse. Niisiis pidanuks GfW Saksamaa arvates tegema maksejõuetusmenetluse korral viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele umbes 3,5 miljonit eurot makseid enne teiste võlausaldajatega arveldamist.

| (78) | Et kõrvaldada puudujääk õigeaegselt ja vältida maksejõuetusmenetluse algatamist vastavalt osaühinguseaduse (GmbHG) (vanas redaktsioonis) paragrahvile 64 koostoimes maksejõuetuseeskirja (InsO) paragrahviga 19, oli tarvis kohe abinõusid rakendada. |
| --- | --- |

(78)

Et kõrvaldada puudujääk õigeaegselt ja vältida maksejõuetusmenetluse algatamist vastavalt osaühinguseaduse (GmbHG) (vanas redaktsioonis) paragrahvile 64 koostoimes maksejõuetuseeskirja (InsO) paragrahviga 19, oli tarvis kohe abinõusid rakendada.

| (79) | Saksamaa juhtis tähelepanu sellele, et madalamas nõuete rahuldamisjärgus oleva põhivõlausaldajana tundis WAK ähvardava maksejõuetuse vältimise vastu märkimisväärset huvi. Seetõttu proovis ta viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid veenda osast nõuetest loobuma ning samuti leppis 4. detsembril 2000 GfWga kokku järgmises:






  — | allutada puudujäägile vastavas summas nõuded pärast seda, kui viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad on nõustunud loobuma oma järelejäänud 90 % nõuetest; |
| --- | --- | --- |

(79)

Saksamaa juhtis tähelepanu sellele, et madalamas nõuete rahuldamisjärgus oleva põhivõlausaldajana tundis WAK ähvardava maksejõuetuse vältimise vastu märkimisväärset huvi. Seetõttu proovis ta viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid veenda osast nõuetest loobuma ning samuti leppis 4. detsembril 2000 GfWga kokku järgmises:

—

allutada puudujäägile vastavas summas nõuded pärast seda, kui viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad on nõustunud loobuma oma järelejäänud 90 % nõuetest;

| — | loobuda vaid vajaduse korral selle nõude summast, mille allutamisega nad on nõus olnud. |
| --- | --- |

—

loobuda vaid vajaduse korral selle nõude summast, mille allutamisega nad on nõus olnud.

| (80) | Hoolimata läbirääkimiste edukast algusest, kus suurem osa viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid oli nõus oma nõuetest loobuma, pankrotistus GfW lõpuks teatavate viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate ning nende juristide kooskõlastatud tegevuse tõttu. Nad ei soovinud oma nõuetest loobuda, sest neil oli laiendatud või pikendatud omandiõiguse säilitamise ning rahuldatud kaebuste tõttu parem nõuete rahuldamisjärk. Neid kaebusi käsitles kohus, kes pakkus välja lahenduskokkuleppeid. Lahenduskokkulepete kohaselt pidanuks GfW tasuma 70 % järelejäänud nõuetest ja 30 % tulnuks loobuda. Kohus otsustas ka, et GfW peaks kandma 80 % kohtukuludest. Teised kohtud pakkusid sarnaseid lahenduskokkuleppeid. Seda silmas pidades ei olnud GfW-l enam võimalik loota, et viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad nõustuksid 90 % järelejäänud nõuetest loobumisega. Samuti teatasid nüüd mitmed viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad, et nad nõuaksid ülejäänud 20 % täielikku tagasimaksmist. Asjaolu, et 1 700 viinamarjakasvatajat ja veinimüüjat 2 700st oli juba väljendanud valmisolekut osast oma nõuetest loobuda, ei olnud enam asjakohane, sest Saksa maksejõuetuseeskirja paragrahvis 305a on sätestatud, et maksejõuetusmenetluse vältimiseks ette nähtud kohtuväline kokkulepe (außergerichtliche Einigung) on nurjunud, kui kas või üks võlausaldaja otsustab pärast kohtuvälise kokkuleppe läbirääkimiste algust jätkata nõude täitmisele pööramist. |
| --- | --- |

(80)

Hoolimata läbirääkimiste edukast algusest, kus suurem osa viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid oli nõus oma nõuetest loobuma, pankrotistus GfW lõpuks teatavate viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate ning nende juristide kooskõlastatud tegevuse tõttu. Nad ei soovinud oma nõuetest loobuda, sest neil oli laiendatud või pikendatud omandiõiguse säilitamise ning rahuldatud kaebuste tõttu parem nõuete rahuldamisjärk. Neid kaebusi käsitles kohus, kes pakkus välja lahenduskokkuleppeid. Lahenduskokkulepete kohaselt pidanuks GfW tasuma 70 % järelejäänud nõuetest ja 30 % tulnuks loobuda. Kohus otsustas ka, et GfW peaks kandma 80 % kohtukuludest. Teised kohtud pakkusid sarnaseid lahenduskokkuleppeid. Seda silmas pidades ei olnud GfW-l enam võimalik loota, et viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad nõustuksid 90 % järelejäänud nõuetest loobumisega. Samuti teatasid nüüd mitmed viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad, et nad nõuaksid ülejäänud 20 % täielikku tagasimaksmist. Asjaolu, et 1 700 viinamarjakasvatajat ja veinimüüjat 2 700st oli juba väljendanud valmisolekut osast oma nõuetest loobuda, ei olnud enam asjakohane, sest Saksa maksejõuetuseeskirja paragrahvis 305a on sätestatud, et maksejõuetusmenetluse vältimiseks ette nähtud kohtuväline kokkulepe (außergerichtliche Einigung) on nurjunud, kui kas või üks võlausaldaja otsustab pärast kohtuvälise kokkuleppe läbirääkimiste algust jätkata nõude täitmisele pööramist.

| (81) | Seetõttu leppis WAK 21. veebruaril 2001 GfWga kokku, et katab 2000. aasta puudujäägi, loobudes oma nõuetest 5 005 441,60 euro ulatuses, et ülejäänud võla eest ei nõuta ajavahemikus 1. jaanuar 2001 – 31. detsember 2001 intressi ning et viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate nõuded rahuldatakse täies ulatuses. Allutamata nõuete tagatis oli garanteeritud. GfW puudujääk kõrvaldati, maksejõuetusmenetlust välditi ja GfW sai kauplemist jätkata. |
| --- | --- |

(81)

Seetõttu leppis WAK 21. veebruaril 2001 GfWga kokku, et katab 2000. aasta puudujäägi, loobudes oma nõuetest 5 005 441,60 euro ulatuses, et ülejäänud võla eest ei nõuta ajavahemikus 1. jaanuar 2001 – 31. detsember 2001 intressi ning et viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate nõuded rahuldatakse täies ulatuses. Allutamata nõuete tagatis oli garanteeritud. GfW puudujääk kõrvaldati, maksejõuetusmenetlust välditi ja GfW sai kauplemist jätkata.

| (82) | Saksamaa väidab, et nii nõuete allutamine kui ka neist loobumine on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Selle väite kinnituseks viitab Saksamaa asjakohasele kohtupraktikale. |
| --- | --- |

(82)

Saksamaa väidab, et nii nõuete allutamine kui ka neist loobumine on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Selle väite kinnituseks viitab Saksamaa asjakohasele kohtupraktikale.

| (83) | Osast nõuetest loobumist saab nõuda selleks, et suurendada tegelikult tagasimakstavat summat (11). Eraõiguslik võlausaldaja käituks oma kahju vähendamiseks nii. Juhul kui nõue ei ole piisavalt tagatud, suurendaks tagasimaksetähtaja pikendamise kokkulepe võimalust summa ilma kahjuta tagasi maksta, sest võlgnikul oleks võimalus kriisist üle saada ja olukorda parandada (12). Euroopa Liidu Üldkohus lükkab oma otsuses HAMSA kohtuasjas kõrvale komisjoni varasema tava, mille kohaselt nõuti eraõiguslikelt ja avalik-õiguslikelt võlausaldajatelt nõuetest loobumist võrdses proportsioonis nende võlaosaga. Kohus sedastas hoopis, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi saab kasutada ka siis, kui eri võlausaldajate nõuetest loobumiste suhe on asümmeetriline. Euroopa Liidu Üldkohus rõhutab, et määrav on see, kas võlausaldaja võlanõue on hüpoteegiga tagatud, eelisjärjekorras või n-ö tavaline, st määrav on eri võlausaldajate nõude rahuldamisjärk. Euroopa Liidu Üldkohus on leidnud oma otsuses HAMSA kohtuasjas, et avalik-õiguslik võlausaldaja käitub nagu eraõiguslik võlausaldaja, kui otsustab loobuda osast oma nõuetest pärast põhjaliku ja mõistliku hinnangu andmist sellele, kui palju tal oleks võimalik tagasi saada, milline on likvideerimisoht ja ettevõtte saneerimise võimalus (13). Lõpetuseks osutab Saksamaa komisjoni otsusele Huta Cynku juhtumis, et juhul kui ümberkorraldamisega kaasneb suurem tulu kui likvideerimisega, ei saa rääkida eelistest ega seega ka mitte riigiabist (14). |
| --- | --- |

(83)

Osast nõuetest loobumist saab nõuda selleks, et suurendada tegelikult tagasimakstavat summat (11). Eraõiguslik võlausaldaja käituks oma kahju vähendamiseks nii. Juhul kui nõue ei ole piisavalt tagatud, suurendaks tagasimaksetähtaja pikendamise kokkulepe võimalust summa ilma kahjuta tagasi maksta, sest võlgnikul oleks võimalus kriisist üle saada ja olukorda parandada (12). Euroopa Liidu Üldkohus lükkab oma otsuses HAMSA kohtuasjas kõrvale komisjoni varasema tava, mille kohaselt nõuti eraõiguslikelt ja avalik-õiguslikelt võlausaldajatelt nõuetest loobumist võrdses proportsioonis nende võlaosaga. Kohus sedastas hoopis, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi saab kasutada ka siis, kui eri võlausaldajate nõuetest loobumiste suhe on asümmeetriline. Euroopa Liidu Üldkohus rõhutab, et määrav on see, kas võlausaldaja võlanõue on hüpoteegiga tagatud, eelisjärjekorras või n-ö tavaline, st määrav on eri võlausaldajate nõude rahuldamisjärk. Euroopa Liidu Üldkohus on leidnud oma otsuses HAMSA kohtuasjas, et avalik-õiguslik võlausaldaja käitub nagu eraõiguslik võlausaldaja, kui otsustab loobuda osast oma nõuetest pärast põhjaliku ja mõistliku hinnangu andmist sellele, kui palju tal oleks võimalik tagasi saada, milline on likvideerimisoht ja ettevõtte saneerimise võimalus (13). Lõpetuseks osutab Saksamaa komisjoni otsusele Huta Cynku juhtumis, et juhul kui ümberkorraldamisega kaasneb suurem tulu kui likvideerimisega, ei saa rääkida eelistest ega seega ka mitte riigiabist (14).

| (84) | Sellest tulenevalt väidab Saksamaa, et arvestades WAKi seisundit põhivõlausaldajana ja tema nõuete madalamat rahuldamisjärku võrrelduna viinamarjakasvatajate ja veinimüüjatega omaga, oli nii nõuete allutamine kui ka neist loobumine kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga ja tegemist ei ole riigiabiga. Maksejõuetusmenetluses oleks WAK kaotanud vähemalt sama palju ja suure tõenäosusega oluliselt suurema summa oma järelejäänud nõudest. |
| --- | --- |

(84)

Sellest tulenevalt väidab Saksamaa, et arvestades WAKi seisundit põhivõlausaldajana ja tema nõuete madalamat rahuldamisjärku võrrelduna viinamarjakasvatajate ja veinimüüjatega omaga, oli nii nõuete allutamine kui ka neist loobumine kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga ja tegemist ei ole riigiabiga. Maksejõuetusmenetluses oleks WAK kaotanud vähemalt sama palju ja suure tõenäosusega oluliselt suurema summa oma järelejäänud nõudest.

| (85) | Üksnes tänu GfW maksejõuetuse vältimisele ning viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate järelejäänud nõuete rahuldamisele oli WAKil täielik tagatisõigus allesjäänud varude suhtes ja võimalus saada oma järelejäänud nõuetest tagasi rohkem, kui ta oleks saanud maksejõuetuse korral. |
| --- | --- |

(85)

Üksnes tänu GfW maksejõuetuse vältimisele ning viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate järelejäänud nõuete rahuldamisele oli WAKil täielik tagatisõigus allesjäänud varude suhtes ja võimalus saada oma järelejäänud nõuetest tagasi rohkem, kui ta oleks saanud maksejõuetuse korral.

| (86) | Ettevaatavalt oli WAKi käitumine Saksamaa arvates õige, eriti seetõttu, et tal õnnestus saada tagasi suurem summa tänu sellele, et ta muutis oma madala nõuete rahuldamisjärgu esmaseks tagatisõiguseks ja vältis GfWd ähvardavat maksejõuetust. Saksamaa leiab, et iga eraõiguslik pank oleks käitunud samas olukorras samamoodi. |
| --- | --- |

(86)

Ettevaatavalt oli WAKi käitumine Saksamaa arvates õige, eriti seetõttu, et tal õnnestus saada tagasi suurem summa tänu sellele, et ta muutis oma madala nõuete rahuldamisjärgu esmaseks tagatisõiguseks ja vältis GfWd ähvardavat maksejõuetust. Saksamaa leiab, et iga eraõiguslik pank oleks käitunud samas olukorras samamoodi.

| (87) | Saksamaa ametiasutuste arvates oleks GfW raamatupidamise eelhindamisel prognoositud, et GfW tegevuse jätkamisel oleks WAKil olnud võimalik saada tagasimakseid 5 112 918,81 euro ulatuses. Teisalt, kui GfW suhtes oleks alustatud maksejõuetusmenetlust, oleks WAKil olnud võimalik saada tagasimakseid üksnes kuni 2,4 miljoni euro ulatuses. Vahe on vähemalt 2,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(87)

Saksamaa ametiasutuste arvates oleks GfW raamatupidamise eelhindamisel prognoositud, et GfW tegevuse jätkamisel oleks WAKil olnud võimalik saada tagasimakseid 5 112 918,81 euro ulatuses. Teisalt, kui GfW suhtes oleks alustatud maksejõuetusmenetlust, oleks WAKil olnud võimalik saada tagasimakseid üksnes kuni 2,4 miljoni euro ulatuses. Vahe on vähemalt 2,7 miljonit eurot.

| (88) | See leidis kinnitust sõltumatu audiitori 3. veebruari 2003. aasta aruandes, (15) mille tellis WAK ja mille esitasid Saksamaa ametiasutused. Aruandes jõuti järeldusele, et WAKil oli majanduslikult otstarbekas oma nõuded allutada, loobuda osast neist nimetatud summa ulatuses ja loobuda ka tulevastest intressimaksetest. Saksamaa esitas selle järelduse kohta järgmised põhjendused.






  — | Kui WAK ei oleks oma nõudeid allutanud ega neist ja intressimaksetest loobunud, oleks GfW pidanud taotlema maksejõuetuks tunnistamist ning tema tegevus oleks lõpetatud. WAKi nõuded oleks pidanud saama rahuldada GfW varude müügist. |
| --- | --- | --- |

(88)

See leidis kinnitust sõltumatu audiitori 3. veebruari 2003. aasta aruandes, (15) mille tellis WAK ja mille esitasid Saksamaa ametiasutused. Aruandes jõuti järeldusele, et WAKil oli majanduslikult otstarbekas oma nõuded allutada, loobuda osast neist nimetatud summa ulatuses ja loobuda ka tulevastest intressimaksetest. Saksamaa esitas selle järelduse kohta järgmised põhjendused.

—

Kui WAK ei oleks oma nõudeid allutanud ega neist ja intressimaksetest loobunud, oleks GfW pidanud taotlema maksejõuetuks tunnistamist ning tema tegevus oleks lõpetatud. WAKi nõuded oleks pidanud saama rahuldada GfW varude müügist.

| — | Kui ettevõtte tegevus oleks lõpetatud, oleks GfW varude väärtus vähenenud. Tegelik varude müügist saadud tulu oleks olnud ainult umbes 50–70 % bilansilisest väärtusest. Seetõttu oleks tagatisõiguse võimaldamisel tulu olnud 1,84–2,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Kui ettevõtte tegevus oleks lõpetatud, oleks GfW varude väärtus vähenenud. Tegelik varude müügist saadud tulu oleks olnud ainult umbes 50–70 % bilansilisest väärtusest. Seetõttu oleks tagatisõiguse võimaldamisel tulu olnud 1,84–2,4 miljonit eurot.

| — | Maksejõuetusmenetlus on kulukas. |
| --- | --- |

—

Maksejõuetusmenetlus on kulukas.

| — | Saksa maksejõuetusseaduses (InsO) on sätestatud omandiõiguse säilitamisega hõlmatud toodete lahutamise õigus, ent selle kindlaksmääramise aluseks on maksejõuetushalduri võimalus valida lepingu täitmise ja varade lahutamise vahel (InsO paragrahv 103). Varade lahutamine on võimalik vaid siis, kui maksejõuetushaldur keeldub lepingut täitmast; sel juhul võib võlausaldaja lepingust taganeda ja nõuda varade lahutamist ning tal on õigus hüvitisele lepingu täitmata jätmise eest. Väljaostumaksed võidakse korvata. GfW omakorda võib nõuda juba tehtud makseid tagasi ja seda võidakse korvata lepingu täitmata jätmise eest makstava hüvitisega. |
| --- | --- |

—

Saksa maksejõuetusseaduses (InsO) on sätestatud omandiõiguse säilitamisega hõlmatud toodete lahutamise õigus, ent selle kindlaksmääramise aluseks on maksejõuetushalduri võimalus valida lepingu täitmise ja varade lahutamise vahel (InsO paragrahv 103). Varade lahutamine on võimalik vaid siis, kui maksejõuetushaldur keeldub lepingut täitmast; sel juhul võib võlausaldaja lepingust taganeda ja nõuda varade lahutamist ning tal on õigus hüvitisele lepingu täitmata jätmise eest. Väljaostumaksed võidakse korvata. GfW omakorda võib nõuda juba tehtud makseid tagasi ja seda võidakse korvata lepingu täitmata jätmise eest makstava hüvitisega.

| — | Seevastu pärast seda, kui WAK allutas osa oma nõudeid, oli GfW-l õiguspäraselt võimalik maksejõuetusmenetlust vältida ning WAK, kellel oli pärast osast nõuetest ja intressimaksetest loobumist rahuldamata nõudeid 5,15 miljoni euro ulatuses, võis loota nende tagasisaamist seetõttu, et GfW sai kauplemist jätkata. |
| --- | --- |

—

Seevastu pärast seda, kui WAK allutas osa oma nõudeid, oli GfW-l õiguspäraselt võimalik maksejõuetusmenetlust vältida ning WAK, kellel oli pärast osast nõuetest ja intressimaksetest loobumist rahuldamata nõudeid 5,15 miljoni euro ulatuses, võis loota nende tagasisaamist seetõttu, et GfW sai kauplemist jätkata.

| — | Samuti juhiti tähelepanu sellele, et maksejõuetusmenetluse algatamise korral oleks GfW võinud maksejõuetust käsitlevate eeskirjade kohaselt vaidlustada WAKile ajavahemikus 1. novembrist31. detsembrini 2000 tagasi makstud laenu 1 440 476,92 eurot. Sellega oleks kaasnenud WAKi kohustus see raha tagasi maksta. |
| --- | --- |

—

Samuti juhiti tähelepanu sellele, et maksejõuetusmenetluse algatamise korral oleks GfW võinud maksejõuetust käsitlevate eeskirjade kohaselt vaidlustada WAKile ajavahemikus 1. novembrist31. detsembrini 2000 tagasi makstud laenu 1 440 476,92 eurot. Sellega oleks kaasnenud WAKi kohustus see raha tagasi maksta.

| (89) | Saksamaa rõhutab, et järelhindamise põhjal oli nõuete allutamise ja neist loobumise võimalus majanduslikult otstarbekam, sest GfW maksejõuetust vältides saadud tagasimaksed olid 4 670 517,65 eurot ehk rohkem kui maksimaalselt 2,4 miljonit eurot, mis oleks saadud tagasi maksejõuetusmenetluse korral. |
| --- | --- |

(89)

Saksamaa rõhutab, et järelhindamise põhjal oli nõuete allutamise ja neist loobumise võimalus majanduslikult otstarbekam, sest GfW maksejõuetust vältides saadud tagasimaksed olid 4 670 517,65 eurot ehk rohkem kui maksimaalselt 2,4 miljonit eurot, mis oleks saadud tagasi maksejõuetusmenetluse korral.

| (90) | Saksamaa järeldab, et kuna nõuete allutamine ja neist loobumine oli kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga, ei olnud WAKi-poolse nõuete allutamise ja neist loobumise ajal tegemist viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antava abiga. |
| --- | --- |

(90)

Saksamaa järeldab, et kuna nõuete allutamine ja neist loobumine oli kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga, ei olnud WAKi-poolse nõuete allutamise ja neist loobumise ajal tegemist viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antava abiga.

VI.   ABI HINDAMINE

VI.1.   Ühine turukorraldus

| (91) | Enne kui jõustus nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 479/2008 (veinituru ühise korralduse kohta) (16), käsitleti viinamarjakasvatust ja viinamarjade töötlemist määruse (EÜ) nr 1493/1999 kohaselt. Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 71 on sätestatud, et selles käsitletud toodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 (praegu ELi toimimise lepingu artikleid 107, 108 ja 109). Enne 31. juulit 2000 käsitleti viinamarjakasvatust ja viinamarjade töötlemist määruse (EMÜ) nr 822/87 kohaselt. Määruse (EMÜ) nr 822/87 artiklis 76 on sätestatud, et määruse artiklis 1 loetletud toodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikleid 92, 93 ja 94 (praegu ELi toimimise lepingu artikleid 107, 108 ja 109). Seetõttu tuleb kõnealuseid meetmeid uurida riigiabi eeskirju arvesse võttes. |
| --- | --- |

(91)

Enne kui jõustus nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 479/2008 (veinituru ühise korralduse kohta) (16), käsitleti viinamarjakasvatust ja viinamarjade töötlemist määruse (EÜ) nr 1493/1999 kohaselt. Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 71 on sätestatud, et selles käsitletud toodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 (praegu ELi toimimise lepingu artikleid 107, 108 ja 109). Enne 31. juulit 2000 käsitleti viinamarjakasvatust ja viinamarjade töötlemist määruse (EMÜ) nr 822/87 kohaselt. Määruse (EMÜ) nr 822/87 artiklis 76 on sätestatud, et määruse artiklis 1 loetletud toodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikleid 92, 93 ja 94 (praegu ELi toimimise lepingu artikleid 107, 108 ja 109). Seetõttu tuleb kõnealuseid meetmeid uurida riigiabi eeskirju arvesse võttes.

VI.2.   Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (92) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist, keelatud niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(92)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist, keelatud niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (93) | WAK on avalik-õiguslik asutus, mida rahastatakse osaliselt Rheinland-Pfalzi liidumaa rahalistest vahenditest ja osaliselt maksulaadsetest lõivudest. Seetõttu rahastatakse meedet riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(93)

WAK on avalik-õiguslik asutus, mida rahastatakse osaliselt Rheinland-Pfalzi liidumaa rahalistest vahenditest ja osaliselt maksulaadsetest lõivudest. Seetõttu rahastatakse meedet riigi vahenditest.

| (94) | Ettevõttele antav abi näib kahjustavat nende liikmesriikide vahelist kaubandust, kus nimetatud ettevõte tegutseb liidusisesele kaubandusele avatud turul (17). Seal toimub ulatuslik liidusisene kauplemine põllumajandustoodetega. Seetõttu võib käesolev abi kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (18). |
| --- | --- |

(94)

Ettevõttele antav abi näib kahjustavat nende liikmesriikide vahelist kaubandust, kus nimetatud ettevõte tegutseb liidusisesele kaubandusele avatud turul (17). Seal toimub ulatuslik liidusisene kauplemine põllumajandustoodetega. Seetõttu võib käesolev abi kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (18).

| (95) | Euroopa Kohus on sedastanud, et hindamiseks, kas riiklik meede kujutab endast abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb samuti kindlaks teha, kas sellest kasu saav ettevõte saab majandusliku eelise, mida tal normaalsetes turutingimustes ei oleks tekkinud (19), ja/või kas meede võimaldas ettevõttel hoiduda kulutustest, mis oleks tavajuhul tulnud teha ettevõtte omavahenditest (20). Sellest tõepoolest piisab võimalikule konkurentsimoonutusele osutamiseks (21). |
| --- | --- |

(95)

Euroopa Kohus on sedastanud, et hindamiseks, kas riiklik meede kujutab endast abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb samuti kindlaks teha, kas sellest kasu saav ettevõte saab majandusliku eelise, mida tal normaalsetes turutingimustes ei oleks tekkinud (19), ja/või kas meede võimaldas ettevõttel hoiduda kulutustest, mis oleks tavajuhul tulnud teha ettevõtte omavahenditest (20). Sellest tõepoolest piisab võimalikule konkurentsimoonutusele osutamiseks (21).

VI.2.1.   Ettevõttele Gesellschaft für Weinabsatz (GfW) antava abi olemasolu

VI.2.1.a.   WAKi antud laen

| (96) | 1999. aasta sügisel andis WAK laenu 15 302 696,25 eurot. GfWlt nõuti intressi, mille määr jäi laenuperioodi jooksul vahemikku 3,28–5,25 %. Riskipreemiat ei nõutud. Saksamaa puhul jäi viitemäär sel perioodil vahemikku 5,23–6,33 %. |
| --- | --- |

(96)

1999. aasta sügisel andis WAK laenu 15 302 696,25 eurot. GfWlt nõuti intressi, mille määr jäi laenuperioodi jooksul vahemikku 3,28–5,25 %. Riskipreemiat ei nõutud. Saksamaa puhul jäi viitemäär sel perioodil vahemikku 5,23–6,33 %.

| (97) | Saksamaa nõustub komisjoni seisukohaga, et laenu ei antud turutingimustel. Kui laen oleks antud turutingimustel, oleks nõutud kõrgemat baasmäära ja arvestades laenutagatisena pakutavat piiratud tagatist, oleks lisandunud riskipreemia. |
| --- | --- |

(97)

Saksamaa nõustub komisjoni seisukohaga, et laenu ei antud turutingimustel. Kui laen oleks antud turutingimustel, oleks nõutud kõrgemat baasmäära ja arvestades laenutagatisena pakutavat piiratud tagatist, oleks lisandunud riskipreemia.

| (98) | Siit võib järeldada, et GfWle antud laen sisaldas riigiabi elementi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest GfW sai majandusliku eelise, mida tal normaalsetes turutingimustes ei oleks tekkinud. Abielement arvutatakse kohaldatava intressimäära ja viitemäära vahena, millele lisandub asjakohane riskipreemia. |
| --- | --- |

(98)

Siit võib järeldada, et GfWle antud laen sisaldas riigiabi elementi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest GfW sai majandusliku eelise, mida tal normaalsetes turutingimustes ei oleks tekkinud. Abielement arvutatakse kohaldatava intressimäära ja viitemäära vahena, millele lisandub asjakohane riskipreemia.

| (99) | Abi võimalik ülekandumine õigusjärglastele |
| --- | --- |

(99)

Abi võimalik ülekandumine õigusjärglastele

| (100) | Saksamaa sõnutsi GfW likvideeriti ja lõpetati 1. juunil 2005. Kõik ülejäänud tegevusalade allesjäänud varud müüdi maha. Kogu tulu kasutati WAKile tagasimaksete tegemiseks. Ostjaga (eraisik) lepiti kokku, et kõigi allesjäänud varude väärtus 31. detsembri 2004. aasta inventariloetelu järgi kantakse WAKile üle 2005. aasta lõpus. See väärtus oleks olnud algne ostuväärtus 79 579,79 eurot. GfW kustutati äriregistrist 2006. aastal. Ei ole ühtegi õigusjärglast ega juriidilist isikut, kellelt saaks abi tagasi nõuda. Väljakujunenud kohtupraktika (22) kohaselt ei ole Saksamaa sõnutsi tagasinõudmine seega võimalik. |
| --- | --- |

(100)

Saksamaa sõnutsi GfW likvideeriti ja lõpetati 1. juunil 2005. Kõik ülejäänud tegevusalade allesjäänud varud müüdi maha. Kogu tulu kasutati WAKile tagasimaksete tegemiseks. Ostjaga (eraisik) lepiti kokku, et kõigi allesjäänud varude väärtus 31. detsembri 2004. aasta inventariloetelu järgi kantakse WAKile üle 2005. aasta lõpus. See väärtus oleks olnud algne ostuväärtus 79 579,79 eurot. GfW kustutati äriregistrist 2006. aastal. Ei ole ühtegi õigusjärglast ega juriidilist isikut, kellelt saaks abi tagasi nõuda. Väljakujunenud kohtupraktika (22) kohaselt ei ole Saksamaa sõnutsi tagasinõudmine seega võimalik.

| (101) | Kuna GfW allesjäänud vara müüdi maha, oleks isik, kes need ostis, võinud GfW-le antud abist kasu saada. Et isik maksis algse ostuhinna ja turuhinnad on viimastel aastatel järsult langenud, on siiski selge, et ostja makstud hind oli vähemalt turuhind. Seetõttu leiab komisjon, et abi ei läinud üle GfW allesjäänud varude ostjale. Ühtlasi lõpetas GfW tegevuse ja seetõttu tagastatav abi puudub. |
| --- | --- |

(101)

Kuna GfW allesjäänud vara müüdi maha, oleks isik, kes need ostis, võinud GfW-le antud abist kasu saada. Et isik maksis algse ostuhinna ja turuhinnad on viimastel aastatel järsult langenud, on siiski selge, et ostja makstud hind oli vähemalt turuhind. Seetõttu leiab komisjon, et abi ei läinud üle GfW allesjäänud varude ostjale. Ühtlasi lõpetas GfW tegevuse ja seetõttu tagastatav abi puudub.

VI.2.1.b.   WAKi-poolne nõuete allutamine ja neist loobumine

| (102) | Nõuete allutamist ning nõuetest ja intressimaksetest loobumist rahastati WAKi omavahenditest ja WAKi võetud asjaomasest laenust ning seda loetakse riiklikest vahenditest rahastatuks. |
| --- | --- |

(102)

Nõuete allutamist ning nõuetest ja intressimaksetest loobumist rahastati WAKi omavahenditest ja WAKi võetud asjaomasest laenust ning seda loetakse riiklikest vahenditest rahastatuks.

| (103) | Et hinnata, kas nõuete allutamine ning nõuetest ja intressimaksetest loobumine kujutab endast GfWle antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb samuti kindlaks teha, kas GfW sai majandusliku eelise, mida tal normaalsetes turutingimustes ei oleks tekkinud, ja/või kas meede võimaldas GfWl hoiduda kulutustest, mis oleks tavajuhul tulnud teha tema omavahenditest. Kõnealune hindamine peab toimuma eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi abil. Eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga hinnatakse, kas eraõiguslik võlausaldaja oleks samasugustes turutingimustes käitunud või käitus samuti kui avalik-õiguslik võlausaldaja. |
| --- | --- |

(103)

Et hinnata, kas nõuete allutamine ning nõuetest ja intressimaksetest loobumine kujutab endast GfWle antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb samuti kindlaks teha, kas GfW sai majandusliku eelise, mida tal normaalsetes turutingimustes ei oleks tekkinud, ja/või kas meede võimaldas GfWl hoiduda kulutustest, mis oleks tavajuhul tulnud teha tema omavahenditest. Kõnealune hindamine peab toimuma eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi abil. Eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga hinnatakse, kas eraõiguslik võlausaldaja oleks samasugustes turutingimustes käitunud või käitus samuti kui avalik-õiguslik võlausaldaja.

| (104) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt saab osast nõuetest loobumist nõuda selleks, et suurendada tegelikult tagasimakstavat summat. Eraõiguslik võlausaldaja käituks oma kahju vähendamiseks nii (23). Juhul kui nõue ei ole piisavalt tagatud, suurendaks tagasimaksetähtaja pikendamise kokkulepe võimalust summa ilma kahjuta tagasi maksta, sest võlgnikul oleks võimalus kriisist üle saada ja olukorda parandada (24). |
| --- | --- |

(104)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt saab osast nõuetest loobumist nõuda selleks, et suurendada tegelikult tagasimakstavat summat. Eraõiguslik võlausaldaja käituks oma kahju vähendamiseks nii (23). Juhul kui nõue ei ole piisavalt tagatud, suurendaks tagasimaksetähtaja pikendamise kokkulepe võimalust summa ilma kahjuta tagasi maksta, sest võlgnikul oleks võimalus kriisist üle saada ja olukorda parandada (24).

| (105) | Euroopa Liidu Üldkohus lükkab oma otsuses HAMSA (25) kohtuasjas kõrvale komisjoni varasema tava, mille kohaselt nõuti eraõiguslikelt ja avalik-õiguslikelt võlausaldajatelt nõuetest loobumist võrdses proportsioonis nende võlaosaga. Kohus sedastas hoopis, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi saab kasutada ka siis, kui eri võlausaldajate nõuetest loobumise suhe on asümmeetriline. Kohtuotsuse punktid 168 ja 169 on järgmised:






  „168) | Kui olulistes majanduslikes raskustes olev äriühing teeb võlausaldajatele ettepaneku sõlmida leping või lepingute seeria oma võlgade haldamiseks eesmärgiga parandada oma olukorda ja vältida likvideerimist, peab iga võlausaldaja otsuse tegemisel kaaluma ühelt poolt summat, mida talle lepingu raames pakutakse, ja teiselt poolt summat, mille ta äriühingu likvideerimise korral hinnanguliselt saaks. Tema valikut mõjutab hulk asjaolusid, nt kas tema võlanõue on hüpoteegiga tagatud, eelisjärjekorras või n-ö tavaline, millist tüüpi ja millise ulatusega on tema tagatised, kas ta peab võimalikuks äriühingu olukorra paranemist, samuti kasu, mida ta saaks äriühingu likvideerimise korral. Kui näiteks selguks, et likvideerimise korral jätkub ettevõtte varade müügimaksumusest vaid hüpoteegi ja eelisnõuete katmiseks, oleksid eelisõiguseta nõuded väärtusetud. Sellise stsenaariumi korral ei oleks enamiku nõuete tühistamisega nõustumine eelisõiguseta võlausaldaja poolt tõesti mingi ohverdus. |
| --- | --- | --- |

(105)

Euroopa Liidu Üldkohus lükkab oma otsuses HAMSA (25) kohtuasjas kõrvale komisjoni varasema tava, mille kohaselt nõuti eraõiguslikelt ja avalik-õiguslikelt võlausaldajatelt nõuetest loobumist võrdses proportsioonis nende võlaosaga. Kohus sedastas hoopis, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi saab kasutada ka siis, kui eri võlausaldajate nõuetest loobumise suhe on asümmeetriline. Kohtuotsuse punktid 168 ja 169 on järgmised:

„168)

| 169) | Järelikult ei ole võlausaldajatele pakutavate valikuvõimaluste vastavaid väärtusi määravaid asjaolusid teadmata neid pakutava võlakustutusega nõustuma pannud põhjuste puhul iseenesest määravaks vaid tõsiasi, et eri võlausaldajate mahakantud summad on selgelt ebaproportsionaalsed.” |
| --- | --- |

169)

| (106) | Peale selle on Euroopa Liidu Üldkohus leidnud oma otsuses HAMSA (26) kohtuasjas, et avalik-õiguslik võlausaldaja käitub nagu eraõiguslik võlausaldaja, kui otsustab loobuda osast oma nõuetest pärast põhjaliku ja aruka hinnangu andmist sellele, kui palju tal oleks võimalik tagasi saada, milline on likvideerimisoht ja ettevõtte saneerimise võimalus. Viimaks otsustas komisjon Huta Cynku (27) juhtumis, et juhul kui ümberkorraldamisega kaasneb suurem tulu kui likvideerimisega, ei saa rääkida eelistest ega seega ka mitte riigiabist. |
| --- | --- |

(106)

Peale selle on Euroopa Liidu Üldkohus leidnud oma otsuses HAMSA (26) kohtuasjas, et avalik-õiguslik võlausaldaja käitub nagu eraõiguslik võlausaldaja, kui otsustab loobuda osast oma nõuetest pärast põhjaliku ja aruka hinnangu andmist sellele, kui palju tal oleks võimalik tagasi saada, milline on likvideerimisoht ja ettevõtte saneerimise võimalus. Viimaks otsustas komisjon Huta Cynku (27) juhtumis, et juhul kui ümberkorraldamisega kaasneb suurem tulu kui likvideerimisega, ei saa rääkida eelistest ega seega ka mitte riigiabist.

| (107) | Viidates eespool tsiteeritud kohtupraktikale, tuleb hindamisel, kas eraõiguslik võlausaldaja oleks käitunud või käitus samamoodi nagu WAK, uurida, millised olid WAKi valikud siis, kui jõuti järeldusele, et GfWd ähvardab maksejõuetus, ja milline oleks olnud nende valikutega seotud majanduslik mõju. Teise sammuna tuleb samamoodi uurida viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid ning seejärel hinnata, kas WAKi olukorda saab võrrelda viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate tegevusega ja hinnata selle põhjal. |
| --- | --- |

(107)

Viidates eespool tsiteeritud kohtupraktikale, tuleb hindamisel, kas eraõiguslik võlausaldaja oleks käitunud või käitus samamoodi nagu WAK, uurida, millised olid WAKi valikud siis, kui jõuti järeldusele, et GfWd ähvardab maksejõuetus, ja milline oleks olnud nende valikutega seotud majanduslik mõju. Teise sammuna tuleb samamoodi uurida viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid ning seejärel hinnata, kas WAKi olukorda saab võrrelda viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate tegevusega ja hinnata selle põhjal.

| (108) | Saanud teada, et GfWd ähvardab maksejõuetus, oli WAKil kaks valikut. Ta võinuks kas lubada algatada maksejõuetusmenetluse või püüda seda vältida ning jõuda GfWga kokkuleppele, mis võimaldanuks GfWl kauplemist jätkata. Saksamaa esitatud ja sõltumatu audiitori 3. veebruari 2003. aasta aruandes kinnitatud teabe põhjal (vt punkt 88) on Saksamaa arvates nende kahe otsusega seotud majanduslik mõju järgmine. Maksejõuetusmenetluse korral võinuks WAK ettevaatavalt loota, et talle makstakse tagasi maksimaalselt umbes 2,4 miljoni euro ulatuses nõudeid. Sõlmides GfWga lepingu, loobudes osast oma nõuetest ja võimaldades seega GfWl kauplemist jätkata, võis WAK ettevaatavalt loota tagasi saada umbes 5,1 miljoni euro ulatuses nõudeid. Nii jäi vaheks 2,7 miljonit eurot, mis võimaldas GfWl vältida maksejõuetusmenetlust. See, kas viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad soovivad samamoodi tegutseda, mõjutas tagasisaadavate summade arvutusi üksnes vähe, kuid ei muutnud kahe alternatiivi võrdluse tulemust. |
| --- | --- |

(108)

Saanud teada, et GfWd ähvardab maksejõuetus, oli WAKil kaks valikut. Ta võinuks kas lubada algatada maksejõuetusmenetluse või püüda seda vältida ning jõuda GfWga kokkuleppele, mis võimaldanuks GfWl kauplemist jätkata. Saksamaa esitatud ja sõltumatu audiitori 3. veebruari 2003. aasta aruandes kinnitatud teabe põhjal (vt punkt 88) on Saksamaa arvates nende kahe otsusega seotud majanduslik mõju järgmine. Maksejõuetusmenetluse korral võinuks WAK ettevaatavalt loota, et talle makstakse tagasi maksimaalselt umbes 2,4 miljoni euro ulatuses nõudeid. Sõlmides GfWga lepingu, loobudes osast oma nõuetest ja võimaldades seega GfWl kauplemist jätkata, võis WAK ettevaatavalt loota tagasi saada umbes 5,1 miljoni euro ulatuses nõudeid. Nii jäi vaheks 2,7 miljonit eurot, mis võimaldas GfWl vältida maksejõuetusmenetlust. See, kas viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad soovivad samamoodi tegutseda, mõjutas tagasisaadavate summade arvutusi üksnes vähe, kuid ei muutnud kahe alternatiivi võrdluse tulemust.

| (109) | Aruandes nimetatud 2,4 miljoni euro suurune summa, mille tagastamist maksejõuetuse korral prognoositi, põhineb Saksamaa oletusel, et viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate 4,4 miljoni euro suurused nõuded oleks tulnud rahuldada enne WAKi nõudeid. Ent Euroopa Komisjoni arvates oleks Saksa maksejõuetuseeskirja kohaselt tulnud enne WAKi võlgu tasuda üksnes pikendatud omandiõiguse säilitamisega viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele võlgnetud summa. Muud võlad oleksid olnud WAKi võlaga võrdses seisundis. Euroopa Komisjoni enda arvutuste kohaselt oleks WAK maksejõuetuse korral võinud isegi juhul, kui tema ning viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate nõuded olnuks kõik võrdses seisundis, oodata kõige rohkem 4,7 miljoni euro tagasimaksmist (võttes aluseks maksimaalse täieliku tagasimakse 6,8 miljonit eurot maksejõuetuse korral ja selle, et WAK ja viinamarjakasvatajad said tagasimakseid proportsionaalselt neile võlgnetud summadega: 10 miljonit eurot WAKile ning 4,4 miljonit viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele). Seetõttu võib järeldada, et ettevaatavalt oleks WAKi jaoks kõige kasulikum variant olnud lubada GfW-l maksejõuetust vältida. |
| --- | --- |

(109)

Aruandes nimetatud 2,4 miljoni euro suurune summa, mille tagastamist maksejõuetuse korral prognoositi, põhineb Saksamaa oletusel, et viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate 4,4 miljoni euro suurused nõuded oleks tulnud rahuldada enne WAKi nõudeid. Ent Euroopa Komisjoni arvates oleks Saksa maksejõuetuseeskirja kohaselt tulnud enne WAKi võlgu tasuda üksnes pikendatud omandiõiguse säilitamisega viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele võlgnetud summa. Muud võlad oleksid olnud WAKi võlaga võrdses seisundis. Euroopa Komisjoni enda arvutuste kohaselt oleks WAK maksejõuetuse korral võinud isegi juhul, kui tema ning viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate nõuded olnuks kõik võrdses seisundis, oodata kõige rohkem 4,7 miljoni euro tagasimaksmist (võttes aluseks maksimaalse täieliku tagasimakse 6,8 miljonit eurot maksejõuetuse korral ja selle, et WAK ja viinamarjakasvatajad said tagasimakseid proportsionaalselt neile võlgnetud summadega: 10 miljonit eurot WAKile ning 4,4 miljonit viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele). Seetõttu võib järeldada, et ettevaatavalt oleks WAKi jaoks kõige kasulikum variant olnud lubada GfW-l maksejõuetust vältida.

| (110) | Teisalt oli viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate ees hoopis teistsugune arvutus. Esiteks olid nad oma tarnitud kaupade eest juba 80 % maksest saanud. Teiseks saanuks nad GfW pakkumise kohaselt üksnes 10 % sellest 20 %, mis neile endiselt võlgneti. Tegelikult tähendas see, et kokkuleppe sõlmimise korral oleksid nad saanud veel üksnes 2 % kokkulepitud ostuhinnast. Seda oli kindlasti vähem, kui nad maksejõuetusmenetluse korral võisid loota, sõltumata oma nõuete rahuldamisjärgust (lihtsast, laiendatud või pikendatud omandiõiguse säilitamisest). Nad võisid loota tagasi saada keskmiselt 48 % oma järelejäänud nõuetest (2,1 miljonit eurot kogu 4,4 miljonist eurost, mis neile võlgneti). Seetõttu ei ole üllatav, et osa viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid lükkasid GfW pakkumise tagasi. Kolmandaks pidi olema ilmne, et WAKi huvides olnuks loobuda osast oma nõuetest ja vältida maksejõuetust, isegi kui viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad sama ei teinud, ning see võimaldanuks viinamarjakasvatajatel ja veinimüüjatel omakorda saada järelejäänud nõuetest tagasi rohkem kui pakutud 10 %. Neljandaks olid paljud neist GfW juba kohtusse kaevanud ja kohus oli teinud otsuse nende kasuks, kohustades GfWd rahuldama 80 % järelejäänud nõuetest. |
| --- | --- |

(110)

Teisalt oli viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate ees hoopis teistsugune arvutus. Esiteks olid nad oma tarnitud kaupade eest juba 80 % maksest saanud. Teiseks saanuks nad GfW pakkumise kohaselt üksnes 10 % sellest 20 %, mis neile endiselt võlgneti. Tegelikult tähendas see, et kokkuleppe sõlmimise korral oleksid nad saanud veel üksnes 2 % kokkulepitud ostuhinnast. Seda oli kindlasti vähem, kui nad maksejõuetusmenetluse korral võisid loota, sõltumata oma nõuete rahuldamisjärgust (lihtsast, laiendatud või pikendatud omandiõiguse säilitamisest). Nad võisid loota tagasi saada keskmiselt 48 % oma järelejäänud nõuetest (2,1 miljonit eurot kogu 4,4 miljonist eurost, mis neile võlgneti). Seetõttu ei ole üllatav, et osa viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid lükkasid GfW pakkumise tagasi. Kolmandaks pidi olema ilmne, et WAKi huvides olnuks loobuda osast oma nõuetest ja vältida maksejõuetust, isegi kui viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad sama ei teinud, ning see võimaldanuks viinamarjakasvatajatel ja veinimüüjatel omakorda saada järelejäänud nõuetest tagasi rohkem kui pakutud 10 %. Neljandaks olid paljud neist GfW juba kohtusse kaevanud ja kohus oli teinud otsuse nende kasuks, kohustades GfWd rahuldama 80 % järelejäänud nõuetest.

| (111) | Sellest võib järeldada, et olenemata asjaolust, et viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad ning WAK olid kõik GfW võlausaldajad, olid valikuvõimalused ja nende valikuvõimaluste tulemus WAKi ning viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate jaoks nii erinevad, et neid ei saanud võrrelda. Asjaolu, et viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad otsustasid oma nõuetest mitte loobuda, ei tohiks negatiivselt mõjutada analüüsi, kas WAK käitus eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaselt. |
| --- | --- |

(111)

Sellest võib järeldada, et olenemata asjaolust, et viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad ning WAK olid kõik GfW võlausaldajad, olid valikuvõimalused ja nende valikuvõimaluste tulemus WAKi ning viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate jaoks nii erinevad, et neid ei saanud võrrelda. Asjaolu, et viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad otsustasid oma nõuetest mitte loobuda, ei tohiks negatiivselt mõjutada analüüsi, kas WAK käitus eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaselt.

| (112) | WAKi eri valikuid võrreldes järeldab komisjon, et 4. detsembri 2000. aasta ja 21. veebruari 2001. aasta nõuete osaline allutamine ja neist loobumine kogusummas 5 005 441,60 eurot ning intressimaksetest loobumine alates 31. detsembrist 2000 oli WAKi jaoks kõige soodsam valik ja on seetõttu kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Nõuete allutamine ja neist loobumine on võla tähtaja pikendamine, mis on võlausaldajale likvideerimisega võrreldes kasulikum. Väljakujunenud kohtupraktika (28) kohaselt kaalub avalik-õiguslik võlausaldaja kasu, mida ta saab ümberkorralduskava alusel pakutud summa vastuvõtmisel, võrreldes kasuga, mida ta saab ettevõtte likvideerimise korral tõenäoliselt saadavast summast. Sellest tulenevalt ei saanud GfW ühtegi eelist, mida ta ei oleks normaalsetes turutingimustes saanud, ja seega ei antud GfWle osa WAKi nõuete allutamist ja neist loobumist käsitleva otsuse tulemusena riigiabi. |
| --- | --- |

(112)

WAKi eri valikuid võrreldes järeldab komisjon, et 4. detsembri 2000. aasta ja 21. veebruari 2001. aasta nõuete osaline allutamine ja neist loobumine kogusummas 5 005 441,60 eurot ning intressimaksetest loobumine alates 31. detsembrist 2000 oli WAKi jaoks kõige soodsam valik ja on seetõttu kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Nõuete allutamine ja neist loobumine on võla tähtaja pikendamine, mis on võlausaldajale likvideerimisega võrreldes kasulikum. Väljakujunenud kohtupraktika (28) kohaselt kaalub avalik-õiguslik võlausaldaja kasu, mida ta saab ümberkorralduskava alusel pakutud summa vastuvõtmisel, võrreldes kasuga, mida ta saab ettevõtte likvideerimise korral tõenäoliselt saadavast summast. Sellest tulenevalt ei saanud GfW ühtegi eelist, mida ta ei oleks normaalsetes turutingimustes saanud, ja seega ei antud GfWle osa WAKi nõuete allutamist ja neist loobumist käsitleva otsuse tulemusena riigiabi.

| (113) | Menetluse algatamisel väljendati kahtlust selle üle, kas WAK piirdus nõuete allutamisel ja neist loobumisel võimalikult vähesega. Saksamaa märkuste kohaselt loobus WAK osast oma GfW 2000. aasta puudujäägi katmiseks vajalikest nõuetest, mis oli Saksa maksejõuetuseeskirja (vt põhjendus 25) kohaselt maksejõuetusmenetluse vältimiseks ja GfW jätkuva kauplemise võimaldamiseks vältimatu. Esimeses GfW ja WAKi vahelises lepingus (sõlmiti 4. detsembril 2000) leppis WAK GfW maksejõuetuse vältimiseks temaga kokku nõuete allutamises GfW puudujäägiga võrdses summas pärast seda, kui viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad olid nõus loobuma 90 % oma ülejäänud nõuetest ja vajaduse korral loobuma selle nõude summast, mida nad olid nõus allutama (vt põhjendused 79 ja 80). Põhjus, miks loobumine oli esialgu arvatust suurem, oli see, et hoolimata WAKi ja GfW püüetest veenda viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid aitama omalt poolt GfW-l maksejõuetust vältida (vt põhjendused 79 ja 80), otsustasid viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad põhjenduses 110 nimetatud põhjustel ühestki oma nõudest mitte loobuda. Nagu põhjenduses 108 mainitud, oli viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate otsusel mitte loobuda osast oma järelejäänud nõuetest WAKi majanduslikule hinnangule vaid piiratud mõju ja see ei muutnud hinnangu tulemust, et WAKi jaoks oli majanduslikult kasulik võimaldada GfW-l maksejõuetusmenetlust vältida. |
| --- | --- |

(113)

Menetluse algatamisel väljendati kahtlust selle üle, kas WAK piirdus nõuete allutamisel ja neist loobumisel võimalikult vähesega. Saksamaa märkuste kohaselt loobus WAK osast oma GfW 2000. aasta puudujäägi katmiseks vajalikest nõuetest, mis oli Saksa maksejõuetuseeskirja (vt põhjendus 25) kohaselt maksejõuetusmenetluse vältimiseks ja GfW jätkuva kauplemise võimaldamiseks vältimatu. Esimeses GfW ja WAKi vahelises lepingus (sõlmiti 4. detsembril 2000) leppis WAK GfW maksejõuetuse vältimiseks temaga kokku nõuete allutamises GfW puudujäägiga võrdses summas pärast seda, kui viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad olid nõus loobuma 90 % oma ülejäänud nõuetest ja vajaduse korral loobuma selle nõude summast, mida nad olid nõus allutama (vt põhjendused 79 ja 80). Põhjus, miks loobumine oli esialgu arvatust suurem, oli see, et hoolimata WAKi ja GfW püüetest veenda viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid aitama omalt poolt GfW-l maksejõuetust vältida (vt põhjendused 79 ja 80), otsustasid viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad põhjenduses 110 nimetatud põhjustel ühestki oma nõudest mitte loobuda. Nagu põhjenduses 108 mainitud, oli viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate otsusel mitte loobuda osast oma järelejäänud nõuetest WAKi majanduslikule hinnangule vaid piiratud mõju ja see ei muutnud hinnangu tulemust, et WAKi jaoks oli majanduslikult kasulik võimaldada GfW-l maksejõuetusmenetlust vältida.

| (114) | Seetõttu järeldab komisjon, et WAKi nõuete osaline allutamine ja neist loobumine oli WAKi jaoks kõige kasulikum valik ja seetõttu kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga; niisiis ei peeta seda GfWle antud riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(114)

Seetõttu järeldab komisjon, et WAKi nõuete osaline allutamine ja neist loobumine oli WAKi jaoks kõige kasulikum valik ja seetõttu kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga; niisiis ei peeta seda GfWle antud riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

VI.2.2.   Viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antava abi olemasolu

| (115) | Ametliku uurimismenetluse algatamisel ja hilisemal pikendamisel tekkisid küsimused seoses võimaliku abiga viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele. Esiteks näis GfW poolt viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele ostu ajal antud nõuete rahuldamisjärk suhteliselt kõrge ja tekkisid kahtlused, kas neile antud rahuldamisjärk on tegelikult kooskõlas tavapärase äritavaga. Teiseks oli ostetud viinamarjavirde eest makstud hind hinnanguliselt kõrgem kui turuhind. Kolmandaks seati kahtluse alla viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate otsus mitte loobuda ühestki oma nõudest, kui GfWd ähvardas maksejõuetus, ning ka WAKi otsus allutada osa oma nõuetest ja loobuda siis neist, isegi kui viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad otsustasid mitte loobuda 90 % oma järelejäänud nõuetest (20 % varude väärtusest). |
| --- | --- |

(115)

Ametliku uurimismenetluse algatamisel ja hilisemal pikendamisel tekkisid küsimused seoses võimaliku abiga viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele. Esiteks näis GfW poolt viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele ostu ajal antud nõuete rahuldamisjärk suhteliselt kõrge ja tekkisid kahtlused, kas neile antud rahuldamisjärk on tegelikult kooskõlas tavapärase äritavaga. Teiseks oli ostetud viinamarjavirde eest makstud hind hinnanguliselt kõrgem kui turuhind. Kolmandaks seati kahtluse alla viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate otsus mitte loobuda ühestki oma nõudest, kui GfWd ähvardas maksejõuetus, ning ka WAKi otsus allutada osa oma nõuetest ja loobuda siis neist, isegi kui viinamarjakasvatajad ja veinimüüjad otsustasid mitte loobuda 90 % oma järelejäänud nõuetest (20 % varude väärtusest).

VI.2.2.a.   Viinamarjavirde ostu aeg – antud nõuete rahuldamisjärk

| (116) | Saksamaa kinnitas oma märkustes, et kõnealune lihtne, laiendatud või pikendatud omandireservatsioon, mis eri viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele seoses viinamarjavirde ostuga anti, oli tõepoolest kooskõlas tavapärase äritavaga. See tähendab, et kuigi see andis viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele suhteliselt kõrge nõuete rahuldamisjärgu, eriti neile, kellele anti pikendatud omandireservatsioon, oli see kooskõlas tavapärase äritavaga ja nõuete rahuldamisjärk ei olnud kõrgem, kui see oleks olnud eraisikust ostjaga kokkuleppeid sõlmides. |
| --- | --- |

(116)

Saksamaa kinnitas oma märkustes, et kõnealune lihtne, laiendatud või pikendatud omandireservatsioon, mis eri viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele seoses viinamarjavirde ostuga anti, oli tõepoolest kooskõlas tavapärase äritavaga. See tähendab, et kuigi see andis viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele suhteliselt kõrge nõuete rahuldamisjärgu, eriti neile, kellele anti pikendatud omandireservatsioon, oli see kooskõlas tavapärase äritavaga ja nõuete rahuldamisjärk ei olnud kõrgem, kui see oleks olnud eraisikust ostjaga kokkuleppeid sõlmides.

| (117) | Komisjon viitab soovitustele, (29) mille Trieris asuv Saksa veinitehaste ja veinimüüjate liit (Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier), Mainzis asuv Saksa veinimüüjate liit (Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz) ja Bonnis asuv Saksa viinamarjakasvatajate liit (Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) on registreerinud Saksamaa konkurentsiametis (Bundeskartellamt) kooskõlas Saksamaa konkurentsipiirangute vastase seaduse (Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30) paragrahvi 22 lõike 3 punktiga 2. Soovituste esimene versioon registreeriti 1990. aastal ja praegu kehtiv versioon 2005. aastal. Neist soovitustest selgub, et juhul kui kauba üleandmisel ei maksta kogu ostuhinda, peaks müüjale jääma omandireservatsioon kuni täishinna maksmiseni. Käesoleval juhul kindlustasid viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antud nõuete rahuldamisjärgud erineva tagatise. Üksnes neil, kellel oli pikendatud omandireservatsioon, oli täielik maksetagatis. Seega ei olnud viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate nõuete rahuldamisjärk üldiselt nii kõrge kui nimetatud soovitustes välja pakutu. Seetõttu nõustub komisjon soovitustele ja tegelikult antud nõuete rahuldamisjärgule viidates Saksamaa kinnitusele, et selline nõuete rahuldamisjärgu andmine, nagu käesoleval juhul viinamarjakasvatajate ja veinimüüjatega toimus, on tavapärane äritava ja et neile antud nõuete rahuldamisjärk ei olnud kõrgem, kui see oleks kahe eraettevõtja vahel sõlmitud tavalepingus, ning seetõttu ei ole tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon viitab soovitustele, (29) mille Trieris asuv Saksa veinitehaste ja veinimüüjate liit (Bundesverband der Deutschen Weinkellereien und des Weinfachhandels e.V., Trier), Mainzis asuv Saksa veinimüüjate liit (Bundesverband der Deutschen Weinkommissionäre e.V., Mainz) ja Bonnis asuv Saksa viinamarjakasvatajate liit (Deutsche Weinbauverband e.V., Bonn) on registreerinud Saksamaa konkurentsiametis (Bundeskartellamt) kooskõlas Saksamaa konkurentsipiirangute vastase seaduse (Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen) (30) paragrahvi 22 lõike 3 punktiga 2. Soovituste esimene versioon registreeriti 1990. aastal ja praegu kehtiv versioon 2005. aastal. Neist soovitustest selgub, et juhul kui kauba üleandmisel ei maksta kogu ostuhinda, peaks müüjale jääma omandireservatsioon kuni täishinna maksmiseni. Käesoleval juhul kindlustasid viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antud nõuete rahuldamisjärgud erineva tagatise. Üksnes neil, kellel oli pikendatud omandireservatsioon, oli täielik maksetagatis. Seega ei olnud viinamarjakasvatajate ja veinimüüjate nõuete rahuldamisjärk üldiselt nii kõrge kui nimetatud soovitustes välja pakutu. Seetõttu nõustub komisjon soovitustele ja tegelikult antud nõuete rahuldamisjärgule viidates Saksamaa kinnitusele, et selline nõuete rahuldamisjärgu andmine, nagu käesoleval juhul viinamarjakasvatajate ja veinimüüjatega toimus, on tavapärane äritava ja et neile antud nõuete rahuldamisjärk ei olnud kõrgem, kui see oleks kahe eraettevõtja vahel sõlmitud tavalepingus, ning seetõttu ei ole tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

VI.2.2.b.   Viinamarjavirde ostu aeg – ostetud viinamarjavirde eest makstud hind

| (118) | Menetluse algatamisel väideti, et hind, mida GfW ostetud viinamarjavirde eest maksis, oli turuhinnast kõrgem. Turuhinnana kasutati lauaveini hinda ja võrdlushinnaks oli 0,26 eurot liitri kohta. Saksamaa esitas oma märkustes olulist teavet GfW äristrateegia kohta, millest nähtub, et tavalise lauaveini turg ei ole asjaomane turg ning et GfW strateegia hõlmas kolme aspekti. Esimene oli osta lauaveini tootmiseks kasutatavat viinamarjavirret, millega osaleda ELi destilleerimiskavas (40 % varudest). Teine oli osta väga kvaliteetset viinamarjavirret kavatsusega müüa see vahuveini tootmiseks kasutatava väga kvaliteetse toorveini turul (60 % varudest). Kolmas oli osaleda 20 % varudega ELi ladustamiskavas, enne kui need vahuveini tootmise eesmärgil maha müüakse. Analüüsides, kas kaks toodet kuuluvad samale turule, kasutab komisjon oma teatist asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses
   (31). Teatise punktis 7 on sätestatud, et „asjaomane tooteturg hõlmab kõiki neid tooteid ja/või teenuseid, mis tarbijate seisukohast on oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad”. |
| --- | --- |

(118)

Menetluse algatamisel väideti, et hind, mida GfW ostetud viinamarjavirde eest maksis, oli turuhinnast kõrgem. Turuhinnana kasutati lauaveini hinda ja võrdlushinnaks oli 0,26 eurot liitri kohta. Saksamaa esitas oma märkustes olulist teavet GfW äristrateegia kohta, millest nähtub, et tavalise lauaveini turg ei ole asjaomane turg ning et GfW strateegia hõlmas kolme aspekti. Esimene oli osta lauaveini tootmiseks kasutatavat viinamarjavirret, millega osaleda ELi destilleerimiskavas (40 % varudest). Teine oli osta väga kvaliteetset viinamarjavirret kavatsusega müüa see vahuveini tootmiseks kasutatava väga kvaliteetse toorveini turul (60 % varudest). Kolmas oli osaleda 20 % varudega ELi ladustamiskavas, enne kui need vahuveini tootmise eesmärgil maha müüakse. Analüüsides, kas kaks toodet kuuluvad samale turule, kasutab komisjon oma teatist asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses
   (31). Teatise punktis 7 on sätestatud, et „asjaomane tooteturg hõlmab kõiki neid tooteid ja/või teenuseid, mis tarbijate seisukohast on oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad”.

| (119) | ELi destilleerimiskava ärakasutamiseks ostetud viinamarjavirde turg on loomulikult tavalise lauaveini turg. Ent asjaomane hind peab olema destilleerimisele saadetava veini eest makstav hind. |
| --- | --- |

(119)

ELi destilleerimiskava ärakasutamiseks ostetud viinamarjavirde turg on loomulikult tavalise lauaveini turg. Ent asjaomane hind peab olema destilleerimisele saadetava veini eest makstav hind.

| (120) | Nagu kõigil tavapärastel põllumajandusturgude sekkumismeetmetel, on ka määruse (EMÜ) nr 822/87 artiklis 38 sätestatud veini eeldestilleerimisel peamiseks eesmärgiks kõrvaldada veiniturul ülepakkumine ja seega pidi selle vabatahtliku destilleerimise hind olema piisavalt kõrge, et innustada tootjaid veini destilleerimisele saatma. Destilleerimismeetme tegelikuks aastahinnaks määras nõukogu 65 % niinimetatud soovitushinnast. |
| --- | --- |

(120)

Nagu kõigil tavapärastel põllumajandusturgude sekkumismeetmetel, on ka määruse (EMÜ) nr 822/87 artiklis 38 sätestatud veini eeldestilleerimisel peamiseks eesmärgiks kõrvaldada veiniturul ülepakkumine ja seega pidi selle vabatahtliku destilleerimise hind olema piisavalt kõrge, et innustada tootjaid veini destilleerimisele saatma. Destilleerimismeetme tegelikuks aastahinnaks määras nõukogu 65 % niinimetatud soovitushinnast.

| (121) | Soovitushinna enda kohta tegi nõukogu otsuse kord aastas ja hind kehtestati sõnaselgelt turu toetamiseks. Selleks tuli muidugi kehtestada piisavalt kõrge hind. Nõukogu 19. juuli 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1676/1999, millega kehtestatakse eri kategooria veinide soovitushind 1999/2000. veiniaastaks, (32) kehtestati eri kategooria veinide soovitushinnad. AII kategooria (valge lauavein viinamarjasortidest Sylvaner või Müller-Thurgau) hinnaks kehtestati 82,81 eurot hektoliiter ja AIII kategooria (valge lauavein viinamarjasordist Riesling) hinnaks 94,57 eurot hektoliiter. Komisjoni 26. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1681/1999 (millega kehtestatakse kokkuostuhinnad, toetused ning teatavad muud 1999/2000. veiniaastal veinisektoris sekkumismeetmete suhtes kehtivad summad) (33) III lisa kohaselt sõltub täpne destilleerimise eest makstav summa tarnitud veini alkoholisisaldusest, sest komisjon ei arvutanud tol aastal eeldestilleerimise hinda (65 % soovitushinnast) mitte hektoliitri kohta, vaid tegeliku alkoholisisalduse kohta hektoliitris. |
| --- | --- |

(121)

Soovitushinna enda kohta tegi nõukogu otsuse kord aastas ja hind kehtestati sõnaselgelt turu toetamiseks. Selleks tuli muidugi kehtestada piisavalt kõrge hind. Nõukogu 19. juuli 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1676/1999, millega kehtestatakse eri kategooria veinide soovitushind 1999/2000. veiniaastaks, (32) kehtestati eri kategooria veinide soovitushinnad. AII kategooria (valge lauavein viinamarjasortidest Sylvaner või Müller-Thurgau) hinnaks kehtestati 82,81 eurot hektoliiter ja AIII kategooria (valge lauavein viinamarjasordist Riesling) hinnaks 94,57 eurot hektoliiter. Komisjoni 26. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1681/1999 (millega kehtestatakse kokkuostuhinnad, toetused ning teatavad muud 1999/2000. veiniaastal veinisektoris sekkumismeetmete suhtes kehtivad summad) (33) III lisa kohaselt sõltub täpne destilleerimise eest makstav summa tarnitud veini alkoholisisaldusest, sest komisjon ei arvutanud tol aastal eeldestilleerimise hinda (65 % soovitushinnast) mitte hektoliitri kohta, vaid tegeliku alkoholisisalduse kohta hektoliitris.

| (122) | Komisjoni peamine ülesanne seoses veini destilleerimisega oli hinnata tegelikku turuolukorda ja selle põhjal kehtestada igas liikmesriigis igal aastal eeldestilleerimisele lubatavad kogused. Komisjoni 5. novembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2367/1999, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 822/87 artikli 38 kohaselt 1999/2000. aastaks eeldestilleerimine, (34) eraldati Saksa turule 1999/2000. veiniaastaks 148 000 hektoliitrit. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 546/2000 (35) suurendati seda 468 000 hektoliitrini. Määruses (EÜ) nr 2367/1999 piirati destilleerimisele saadetavat veinikogust 40 protsendini toodangust. Komisjoni andmetel destilleerisid Saksa tootjad kõnealuse kava kohaselt umbes 400 000 hektoliitrit. |
| --- | --- |

(122)

Komisjoni peamine ülesanne seoses veini destilleerimisega oli hinnata tegelikku turuolukorda ja selle põhjal kehtestada igas liikmesriigis igal aastal eeldestilleerimisele lubatavad kogused. Komisjoni 5. novembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2367/1999, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 822/87 artikli 38 kohaselt 1999/2000. aastaks eeldestilleerimine, (34) eraldati Saksa turule 1999/2000. veiniaastaks 148 000 hektoliitrit. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 546/2000 (35) suurendati seda 468 000 hektoliitrini. Määruses (EÜ) nr 2367/1999 piirati destilleerimisele saadetavat veinikogust 40 protsendini toodangust. Komisjoni andmetel destilleerisid Saksa tootjad kõnealuse kava kohaselt umbes 400 000 hektoliitrit.

| (123) | Saksamaa sõnutsi maksti destilleerimisele saadetud veini eest 0,50–0,55 eurot liitri kohta. Eeltoodud arvutusmeetodit arvesse võttes leiab komisjon, et Saksamaa nimetatud hind on realistlik. |
| --- | --- |

(123)

Saksamaa sõnutsi maksti destilleerimisele saadetud veini eest 0,50–0,55 eurot liitri kohta. Eeltoodud arvutusmeetodit arvesse võttes leiab komisjon, et Saksamaa nimetatud hind on realistlik.

| (124) | Komisjoni arvates kujunes ELi turusekkumisvahendi tõttu märkimisväärse osa veini jaoks välja kaks eraldi turgu: üks, kus maksti destilleerimisele saadetava veini eest võrdlushinda (antud juhul 0,50–0,55 eurot liitri kohta), ja teine, kus võrdlushinnaks oli turuhind. Seega ei saa menetluse algatamise otsuses nimetatud 0,26 eurot liitri kohta pidada destilleerimisele saatmiseks ostetud viinamarjavirde asjaomaseks võrdlushinnaks. |
| --- | --- |

(124)

Komisjoni arvates kujunes ELi turusekkumisvahendi tõttu märkimisväärse osa veini jaoks välja kaks eraldi turgu: üks, kus maksti destilleerimisele saadetava veini eest võrdlushinda (antud juhul 0,50–0,55 eurot liitri kohta), ja teine, kus võrdlushinnaks oli turuhind. Seega ei saa menetluse algatamise otsuses nimetatud 0,26 eurot liitri kohta pidada destilleerimisele saatmiseks ostetud viinamarjavirde asjaomaseks võrdlushinnaks.

| (125) | Et teha kindlaks, milline oli vahuveini tootmiseks kasutatava toorveini saamise eesmärgil ostetud viinamarjavirde asjaomane turg, on kõigepealt vaja hinnata, kas on olemas eraldi veiniturud ja kas GfW ostetud viinamarjavirre kuulub samale turule nagu lauavein. Samuti tuleb otsustada, kas kvaliteetsema veini eest võis saada kõrgemat hinda. Komisjon tugineb oma statistikas alati veini eri hindadele, mis olenevad kvaliteedist. Komisjoni enda veiniekspertide sõnul ei ole kõigi veinipartiide hind ühesugune ja olemasolevas veinistatistikas on esitatud üksnes eri kvaliteediga veinide keskmised hinnad. Tegelikku hinda mõjutab mitu tegurit. Peamised tegurid on kvaliteet, laagerdumine, maine, nõudlus ja tegelik alkoholisisaldus / Oechsle kraadid. Oechsle kraad näitab küpsust ja viinamarjade suhkrusisaldust. See on oluline, sest määrab veinile omase lõpliku alkoholisisalduse. Saksa veiniinstituudi (Deutsches Weininstitute) arvates eeldab vahuveini (sekti) tootmine toorveini suurt alkoholisisaldust (36). |
| --- | --- |

(125)

Et teha kindlaks, milline oli vahuveini tootmiseks kasutatava toorveini saamise eesmärgil ostetud viinamarjavirde asjaomane turg, on kõigepealt vaja hinnata, kas on olemas eraldi veiniturud ja kas GfW ostetud viinamarjavirre kuulub samale turule nagu lauavein. Samuti tuleb otsustada, kas kvaliteetsema veini eest võis saada kõrgemat hinda. Komisjon tugineb oma statistikas alati veini eri hindadele, mis olenevad kvaliteedist. Komisjoni enda veiniekspertide sõnul ei ole kõigi veinipartiide hind ühesugune ja olemasolevas veinistatistikas on esitatud üksnes eri kvaliteediga veinide keskmised hinnad. Tegelikku hinda mõjutab mitu tegurit. Peamised tegurid on kvaliteet, laagerdumine, maine, nõudlus ja tegelik alkoholisisaldus / Oechsle kraadid. Oechsle kraad näitab küpsust ja viinamarjade suhkrusisaldust. See on oluline, sest määrab veinile omase lõpliku alkoholisisalduse. Saksa veiniinstituudi (Deutsches Weininstitute) arvates eeldab vahuveini (sekti) tootmine toorveini suurt alkoholisisaldust (36).

| (126) | See kinnitab Saksamaa väiteid, et juhul kui lõppsaaduseks on vahuvein, peab viinamarjavirdes Oechsle kraade olema rohkem kui siis, kui lõppsaaduseks on lauavein, ning et rohkemate Oechsle kraadidega viinamarjavirde eest tuli maksta lisa. Seega nõustub komisjon Saksamaa väidetega, et on olemas eraldi turud ja vahuveini tootmiseks kasutatava viinamarjavirde hind peab tõesti olema kõrgem kui lauaveini tootmiseks kasutatava viinamarjavirde oma. Seetõttu nõustub komisjon ka sellega, et ostu ajal GfW makstud hinda ei saa võrrelda lauaveini hinnaga – 0,26 eurot liitri kohta –, nagu tehti menetluse algatamisel. |
| --- | --- |

(126)

See kinnitab Saksamaa väiteid, et juhul kui lõppsaaduseks on vahuvein, peab viinamarjavirdes Oechsle kraade olema rohkem kui siis, kui lõppsaaduseks on lauavein, ning et rohkemate Oechsle kraadidega viinamarjavirde eest tuli maksta lisa. Seega nõustub komisjon Saksamaa väidetega, et on olemas eraldi turud ja vahuveini tootmiseks kasutatava viinamarjavirde hind peab tõesti olema kõrgem kui lauaveini tootmiseks kasutatava viinamarjavirde oma. Seetõttu nõustub komisjon ka sellega, et ostu ajal GfW makstud hinda ei saa võrrelda lauaveini hinnaga – 0,26 eurot liitri kohta –, nagu tehti menetluse algatamisel.

| (127) | Saksamaa esitas veel teavet asjaomasel turul – vahuveini tootmiseks kasutatava väga kvaliteetse viinamarjavirde turul – saadava hinna kohta. Selle teabe kohaselt oli vahuveini tootmiseks kasutatava toorveini turul baashind ühe liitri 60 Oechsle kraadiga viinamarjavirde eest 0,312 eurot. Iga täiendava Oechsle kraadi eest (maksimumini, mis oli kuni 80 Oechsle kraadi) maksti 0,005 eurot liiter. Viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele maksti nende väga kvaliteetse viinamarjavirde eest ehk 60 % ostetud viinamarjavirde eest selle põhimõtte järgi. Samuti oli Saksamaa viinamarjakasvatajate liidu (Deutsche Weinbauverband) 1998.–2001. aasta impordistatistika kohaselt, mille Saksamaa esitas, vahuveini tootmiseks sobiva väga kvaliteetse imporditud pakendamata valge veini turuhind 0,38 eurot liitri kohta. |
| --- | --- |

(127)

Saksamaa esitas veel teavet asjaomasel turul – vahuveini tootmiseks kasutatava väga kvaliteetse viinamarjavirde turul – saadava hinna kohta. Selle teabe kohaselt oli vahuveini tootmiseks kasutatava toorveini turul baashind ühe liitri 60 Oechsle kraadiga viinamarjavirde eest 0,312 eurot. Iga täiendava Oechsle kraadi eest (maksimumini, mis oli kuni 80 Oechsle kraadi) maksti 0,005 eurot liiter. Viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele maksti nende väga kvaliteetse viinamarjavirde eest ehk 60 % ostetud viinamarjavirde eest selle põhimõtte järgi. Samuti oli Saksamaa viinamarjakasvatajate liidu (Deutsche Weinbauverband) 1998.–2001. aasta impordistatistika kohaselt, mille Saksamaa esitas, vahuveini tootmiseks sobiva väga kvaliteetse imporditud pakendamata valge veini turuhind 0,38 eurot liitri kohta.

| (128) | Komisjon on valmis nõustuma Saksamaa väidetega, et asjaomasel turul on liitri hind umbes 0,38 eurot, võttes aluseks komisjoni enda veiniekspertidelt saadud teabe veinihinna määramise kohta, Saksamaa veiniinstituudi eeltoodud teabe ja GfW äriplaanis sisalduva kasumiarvestuse. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon on valmis nõustuma Saksamaa väidetega, et asjaomasel turul on liitri hind umbes 0,38 eurot, võttes aluseks komisjoni enda veiniekspertidelt saadud teabe veinihinna määramise kohta, Saksamaa veiniinstituudi eeltoodud teabe ja GfW äriplaanis sisalduva kasumiarvestuse.

| (129) | Saksamaa esitatud GfW äriplaanist nähtub, et viinamarjavirde ostmise ajal lootis GfW saata 40 % varudest eeldestilleerimisele hinnaga 0,50–0,55 eurot liitri kohta, müüa 60 % varudest hinnaga 0,375 eurot liitri kohta ja saada 20 % varude puhul ELilt lisatoetust veini ladustamise eest 0,06 eurot liitri kohta, enne kui selle aasta hiljem hinnaga 0,375 eurot liitri kohta maha müüb. Kokkuvõttes lootis GfW müüa varud keskmiselt hinnaga 0,44–0,46 eurot liitri kohta ja teenida kasumit 0,06–0,09 eurot liitri kohta. Seega oleks kogukasum olnud umbes 2,64–3,96 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(129)

Saksamaa esitatud GfW äriplaanist nähtub, et viinamarjavirde ostmise ajal lootis GfW saata 40 % varudest eeldestilleerimisele hinnaga 0,50–0,55 eurot liitri kohta, müüa 60 % varudest hinnaga 0,375 eurot liitri kohta ja saada 20 % varude puhul ELilt lisatoetust veini ladustamise eest 0,06 eurot liitri kohta, enne kui selle aasta hiljem hinnaga 0,375 eurot liitri kohta maha müüb. Kokkuvõttes lootis GfW müüa varud keskmiselt hinnaga 0,44–0,46 eurot liitri kohta ja teenida kasumit 0,06–0,09 eurot liitri kohta. Seega oleks kogukasum olnud umbes 2,64–3,96 miljonit eurot.

| (130) | 1999. aastal saatis GfW eeldestilleerimisele 40 % oma varudest, mille eest talle maksti 0,50–0,55 eurot liitri kohta. Pidades silmas 1999. aasta lõpu veinituru hinnalangust, mida GfW eelmise aasta kõrgemaid hindasid arvestades ei oodanud, otsustas GfW mitte müüa oma allesjäänud varusid sel aastal, vaid ladustada need ja müüa nad 2000. aastal, või kui turuhinnad oleksid jäänud madalaks, kasutada ära teistkordset eeldestilleerimist. Kõnealune otsus põhines oletusel, et eeldestilleerimist jätkatakse. Ent uus määrus (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta kaotas eeldestilleerimise. Selle asemel võeti kasutusele alkohoolsete jookide turule tarnimiseks ette nähtud vabatahtliku destilleerimise võimalus. Uut kasutusele võetud erakorralist destilleerimismeedet saab kasutada üksnes erakorraliste turuhäirete korral. Määruse (EÜ) nr 1493/1999 põhjenduses 35 viidatakse sõnaselgelt destilleerimissüsteemi kõrvaldamisele kui ületootmisprobleemi kunstlikule lahendusele. Uus määrus jõustus 31. juulil 2000. |
| --- | --- |

(130)

1999. aastal saatis GfW eeldestilleerimisele 40 % oma varudest, mille eest talle maksti 0,50–0,55 eurot liitri kohta. Pidades silmas 1999. aasta lõpu veinituru hinnalangust, mida GfW eelmise aasta kõrgemaid hindasid arvestades ei oodanud, otsustas GfW mitte müüa oma allesjäänud varusid sel aastal, vaid ladustada need ja müüa nad 2000. aastal, või kui turuhinnad oleksid jäänud madalaks, kasutada ära teistkordset eeldestilleerimist. Kõnealune otsus põhines oletusel, et eeldestilleerimist jätkatakse. Ent uus määrus (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta kaotas eeldestilleerimise. Selle asemel võeti kasutusele alkohoolsete jookide turule tarnimiseks ette nähtud vabatahtliku destilleerimise võimalus. Uut kasutusele võetud erakorralist destilleerimismeedet saab kasutada üksnes erakorraliste turuhäirete korral. Määruse (EÜ) nr 1493/1999 põhjenduses 35 viidatakse sõnaselgelt destilleerimissüsteemi kõrvaldamisele kui ületootmisprobleemi kunstlikule lahendusele. Uus määrus jõustus 31. juulil 2000.

| (131) | GfW jaoks tähendas see, et 2000/2001. veiniaasta destilleerimismeetmed olid oluliselt vähem soodsad kui eelmiste aastate omad. Alkohoolsete jookide turule tarnimiseks ette nähtud destilleerimisel on võimalik saada ainult umbes pool varem saadud keskmisest hinnast, mis oli 0,50–0,55 eurot liitri kohta. |
| --- | --- |

(131)

GfW jaoks tähendas see, et 2000/2001. veiniaasta destilleerimismeetmed olid oluliselt vähem soodsad kui eelmiste aastate omad. Alkohoolsete jookide turule tarnimiseks ette nähtud destilleerimisel on võimalik saada ainult umbes pool varem saadud keskmisest hinnast, mis oli 0,50–0,55 eurot liitri kohta.

| (132) | Saksamaa arvates ei saanud sellist sündmuste kulgu prognoosida sel ajal, kui GfW otsustas veini laos hoida. Komisjon aga leiab, et tegelikult oli see sündmuste kulg ennustatav. Veinituru uues ühises korralduses on sõnaselgelt sätestatud destilleerimissüsteemi kõrvaldamine. Seega oleks GfW ajal, mil ta otsustas valida teistkordse destilleerimise, pidanud aru saama, et alates 2000. aasta teisest poolest ei paku destilleerimismeetmed veinituru hinnalanguse korral mingit leevendust. |
| --- | --- |

(132)

Saksamaa arvates ei saanud sellist sündmuste kulgu prognoosida sel ajal, kui GfW otsustas veini laos hoida. Komisjon aga leiab, et tegelikult oli see sündmuste kulg ennustatav. Veinituru uues ühises korralduses on sõnaselgelt sätestatud destilleerimissüsteemi kõrvaldamine. Seega oleks GfW ajal, mil ta otsustas valida teistkordse destilleerimise, pidanud aru saama, et alates 2000. aasta teisest poolest ei paku destilleerimismeetmed veinituru hinnalanguse korral mingit leevendust.

| (133) | Arutelu selle üle, kas GfW oleks pidanud määruse muutmisest teadma, ei ole siiski oluline. Ostu ajal kehtinud äriplaan, mille alusel tuleks GfW käitumist eraõigusliku investorina hinnata, sisaldas üksnes üht eeldestilleerimist, mis ka toimus ja mille eest GfW sai 0,50–0,55 eurot liitri kohta. See ei sisaldanud teistkordset eeldestilleerimist ning seega ei kuulunud sellisest destilleerimisest oodatav tulu ostuaegsesse üldisesse kasumiarvestusse. See ei olnud osa äriplaanist ja ehkki pole kahtlust, et GfW otsus valida turuhindade languse ajal teistkordne destilleerimine oli halb, ei saa seda pidada ostu ajal antud riigiabiks viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele. |
| --- | --- |

(133)

Arutelu selle üle, kas GfW oleks pidanud määruse muutmisest teadma, ei ole siiski oluline. Ostu ajal kehtinud äriplaan, mille alusel tuleks GfW käitumist eraõigusliku investorina hinnata, sisaldas üksnes üht eeldestilleerimist, mis ka toimus ja mille eest GfW sai 0,50–0,55 eurot liitri kohta. See ei sisaldanud teistkordset eeldestilleerimist ning seega ei kuulunud sellisest destilleerimisest oodatav tulu ostuaegsesse üldisesse kasumiarvestusse. See ei olnud osa äriplaanist ja ehkki pole kahtlust, et GfW otsus valida turuhindade languse ajal teistkordne destilleerimine oli halb, ei saa seda pidada ostu ajal antud riigiabiks viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele.

| (134) | Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et GfW maksis 1999. aasta sügisel ostetud viinamarjavirde eest turuhinda ja et seega ei antud viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(134)

Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et GfW maksis 1999. aasta sügisel ostetud viinamarjavirde eest turuhinda ja et seega ei antud viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

VI.2.2.c.   WAKi-poolse nõuete allutamise ja neist loobumise aeg

| (135) | Põhjenduses 114 jõuti järeldusele, et WAK allutas nõuded ja loobus neist üksnes enda huvides ja kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga ning seega ei olnud tegemist GfWle antud riigiabiga. Asjaolu, et WAKi otsus soosis viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid, ei ole oluline, sest see ei olnud kavatsus, vaid lihtsalt selle tagajärg, et WAK püüdis võimalikult palju oma vahendeid tagasi saada. |
| --- | --- |

(135)

Põhjenduses 114 jõuti järeldusele, et WAK allutas nõuded ja loobus neist üksnes enda huvides ja kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga ning seega ei olnud tegemist GfWle antud riigiabiga. Asjaolu, et WAKi otsus soosis viinamarjakasvatajaid ja veinimüüjaid, ei ole oluline, sest see ei olnud kavatsus, vaid lihtsalt selle tagajärg, et WAK püüdis võimalikult palju oma vahendeid tagasi saada.

| (136) | Komisjon järeldab, et oma nõudeid allutades ja neist loobudes ei andnud WAK viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon järeldab, et oma nõudeid allutades ja neist loobudes ei andnud WAK viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

VI.3.   Abi liigitamine ebaseaduslikuks abiks

| (137) | Et WAKilt GfWle antud laenus sisalduv abielement anti ja tasuti ilma komisjoni enne teavitamata, on see nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (37) artikli 1 punkti f tähenduses ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(137)

Et WAKilt GfWle antud laenus sisalduv abielement anti ja tasuti ilma komisjoni enne teavitamata, on see nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (37) artikli 1 punkti f tähenduses ebaseaduslik.

VI.4.   Aluslepingu artiklis 107 sätestatud erandid seoses GfW-le antud laenuga

| (138) | Seetõttu tuleb uurida, kas saab kohaldada mõnda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud riigiabi keelu erandit. |
| --- | --- |

(138)

Seetõttu tuleb uurida, kas saab kohaldada mõnda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud riigiabi keelu erandit.

| (139) | Praeguse seisukoha järgi ei saa artikli 107 lõikes 2 ja lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandeid kohaldada, sest kõnealune abi ei ole:






  — | abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega |
| --- | --- | --- |

(139)

Praeguse seisukoha järgi ei saa artikli 107 lõikes 2 ja lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandeid kohaldada, sest kõnealune abi ei ole:

—

abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega

| — | abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks ega |
| --- | --- |

—

abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks ega

| — | abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

—

abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (140) | Seega on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c ainus erand, mida oleks võimalik kohaldada. |
| --- | --- |

(140)

Seega on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c ainus erand, mida oleks võimalik kohaldada.

| (141) | Abi andmise ajal hinnati toormetootjatele antud abi otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt. Tollase praktika järgi võis investeeringu- ja laenutoetust, toetust loomakasvatussektorile, tootjaorganisatsioonidele, reklaamile ja müügiedendusele, haigustest põhjustatud kahjude hüvitist, kindlustuspreemiaid ja tehnilist abi pidada teatavate kriteeriumide täitmise korral siseturuga kokkusobivaks. Ent ühtki nimetatud kokkusobiva abi vormi ei saa kasutada kõnealuse abi suhtes erandi kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(141)

Abi andmise ajal hinnati toormetootjatele antud abi otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt. Tollase praktika järgi võis investeeringu- ja laenutoetust, toetust loomakasvatussektorile, tootjaorganisatsioonidele, reklaamile ja müügiedendusele, haigustest põhjustatud kahjude hüvitist, kindlustuspreemiaid ja tehnilist abi pidada teatavate kriteeriumide täitmise korral siseturuga kokkusobivaks. Ent ühtki nimetatud kokkusobiva abi vormi ei saa kasutada kõnealuse abi suhtes erandi kohaldamiseks.

| (142) | Peale selle uuris komisjon ammendavuse huvides, kas käesoleva juhtumi suhtes saab kohaldada raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid. Esimene tingimus päästmis- või ümberkorraldamisabi saamiseks on see, et äriühingut saaks pidada raskustes olevaks raskustes olevate äriühingute päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses (38). Komisjoni valduses olevast teabest ei ilmne, et ettevõte oleks abi andmise ajal olnud raskustes nimetatud suuniste tähenduses. Alles aasta hiljem sattus GfW turuhindade äkklanguse tõttu raskustesse. |
| --- | --- |

(142)

Peale selle uuris komisjon ammendavuse huvides, kas käesoleva juhtumi suhtes saab kohaldada raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid. Esimene tingimus päästmis- või ümberkorraldamisabi saamiseks on see, et äriühingut saaks pidada raskustes olevaks raskustes olevate äriühingute päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses (38). Komisjoni valduses olevast teabest ei ilmne, et ettevõte oleks abi andmise ajal olnud raskustes nimetatud suuniste tähenduses. Alles aasta hiljem sattus GfW turuhindade äkklanguse tõttu raskustesse.

| (143) | Igal juhul rõhutab komisjon, et selleks, et täita oma kohustust komisjoniga koostööd teha, peab asjaomane liikmesriik esitama kogu teabe, mis võimaldab komisjonil kontrollida, kas seda erandit lubavad tingimused, millest lähtudes ta abisaamist taotleb, (39) on täidetud. Käesoleval juhul ei ole Saksamaa esitanud piisavat teavet, mis võimaldaks komisjonil andmeid nende suuniste valguses uurida, samuti ei ole nad esitanud piisavalt dokumente, mis võimaldaks komisjonil abi hinnata punktis 126 nimetatud kokkusobiva abi muude vormide valguses, vaatamata komisjoni sellekohastele viidetele uurimismenetluse algatamise otsuse punktis 44. |
| --- | --- |

(143)

Igal juhul rõhutab komisjon, et selleks, et täita oma kohustust komisjoniga koostööd teha, peab asjaomane liikmesriik esitama kogu teabe, mis võimaldab komisjonil kontrollida, kas seda erandit lubavad tingimused, millest lähtudes ta abisaamist taotleb, (39) on täidetud. Käesoleval juhul ei ole Saksamaa esitanud piisavat teavet, mis võimaldaks komisjonil andmeid nende suuniste valguses uurida, samuti ei ole nad esitanud piisavalt dokumente, mis võimaldaks komisjonil abi hinnata punktis 126 nimetatud kokkusobiva abi muude vormide valguses, vaatamata komisjoni sellekohastele viidetele uurimismenetluse algatamise otsuse punktis 44.

| (144) | Abimeetmeid, mille kokkusobivust tuleb hinnata otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c põhjal, tuleb võtta väga piiratult. Tuleb selgelt näidata, et abimeetme positiivne mõju kaalub üles kahjuliku mõju, mida abi võib konkurentsile ja siseturu nõuetekohasele toimimisele avaldada. Ühepoolseid riigiabi meetmeid, mille eesmärk on vaid tootjate rahalist seisundit parandada, kuid mis ei aita kuidagi kaasa asjaomase sektori arengule, ei loeta neile kriteeriumidele vastavaks ning seega kujutavad need endast tegevusabi, mis on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(144)

Abimeetmeid, mille kokkusobivust tuleb hinnata otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c põhjal, tuleb võtta väga piiratult. Tuleb selgelt näidata, et abimeetme positiivne mõju kaalub üles kahjuliku mõju, mida abi võib konkurentsile ja siseturu nõuetekohasele toimimisele avaldada. Ühepoolseid riigiabi meetmeid, mille eesmärk on vaid tootjate rahalist seisundit parandada, kuid mis ei aita kuidagi kaasa asjaomase sektori arengule, ei loeta neile kriteeriumidele vastavaks ning seega kujutavad need endast tegevusabi, mis on siseturuga kokkusobimatu.

| (145) | Eeltoodud põhjustel ei vasta GfW-le antud abi laenuelemendina ühelegi artikli 107 lõikes 3 sätestatud võimalikule erandile. Seetõttu on see siseturuga kokkusobimatu abi. |
| --- | --- |

(145)

Eeltoodud põhjustel ei vasta GfW-le antud abi laenuelemendina ühelegi artikli 107 lõikes 3 sätestatud võimalikule erandile. Seetõttu on see siseturuga kokkusobimatu abi.

| (146) | Ühtki muud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c toodud erandit ei saa kohaldada. |
| --- | --- |

(146)

Ühtki muud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c toodud erandit ei saa kohaldada.

VII.   JÄRELDUSED

| (147) | Eeltoodud põhjustel tõdeb komisjon, et GfW-le antud laenu ei või käsitada siseturuga kokkusobivana. Samuti leiab komisjon, et Saksamaa rakendas meedet ebaseaduslikult. |
| --- | --- |

(147)

Eeltoodud põhjustel tõdeb komisjon, et GfW-le antud laenu ei või käsitada siseturuga kokkusobivana. Samuti leiab komisjon, et Saksamaa rakendas meedet ebaseaduslikult.

| (148) | Eeltoodud põhjustel leiab komisjon, et järgnenud nõuete allutamine ning nõuetest ja tulevastest intressimaksetest loobumine ei ole GfW-le ega viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antud riigiabi. |
| --- | --- |

(148)

Eeltoodud põhjustel leiab komisjon, et järgnenud nõuete allutamine ning nõuetest ja tulevastest intressimaksetest loobumine ei ole GfW-le ega viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antud riigiabi.

| (149) | Eeltoodud põhjustel leiab komisjon, et viinamarjavirre osteti turuhinnaga ja kooskõlas üldlevinud äritavaga ning seetõttu ei ole tegemist viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antud riigiabiga. |
| --- | --- |

(149)

Eeltoodud põhjustel leiab komisjon, et viinamarjavirre osteti turuhinnaga ja kooskõlas üldlevinud äritavaga ning seetõttu ei ole tegemist viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antud riigiabiga.

| (150) | Kui ebaseaduslikult antud riigiabi on siseturuga kokkusobimatu, on selle loomulikuks tagajärjeks abi tagasinõudmine, et taastada võimaluse piires enne abi andmist valitsenud konkurentsiseisund. |
| --- | --- |

(150)

Kui ebaseaduslikult antud riigiabi on siseturuga kokkusobimatu, on selle loomulikuks tagajärjeks abi tagasinõudmine, et taastada võimaluse piires enne abi andmist valitsenud konkurentsiseisund.

| (151) | Kuna GfW-l puudub õigusjärglane, ei ole väljakujunenud kohtupraktika (40) kohaselt tagasinõudmine võimalik, |
| --- | --- |

(151)

Kuna GfW-l puudub õigusjärglane, ei ole väljakujunenud kohtupraktika (40) kohaselt tagasinõudmine võimalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa poolt ebaseaduslikult ettevõttele Gesellschaft für Weinabsatz Pfalz GmbH Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 vastuolus antud riigiabi, mis on GfW-le võimaldatud laenu eest nõutud intressimäära ja turuintressimäära vahe koos riskipreemiaga, mida oleks tulnud laenu suhtes kohaldada, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

WAKi-poolne nõuete allutamine ja neist loobumine ei ole GfW-le ega viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antud riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

GfW viinamarjavirde ost 1999. aastal ei ole viinamarjakasvatajatele ja veinimüüjatele antud riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 4

Saksamaa ei pea artiklis 1 nimetatud abi abisaajalt tagasi nõudma, sest abisaaja on maksejõuetu, likvideeritud ja äriregistrist kustutatud ning tal puudub õigusjärglane.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 29. juuni 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 asendati 1. detsembril 2009 ELi toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. Kõnealused artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  ELT C 69, 19.3.2004, lk 11 ja ELT C 329, 24.12.2008, lk 18.

2

(3)  ELT C 69, 19.3.2004, lk 11.

3

(4)  Kaebuse esitaja saatis komisjonile meeldetuletuskirju, kuid ei esitanud täiendavaid ametlikke seisukohti.

4

(5)  ELT C 329, 24.12.2008, lk 18.

5

(6)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 822/87, 16. märts 1987, veinituru ühise korralduse kohta (EÜT L 84, 27.3.1987, lk 1), alates 1. augustist 2000 nõukogu määrus (EÜ) nr 1493/1999, 17. mai 1999, veinituru ühise korralduse kohta (EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1).

6

(7)  Vt näiteks nõukogu 19. detsembri 2000 otsust 2000/808/EÜ Saksamaa Liitvabariigi pädevate ametiasutuste poolt erakorralise riigiabi andmise kohta teatavate veinisektori toodete destilleerimiseks (EÜT L 328, 23.12.2000, lk 49).

7

(8)  EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3.

8

(9)  EÜT C 241, 26.8.1999, lk 9.

9

(10)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas C-142/87: Belgia vs. komisjon (Tubemeuse) (EKL 1990, lk I-959).

10

vs.

(11)  Euroopa Kohtu 29. aprilli 1999. aasta otsus kohtuasjas C-342/96: Hispaania vs. komisjon (EKL 1999, lk I-2459).

11

vs.

(12)  Euroopa Kohtu 22. novembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-525/04: Hispaania vs. Lenzing (EKL 2007, lk I-9947).

12

vs.

(13)  Euroopa Liidu Üldkohtu 11. juuli 2002. aasta otsus kohtuasjas T-152/99: HAMSA vs. komisjon (EKL 2002, lk II-3049).

13

vs.

(14)  Komisjoni otsus 2008/142/EÜ, 25. september 2007, riigiabi C 32/06 (ex N 179/06) kohta, mida Poola on andnud ettevõtjale Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA.

14

(15)  Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Falk & Co. GmbH

15

(16)  ELT L 148, 6.6.2008, lk 1.

16

(17)  Vt eelkõige Euroopa Kohtu 13. juuli 1988. aasta otsust kohtuasjas C-102/87: Prantsuse Vabariik vs. komisjon (EKL 1988, lk I4067).

17

vs.

(18)  Saksamaa importis 1999. aastal ühendusse 10 364 600 liitrit ja eksportis 1 881 900 liitrit veini. Rheinland-Pfalzi liidumaa kohta eraldi andmeid ei ole. (Allikas: riiklik statistikaamet).

18

(19)  Euroopa Kohtu 11. juuli 1996. aasta otsus kohtuasjas C-39/94: SFEI jt (EKL 1996, lk I-3547, punkt 60).

19

(20)  Euroopa Kohtu 14. veebruari 1990. aasta otsus kohtuasjas C-301/87: Prantsuse Vabariik vs. komisjon (EKL 1990, lk I-307, punkt 41).

20

vs.

(21)  Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas C-730/79: Philip Morris vs. komisjon (EKL 1980, lk 2671).

21

vs.

(22)  Vt joonealune märkus nr 10.

22

(23)  Vt joonealune märkus nr 11.

23

(24)  Vt joonealune märkus nr 12.

24

(25)  Vt joonealune märkus nr 13.

25

(26)  Vt joonealune märkus nr 13.

26

(27)  Vt joonealune märkus nr 14.

27

(28)  Euroopa Kohtu 29. aprilli 1999. aasta otsus kohtuasjas C-342/96: Hispaania vs. komisjon (EKL 1999, lk I-2459, punkt 46); Euroopa Kohtu 29. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-256/97: DMT (EKL 1999, lk I-3913, punkt 24) ja Esimese Astme Kohtu 11. juuli 2002. aasta otsus kohtuasjas T-152/99: HAMSA vs. komisjon (EKL 2002, lk II-3049, punkt 168).

28

vs.

vs.

(29)  http://www.doerr-weinkommission.de/fileadmin/user_upload/agb_doerr.pdf

29

(30)  http://www.bundeskartellamt.de/wDeutsch/download/pdf/Merkblaetter/Merkblaetter_deutsch/Konditionenempfehlungen0509.pdf

30

(31)  EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5.

31

(32)  EÜT L 199, 30.7.1999, lk 7.

32

(33)  EÜT L 199, 30.7.1999, lk 15.

33

(34)  EÜT L 283, 6.11.1999, lk 10.

34

(35)  EÜT L 67, 15.3.2000, lk 7.

35

(36)  http://www.deutscheweine.de/icc/Internet-EN/nav/0f2/0f207d71-9ffe-401e-76cd-461d7937aae2&sel_uCon=02a235d6-994d-7017-288b-5952196117f5&uTem=0e3307d7-19ff-e401-e76c-d461d7937aae

36

(37)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

37

(38)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

38

(39)  Euroopa Liidu Üldkohtu 15. juuni 2005. aasta otsus kohtuasjas T-171/02: Regione autonoma della Sardegna vs. komisjon (EKL 2005, lk II-2123, punkt 129).

39

vs.

(40)  Euroopa Kohtu 2. juuli 2002. aasta otsus kohtuasjas C-499/99: komisjon vs. Hispaania (Magefesa) (EKL 2002, lk I-6031).

40

vs.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 139/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 139/18

---

KOMISJONI OTSUS,

29. juuni 2011,

riigiabi SA.32504 (2011/N) ja C 11/10 (ex N 667/09) kohta, mida Iirimaa andis ettevõtjatele Anglo Irish Bank ja Irish Nationwide Building Society

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4432 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/269/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Anglo Irish Bank

| (1) | 14. jaanuari 2009. aasta otsusega kiitis komisjon ajutiselt heaks ettevõtja Anglo Irish Bank (edaspidi „Anglo”) rekapitaliseerimise (2). Rekapitaliseerimist ei teostatud, sest Iirimaa otsustas Anglo selle asemel riigistada. 16. veebruari 2009. aasta otsusega järeldas komisjon, et riigistamine ei hõlmanud riigiabi (3). |
| --- | --- |

(1)

14. jaanuari 2009. aasta otsusega kiitis komisjon ajutiselt heaks ettevõtja Anglo Irish Bank (edaspidi „Anglo”) rekapitaliseerimise (2). Rekapitaliseerimist ei teostatud, sest Iirimaa otsustas Anglo selle asemel riigistada. 16. veebruari 2009. aasta otsusega järeldas komisjon, et riigistamine ei hõlmanud riigiabi (3).

| (2) | 26. juuni 2009. aasta otsusega andis komisjon loa anda Anglole kuueks kuuks erakorralist abi 4 miljardi (4 000 miljoni) euro suuruse kapitalisüsti näol Euroopa ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel; komisjon võttis arvesse Iirimaa kohustust teatada komisjonile 2009. aasta novembri lõpuks restruktureerimiskavast (4). |
| --- | --- |

(2)

26. juuni 2009. aasta otsusega andis komisjon loa anda Anglole kuueks kuuks erakorralist abi 4 miljardi (4 000 miljoni) euro suuruse kapitalisüsti näol Euroopa ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel; komisjon võttis arvesse Iirimaa kohustust teatada komisjonile 2009. aasta novembri lõpuks restruktureerimiskavast (4).

| (3) | 30. novembril 2009 teatas Iirimaa komisjonile Anglo koostatud restruktureerimiskavast (5) (edaspidi „Anglo algne restruktureerimiskava”). 24. novembril ja 18. detsembril 2009 saatis komisjon Iirimaale seoses Anglo algse restruktureerimiskavaga teabenõuded. |
| --- | --- |

(3)

30. novembril 2009 teatas Iirimaa komisjonile Anglo koostatud restruktureerimiskavast (5) (edaspidi „Anglo algne restruktureerimiskava”). 24. novembril ja 18. detsembril 2009 saatis komisjon Iirimaale seoses Anglo algse restruktureerimiskavaga teabenõuded.

| (4) | 17. veebruaril 2010 teatas Iirimaa komisjonile kavatsusest teha Anglosse veel üks kapitalisüst kuni 10,44 miljardi euro suuruses summas (edaspidi „teine rekapitaliseerimine”). |
| --- | --- |

(4)

17. veebruaril 2010 teatas Iirimaa komisjonile kavatsusest teha Anglosse veel üks kapitalisüst kuni 10,44 miljardi euro suuruses summas (edaspidi „teine rekapitaliseerimine”).

| (5) | 31. märtsi 2010. aasta otsusega (6) kiitis komisjon teise rekapitaliseerimise ajutiselt heaks kuni lõpliku otsuse tegemiseni Anglo restruktureerimiskava kohta. Samas otsuses otsustas komisjon algatada ka Anglo algse restruktureerimiskava ja Iirimaa poolt seoses Angloga võetud muude abimeetmete suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „algatamisotsus”). Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas7. augustil 2010. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abi kohta oma märkused. Kolmandad isikud märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(5)

31. märtsi 2010. aasta otsusega (6) kiitis komisjon teise rekapitaliseerimise ajutiselt heaks kuni lõpliku otsuse tegemiseni Anglo restruktureerimiskava kohta. Samas otsuses otsustas komisjon algatada ka Anglo algse restruktureerimiskava ja Iirimaa poolt seoses Angloga võetud muude abimeetmete suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „algatamisotsus”). Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas7. augustil 2010. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abi kohta oma märkused. Kolmandad isikud märkusi ei esitanud.

| (6) | 31. mail 2010 esitas Iirimaa ettevõtja Anglo Irish Bank läbivaadatud restruktureerimiskava (edaspidi „Anglo teine restruktureerimiskava”). |
| --- | --- |

(6)

31. mail 2010 esitas Iirimaa ettevõtja Anglo Irish Bank läbivaadatud restruktureerimiskava (edaspidi „Anglo teine restruktureerimiskava”).

| (7) | 2. juunil 2010 saatis komisjon Iirimaale seoses Anglo teise restruktureerimiskavaga teabenõude. Komisjoni ametnikud, Iiri ametiasutused ja Anglo esindajad arutasid neid küsimusi 24. juunil 2010 toimunud kohtumisel. Peale selle vastasid Iiri ametiasutused kõnealustele küsimustele kirjalikult 9. ja 12. juulil 2010. |
| --- | --- |

(7)

2. juunil 2010 saatis komisjon Iirimaale seoses Anglo teise restruktureerimiskavaga teabenõude. Komisjoni ametnikud, Iiri ametiasutused ja Anglo esindajad arutasid neid küsimusi 24. juunil 2010 toimunud kohtumisel. Peale selle vastasid Iiri ametiasutused kõnealustele küsimustele kirjalikult 9. ja 12. juulil 2010.

| (8) | 28. juunil 2010 teatas Iirimaa komisjonile veel ühest Anglosse tehtavast kapitalisüstist kuni 10 054 miljoni euro suuruses summas (edaspidi „kolmas rekapitaliseerimine”) (7). |
| --- | --- |

(8)

28. juunil 2010 teatas Iirimaa komisjonile veel ühest Anglosse tehtavast kapitalisüstist kuni 10 054 miljoni euro suuruses summas (edaspidi „kolmas rekapitaliseerimine”) (7).

| (9) | 10. augusti 2010. aasta otsusega (8) kiitis komisjon kolmanda rekapitaliseerimise ajutiselt heaks kuni lõpliku otsuse tegemiseni Anglo lõpliku restruktureerimiskava kohta. |
| --- | --- |

(9)

10. augusti 2010. aasta otsusega (8) kiitis komisjon kolmanda rekapitaliseerimise ajutiselt heaks kuni lõpliku otsuse tegemiseni Anglo lõpliku restruktureerimiskava kohta.

| (10) | 31. augustil 2010 esitas Iirimaa komisjonile uue ettepaneku Anglo restruktureerimise kohta, millega kavandati panga jagunemist ja selle tegevuse lõpetamist kümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

(10)

31. augustil 2010 esitas Iirimaa komisjonile uue ettepaneku Anglo restruktureerimise kohta, millega kavandati panga jagunemist ja selle tegevuse lõpetamist kümne aasta jooksul.

| (11) | Anglo väljavaadete üksikasjalikku hindamist arvesse võttes teatas Iiri rahandusminister 30. septembril 2010, et Anglo kriisi lahendamine nõuaks alusprognooside kohaselt kumulatiivset kapitalisüsti kogusummas 29,3 miljardit eurot ja stressistsenaariumi korral veel 5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(11)

Anglo väljavaadete üksikasjalikku hindamist arvesse võttes teatas Iiri rahandusminister 30. septembril 2010, et Anglo kriisi lahendamine nõuaks alusprognooside kohaselt kumulatiivset kapitalisüsti kogusummas 29,3 miljardit eurot ja stressistsenaariumi korral veel 5 miljardit eurot.

| (12) | 26. oktoobril 2010 esitas Iirimaa Anglo võlgade restruktureerimise kava (edaspidi „Anglo kolmas restruktureerimiskava”), milles selgitati 31. augustil 2010 esitatud kavas esmakordselt kirjeldatud võlgade restruktureerimise üksikasju. |
| --- | --- |

(12)

26. oktoobril 2010 esitas Iirimaa Anglo võlgade restruktureerimise kava (edaspidi „Anglo kolmas restruktureerimiskava”), milles selgitati 31. augustil 2010 esitatud kavas esmakordselt kirjeldatud võlgade restruktureerimise üksikasju.

| (13) | Sellele järgnenud nädalatel nõudsid komisjoni talitused mõningaid selgitusi ja küsisid 29. oktoobril 2010 lisateavet. Iiri ametiasutused vastasid mitme e-kirja ja konverentskõne teel. |
| --- | --- |

(13)

Sellele järgnenud nädalatel nõudsid komisjoni talitused mõningaid selgitusi ja küsisid 29. oktoobril 2010 lisateavet. Iiri ametiasutused vastasid mitme e-kirja ja konverentskõne teel.

| (14) | 8. detsembril 2010 teatas Iirimaa komisjonile täiendavast rekapitaliseerimisest summas 4 946 miljonit eurot (edaspidi „neljas rekapitaliseerimine”) ja riigigarantiidest Anglo teatavate kohustiste suhtes. |
| --- | --- |

(14)

8. detsembril 2010 teatas Iirimaa komisjonile täiendavast rekapitaliseerimisest summas 4 946 miljonit eurot (edaspidi „neljas rekapitaliseerimine”) ja riigigarantiidest Anglo teatavate kohustiste suhtes.

| (15) | 21. detsembri 2010. aasta otsusega (9) kiitis komisjon neljanda rekapitaliseerimise ja Anglo teatavate kohustiste suhtes antud riigigarantiid ajutiselt heaks kuni Anglo lõpliku restruktureerimiskava heakskiitmiseni. |
| --- | --- |

(15)

21. detsembri 2010. aasta otsusega (9) kiitis komisjon neljanda rekapitaliseerimise ja Anglo teatavate kohustiste suhtes antud riigigarantiid ajutiselt heaks kuni Anglo lõpliku restruktureerimiskava heakskiitmiseni.

1.2.   Irish Nationwide Building Society

| (16) | 30. märtsi 2010. aasta otsusega kiitis komisjon ajutiselt heaks ettevõtja Irish Nationwide Building Society (edaspidi „INBS”) rekapitaliseerimise summas 2,7 miljardit eurot kuueks kuuks alates rekapitaliseerimise jõustumisest (22. detsember 2009) või, kui Iirimaa esitab enne seda kuupäeva restruktureerimiskava, kuni komisjoni lõpliku otsuseni INBSi restruktureerimiskava kohta (edaspidi „INBSi esimene rekapitaliseerimine”) (10). |
| --- | --- |

(16)

30. märtsi 2010. aasta otsusega kiitis komisjon ajutiselt heaks ettevõtja Irish Nationwide Building Society (edaspidi „INBS”) rekapitaliseerimise summas 2,7 miljardit eurot kuueks kuuks alates rekapitaliseerimise jõustumisest (22. detsember 2009) või, kui Iirimaa esitab enne seda kuupäeva restruktureerimiskava, kuni komisjoni lõpliku otsuseni INBSi restruktureerimiskava kohta (edaspidi „INBSi esimene rekapitaliseerimine”) (10).

| (17) | 30. märtsil 2010 teatas Iiri rahandusminister, et arvestades INBSi bilansimahu vähenemist riigivara haldamise ametile (National Asset Management Agency, edaspidi „NAMA”) tehtud üleandmiste tõttu ei ole INBSil eraldiseisva üksusena tulevikku. |
| --- | --- |

(17)

30. märtsil 2010 teatas Iiri rahandusminister, et arvestades INBSi bilansimahu vähenemist riigivara haldamise ametile (National Asset Management Agency, edaspidi „NAMA”) tehtud üleandmiste tõttu ei ole INBSil eraldiseisva üksusena tulevikku.

| (18) | 22. juunil 2010 teatas Iirimaa komisjonile INBSi restruktureerimiskavast (edaspidi „INBSi restruktureerimiskava”). Kavas nähakse ette INBSi jätkuv juhtimine tegevuse jätkuvuse põhimõttel kuni ettevõtjale ostja leidmiseni. |
| --- | --- |

(18)

22. juunil 2010 teatas Iirimaa komisjonile INBSi restruktureerimiskavast (edaspidi „INBSi restruktureerimiskava”). Kavas nähakse ette INBSi jätkuv juhtimine tegevuse jätkuvuse põhimõttel kuni ettevõtjale ostja leidmiseni.

| (19) | Sellele järgnenud nädalatel teatas Iirimaa komisjonile mitteametlikult, et ta hindab INBSi tuleviku muid valikuvõimalusi. Eelkõige kavatses Iirimaa kontrollida turu huvi INBSi osade omandamise vastu. |
| --- | --- |

(19)

Sellele järgnenud nädalatel teatas Iirimaa komisjonile mitteametlikult, et ta hindab INBSi tuleviku muid valikuvõimalusi. Eelkõige kavatses Iirimaa kontrollida turu huvi INBSi osade omandamise vastu.

| (20) | 30. septembril 2010 tegi Iiri rahandusminister avaliku pöördumise Iiri pangandussektori olukorra kohta ja teatas, et INBS vajab täiendavat rekapitaliseerimist summas 2,7 miljardit eurot (mille tulemusena on rekapitaliseerimise kogusumma 5,4 miljardit eurot). Kapitalisüstist (edaspidi „INBSi teine rekapitaliseerimine”) teatati komisjonile 12. oktoobril 2010. |
| --- | --- |

(20)

30. septembril 2010 tegi Iiri rahandusminister avaliku pöördumise Iiri pangandussektori olukorra kohta ja teatas, et INBS vajab täiendavat rekapitaliseerimist summas 2,7 miljardit eurot (mille tulemusena on rekapitaliseerimise kogusumma 5,4 miljardit eurot). Kapitalisüstist (edaspidi „INBSi teine rekapitaliseerimine”) teatati komisjonile 12. oktoobril 2010.

| (21) | 21. detsembri 2010. aasta otsusega kiitis komisjon INBSi teise rekapitaliseerimise ajutiselt heaks kuueks kuuks või, kui Iirimaa esitab enne 31. jaanuari 2011 restruktureerimiskava, seniks, kuni komisjon on teinud panga restruktureerimiskava suhtes lõpliku otsuse (11). |
| --- | --- |

(21)

21. detsembri 2010. aasta otsusega kiitis komisjon INBSi teise rekapitaliseerimise ajutiselt heaks kuueks kuuks või, kui Iirimaa esitab enne 31. jaanuari 2011 restruktureerimiskava, seniks, kuni komisjon on teinud panga restruktureerimiskava suhtes lõpliku otsuse (11).

1.3.   Ühismenetlus

| (22) | 28. novembril 2010 jõudsid Iirimaa ning Euroopa Liit, Euroopa Keskpank (edaspidi „EKP”) ja Rahvusvaheline Valuutafond kokkuleppele Iirimaa toetusprogrammis (edaspidi „toetusprogramm”). Toetusprogrammi ühe osana nõustus Iirimaa võtma pangandussüsteemi taastamisprogrammi (edaspidi „pangandussüsteemi programm”) raames teatavaid pankade rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise meetmeid. Pangandussüsteemi programmiga seoses sätestatakse majandus- ja rahanduspoliitika memorandumis (edaspidi „memorandum”) meetmed, mis on vajalikud Iirimaa finantssektori elujõulisuse taastamiseks (12). Memorandumi punktis 10 sätestatakse: „Ettevõtjate Anglo Irish Bank (Anglo) ja Irish Nationwide Building Society (INBS) kriisi lahendamiseks võetakse kiired ja otsustavad meetmed viisil, mis kaitseb hoiustajaid ja tugevdab pangandussüsteemi. Selleks esitame me 2011. aasta jaanuari lõpuks komisjonile koostöös IMFiga koostatud läbivaadatud ettepaneku Anglo ja INBSi kriisi lahendamiseks” (13). |
| --- | --- |

(22)

28. novembril 2010 jõudsid Iirimaa ning Euroopa Liit, Euroopa Keskpank (edaspidi „EKP”) ja Rahvusvaheline Valuutafond kokkuleppele Iirimaa toetusprogrammis (edaspidi „toetusprogramm”). Toetusprogrammi ühe osana nõustus Iirimaa võtma pangandussüsteemi taastamisprogrammi (edaspidi „pangandussüsteemi programm”) raames teatavaid pankade rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise meetmeid. Pangandussüsteemi programmiga seoses sätestatakse majandus- ja rahanduspoliitika memorandumis (edaspidi „memorandum”) meetmed, mis on vajalikud Iirimaa finantssektori elujõulisuse taastamiseks (12). Memorandumi punktis 10 sätestatakse: „Ettevõtjate Anglo Irish Bank (Anglo) ja Irish Nationwide Building Society (INBS) kriisi lahendamiseks võetakse kiired ja otsustavad meetmed viisil, mis kaitseb hoiustajaid ja tugevdab pangandussüsteemi. Selleks esitame me 2011. aasta jaanuari lõpuks komisjonile koostöös IMFiga koostatud läbivaadatud ettepaneku Anglo ja INBSi kriisi lahendamiseks” (13).

| (23) | 12. jaanuaril 2011 esitas Iirimaa komisjonile teavet Anglo ja INBSi kavandatava hoiuste müügi kohta. Müügiprotsessi kohta esitati lisateavet 2. veebruaril 2011 ja 21. veebruaril 2011. |
| --- | --- |

(23)

12. jaanuaril 2011 esitas Iirimaa komisjonile teavet Anglo ja INBSi kavandatava hoiuste müügi kohta. Müügiprotsessi kohta esitati lisateavet 2. veebruaril 2011 ja 21. veebruaril 2011.

| (24) | 16. jaanuaril 2011 esitas Iirimaa komisjonile teavet Anglo ja INBSi kriisi kavandatava lahendamise kohta. 31. jaanuaril 2011 teatas Iirimaa komisjonile Anglo ja INBSi ühisest restruktureerimiskavast (edaspidi „ühine restruktureerimiskava”). |
| --- | --- |

(24)

16. jaanuaril 2011 esitas Iirimaa komisjonile teavet Anglo ja INBSi kriisi kavandatava lahendamise kohta. 31. jaanuaril 2011 teatas Iirimaa komisjonile Anglo ja INBSi ühisest restruktureerimiskavast (edaspidi „ühine restruktureerimiskava”).

| (25) | 5. aprillil 2011 ajakohastas Iirimaa ühist restruktureerimiskava, võttes arvesse vahepeal toimunud hoiuste ja NAMA võlakirjade üleandmiste mõju ning asendades Anglo ja INBSi 2010. aasta prognoositud tulemused ja bilansid vahepeal teatavaks saanud tegelikega. Järgmine ajakohastatud versioon saadi 21. aprillil 2010. |
| --- | --- |

(25)

5. aprillil 2011 ajakohastas Iirimaa ühist restruktureerimiskava, võttes arvesse vahepeal toimunud hoiuste ja NAMA võlakirjade üleandmiste mõju ning asendades Anglo ja INBSi 2010. aasta prognoositud tulemused ja bilansid vahepeal teatavaks saanud tegelikega. Järgmine ajakohastatud versioon saadi 21. aprillil 2010.

2.   ABI KIRJELDUS

2.1.   Abisaajad ja nende raskused

2.1.1.   Anglo Irish Bank

| (26) | Bilansimahu järgi on Anglo üks suuremaid Iirimaal tegutsevaid panku. 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli tema bilansimaht 72,2 miljardit eurot (14) ja laenude maht [...] (15) miljardit eurot. Ärimudeli poolest oli Anglo n-ö üheliigiline pank, mis spetsialiseerus kommertskinnisvaralaenudele kolmel põhiturul: Iirimaa, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Alates finantskriisi algusest kandis Anglo suuri kahjumeid, mis peamiselt tulenesid tema kommertslaenude väärtuse langemisest. Iirimaa riigistas Anglo [...] 2009. |
| --- | --- |

(26)

Bilansimahu järgi on Anglo üks suuremaid Iirimaal tegutsevaid panku. 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli tema bilansimaht 72,2 miljardit eurot (14) ja laenude maht [...] (15) miljardit eurot. Ärimudeli poolest oli Anglo n-ö üheliigiline pank, mis spetsialiseerus kommertskinnisvaralaenudele kolmel põhiturul: Iirimaa, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Alates finantskriisi algusest kandis Anglo suuri kahjumeid, mis peamiselt tulenesid tema kommertslaenude väärtuse langemisest. Iirimaa riigistas Anglo [...] 2009.

| (27) | Anglot ja tema raskusi kirjeldati üksikasjalikult 31. märtsi 2010. aasta algatamisotsuse jaotistes 2.2 ja 2.3. |
| --- | --- |

(27)

Anglot ja tema raskusi kirjeldati üksikasjalikult 31. märtsi 2010. aasta algatamisotsuse jaotistes 2.2 ja 2.3.

| (28) | Anglo ärimudel osutus jätkusuutmatuks ning viis ülemaailmse finantskriisi tingimustes enneolematute finantsraskuste ja kahjumiteni. Anglo ärimudel keskendus liigselt kommertskinnisvaralaenudele ning viis ülemääraste riskideni selles majandusharus, mida finantskriis tabas eriti raskelt: kommertskinnisvara hindade langus kõrgeimalt madalaimale tasemele oli Iirimaal 62 %, Ühendkuningriigis 37 % ja Ameerika Ühendriikides 45 % (16). Peale selle rahastas Anglo oma laenutegevust osaliselt hulgirahastamise teel. See rahastamisallikas kuivas aga finantskriisi tõttu kokku. |
| --- | --- |

(28)

Anglo ärimudel osutus jätkusuutmatuks ning viis ülemaailmse finantskriisi tingimustes enneolematute finantsraskuste ja kahjumiteni. Anglo ärimudel keskendus liigselt kommertskinnisvaralaenudele ning viis ülemääraste riskideni selles majandusharus, mida finantskriis tabas eriti raskelt: kommertskinnisvara hindade langus kõrgeimalt madalaimale tasemele oli Iirimaal 62 %, Ühendkuningriigis 37 % ja Ameerika Ühendriikides 45 % (16). Peale selle rahastas Anglo oma laenutegevust osaliselt hulgirahastamise teel. See rahastamisallikas kuivas aga finantskriisi tõttu kokku.

| (29) | Riskijuhtimine ei olnud Anglos piisavalt arenenud ning võimaldas bilansimahu kontrollimatut kasvu ning riskantset laenuandmist (nt kõrge laenusumma-tagatisvara väärtuse suhtarvuga ja ainult intressimaksetel põhinevad laenud), eriti Iiri kinnisvarabuumi aastatel. Aastatel 1984–2008 kasvas panga bilansimaht liitkasvumääraga ligikaudu 30 % aastas ning ulatus 2008. aastal [...] miljardi euroni. Laenude ja hoiuste suhtarv kasvas 100 protsendilt enne 1990. aastat keskmiselt 217 protsendini aastatel 2008–2009. |
| --- | --- |

(29)

Riskijuhtimine ei olnud Anglos piisavalt arenenud ning võimaldas bilansimahu kontrollimatut kasvu ning riskantset laenuandmist (nt kõrge laenusumma-tagatisvara väärtuse suhtarvuga ja ainult intressimaksetel põhinevad laenud), eriti Iiri kinnisvarabuumi aastatel. Aastatel 1984–2008 kasvas panga bilansimaht liitkasvumääraga ligikaudu 30 % aastas ning ulatus 2008. aastal [...] miljardi euroni. Laenude ja hoiuste suhtarv kasvas 100 protsendilt enne 1990. aastat keskmiselt 217 protsendini aastatel 2008–2009.

| (30) | Anglot rekapitaliseeriti neli korda; see varade toetusmeede võimaldas pangal üle anda ligikaudu 35 miljardi euro väärtuses langenud väärtusega laene garantiide raames, mille NAMA ja riik olid andnud enamikule Anglo kohustistele (vt põhjendus 66). |
| --- | --- |

(30)

Anglot rekapitaliseeriti neli korda; see varade toetusmeede võimaldas pangal üle anda ligikaudu 35 miljardi euro väärtuses langenud väärtusega laene garantiide raames, mille NAMA ja riik olid andnud enamikule Anglo kohustistele (vt põhjendus 66).

2.1.2.   INBS

| (31) | INBSi kirjeldati üksikasjalikult komisjoni 30. märtsi 2010. aasta otsuse (milles käsitleti INBSi esimest rekapitaliseerimist) jaotises 2.1. Seetõttu esitatakse käesolevas jaotises vaid lühikokkuvõte. |
| --- | --- |

(31)

INBSi kirjeldati üksikasjalikult komisjoni 30. märtsi 2010. aasta otsuse (milles käsitleti INBSi esimest rekapitaliseerimist) jaotises 2.1. Seetõttu esitatakse käesolevas jaotises vaid lühikokkuvõte.

| (32) | INBS on ehituslaenuettevõtja, mille bilansimaht oli 31. detsembri 2010. aasta seisuga 12,1 miljardit eurot. Enne finantskriisi oli INBS bilansimahu poolest Iirimaa suuruselt kuues finantsasutus. Ettevõtja pakkus oma liikmetele traditsioonilisi jaepangandustooteid (hoiused ja hüpoteegid). Finantskriisile eelnenud aastatel laiendas INBS agressiivselt oma tegevust riskantsete kommertskinnisvaralaenude valdkonnas, millest sai tema põhitegevus. INBS tegutses peamiselt Iirimaal, kus tal oli 50 harukontorit ja 40 haruagenti, ning Ühendkuningriigis, kus tal harukontoreid ei olnud. |
| --- | --- |

(32)

INBS on ehituslaenuettevõtja, mille bilansimaht oli 31. detsembri 2010. aasta seisuga 12,1 miljardit eurot. Enne finantskriisi oli INBS bilansimahu poolest Iirimaa suuruselt kuues finantsasutus. Ettevõtja pakkus oma liikmetele traditsioonilisi jaepangandustooteid (hoiused ja hüpoteegid). Finantskriisile eelnenud aastatel laiendas INBS agressiivselt oma tegevust riskantsete kommertskinnisvaralaenude valdkonnas, millest sai tema põhitegevus. INBS tegutses peamiselt Iirimaal, kus tal oli 50 harukontorit ja 40 haruagenti, ning Ühendkuningriigis, kus tal harukontoreid ei olnud.

| (33) | 31. detsembril 2010, pärast 8,5 miljardi euro väärtuses laenude üleandmist NAMA-le, oli INBSi laenumaht 1,9 miljardit eurot (17). Jaehoiused moodustasid 31. detsembri 2010. aasta seisuga 3,9 miljardit eurot. INBSi kahjum oli 2009. aastal 3,3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(33)

31. detsembril 2010, pärast 8,5 miljardi euro väärtuses laenude üleandmist NAMA-le, oli INBSi laenumaht 1,9 miljardit eurot (17). Jaehoiused moodustasid 31. detsembri 2010. aasta seisuga 3,9 miljardit eurot. INBSi kahjum oli 2009. aastal 3,3 miljardit eurot.

| (34) | INBSi raskused tulenesid halvasti tagatud Iiri kommertskinnisvaralaenudest (ligikaudu 80 % INBSi kogu laenumahust). Kui finantskriis algas ja kinnisvara, eriti kommertskinnisvara hinnad nii Iirimaal kui ka Ühendkuningriigis oluliselt langesid, kandis INBS antud laenude tõttu suuri kahjumeid. Nende kahjumite tõttu vähenes INBSi laenude väärtus 2009. ja 2010. aastal oluliselt. |
| --- | --- |

(34)

INBSi raskused tulenesid halvasti tagatud Iiri kommertskinnisvaralaenudest (ligikaudu 80 % INBSi kogu laenumahust). Kui finantskriis algas ja kinnisvara, eriti kommertskinnisvara hinnad nii Iirimaal kui ka Ühendkuningriigis oluliselt langesid, kandis INBS antud laenude tõttu suuri kahjumeid. Nende kahjumite tõttu vähenes INBSi laenude väärtus 2009. ja 2010. aastal oluliselt.

| (35) | INBSi rekapitaliseeriti kaks korda; see varade toetusmeede võimaldas INBSil üle anda ligikaudu 8,9 miljardi euro väärtuses langenud väärtusega kommertskinnisvaralaene garantiide raames, mille NAMA ja riik olid andnud enamikule INBSi kohustistest (vt põhjendus 67). |
| --- | --- |

(35)

INBSi rekapitaliseeriti kaks korda; see varade toetusmeede võimaldas INBSil üle anda ligikaudu 8,9 miljardi euro väärtuses langenud väärtusega kommertskinnisvaralaene garantiide raames, mille NAMA ja riik olid andnud enamikule INBSi kohustistest (vt põhjendus 67).

| (36) | Enne esimest rekapitaliseerimist Iiri riigi poolt kuulus INBS tema liikmetele. Esimese rekapitaliseerimise tulemusena omandas riik panga üle täieliku kontrolli. Seega on liikmed kaotanud INBSi üle kontrolli ja kõik majanduslikud omandiõigused. |
| --- | --- |

(36)

Enne esimest rekapitaliseerimist Iiri riigi poolt kuulus INBS tema liikmetele. Esimese rekapitaliseerimise tulemusena omandas riik panga üle täieliku kontrolli. Seega on liikmed kaotanud INBSi üle kontrolli ja kõik majanduslikud omandiõigused.

2.2.   Restruktureerimiskavad

2.2.1.   Anglo algne restruktureerimiskava

| (37) | Anglo algsest restruktureerimiskavast teatati komisjonile 30. novembril 2009. Anglo algset restruktureerimiskava on igakülgselt kirjeldatud algatamisotsuse jaotises 2.4; komisjon väljendas algatamisotsuses mitu korda kahtlust, kas kava vastab restruktureerimisteatise tingimustele (18). Eriti kahtles komisjon, kas kava viib Anglo pikaajalise elujõulisuse taastamisele, vähendab restruktureerimiskulud miinimumini ja piirab konkurentsi moonutamist. Seetõttu algatas komisjon kava suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Samal ajal nõudis komisjon läbivaadatud restruktureerimiskava esitamist 31. maiks 2010. |
| --- | --- |

(37)

Anglo algsest restruktureerimiskavast teatati komisjonile 30. novembril 2009. Anglo algset restruktureerimiskava on igakülgselt kirjeldatud algatamisotsuse jaotises 2.4; komisjon väljendas algatamisotsuses mitu korda kahtlust, kas kava vastab restruktureerimisteatise tingimustele (18). Eriti kahtles komisjon, kas kava viib Anglo pikaajalise elujõulisuse taastamisele, vähendab restruktureerimiskulud miinimumini ja piirab konkurentsi moonutamist. Seetõttu algatas komisjon kava suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Samal ajal nõudis komisjon läbivaadatud restruktureerimiskava esitamist 31. maiks 2010.

2.2.2.   Anglo teine restruktureerimiskava

| (38) | 31. mail 2010 esitas Iirimaa läbivaadatud restruktureerimiskava, milles oli lähenemisviisi Anglo restruktureerimisele oluliselt muudetud. |
| --- | --- |

(38)

31. mail 2010 esitas Iirimaa läbivaadatud restruktureerimiskava, milles oli lähenemisviisi Anglo restruktureerimisele oluliselt muudetud.

| (39) | Nagu algatamisotsuses nõutud, esitati Anglo teises restruktureerimiskavas mitu võimalikku restruktureerimisstsenaariumi: i) Anglo 100-protsendiline likvideerimine 12 kuu jooksul; ii) Anglo tegevuse 100-protsendiline lõpetamine kümne aasta jooksul; iii) Anglo tegevuse 100-protsendiline lõpetamine 20 aasta jooksul; iv) kogu Anglo stabiliseerimine ja säilitamine tegevuse jätkuvuse põhimõttel ja v) jagunemine, mille puhul 80 % Anglost lõpetab tegevuse varahaldusettevõtja loomise kaudu, ülejäänu aga jätkab tegevust (nn hea pank). |
| --- | --- |

(39)

Nagu algatamisotsuses nõutud, esitati Anglo teises restruktureerimiskavas mitu võimalikku restruktureerimisstsenaariumi: i) Anglo 100-protsendiline likvideerimine 12 kuu jooksul; ii) Anglo tegevuse 100-protsendiline lõpetamine kümne aasta jooksul; iii) Anglo tegevuse 100-protsendiline lõpetamine 20 aasta jooksul; iv) kogu Anglo stabiliseerimine ja säilitamine tegevuse jätkuvuse põhimõttel ja v) jagunemine, mille puhul 80 % Anglost lõpetab tegevuse varahaldusettevõtja loomise kaudu, ülejäänu aga jätkab tegevust (nn hea pank).

| (40) | Põhjenduse 39 punktis v osutatud jagunemise stsenaarium esitati Iiri ametiasutuste eelistatud valikuvõimalusena. Selle stsenaariumi korral jääksid varahaldusettevõtjale n-ö vähekvaliteetne vara, mida ei anta üle NAMA-le ega nn heale pangale (selle vara väärtus oleks jagunemise hetkel 13,6 miljardit eurot), ning seda hallataks eesmärgiga maksimeerida vara taastamisväärtus, minimeerides samas riigipoolset rahastamist. Varahaldusettevõtja ei tegeleks uue äritegevusega ning likvideeritaks 2020. aastaks. |
| --- | --- |

(40)

Põhjenduse 39 punktis v osutatud jagunemise stsenaarium esitati Iiri ametiasutuste eelistatud valikuvõimalusena. Selle stsenaariumi korral jääksid varahaldusettevõtjale n-ö vähekvaliteetne vara, mida ei anta üle NAMA-le ega nn heale pangale (selle vara väärtus oleks jagunemise hetkel 13,6 miljardit eurot), ning seda hallataks eesmärgiga maksimeerida vara taastamisväärtus, minimeerides samas riigipoolset rahastamist. Varahaldusettevõtja ei tegeleks uue äritegevusega ning likvideeritaks 2020. aastaks.

| (41) | Nn heast pangast saaks oluliselt väiksem riigile kuuluv kommertspank, mis oleks oluliselt vähendatud bilansimahu ja väiksema riskiprofiiliga pikaajaliselt jätkusuutlik. Hea pank kavatseti erastada viie aasta jooksul, et riik saaks osaliselt tagasi Anglosse tehtud investeeringu. |
| --- | --- |

(41)

Nn heast pangast saaks oluliselt väiksem riigile kuuluv kommertspank, mis oleks oluliselt vähendatud bilansimahu ja väiksema riskiprofiiliga pikaajaliselt jätkusuutlik. Hea pank kavatseti erastada viie aasta jooksul, et riik saaks osaliselt tagasi Anglosse tehtud investeeringu.

2.2.3.   Anglo kolmas restruktureerimiskava

| (42) | 26. oktoobril 2010 esitas Iirimaa Anglo restruktureerimise kohta põhjalikult läbivaadatud ettepaneku, milles ta täpsustas 31. augusti 2010. aasta kava. Anglo kolmandas restruktureerimiskavas kavandatakse üldjoontes Anglo jagunemine kaheks õiguslikult sõltumatuks riigile kuuluvaks üksuseks: nn rahastamispank ja nn taastamispank, mille tulemusena Anglo tegevus lõpetataks ligikaudu kümne aasta jooksul. Kahe panga tegutsemisaja jooksul oleks vajalik täiendav riigiabi kapitalisüstide, keskpangapoolse pideva rahastamise ning igakülgsete riigigarantiide näol. Kavas prognoositi põhistsenaariumi kohaselt kapitalivajaduseks 29,3 miljardit eurot ja stressistsenaariumi korral 34 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(42)

26. oktoobril 2010 esitas Iirimaa Anglo restruktureerimise kohta põhjalikult läbivaadatud ettepaneku, milles ta täpsustas 31. augusti 2010. aasta kava. Anglo kolmandas restruktureerimiskavas kavandatakse üldjoontes Anglo jagunemine kaheks õiguslikult sõltumatuks riigile kuuluvaks üksuseks: nn rahastamispank ja nn taastamispank, mille tulemusena Anglo tegevus lõpetataks ligikaudu kümne aasta jooksul. Kahe panga tegutsemisaja jooksul oleks vajalik täiendav riigiabi kapitalisüstide, keskpangapoolse pideva rahastamise ning igakülgsete riigigarantiide näol. Kavas prognoositi põhistsenaariumi kohaselt kapitalivajaduseks 29,3 miljardit eurot ja stressistsenaariumi korral 34 miljardit eurot.

| (43) | Iirimaa märkis, et uus lähenemisviis Anglo restruktureerimisele, mille kohaselt Anglo lõpetaks laenuandmise, tulenes turutingimuste halvenemisest. Iirimaa väitis, et Anglo rahastamise tingimused ja üldsuse suhtumine riigisse olid alates Anglo teise restruktureerimiskava esitamisest halvenenud. NAMA-le üle antud laenude diskonteerimine ja muudelt laenudelt saadud kahjum osutusid aga oodatust suuremaks. |
| --- | --- |

(43)

Iirimaa märkis, et uus lähenemisviis Anglo restruktureerimisele, mille kohaselt Anglo lõpetaks laenuandmise, tulenes turutingimuste halvenemisest. Iirimaa väitis, et Anglo rahastamise tingimused ja üldsuse suhtumine riigisse olid alates Anglo teise restruktureerimiskava esitamisest halvenenud. NAMA-le üle antud laenude diskonteerimine ja muudelt laenudelt saadud kahjum osutusid aga oodatust suuremaks.

2.2.4.   INBSi restruktureerimiskava

| (44) | INBSi restruktureerimiskava esitati komisjonile 22. juunil 2010. Kooskõlas INBSi esimest rekapitaliseerimist käsitlevas otsuses nõutuga uuriti INBSi restruktureerimiskavas mitut valikuvõimalust: i) INBSi restruktureerimine ja tegevuse jätkamine kavatsusega see 2013. aasta paiku müüa; ii) tegevuse viivitamatu lõpetamine või iii) järkjärguline lõpetamine aastaks 2020. Müük eeldaks lisaks riigi poolt kava esitamise ajaks juba antud 2,7 miljardile eurole väikseimat riigi toetust. |
| --- | --- |

(44)

INBSi restruktureerimiskava esitati komisjonile 22. juunil 2010. Kooskõlas INBSi esimest rekapitaliseerimist käsitlevas otsuses nõutuga uuriti INBSi restruktureerimiskavas mitut valikuvõimalust: i) INBSi restruktureerimine ja tegevuse jätkamine kavatsusega see 2013. aasta paiku müüa; ii) tegevuse viivitamatu lõpetamine või iii) järkjärguline lõpetamine aastaks 2020. Müük eeldaks lisaks riigi poolt kava esitamise ajaks juba antud 2,7 miljardile eurole väikseimat riigi toetust.

| (45) | Müügiks valmistudes pidi INBSist saama väike hoiu-laenuasutus, mis annaks suure osa oma olemasolevatest kommertslaenudest üle NAMA-le ja lõpetaks kommertslaenude andmise ning pakuks oma klientidele üksnes eluaseme-hüpoteeklaene ja hoiukontosid. |
| --- | --- |

(45)

Müügiks valmistudes pidi INBSist saama väike hoiu-laenuasutus, mis annaks suure osa oma olemasolevatest kommertslaenudest üle NAMA-le ja lõpetaks kommertslaenude andmise ning pakuks oma klientidele üksnes eluaseme-hüpoteeklaene ja hoiukontosid.

| (46) | INBSi restruktureerimiskava ei sisaldanud konkreetseid meetmeid abiga põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

(46)

INBSi restruktureerimiskava ei sisaldanud konkreetseid meetmeid abiga põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramiseks.

2.3.   Anglo ja INBSi ühine restruktureerimiskava

2.3.1.   Ühise restruktureerimiskava kirjeldus

| (47) | 31. jaanuaril 2011 esitas Iirimaa komisjonile Anglo ja INBSi ühise restruktureerimiskava. Ühise restruktureerimiskavaga kavandatakse Anglo ja INBSi ühinemine pärast nende hoiuste müüki (edaspidi „ühinenud üksus”). Ühinenud üksus tegutseks tegevusloa alusel, oleks täielikult reguleeritud ja kuuluks 100 % riigile. Ühinemise järel oleks ühise algbilansi maht [60–70] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(47)

31. jaanuaril 2011 esitas Iirimaa komisjonile Anglo ja INBSi ühise restruktureerimiskava. Ühise restruktureerimiskavaga kavandatakse Anglo ja INBSi ühinemine pärast nende hoiuste müüki (edaspidi „ühinenud üksus”). Ühinenud üksus tegutseks tegevusloa alusel, oleks täielikult reguleeritud ja kuuluks 100 % riigile. Ühinemise järel oleks ühise algbilansi maht [60–70] miljardit eurot.

| (48) | Ühinenud üksus teeb järgmist: i) restruktureerib Anglo allesjäänud kommertskinnisvaralaenude portfelli lunastamis- ja müügitegevuse teel kümne aasta jooksul; ii) restruktureerib INBSi jaehüpoteeklaenude portfelli [...] aasta jooksul [...] ja iii) tugineb [...]. Ühinenud panga hoiuste maht oleks väike ning ta ei alustaks uut laenuandmist ega muud uut tegevust. |
| --- | --- |

(48)

Ühinenud üksus teeb järgmist: i) restruktureerib Anglo allesjäänud kommertskinnisvaralaenude portfelli lunastamis- ja müügitegevuse teel kümne aasta jooksul; ii) restruktureerib INBSi jaehüpoteeklaenude portfelli [...] aasta jooksul [...] ja iii) tugineb [...]. Ühinenud panga hoiuste maht oleks väike ning ta ei alustaks uut laenuandmist ega muud uut tegevust.

| (49) | Ühinenud üksusele kuuluksid nii Anglo kui ka INBSi rekapitaliseerimiseks kasutatud mitmesugused lihtvekslid. Kõik lihtvekslid arveldatakse vastavalt nende maksegraafikule (19). [...]. Ühinenud üksusel oleks ka vähesel määral allutatud laene, mis vastavad summale, mida üksus ei suuda järjestikuste kohustiste haldamise toimingute raames tagasi osta. |
| --- | --- |

(49)

Ühinenud üksusele kuuluksid nii Anglo kui ka INBSi rekapitaliseerimiseks kasutatud mitmesugused lihtvekslid. Kõik lihtvekslid arveldatakse vastavalt nende maksegraafikule (19). [...]. Ühinenud üksusel oleks ka vähesel määral allutatud laene, mis vastavad summale, mida üksus ei suuda järjestikuste kohustiste haldamise toimingute raames tagasi osta.

| (50) | Ühise restruktureerimiskava eesmärk on vältida uuest laenuandmisest tuleneva kahjumi riski, hallata tõhusalt laenuportfelli restruktureerimist ning hoida vajadus riigiabi järele minimaalne. Kahe laenuportfelli restruktureerimine ühes ühinenud üksuses võimaldaks suutlikkuse, infrastruktuuri ja protsessidega seotud sünergiat. |
| --- | --- |

(50)

Ühise restruktureerimiskava eesmärk on vältida uuest laenuandmisest tuleneva kahjumi riski, hallata tõhusalt laenuportfelli restruktureerimist ning hoida vajadus riigiabi järele minimaalne. Kahe laenuportfelli restruktureerimine ühes ühinenud üksuses võimaldaks suutlikkuse, infrastruktuuri ja protsessidega seotud sünergiat.

2.3.1.1.   Hoiused

| (51) | Kooskõlas toetusprogrammiga kohustus Iirimaa enne Anglo ja INBSi ühinemist nende hoiused (mida kajastatakse bilansi passiva poolel) ja NAMA võlakirjad (mida kajastatakse bilansi aktiva poolel) avatud menetluse teel üle andma elujõulistele asutustele. NAMA võlakirjade ja hoiuste paketi üleandmiseks korraldati enampakkumine. Mõlema üksuse ligikaudu 12,2 miljardi euro väärtuses hoiuste ja ligikaudu 15,9 miljardi euro väärtuses NAMA võlakirjade müük viidi lõpule (20)24. veebruaril 2011. |
| --- | --- |

(51)

Kooskõlas toetusprogrammiga kohustus Iirimaa enne Anglo ja INBSi ühinemist nende hoiused (mida kajastatakse bilansi passiva poolel) ja NAMA võlakirjad (mida kajastatakse bilansi aktiva poolel) avatud menetluse teel üle andma elujõulistele asutustele. NAMA võlakirjade ja hoiuste paketi üleandmiseks korraldati enampakkumine. Mõlema üksuse ligikaudu 12,2 miljardi euro väärtuses hoiuste ja ligikaudu 15,9 miljardi euro väärtuses NAMA võlakirjade müük viidi lõpule (20)24. veebruaril 2011.

| (52) | Erinevalt Anglo restruktureerimiskava varasematest versioonidest ei võta ühinenud üksus oma vara rahastamiseks põhimõtteliselt vastu hoiuseid, vaid väljub hoiuste turult. |
| --- | --- |

(52)

Erinevalt Anglo restruktureerimiskava varasematest versioonidest ei võta ühinenud üksus oma vara rahastamiseks põhimõtteliselt vastu hoiuseid, vaid väljub hoiuste turult.

| (53) | Siiski lubatakse ühinenud üksusel vastavalt kohustustele (vt jaotis 2.2.5.1) võtta vastu vähesel määral ettevõtete hoiuseid, mida hoitakse mitmele ettevõttele antud laenude tagatisena (allesjäänud tagatud laenud või laenuvõtjate kontodega seotud hoiused). Ühises restruktureerimiskavas eeldatakse, et ühinemise ajal on hoiuste maksimumsumma 1 miljard eurot. |
| --- | --- |

(53)

Siiski lubatakse ühinenud üksusel vastavalt kohustustele (vt jaotis 2.2.5.1) võtta vastu vähesel määral ettevõtete hoiuseid, mida hoitakse mitmele ettevõttele antud laenude tagatisena (allesjäänud tagatud laenud või laenuvõtjate kontodega seotud hoiused). Ühises restruktureerimiskavas eeldatakse, et ühinemise ajal on hoiuste maksimumsumma 1 miljard eurot.

2.3.1.2.   Rahastamine

| (54) | Ühine restruktureerimiskava põhineb järgmistel eeldustel:






  i) | [...] |
| --- | --- | --- |

(54)

Ühine restruktureerimiskava põhineb järgmistel eeldustel:

i)

[...]

| ii) | Olemasolev hulgirahastamine summas [...] miljardit eurot, mis tähtpäevub olemasolevate graafikute kohaselt (suuremas osas nelja aasta jooksul), [...]. |
| --- | --- |

ii)

Olemasolev hulgirahastamine summas [...] miljardit eurot, mis tähtpäevub olemasolevate graafikute kohaselt (suuremas osas nelja aasta jooksul), [...].

2.3.1.3.   Garantiid

| (55) | Ühinenud üksusel on vaja igakülgseid riigigarantiisid (vt ka põhjendus 69) järgmiselt:






  i) | riigigarantii olemasolevatele hoiustele ja lunastamata võlakirjadele. Garantii oleks vajalik kogu ühise restruktureerimiskava vältel ning praegu on see antud abikõlblike kohustiste tagatiskava (edaspidi „tagatiskava”) raames. Kui tagatiskava lõpeb, tuleb see garantii anda vajaduse tekkimise korral; |
| --- | --- | --- |

(55)

Ühinenud üksusel on vaja igakülgseid riigigarantiisid (vt ka põhjendus 69) järgmiselt:

i)

riigigarantii olemasolevatele hoiustele ja lunastamata võlakirjadele. Garantii oleks vajalik kogu ühise restruktureerimiskava vältel ning praegu on see antud abikõlblike kohustiste tagatiskava (edaspidi „tagatiskava”) raames. Kui tagatiskava lõpeb, tuleb see garantii anda vajaduse tekkimise korral;

| ii) | Iirimaa Keskpangale (edaspidi „CBI”) antav riigigarantii seoses Anglole/INBSile antava erakorralise laenuabi (edaspidi „ELA”) tagamata osaga, mis võimaldaks ühinenud üksusel saada vastavalt vajadusele CBI/ELA rahastamist [...]; |
| --- | --- |

ii)

Iirimaa Keskpangale (edaspidi „CBI”) antav riigigarantii seoses Anglole/INBSile antava erakorralise laenuabi (edaspidi „ELA”) tagamata osaga, mis võimaldaks ühinenud üksusel saada vastavalt vajadusele CBI/ELA rahastamist [...];

| iii) | riigigarantii teatavatele kohustistele, mis on seotud bilansiväliste tehingute, teenuste ja tehingute tegemise suutlikkusega [...] (21). |
| --- | --- |

iii)

riigigarantii teatavatele kohustistele, mis on seotud bilansiväliste tehingute, teenuste ja tehingute tegemise suutlikkusega [...] (21).

| (56) | Ühise restruktureerimiskava kohaselt ei maksa ühinenud üksus riigigarantiide eest, välja arvatud hoiuste garantii (50 baaspunkti) tagatiskava vältel ja juba tagatud lunastamata võlakirjad (mille eest makstakse tagatiskava vältel tasu summas 95–125 baaspunkti kuni nende võlakirjade tähtaja saabumiseni). |
| --- | --- |

(56)

Ühise restruktureerimiskava kohaselt ei maksa ühinenud üksus riigigarantiide eest, välja arvatud hoiuste garantii (50 baaspunkti) tagatiskava vältel ja juba tagatud lunastamata võlakirjad (mille eest makstakse tagatiskava vältel tasu summas 95–125 baaspunkti kuni nende võlakirjade tähtaja saabumiseni).

2.3.1.4.   Kapital

| (57) | Ühises restruktureerimiskavas eeldatakse, et põhistsenaariumi korral ei ole vaja täiendavat kapitali lisaks seni kapitalisüstidega saadule, s.o 34,7 miljardile eurole (Anglo 29,3 miljardit ja INBSi 5,4 miljardit eurot) (22). Need summad vastavad Anglo nelja ja INBSi kahe päästmisotsusega juba heaks kiidetud summadele (23). Ühises restruktureerimiskavas osutatakse, et stressistsenaariumi korral (mida iseloomustab eelkõige suurem laenude väärtuse vähenemine ja kahjum laenude võõrandamisest) suureneks kapitalivajadus kuni 38 miljardi euroni, mis tähendab kava kestuse (kümne aasta) jooksul 3,3 miljardit eurot lisakapitali [...]. Lisaks suuremale laenude väärtuse vähenemise ja laenude võõrandamisest kahjumi saamise riskile on ühises restruktureerimiskavas kindlaks tehtud veel mitu lisariski, mille realiseerumisel oleks ühinenud üksusel stressistsenaariumi korral vaja [...] 3,3 miljardi ulatuses kapitali. |
| --- | --- |

(57)

Ühises restruktureerimiskavas eeldatakse, et põhistsenaariumi korral ei ole vaja täiendavat kapitali lisaks seni kapitalisüstidega saadule, s.o 34,7 miljardile eurole (Anglo 29,3 miljardit ja INBSi 5,4 miljardit eurot) (22). Need summad vastavad Anglo nelja ja INBSi kahe päästmisotsusega juba heaks kiidetud summadele (23). Ühises restruktureerimiskavas osutatakse, et stressistsenaariumi korral (mida iseloomustab eelkõige suurem laenude väärtuse vähenemine ja kahjum laenude võõrandamisest) suureneks kapitalivajadus kuni 38 miljardi euroni, mis tähendab kava kestuse (kümne aasta) jooksul 3,3 miljardit eurot lisakapitali [...]. Lisaks suuremale laenude väärtuse vähenemise ja laenude võõrandamisest kahjumi saamise riskile on ühises restruktureerimiskavas kindlaks tehtud veel mitu lisariski, mille realiseerumisel oleks ühinenud üksusel stressistsenaariumi korral vaja [...] 3,3 miljardi ulatuses kapitali.

2.3.1.5.   Ühise restruktureerimiskavaga seotud peamised lisariskid

| (58) | Esiteks on ühises restruktureerimiskavas kindlaks tehtud rahastamiskulu suurenemise risk ja vahetuskursirisk. [...] (24). Ühinenud üksus vajab ühinemise ajal keskpangapoolset rahastamist ligikaudu summas [...]. See rahastamisvajadus väheneks järk-järgult [...]. Kui keskpangapoolsele rahastamisele ei saa prognoositud ulatuses ja aja jooksul tugineda, (25) peab ühinenud üksus leidma muid rahastamisallikaid, mis – kui need leitakse – oleksid kallimad. |
| --- | --- |

(58)

Esiteks on ühises restruktureerimiskavas kindlaks tehtud rahastamiskulu suurenemise risk ja vahetuskursirisk. [...] (24). Ühinenud üksus vajab ühinemise ajal keskpangapoolset rahastamist ligikaudu summas [...]. See rahastamisvajadus väheneks järk-järgult [...]. Kui keskpangapoolsele rahastamisele ei saa prognoositud ulatuses ja aja jooksul tugineda, (25) peab ühinenud üksus leidma muid rahastamisallikaid, mis – kui need leitakse – oleksid kallimad.

| (59) | Osa ühinenud üksuse varast on fikseeritud intressimääraga pikaajaline vara (eelkõige lihtvekslid), mida rahastatakse väga lühiajalise rahastamise teel [...]. |
| --- | --- |

(59)

Osa ühinenud üksuse varast on fikseeritud intressimääraga pikaajaline vara (eelkõige lihtvekslid), mida rahastatakse väga lühiajalise rahastamise teel [...].

| (60) | [...]. |
| --- | --- |

(60)

[...].

| (61) | Peale selle tuuakse ühises restruktureerimiskavas esile riske, mis on seotud ühinenud üksuse raskustega tegutseda tegevuse jätkuvuse põhimõttel kriisi lahendamise tingimustes. [...]. Ühinemine võib suurendada ka toimimisriske, mis omakorda võib tekitada vajaduse lisakapitali järele. |
| --- | --- |

(61)

Peale selle tuuakse ühises restruktureerimiskavas esile riske, mis on seotud ühinenud üksuse raskustega tegutseda tegevuse jätkuvuse põhimõttel kriisi lahendamise tingimustes. [...]. Ühinemine võib suurendada ka toimimisriske, mis omakorda võib tekitada vajaduse lisakapitali järele.

| (62) | Selliste riskide realiseerumise tõenäosust on raske hinnata. Neid riske ja ebakindlusi ei võetud stressistsenaariumis eeldatavates kapitalivajadustes arvesse. |
| --- | --- |

(62)

Selliste riskide realiseerumise tõenäosust on raske hinnata. Neid riske ja ebakindlusi ei võetud stressistsenaariumis eeldatavates kapitalivajadustes arvesse.

2.3.2.   Kohustused

| (63) | Iirimaa on võtnud ühinenud üksusega seoses mitu kohustust, et konkreetselt piirata Anglole ja INBSile antud riigiabist tulenevat konkurentsi moonutamist. Kõnealused kohustused on tervikuna esitatud käesoleva otsuse I lisas. Käesolevas otsuses on komisjon esitanud nende mittetäieliku kokkuvõtte põhjendustes 63–66.






  i) | Kohustuste kestus. Kui ei ole osutatud teisiti, jäävad kõik Iirimaa võetud kohustused kehtima seni, kuni ühinenud üksuse vara, sealhulgas lihtvekslid, on täielikult restruktureeritud. |
| --- | --- | --- |

(63)

Iirimaa on võtnud ühinenud üksusega seoses mitu kohustust, et konkreetselt piirata Anglole ja INBSile antud riigiabist tulenevat konkurentsi moonutamist. Kõnealused kohustused on tervikuna esitatud käesoleva otsuse I lisas. Käesolevas otsuses on komisjon esitanud nende mittetäieliku kokkuvõtte põhjendustes 63–66.

i)

Kohustuste kestus. Kui ei ole osutatud teisiti, jäävad kõik Iirimaa võetud kohustused kehtima seni, kuni ühinenud üksuse vara, sealhulgas lihtvekslid, on täielikult restruktureeritud.

| ii) | Uue tegevuse alustamise ja uutele turgudele sisenemise keeld. Ühinenud üksus ei alusta ühtki uut tegevust ega sisene ühelegi uuele turule, st ei tee muid toiminguid peale Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli restruktureerimise haldamisega seotud toimingute (sh laenude müük, kui see on vajalik taastamisväärtuse maksimeerimiseks). Eelkõige säilitab ühinenud üksus oma panganduslitsentsi ja kasutab seda üksnes seni, kui see on vajalik laenuportfellide restruktureerimiseks, ega kasuta seda uue tegevuse alustamiseks. [...]. |
| --- | --- |

ii)

Uue tegevuse alustamise ja uutele turgudele sisenemise keeld. Ühinenud üksus ei alusta ühtki uut tegevust ega sisene ühelegi uuele turule, st ei tee muid toiminguid peale Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli restruktureerimise haldamisega seotud toimingute (sh laenude müük, kui see on vajalik taastamisväärtuse maksimeerimiseks). Eelkõige säilitab ühinenud üksus oma panganduslitsentsi ja kasutab seda üksnes seni, kui see on vajalik laenuportfellide restruktureerimiseks, ega kasuta seda uue tegevuse alustamiseks. [...].

| iii) | Olemasoleva vara haldamine. Ühinenud üksus haldab olemasolevat kommertsvara viisil, millega maksimeeritakse vara nüüdispuhasväärtus (edaspidi „NPV”) kooskõlas väljakujunenud kommertstavaga. See tähendab, et kui klient rikub oma laenu tingimusi, restruktureerib ühinenud üksus laenutingimused üksnes juhul, kui restruktureerimine suurendaks laenu NPVd (st restruktureerimisest oodatava rahavoo NPV on suurem likvideerimisest oodatava rahavoo NPVst). Kokkuvõttes haldab ühinenud üksus oma kommertsvara portfelli samamoodi, nagu haldaks samasuguse portfelli restruktureerimist eravarahaldur.
  Ühinenud üksuse hüpoteekvara suhtes kohaldatakse mutatis mutandis samu kohustusi nagu kommertsvara suhtes. |
| --- | --- |

iii)

Olemasoleva vara haldamine. Ühinenud üksus haldab olemasolevat kommertsvara viisil, millega maksimeeritakse vara nüüdispuhasväärtus (edaspidi „NPV”) kooskõlas väljakujunenud kommertstavaga. See tähendab, et kui klient rikub oma laenu tingimusi, restruktureerib ühinenud üksus laenutingimused üksnes juhul, kui restruktureerimine suurendaks laenu NPVd (st restruktureerimisest oodatava rahavoo NPV on suurem likvideerimisest oodatava rahavoo NPVst). Kokkuvõttes haldab ühinenud üksus oma kommertsvara portfelli samamoodi, nagu haldaks samasuguse portfelli restruktureerimist eravarahaldur.

Ühinenud üksuse hüpoteekvara suhtes kohaldatakse mutatis mutandis samu kohustusi nagu kommertsvara suhtes.

| iv) | Ülevõtmiskeeld. Ühinenud üksus ei võta üle ühtki muud ettevõtet ega omanda üheski muus ettevõttes osalust, välja arvatud komisjoni eelneval loal. |
| --- | --- |

iv)

Ülevõtmiskeeld. Ühinenud üksus ei võta üle ühtki muud ettevõtet ega omanda üheski muus ettevõttes osalust, välja arvatud komisjoni eelneval loal.

| v) | Allutatud võlainstrumentidelt ja hübriidkapitaliinstrumentidelt kupongiintresside maksmise ja nende ennetähtaegse lunastamise keeld. Ühinenud üksus ei maksa allutatud võlainstrumentidelt ega hübriidkapitaliinstrumentidelt kupongiintresse ega lunasta neid ennetähtaegselt, välja arvatud juhul, kui tal on õiguslik kohustus seda teha. |
| --- | --- |

v)

Allutatud võlainstrumentidelt ja hübriidkapitaliinstrumentidelt kupongiintresside maksmise ja nende ennetähtaegse lunastamise keeld. Ühinenud üksus ei maksa allutatud võlainstrumentidelt ega hübriidkapitaliinstrumentidelt kupongiintresse ega lunasta neid ennetähtaegselt, välja arvatud juhul, kui tal on õiguslik kohustus seda teha.

| vi) | Uute laenude piirmäär. Ühinenud üksuse kommertslaenude kogumaht ei ületa ühise restruktureerimiskava ühelgi aastal selles kavas esitatud prognoose rohkem kui [...]. Hüpoteeklaenude portfelliga seoses piirab ühinenud üksus lepingupõhiste siduvate tulevikukohustuste edasisi ettemakseid ning olemasolevate hüpoteeklaenude restruktureerimisest tulenevaid summasid. Hüpoteeklaenudega seotud täiendavate ettemaksete kogusumma ei ületa 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 [...] ning seejärel [...] aastas. |
| --- | --- |

vi)

Uute laenude piirmäär. Ühinenud üksuse kommertslaenude kogumaht ei ületa ühise restruktureerimiskava ühelgi aastal selles kavas esitatud prognoose rohkem kui [...]. Hüpoteeklaenude portfelliga seoses piirab ühinenud üksus lepingupõhiste siduvate tulevikukohustuste edasisi ettemakseid ning olemasolevate hüpoteeklaenude restruktureerimisest tulenevaid summasid. Hüpoteeklaenudega seotud täiendavate ettemaksete kogusumma ei ületa 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 [...] ning seejärel [...] aastas.

| vii) | Kommertslaenude portfelli suhtes kohaldatakse peale selle järgmisi laenamisega seotud kohustusi.






  a) | Lepingupõhised siduvad, kuid seni välja maksmata tulevikukohustused. Ühinenud üksusel lubatakse teha ettemakseid seoses lepingupõhiste siduvate, kuid seni välja maksmata laenuvõimalustega. Sellised maksed ei ületa aga ühinenud üksuse laenuportfellis ühise restruktureerimiskava kestel kogusummat [...]. |
| --- | --- | --- |

vii)

Kommertslaenude portfelli suhtes kohaldatakse peale selle järgmisi laenamisega seotud kohustusi.

a)

Lepingupõhised siduvad, kuid seni välja maksmata tulevikukohustused. Ühinenud üksusel lubatakse teha ettemakseid seoses lepingupõhiste siduvate, kuid seni välja maksmata laenuvõimalustega. Sellised maksed ei ületa aga ühinenud üksuse laenuportfellis ühise restruktureerimiskava kestel kogusummat [...].

| b) | Olemasolevate laenuvõtjate täiendav rahastamine. Ühinenud üksus ei tohi olemasolevaid laene täiendavalt rahastada, kui see ei sisaldu ühise restruktureerimiskava heakskiitmise ajal kehtivates lepingupõhistes siduvates tulevikukohustustes (kooskõlas punktis ii osutatud kohustusega).
  Erandina sellest keelust tohib ühinenud üksus võimaldada väikeses ulatuses lisarahastamist olemasolevatele reguleeritavatele rühmadele, kui see on kooskõlas punktis iii osutatud kohustusega ja






  — | laenutagatise väärtuse säilitamine on rangelt vajalik (nt tagatise hooldamise, kindlustamise, maksude, turvamise, maksejõuetusega seotud või kohtukulude katmiseks) või |
| --- | --- | --- |

b)

Olemasolevate laenuvõtjate täiendav rahastamine. Ühinenud üksus ei tohi olemasolevaid laene täiendavalt rahastada, kui see ei sisaldu ühise restruktureerimiskava heakskiitmise ajal kehtivates lepingupõhistes siduvates tulevikukohustustes (kooskõlas punktis ii osutatud kohustusega).

Erandina sellest keelust tohib ühinenud üksus võimaldada väikeses ulatuses lisarahastamist olemasolevatele reguleeritavatele rühmadele, kui see on kooskõlas punktis iii osutatud kohustusega ja

—

laenutagatise väärtuse säilitamine on rangelt vajalik (nt tagatise hooldamise, kindlustamise, maksude, turvamise, maksejõuetusega seotud või kohtukulude katmiseks) või

| — | see on muul moel seotud laenu või muu vara oodatava taastamisväärtuse suurendamisega NPV alusel (nt asjaomase ettevõtja hädavajaliku investeeringu käibekapitali või likviidsusvajaduste rahuldamiseks). |
| --- | --- |

—

see on muul moel seotud laenu või muu vara oodatava taastamisväärtuse suurendamisega NPV alusel (nt asjaomase ettevõtja hädavajaliku investeeringu käibekapitali või likviidsusvajaduste rahuldamiseks).

| — | Ühinenud üksus võib sellist lisarahastamist võimaldada üksnes järgmistel tingimustel:






  — | kui asjaomane nominaalne riskipositsioon on väiksem kui [...], ei ületa lisarahastamine sellest [...]; |
| --- | --- | --- |

—

Ühinenud üksus võib sellist lisarahastamist võimaldada üksnes järgmistel tingimustel:

—

kui asjaomane nominaalne riskipositsioon on väiksem kui [...], ei ületa lisarahastamine sellest [...];

| — | kui asjaomane nominaalne riskipositsioon on [...] kuni [...], ei ületa lisarahastamine [...]; |
| --- | --- |

—

kui asjaomane nominaalne riskipositsioon on [...] kuni [...], ei ületa lisarahastamine [...];

| — | kui asjaomane nominaalne riskipositsioon ületab [...], ei ületa lisarahastamine sellest [...]. |
| --- | --- |

—

kui asjaomane nominaalne riskipositsioon ületab [...], ei ületa lisarahastamine sellest [...].

| c) | Uued laenuvõtjad: ühinenud üksus võib uuele laenuvõtjale (või nende rühmale, mida nimetatakse ka reguleeritavaks rühmaks) laenu anda üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:






  — | saadud tulu kasutatakse olemasoleva laenuvõtja või reguleeritava rühma riskide vähendamiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

Uued laenuvõtjad: ühinenud üksus võib uuele laenuvõtjale (või nende rühmale, mida nimetatakse ka reguleeritavaks rühmaks) laenu anda üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

—

saadud tulu kasutatakse olemasoleva laenuvõtja või reguleeritava rühma riskide vähendamiseks;

| — | tehing tervikuna ei suurenda ühinenud üksuse neto riskipositsiooni; |
| --- | --- |

—

tehing tervikuna ei suurenda ühinenud üksuse neto riskipositsiooni;

| — | uus laen suurendab oodatavat taastamisväärtust (NPVna mõõdetuna) võrreldes muude restruktureerimis- või sundvõõrandamisstrateegiatega ning |
| --- | --- |

—

uus laen suurendab oodatavat taastamisväärtust (NPVna mõõdetuna) võrreldes muude restruktureerimis- või sundvõõrandamisstrateegiatega ning

| — | ei toimu intresside kapitaliseerimist. |
| --- | --- |

—

ei toimu intresside kapitaliseerimist.

| viii) | Hüpoteeklaenude portfelliga seotud konkreetsed laenuandmiskohustused. Ühinenud üksus ei tohi anda rahastamist, mis ei ole ühise restruktureerimiskava heakskiitmise ajal hõlmatud lepingupõhiste siduvate tulevikukohustustega. Erandina sellest reeglist, kui laenujääk ületab hüpoteekvara väärtust, võib ühinenud üksus hõlbustada selle laenu tagasisaamist vara müügi teel, andes müüjale lisarahastamist, mis võimaldab laenujäägi tagasimaksmist, kui rahastamine on kooskõlas punktis iii osutatud kohustustega. |
| --- | --- |

viii)

Hüpoteeklaenude portfelliga seotud konkreetsed laenuandmiskohustused. Ühinenud üksus ei tohi anda rahastamist, mis ei ole ühise restruktureerimiskava heakskiitmise ajal hõlmatud lepingupõhiste siduvate tulevikukohustustega. Erandina sellest reeglist, kui laenujääk ületab hüpoteekvara väärtust, võib ühinenud üksus hõlbustada selle laenu tagasisaamist vara müügi teel, andes müüjale lisarahastamist, mis võimaldab laenujäägi tagasimaksmist, kui rahastamine on kooskõlas punktis iii osutatud kohustustega.

| ix) | Riigi huvides tehtavad täiendavad erandid. Erandkorras ja riigi huvides võib Iirimaa otsustada, et eeldatava taastamisväärtuse suurendamiseks NPV alusel võib olla vajalik teha täiendavaid erandeid punktides vii ja viii sätestatud laenuandmispiirangutest. Sellised otsused peavad saama komisjoni eelneva heakskiidu. |
| --- | --- |

ix)

Riigi huvides tehtavad täiendavad erandid. Erandkorras ja riigi huvides võib Iirimaa otsustada, et eeldatava taastamisväärtuse suurendamiseks NPV alusel võib olla vajalik teha täiendavaid erandeid punktides vii ja viii sätestatud laenuandmispiirangutest. Sellised otsused peavad saama komisjoni eelneva heakskiidu.

| x) | Hoiused – Anglo ja INBSi hoiuste üleandmine. Pärast Anglo ja INBSi hoiuste üleandmist jäävad ühinenud üksusele alles teatavat liiki hoiused ja kontod, mida üleandmine ei hõlma. Olemasolevate klientide hoiuste kogumaht ühinemise kuupäeval ei ületa ühelgi ajal [...] miljardit eurot. Ühinenud üksus vähendab oma hoiuseid üldiselt samas tempos laenuportfelli üldise restruktureerimisega. Peale selle ei ületa ühinenud üksuse hoiuste maht ühise restruktureerimiskava prognoose ühelgi ajal rohkem kui 200 miljoni euro võrra. Ühinenud üksusele allesjäävate hoiuste liigid on loetletud järgmistes punktides a–h:






  a) | hoiused, mida Anglo ja INBSi hoiuste elujõulistele asutustele üleandmise ajal hallatakse Anglo või INBSi tütarettevõtja poolt või nimel, välja arvatud Anglo Mani saare tütarettevõtja poolt või nimel; |
| --- | --- | --- |

x)

Hoiused – Anglo ja INBSi hoiuste üleandmine. Pärast Anglo ja INBSi hoiuste üleandmist jäävad ühinenud üksusele alles teatavat liiki hoiused ja kontod, mida üleandmine ei hõlma. Olemasolevate klientide hoiuste kogumaht ühinemise kuupäeval ei ületa ühelgi ajal [...] miljardit eurot. Ühinenud üksus vähendab oma hoiuseid üldiselt samas tempos laenuportfelli üldise restruktureerimisega. Peale selle ei ületa ühinenud üksuse hoiuste maht ühise restruktureerimiskava prognoose ühelgi ajal rohkem kui 200 miljoni euro võrra. Ühinenud üksusele allesjäävate hoiuste liigid on loetletud järgmistes punktides a–h:

a)

hoiused, mida Anglo ja INBSi hoiuste elujõulistele asutustele üleandmise ajal hallatakse Anglo või INBSi tütarettevõtja poolt või nimel, välja arvatud Anglo Mani saare tütarettevõtja poolt või nimel;

| b) | tagatud kontod (Anglo või INBSi või muu isiku kasuks) ja hoiused, mis Anglo ja INBSi hoiuste üleandmise ajal kahele muule Iiri pangale on seotud Anglo või INBSi reguleeritava rühmaga või teatavate indeksit jälgivate võlakirjade kontodega (tracker bond accounts) (26); |
| --- | --- |

b)

tagatud kontod (Anglo või INBSi või muu isiku kasuks) ja hoiused, mis Anglo ja INBSi hoiuste üleandmise ajal kahele muule Iiri pangale on seotud Anglo või INBSi reguleeritava rühmaga või teatavate indeksit jälgivate võlakirjade kontodega (tracker bond accounts) (26);

| c) | hoiused, mis on hoiuste üleandmise ajal denomineeritud muudes vääringutes kui euro, USA dollar (USD) või naelsterling (GBP). Neid hoiuseid tähtpäevumise korral ei asendata; |
| --- | --- |

c)

hoiused, mis on hoiuste üleandmise ajal denomineeritud muudes vääringutes kui euro, USA dollar (USD) või naelsterling (GBP). Neid hoiuseid tähtpäevumise korral ei asendata;

| d) | hoiused, mida hallatakse või mis asuvad Jersey, Düsseldorfi (Saksamaa) või Viini (Austria) filiaalides. Neid hoiuseid tähtpäevumise korral ei asendata; |
| --- | --- |

d)

hoiused, mida hallatakse või mis asuvad Jersey, Düsseldorfi (Saksamaa) või Viini (Austria) filiaalides. Neid hoiuseid tähtpäevumise korral ei asendata;

| e) | kõik negatiivse jäägiga kontod; |
| --- | --- |

e)

kõik negatiivse jäägiga kontod;

| f) | sisekontrolli kontod; |
| --- | --- |

f)

sisekontrolli kontod;

| g) | kontod, mille või millega seotud kliendi kohta on saadud teade politsei, pettuseid uuriva või uurimisorgani algatatud uurimisest, ning |
| --- | --- |

g)

kontod, mille või millega seotud kliendi kohta on saadud teade politsei, pettuseid uuriva või uurimisorgani algatatud uurimisest, ning

| h) | kõik INBSi kontod, mis on üleandja raamatupidamises tähistatud filiaaliga „[...]”. |
| --- | --- |

h)

kõik INBSi kontod, mis on üleandja raamatupidamises tähistatud filiaaliga „[...]”.

| xi) | Järelevalve eest vastutav usaldusisik. Ühinenud üksus määrab komisjoni heakskiidul ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes kontrollib, kas ühinenud üksus järgib I lisas sätestatud kohustusi. Järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse kolmeks aastaks. |
| --- | --- |

xi)

Järelevalve eest vastutav usaldusisik. Ühinenud üksus määrab komisjoni heakskiidul ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes kontrollib, kas ühinenud üksus järgib I lisas sätestatud kohustusi. Järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse kolmeks aastaks.

| (64) | Iirimaa tagab, et ühinenud üksus järgib I lisas sätestatud kohustusi. Iirimaa esitab korrapäraseid aruandeid nende kohustuste täitmiseks võetud meetmete kohta. Esimene aruanne esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist ja seejärel iga kuue kuu järel. |
| --- | --- |

(64)

Iirimaa tagab, et ühinenud üksus järgib I lisas sätestatud kohustusi. Iirimaa esitab korrapäraseid aruandeid nende kohustuste täitmiseks võetud meetmete kohta. Esimene aruanne esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist ja seejärel iga kuue kuu järel.

2.4.   Otsuses hinnatud riigiabimeetmed

| (65) | Nii Anglo kui ka INBS on saanud märkimisväärses ulatuses riigiabi. Pärast ühinemist saab ka ühinenud üksus kasu mitmest riigiabimeetmest. Kõnealuseid meetmed esitatakse käesolevas jaotises (vt ka tabel 1). |
| --- | --- |

(65)

Nii Anglo kui ka INBS on saanud märkimisväärses ulatuses riigiabi. Pärast ühinemist saab ka ühinenud üksus kasu mitmest riigiabimeetmest. Kõnealuseid meetmed esitatakse käesolevas jaotises (vt ka tabel 1).

| (66) | Päästmisperioodil sai Anglo kasu mitmest riigiabimeetmest, mille komisjon on erinevate käesoleva juhtumiga seotud otsustega (27) heaks kiitnud ja millele osutatakse käesoleva põhjenduse ning põhjenduste 67, 68 ja 69 punktides a–v:






  a) | riigigarantii CIFSi alusel, mis katab Anglo hoiused (jae-, äri-, institutsionaalsed ja pankadevahelised hoiused), tagatud võlakirjad, kõrgema nõudeõiguse järguga võlad ja tähtajalised allutatud võlainstrumendid ajavahemikul 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2010 (28); |
| --- | --- | --- |

(66)

Päästmisperioodil sai Anglo kasu mitmest riigiabimeetmest, mille komisjon on erinevate käesoleva juhtumiga seotud otsustega (27) heaks kiitnud ja millele osutatakse käesoleva põhjenduse ning põhjenduste 67, 68 ja 69 punktides a–v:

a)

riigigarantii CIFSi alusel, mis katab Anglo hoiused (jae-, äri-, institutsionaalsed ja pankadevahelised hoiused), tagatud võlakirjad, kõrgema nõudeõiguse järguga võlad ja tähtajalised allutatud võlainstrumendid ajavahemikul 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2010 (28);

| b) | Anglo esimene rekapitaliseerimine summas 4 miljardit eurot (29); |
| --- | --- |

b)

Anglo esimene rekapitaliseerimine summas 4 miljardit eurot (29);

| c) | riigigarantii tagatiskava alusel, mis katab hoiused, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata hoiusesertifikaadid, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata kommertsväärtpaberid, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlakirjad ja vekslid (30); |
| --- | --- |

c)

riigigarantii tagatiskava alusel, mis katab hoiused, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata hoiusesertifikaadid, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata kommertsväärtpaberid, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlakirjad ja vekslid (30);

| d) | varade toetusmeede, mis võimaldas NAMA-le üle anda 35 miljardi euro väärtuses (31) langenud väärtusega kommertskinnisvaralaene keskmise diskontomääraga [50–70]% (32); |
| --- | --- |

d)

varade toetusmeede, mis võimaldas NAMA-le üle anda 35 miljardi euro väärtuses (31) langenud väärtusega kommertskinnisvaralaene keskmise diskontomääraga [50–70]% (32);

| e) | teine rekapitaliseerimine summas 10,44 miljardit eurot, millest Iirimaa andis tegelikult 10,3 miljardit eurot (33); |
| --- | --- |

e)

teine rekapitaliseerimine summas 10,44 miljardit eurot, millest Iirimaa andis tegelikult 10,3 miljardit eurot (33);

| f) | kolmas rekapitaliseerimine summas 10 054 miljonit eurot (millest 8 580 miljonit eurot anti pärast heakskiitu ja ülejäänu (1 474 miljonit eurot) koos neljanda kapitalisüstiga, vt meede h (34); |
| --- | --- |

f)

kolmas rekapitaliseerimine summas 10 054 miljonit eurot (millest 8 580 miljonit eurot anti pärast heakskiitu ja ülejäänu (1 474 miljonit eurot) koos neljanda kapitalisüstiga, vt meede h (34);

| g) | garantii Anglo lühiajalistele kohustistele, mis antakse pärast tagatiskava taaskohaldamist, et katta sellised väärtpaberid, eelkõige kommertsväärtpaberid, hoiusesertifikaadid, pankadevahelised hoiused ja ärihoiused lõpptähtajaga vähem kui kolm kuud (kaetud summa on 31. detsembri 2010. aasta seisuga ligikaudu [...] miljardit eurot) (35); |
| --- | --- |

g)

garantii Anglo lühiajalistele kohustistele, mis antakse pärast tagatiskava taaskohaldamist, et katta sellised väärtpaberid, eelkõige kommertsväärtpaberid, hoiusesertifikaadid, pankadevahelised hoiused ja ärihoiused lõpptähtajaga vähem kui kolm kuud (kaetud summa on 31. detsembri 2010. aasta seisuga ligikaudu [...] miljardit eurot) (35);

| h) | täiendav rekapitaliseerimine summas 4 946 miljonit eurot, et katta täiendavaid kahjumeid, mis tulenevad langenud väärtusega kinnisvaralaenude kiirendatud üleandmisest NAMA-le, ja muude kui NAMA-le üleantavate laenude portfelli kahjumit kuni [...]. Kolmanda rekapitaliseerimise (meede f) jääk summas 1 474 miljonit eurot on juba paigutatud koos 4 946 miljardi euroga (36); |
| --- | --- |

h)

täiendav rekapitaliseerimine summas 4 946 miljonit eurot, et katta täiendavaid kahjumeid, mis tulenevad langenud väärtusega kinnisvaralaenude kiirendatud üleandmisest NAMA-le, ja muude kui NAMA-le üleantavate laenude portfelli kahjumit kuni [...]. Kolmanda rekapitaliseerimise (meede f) jääk summas 1 474 miljonit eurot on juba paigutatud koos 4 946 miljardi euroga (36);

| i) | bilansiväliste tehingute garantii, mis hõlmab hinnanguliselt [...] miljardi euro suurust summat (37). |
| --- | --- |

i)

bilansiväliste tehingute garantii, mis hõlmab hinnanguliselt [...] miljardi euro suurust summat (37).

| (67) | INBS on päästmisperioodil saanud abi järgmistest komisjoni heaks kiidetud meetmetest (j–o):






  j) | garantii CIFSi alusel, mis katab INBSi hoiused (jae-, äri-, institutsionaalsed ja pankadevahelised hoiused), tagatud võlakirjad, kõrgema nõudeõiguse järguga võlad ja tähtajalised allutatud võlad ajavahemikul 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2010 (38); |
| --- | --- | --- |

(67)

INBS on päästmisperioodil saanud abi järgmistest komisjoni heaks kiidetud meetmetest (j–o):

j)

garantii CIFSi alusel, mis katab INBSi hoiused (jae-, äri-, institutsionaalsed ja pankadevahelised hoiused), tagatud võlakirjad, kõrgema nõudeõiguse järguga võlad ja tähtajalised allutatud võlad ajavahemikul 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2010 (38);

| k) | esimene rekapitaliseerimine summas 2,7 miljardit eurot (39); |
| --- | --- |

k)

esimene rekapitaliseerimine summas 2,7 miljardit eurot (39);

| l) | riigigarantii tagatiskava alusel, mis katab hoiused, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata hoiusesertifikaadid, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata kommertsväärtpaberid, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlakirjad ja vekslid (40); |
| --- | --- |

l)

riigigarantii tagatiskava alusel, mis katab hoiused, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata hoiusesertifikaadid, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata kommertsväärtpaberid, kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlakirjad ja vekslid (40);

| m) | varade toetusmeede, mis võimaldas NAMA-le üle anda 8,9 miljardi euro (41) väärtuses langenud väärtusega kommertskinnisvaralaene keskmise diskontomääraga 64 % (42); |
| --- | --- |

m)

varade toetusmeede, mis võimaldas NAMA-le üle anda 8,9 miljardi euro (41) väärtuses langenud väärtusega kommertskinnisvaralaene keskmise diskontomääraga 64 % (42);

| n) | riigigarantii INBSi lühiajalistele kohustistele, mis antakse pärast tagatiskava taaskohaldamist, et katta sellised väärtpaberid, eelkõige kommertsväärtpaberid, hoiusesertifikaadid, pankadevahelised hoiused ja ärihoiused lõpptähtajaga vähem kui kolm kuud (kaetud summa on 31. detsembri 2010. aasta seisuga ligikaudu [...] miljonit eurot) (43); |
| --- | --- |

n)

riigigarantii INBSi lühiajalistele kohustistele, mis antakse pärast tagatiskava taaskohaldamist, et katta sellised väärtpaberid, eelkõige kommertsväärtpaberid, hoiusesertifikaadid, pankadevahelised hoiused ja ärihoiused lõpptähtajaga vähem kui kolm kuud (kaetud summa on 31. detsembri 2010. aasta seisuga ligikaudu [...] miljonit eurot) (43);

| o) | teine rekapitaliseerimine summas 2,7 miljardit eurot (44). |
| --- | --- |

o)

teine rekapitaliseerimine summas 2,7 miljardit eurot (44).

| (68) | Lisaks põhjendustes 66 ja 67 osutatud riigiabimeetmetele a–o on Anglo ja INBS saanud enne ühinemist abi täiendavatest päästemeetmetest p ja q:






  p) | Anglo on saanud riigigarantii ELA ühe osa jaoks, mille CBI andis Anglole alates 2009. aasta märtsist kuni ühinemiseni INBSiga. See garantii katab ELA kuni [...] miljardi euro ulatuses (45); |
| --- | --- | --- |

(68)

Lisaks põhjendustes 66 ja 67 osutatud riigiabimeetmetele a–o on Anglo ja INBS saanud enne ühinemist abi täiendavatest päästemeetmetest p ja q:

p)

Anglo on saanud riigigarantii ELA ühe osa jaoks, mille CBI andis Anglole alates 2009. aasta märtsist kuni ühinemiseni INBSiga. See garantii katab ELA kuni [...] miljardi euro ulatuses (45);

| q) | INBS on saanud riigigarantii ELA ühe osa jaoks, mille CBI andis INBSile alates 24. veebruarist 2011 kuni ühinemiseni Angloga. See garantii katab kuni [...] miljardit eurot. |
| --- | --- |

q)

INBS on saanud riigigarantii ELA ühe osa jaoks, mille CBI andis INBSile alates 24. veebruarist 2011 kuni ühinemiseni Angloga. See garantii katab kuni [...] miljardit eurot.

| (69) | Pärast ühinemist saab ühinenud üksus abi järgmistest meetmetest (r–v):






  r) | riigigarantii allesjäänud kliendihoiuste suhtes maksimaalselt [...] miljardi ulatuses; |
| --- | --- | --- |

(69)

Pärast ühinemist saab ühinenud üksus abi järgmistest meetmetest (r–v):

r)

riigigarantii allesjäänud kliendihoiuste suhtes maksimaalselt [...] miljardi ulatuses;

| s) | bilansiväliste tehingutega seotud jätkuv riigigarantii, mis hõlmab hinnanguliselt [...] miljardi euro suurust summat; |
| --- | --- |

s)

bilansiväliste tehingutega seotud jätkuv riigigarantii, mis hõlmab hinnanguliselt [...] miljardi euro suurust summat;

| t) | riigigarantii ELA ühe osa jaoks, mille CBI andis ühinenud üksusele, kombineerides sisuliselt Anglole ja INBSile eraldi antud ELA garantiid. Kõnealune garantii on ühinemise alguses hinnanguliselt kuni [...] miljardit eurot ja väheneb seejärel [...]; |
| --- | --- |

t)

riigigarantii ELA ühe osa jaoks, mille CBI andis ühinenud üksusele, kombineerides sisuliselt Anglole ja INBSile eraldi antud ELA garantiid. Kõnealune garantii on ühinemise alguses hinnanguliselt kuni [...] miljardit eurot ja väheneb seejärel [...];

| u) | täiendav rekapitaliseerimine, [...] et katta stressistsenaariumi korral täiendav kahjum 3,3 miljardi euro ulatuses; |
| --- | --- |

u)

täiendav rekapitaliseerimine, [...] et katta stressistsenaariumi korral täiendav kahjum 3,3 miljardi euro ulatuses;

| v) | tagatiskavaga kaetud hulgirahastamise riigigarantii, mille Anglo andis üle ühinenud üksusele summas [...] miljardit eurot (46). |
| --- | --- |

v)

tagatiskavaga kaetud hulgirahastamise riigigarantii, mille Anglo andis üle ühinenud üksusele summas [...] miljardit eurot (46).

2.4.1.   Komisjoni heaks kiidetud päästemeetmed

| (70) | Põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmeid a–o on komisjon hinnanud seoses Anglot ja INBSi käsitlevate varasemate otsustega ning neid käsitatakse päästmisabina. Lisaks päästemeetmetele teatas Iirimaa komisjonile täiendavatest meetmetest, mis võimaldaksid Anglo ja INBSi kriisi lahendamist (põhjendustes 68 ja 69 esitatud meetmed p–v). |
| --- | --- |

(70)

Põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmeid a–o on komisjon hinnanud seoses Anglot ja INBSi käsitlevate varasemate otsustega ning neid käsitatakse päästmisabina. Lisaks päästemeetmetele teatas Iirimaa komisjonile täiendavatest meetmetest, mis võimaldaksid Anglo ja INBSi kriisi lahendamist (põhjendustes 68 ja 69 esitatud meetmed p–v).

| (71) | Seoses komisjoni poolt juba heaks kiidetud meetmetega (nimelt põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed a–o) tuleks märkida, et CIFS kaotas 30. septembril 2010 kehtivuse (põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed a ja j) ning see on asendatud tagatiskavaga ja tagatiskava taaskohaldamisega lühiajaliste kohustiste suhtes (põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed c, g, l ja n). Pärast ühinemist asendatakse kõnealused tagatiskavad riigi üksikgarantiidega (põhjenduses 69 osutatud meetmed r ja v), kui tagatiskava lõpeb (vt põhjendused 77 ja 81). |
| --- | --- |

(71)

Seoses komisjoni poolt juba heaks kiidetud meetmetega (nimelt põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed a–o) tuleks märkida, et CIFS kaotas 30. septembril 2010 kehtivuse (põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed a ja j) ning see on asendatud tagatiskavaga ja tagatiskava taaskohaldamisega lühiajaliste kohustiste suhtes (põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed c, g, l ja n). Pärast ühinemist asendatakse kõnealused tagatiskavad riigi üksikgarantiidega (põhjenduses 69 osutatud meetmed r ja v), kui tagatiskava lõpeb (vt põhjendused 77 ja 81).

| (72) | Seoses põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmetega d ja m tuleb märkida, et [...] laenude üleandmine NAMA-le viidi lõpule 2010. aasta novembris ning väärtuskärbe oli Anglo puhul 62 % ja INBSi puhul 64 %. |
| --- | --- |

(72)

Seoses põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmetega d ja m tuleb märkida, et [...] laenude üleandmine NAMA-le viidi lõpule 2010. aasta novembris ning väärtuskärbe oli Anglo puhul 62 % ja INBSi puhul 64 %.

| (73) | Koos neljanda rekapitaliseerimisega anti Anglole ka tema bilansiväliste tehingutega seotud riigigarantii (põhjenduses 66 osutatud meede i). Kõnealune garantii, mille eest Anglo ei maksa mingit tasu, aitab Anglo vastaspooli tuletisinstrumentide tehingute (peamiselt riskimaandamislepingud) ja kliiringukokkulepete puhul. |
| --- | --- |

(73)

Koos neljanda rekapitaliseerimisega anti Anglole ka tema bilansiväliste tehingutega seotud riigigarantii (põhjenduses 66 osutatud meede i). Kõnealune garantii, mille eest Anglo ei maksa mingit tasu, aitab Anglo vastaspooli tuletisinstrumentide tehingute (peamiselt riskimaandamislepingud) ja kliiringukokkulepete puhul.

2.4.2.   Täiendavad päästemeetmed

| (74) | Anglo ja INBS on mõlemad saanud enne ühinemist abi täiendavatest päästemeetmetest ja seega ka tõhusast restruktureerimisest (põhjenduses 68 osutatud meetmed p ja q). 2009. aasta märtsist kuni ühinemiseni on Anglo saanud CBI-lt ELA, mis oli osaliselt riigi poolt garanteeritud (meede p). ELA osa, millel on riigigarantii, on muutunud: 2010. aasta septembris oli see [...] miljardit eurot ja 2011. aasta märtsis [...] miljardit eurot. Anglo maksab CBI-le intressi, mis koosneb EKP baasintressist (praegu 125 baaspunkti) pluss [...] baaspunkti ELA eest, kuid ei maksa tasu garantii eest. |
| --- | --- |

(74)

Anglo ja INBS on mõlemad saanud enne ühinemist abi täiendavatest päästemeetmetest ja seega ka tõhusast restruktureerimisest (põhjenduses 68 osutatud meetmed p ja q). 2009. aasta märtsist kuni ühinemiseni on Anglo saanud CBI-lt ELA, mis oli osaliselt riigi poolt garanteeritud (meede p). ELA osa, millel on riigigarantii, on muutunud: 2010. aasta septembris oli see [...] miljardit eurot ja 2011. aasta märtsis [...] miljardit eurot. Anglo maksab CBI-le intressi, mis koosneb EKP baasintressist (praegu 125 baaspunkti) pluss [...] baaspunkti ELA eest, kuid ei maksa tasu garantii eest.

| (75) | INBS on samuti saanud CBI-lt ELA osa jaoks riigigarantii (põhjenduses 68 osutatud meede q). Kokku sai INBS riigigarantii ELA jaoks [...] miljardi euro ulatuses alates 24. veebruarist 2011 kuni ühinemiseni Angloga. INBS maksab samuti CBI-le intressi, mis koosneb EKP baasintressist (praegu 125 baaspunkti) pluss [...] baaspunkti ELA eest, kuid ei maksa tasu riigigarantii eest. |
| --- | --- |

(75)

INBS on samuti saanud CBI-lt ELA osa jaoks riigigarantii (põhjenduses 68 osutatud meede q). Kokku sai INBS riigigarantii ELA jaoks [...] miljardi euro ulatuses alates 24. veebruarist 2011 kuni ühinemiseni Angloga. INBS maksab samuti CBI-le intressi, mis koosneb EKP baasintressist (praegu 125 baaspunkti) pluss [...] baaspunkti ELA eest, kuid ei maksa tasu riigigarantii eest.

2.4.3.   Meetmed ühinenud üksuse jaoks

| (76) | Ühinenud üksus [...] mitmest riigigarantiist ja 3,3 miljardi euro suurusest kapitalisüstist stressistsenaariumi korral (põhjenduses 69 osutatud meetmed r–v). |
| --- | --- |

(76)

Ühinenud üksus [...] mitmest riigigarantiist ja 3,3 miljardi euro suurusest kapitalisüstist stressistsenaariumi korral (põhjenduses 69 osutatud meetmed r–v).

| (77) | Ühinenud üksus saab kasu riigigarantiist hoiuste puhul, mille annavad talle üle nii Anglo kui ka INBS (põhjenduses 69 osutatud meede r). Kõnealuste hoiuste maksimumsumma on 1,05 miljardit eurot. Tegemist on eelkõige hoiustega, mis on kas tagatud või seotud laenuvõtja kontoga, mis antakse üle ühinenud üksusele, ning mida seetõttu ei ole Anglost ega INBSist välja viidud. Ühinenud üksus maksab kindla suurusega summa (50 baaspunkti) tagatiskava kestuse ajal, kuid mitte pärast seda. |
| --- | --- |

(77)

Ühinenud üksus saab kasu riigigarantiist hoiuste puhul, mille annavad talle üle nii Anglo kui ka INBS (põhjenduses 69 osutatud meede r). Kõnealuste hoiuste maksimumsumma on 1,05 miljardit eurot. Tegemist on eelkõige hoiustega, mis on kas tagatud või seotud laenuvõtja kontoga, mis antakse üle ühinenud üksusele, ning mida seetõttu ei ole Anglost ega INBSist välja viidud. Ühinenud üksus maksab kindla suurusega summa (50 baaspunkti) tagatiskava kestuse ajal, kuid mitte pärast seda.

| (78) | Ühinenud üksus saab kasu ka Anglo suhtes enne ühinemist kohaldatud meetmest, milleks on bilansiväliste tehingutega seotud jätkuv riigigarantii, mis katab hinnanguliselt ligikaudu [...] miljardi euro suuruse summa (47) (põhjenduses 69 osutatud meede s). Ühinenud üksus ei maksa kõnealuse garantii eest mingit tasu. |
| --- | --- |

(78)

Ühinenud üksus saab kasu ka Anglo suhtes enne ühinemist kohaldatud meetmest, milleks on bilansiväliste tehingutega seotud jätkuv riigigarantii, mis katab hinnanguliselt ligikaudu [...] miljardi euro suuruse summa (47) (põhjenduses 69 osutatud meede s). Ühinenud üksus ei maksa kõnealuse garantii eest mingit tasu.

| (79) | Selleks et leida rahalisi vahendeid Anglo ja INBSi kriisi lahendamiseks, nähakse ühises restruktureerimiskavas ette, et ühinenud üksus saab kasu ELA osa jaoks antavast riigigarantiist (põhjenduses 69 osutatud meede t). Kokku saab ühinenud üksus ELA [...] miljardi euro ulatuses ühinemise alguses ja hiljem see summa väheneb [...]. Ühinenud üksus maksab CBI-le intressi [...] baaspunkti eurodes rahastamise eest ja [...] baaspunkti välisvaluutas rahastamise eest, kuid ei maksa riigigarantii eest mingit tasu. |
| --- | --- |

(79)

Selleks et leida rahalisi vahendeid Anglo ja INBSi kriisi lahendamiseks, nähakse ühises restruktureerimiskavas ette, et ühinenud üksus saab kasu ELA osa jaoks antavast riigigarantiist (põhjenduses 69 osutatud meede t). Kokku saab ühinenud üksus ELA [...] miljardi euro ulatuses ühinemise alguses ja hiljem see summa väheneb [...]. Ühinenud üksus maksab CBI-le intressi [...] baaspunkti eurodes rahastamise eest ja [...] baaspunkti välisvaluutas rahastamise eest, kuid ei maksa riigigarantii eest mingit tasu.

| (80) | Ühise restruktureerimiskava kohaselt [...] finantsseisundi edasise halvenemise korral (stressistsenaarium – põhjenduses 69 osutatud meede u). Sel juhul [...] kuni 3,3 miljardit eurot [...]. Sellise lähenemisviisiga tagatakse, et ühinenud üksus vastab Iirimaa finantsteenuste reguleerimise ameti kehtestatud asjakohastele miinimumkapitali nõuetele (praegu 8 % kapitali adekvaatsuse määr). |
| --- | --- |

(80)

Ühise restruktureerimiskava kohaselt [...] finantsseisundi edasise halvenemise korral (stressistsenaarium – põhjenduses 69 osutatud meede u). Sel juhul [...] kuni 3,3 miljardit eurot [...]. Sellise lähenemisviisiga tagatakse, et ühinenud üksus vastab Iirimaa finantsteenuste reguleerimise ameti kehtestatud asjakohastele miinimumkapitali nõuetele (praegu 8 % kapitali adekvaatsuse määr).

| (81) | Ühinenud üksus saab kasu riigigarantiist, mis kehtib olemasoleva hulgirahastamise suhtes summas ligikaudu 3 miljardit eurot, mille Anglo annab üle ühinenud üksusele (põhjenduses 69 osutatud meede v). Ühinenud üksus maksab tasu (95–125 baaspunkti) tagatiskava kestuse ajal, kuid mitte pärast seda. |
| --- | --- |

(81)

Ühinenud üksus saab kasu riigigarantiist, mis kehtib olemasoleva hulgirahastamise suhtes summas ligikaudu 3 miljardit eurot, mille Anglo annab üle ühinenud üksusele (põhjenduses 69 osutatud meede v). Ühinenud üksus maksab tasu (95–125 baaspunkti) tagatiskava kestuse ajal, kuid mitte pärast seda.

Ülevaade Anglo, INBSi ja ühinenud üksuse kasuks võetud meetmetest (osutatud põhjendustes 66–69)

| Anglo, taastamispanga ja rahastamispanga kasuks võetud meetmed |
| --- |
| Nr | Meetme liik | summa (mld EUR) | tasu |
| Heakskiidetud päästmismeetmed |
| Anglo Irish Bank |
| a | CIFSi raames antud garantii | maksimum [...] mld eurot 2008. a sept. (48) | kindel summa 18,5 baaspunkti, mis kasvab 32 baaspunktini |
| b | Esimene rekapitaliseerimine | 4 mld eurot | tasu ei maksta |
| c | Tagatiskava raames antud garantii | [...] mld eurot (49) | EKP soovitus + 40 baaspunkti (50) |
| d | Varade toetusmeede – abikõlblike laenude üleandmine NAMA-le | 35 mld eurot üle antud | – |
| e | Teine rekapitaliseerimine | 10,44 mld eurot (51) (10,3 mld eurot) | tasu ei maksta |
| f | Kolmas rekapitaliseerimine | 10 054 mld eurot | tasu ei maksta |
| g | Lühiajaliste kohustiste garantii | c. [...] mld eurot 2010. a detsembris | 160 baaspunkti 2010. a detsembris (50) |
| h | Neljas rekapitaliseerimine | 4 946 mld eurot | tasu ei maksta |
| i | Teatavate bilansiväliste kohustiste garantii | hinnanguline maksimaalne kogusumma [...] mld eurot 5 (52) | tasu ei maksta |
| Irish Nationwide Building Society |
| j | CIFSi raames antud garantii | maksimum [...] mld eurot 2008. a septembris (48) | kindel summa 18,5 baaspunkti, mis kasvab 25,6 baaspunktini |
| k | Esimene rekapitaliseerimine | 2,7 mld eurot | tagas õiguse INBSi vara puhasülejäägile |
| l | Tagatiskava raames antud garantii | [...] mld eurot (49) | EKP soovitus + 40 baaspunkti (50) |
| m | Varade toetusmeede – abikõlblike laenude üleandmine NAMA-le | 8,9 mld eurot üle antud | – |
| n | Lühiajaliste kohustiste garantii | c. [...] mld eurot 2010. a detsembris | 160 baaspunkti 2010. a detsembris (50) |
| o | Teine rekapitaliseerimine | 2,7 mld eurot | tasu ei maksta |
| Täiendavad päästemeetmed |
| Anglo Irish Bank |
| p | ELA garantii | tagatud maksimumsumma [...] mld eurot kuni 16. märtsini 2011 (53) | ,[...] garantii eest tasu ei maksta |
| Irish Nationwide Building Society |
| q | ELA garantii | tagatud [...] mld eurot | [...] garantii eest tasu ei maksta |
| Restruktureerimismeetmed |
| Ühinenud üksus |
| r | Allesjäänud hoiuste garantii jätkamine | maksimaalselt [...] mld eurot | Tagatud restruktureerimise jooksul, esmalt tagatiskava raames ja pärast seda vajaduse tekkimisel 50 baaspunkti |
| s | Bilansiväliste tehingute garantii jätkumine | hinnanguliselt ligikaudu [...] mld eurot (52) | tasu ei maksta |
| t | ELA või muu samalaadse vahendi garantii jätkamine | hinnanguliselt kuni [...] mld eurot | 3 |
| u | Rekapitaliseerimine stressistsenaariumi korral | 3,2 mld eurot | tasu ei maksta |
| v | Tagatiskava raames antud hulgirahastamise jäägi garantii | ligikaudu [...] mld eurot | tasu vastavalt tagatiskavale, pärast selle lõppu tasu ei maksta |

Anglo, taastamispanga ja rahastamispanga kasuks võetud meetmed

Nr

Meetme liik

summa (mld EUR)

tasu

Heakskiidetud päästmismeetmed

Anglo Irish Bank

a

CIFSi raames antud garantii

maksimum [...] mld eurot 2008. a sept. (48)

kindel summa 18,5 baaspunkti, mis kasvab 32 baaspunktini

b

Esimene rekapitaliseerimine

4 mld eurot

tasu ei maksta

c

Tagatiskava raames antud garantii

[...] mld eurot (49)

EKP soovitus + 40 baaspunkti (50)

d

Varade toetusmeede – abikõlblike laenude üleandmine NAMA-le

35 mld eurot üle antud

–

e

Teine rekapitaliseerimine

10,44 mld eurot (51) (10,3 mld eurot)

tasu ei maksta

f

Kolmas rekapitaliseerimine

10 054 mld eurot

tasu ei maksta

g

Lühiajaliste kohustiste garantii

c. [...] mld eurot 2010. a detsembris

160 baaspunkti 2010. a detsembris (50)

h

Neljas rekapitaliseerimine

4 946 mld eurot

tasu ei maksta

i

Teatavate bilansiväliste kohustiste garantii

hinnanguline maksimaalne kogusumma [...] mld eurot 5 (52)

tasu ei maksta

Irish Nationwide Building Society

j

CIFSi raames antud garantii

maksimum [...] mld eurot 2008. a septembris (48)

kindel summa 18,5 baaspunkti, mis kasvab 25,6 baaspunktini

k

Esimene rekapitaliseerimine

2,7 mld eurot

tagas õiguse INBSi vara puhasülejäägile

l

Tagatiskava raames antud garantii

[...] mld eurot (49)

EKP soovitus + 40 baaspunkti (50)

m

Varade toetusmeede – abikõlblike laenude üleandmine NAMA-le

8,9 mld eurot üle antud

–

n

Lühiajaliste kohustiste garantii

c. [...] mld eurot 2010. a detsembris

160 baaspunkti 2010. a detsembris (50)

o

Teine rekapitaliseerimine

2,7 mld eurot

tasu ei maksta

Täiendavad päästemeetmed

Anglo Irish Bank

p

ELA garantii

tagatud maksimumsumma [...] mld eurot kuni 16. märtsini 2011 (53)

,[...] garantii eest tasu ei maksta

Irish Nationwide Building Society

q

ELA garantii

tagatud [...] mld eurot

[...] garantii eest tasu ei maksta

Restruktureerimismeetmed

Ühinenud üksus

r

Allesjäänud hoiuste garantii jätkamine

maksimaalselt [...] mld eurot

Tagatud restruktureerimise jooksul, esmalt tagatiskava raames ja pärast seda vajaduse tekkimisel 50 baaspunkti

s

Bilansiväliste tehingute garantii jätkumine

hinnanguliselt ligikaudu [...] mld eurot (52)

tasu ei maksta

t

ELA või muu samalaadse vahendi garantii jätkamine

hinnanguliselt kuni [...] mld eurot

3

u

Rekapitaliseerimine stressistsenaariumi korral

3,2 mld eurot

tasu ei maksta

v

Tagatiskava raames antud hulgirahastamise jäägi garantii

ligikaudu [...] mld eurot

tasu vastavalt tagatiskavale, pärast selle lõppu tasu ei maksta

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (82) | Komisjon algatas 31. märtsil 2010 Anglo esialgse restruktureerimiskava kohta ametliku uurimismenetluse, võttes vastu algatamisotsuse. Sellest alates on Iirimaa restruktureerimiskava Anglo osas põhjalikult muutnud, enne kui esitas 31. jaanuaril 2011 Anglo ja INBSi ühise restruktureerimiskava. Suurem osa algatamisotsuses väljendatud kahtlustest (vt kõnealuse otsuse (54) jaotis 4.3.1) oli konkreetselt seotud Anglo esialgse restruktureerimiskavaga, mis põhines eeldusel, et Anglo jagatakse nn heaks pangaks ja nn rämpspangaks. Seepärast ei ole need kahtlused enam asjakohased, kuna Anglo ei alusta uusi tegevusi, vaid ühineb INBSiga ning keskendub oma laenuportfelli restruktureerimisele pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon algatas 31. märtsil 2010 Anglo esialgse restruktureerimiskava kohta ametliku uurimismenetluse, võttes vastu algatamisotsuse. Sellest alates on Iirimaa restruktureerimiskava Anglo osas põhjalikult muutnud, enne kui esitas 31. jaanuaril 2011 Anglo ja INBSi ühise restruktureerimiskava. Suurem osa algatamisotsuses väljendatud kahtlustest (vt kõnealuse otsuse (54) jaotis 4.3.1) oli konkreetselt seotud Anglo esialgse restruktureerimiskavaga, mis põhines eeldusel, et Anglo jagatakse nn heaks pangaks ja nn rämpspangaks. Seepärast ei ole need kahtlused enam asjakohased, kuna Anglo ei alusta uusi tegevusi, vaid ühineb INBSiga ning keskendub oma laenuportfelli restruktureerimisele pikema aja jooksul.

| (83) | Täielikkuse huvides esitatakse jaotises 3.1 siiski kokkuvõte kahtlustest, mille komisjon oma algatamisotsuses tõstatas. |
| --- | --- |

(83)

Täielikkuse huvides esitatakse jaotises 3.1 siiski kokkuvõte kahtlustest, mille komisjon oma algatamisotsuses tõstatas.

3.1.   Algatamisotsus

| (84) | Nn hea panga (algatamisotsuses „NewCo”) elujõulisuse taastamise ja nn rämpspanga (algatamisotsuses „Old Anglo”) nõuetekohase likvideerimisega seoses avaldas komisjon kahtlusi, kuna kõnealuse otsuse tegemise ajal ei olnud kummagi üksuse äriplaanide kohta piisavalt teavet. Komisjon avaldas samuti kahtlust, kas hinnang NAMA-le üle antud laenude ja muude kui NAMA laenude väärtuse languse kohta oli piisav. Peale selle tundusid Anglo esialgses restruktureerimiskavas esitatud makromajanduslikud eeldused olevat mittetäielikud, mistõttu tekkisid kahtlused seoses nende põhjendatusega. Komisjon avaldas samuti kahtlust teatavate uute tegevusülesannete kohta, mida hea pank hakkaks täitma valdkondades, kus tal puudub eelnev kogemus. Komisjon kahtles ka selles, kas kõnealune kava võimaldab rahuldada hea panga rahastamis- ja likviidsusvajadused. |
| --- | --- |

(84)

Nn hea panga (algatamisotsuses „NewCo”) elujõulisuse taastamise ja nn rämpspanga (algatamisotsuses „Old Anglo”) nõuetekohase likvideerimisega seoses avaldas komisjon kahtlusi, kuna kõnealuse otsuse tegemise ajal ei olnud kummagi üksuse äriplaanide kohta piisavalt teavet. Komisjon avaldas samuti kahtlust, kas hinnang NAMA-le üle antud laenude ja muude kui NAMA laenude väärtuse languse kohta oli piisav. Peale selle tundusid Anglo esialgses restruktureerimiskavas esitatud makromajanduslikud eeldused olevat mittetäielikud, mistõttu tekkisid kahtlused seoses nende põhjendatusega. Komisjon avaldas samuti kahtlust teatavate uute tegevusülesannete kohta, mida hea pank hakkaks täitma valdkondades, kus tal puudub eelnev kogemus. Komisjon kahtles ka selles, kas kõnealune kava võimaldab rahuldada hea panga rahastamis- ja likviidsusvajadused.

| (85) | Kohustuste jagamise ja Anglo panusega seoses pidas komisjon küsitavaks, kas Anglo panus restruktureerimisse on piisav, võttes arvesse asjaolu, et hea pank hakkaks täitma uusi tegevusülesandeid, mis nõuaks märkimisväärseid investeeringuid. Lisaks juhtis komisjon tähelepanu sellele, et Iiri ametiasutused ei olnud Anglo esialgses restruktureerimiskavas kaalunud võimalust, et Anglo aitaks oma restruktureerimisele kaasa varade müümise või muude vahenditega. |
| --- | --- |

(85)

Kohustuste jagamise ja Anglo panusega seoses pidas komisjon küsitavaks, kas Anglo panus restruktureerimisse on piisav, võttes arvesse asjaolu, et hea pank hakkaks täitma uusi tegevusülesandeid, mis nõuaks märkimisväärseid investeeringuid. Lisaks juhtis komisjon tähelepanu sellele, et Iiri ametiasutused ei olnud Anglo esialgses restruktureerimiskavas kaalunud võimalust, et Anglo aitaks oma restruktureerimisele kaasa varade müümise või muude vahenditega.

| (86) | Seoses Anglole antud ulatuslikust riigiabist tuleneva konkurentsi moonutamise piiramisega avaldas komisjon kahtlusi, et kavas esitatud meetmed on piisavad Anglole antud abi moonutava mõju leevendamiseks. |
| --- | --- |

(86)

Seoses Anglole antud ulatuslikust riigiabist tuleneva konkurentsi moonutamise piiramisega avaldas komisjon kahtlusi, et kavas esitatud meetmed on piisavad Anglole antud abi moonutava mõju leevendamiseks.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (87) | Kolmandad isikud ei esitanud komisjonile märkusi pärast algatamisotsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(87)

Kolmandad isikud ei esitanud komisjonile märkusi pärast algatamisotsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

5.   IIRIMAA MÄRKUSED

| (88) | Iirimaa ei esitanud ühtegi märkust algatamisotsuse kohta, vaid esitas hoopis Anglo teise restruktureerimiskava ja seejärel 26. oktoobril 2010 Anglo kolmanda restruktureerimiskava. |
| --- | --- |

(88)

Iirimaa ei esitanud ühtegi märkust algatamisotsuse kohta, vaid esitas hoopis Anglo teise restruktureerimiskava ja seejärel 26. oktoobril 2010 Anglo kolmanda restruktureerimiskava.

| (89) | Kolmas restruktureerimiskava on nüüdseks asendatud ühise restruktureerimiskavaga, mille Iirimaa esitas 31. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

(89)

Kolmas restruktureerimiskava on nüüdseks asendatud ühise restruktureerimiskavaga, mille Iirimaa esitas 31. jaanuaril 2011.

6.   HINDAMINE

6.1.   Abi olemasolu

| (90) | Hinnang tuleb anda selle kohta, kas ühises restruktureerimiskavas esitatud meetmed kujutavad endast riigiabi. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(90)

Hinnang tuleb anda selle kohta, kas ühises restruktureerimiskavas esitatud meetmed kujutavad endast riigiabi. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.1.   Ajutiselt juba heaks kiidetud meetmed

| (91) | Meetmete puhul, mille komisjon on päästmisabina Anglo ja INBSi käsitlevates otsustes juba heaks kiitnud (nimelt põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed a–o), on komisjon juba jõudnud järeldusele, et tegemist on Anglo ja INBSi kasuks antud riigiabiga. Seetõttu ei ole vaja käesolevas otsuses uuesti hinnata, kas need meetmed on riigiabi. |
| --- | --- |

(91)

Meetmete puhul, mille komisjon on päästmisabina Anglo ja INBSi käsitlevates otsustes juba heaks kiitnud (nimelt põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed a–o), on komisjon juba jõudnud järeldusele, et tegemist on Anglo ja INBSi kasuks antud riigiabiga. Seetõttu ei ole vaja käesolevas otsuses uuesti hinnata, kas need meetmed on riigiabi.

| (92) | Meetmeid, mille puhul on vaja käesolevas otsuses hinnata, kas need on riigiabi, on juba kirjeldatud põhjendustes 68 ja 69. Asjakohased meetmed on järgmised: Anglo puhul meede p, INBSi puhul meede q ja ühinenud üksuse puhul meetmed r–v. Sellega seoses tuleb märkida, et Iirimaa nõustub seisukohaga, et need meetmed on riigiabi. |
| --- | --- |

(92)

Meetmeid, mille puhul on vaja käesolevas otsuses hinnata, kas need on riigiabi, on juba kirjeldatud põhjendustes 68 ja 69. Asjakohased meetmed on järgmised: Anglo puhul meede p, INBSi puhul meede q ja ühinenud üksuse puhul meetmed r–v. Sellega seoses tuleb märkida, et Iirimaa nõustub seisukohaga, et need meetmed on riigiabi.

6.1.2.   Riigi ressursid

| (93) | Põhjendustes 68 ja 69 osutatud meetmeid p–v rahastatakse riigi vahenditest, kuna meetmed koosnevad riigigarantiidest ja riigi rahastatavatest otsetoetustest ning neid tuleks seetõttu käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(93)

Põhjendustes 68 ja 69 osutatud meetmeid p–v rahastatakse riigi vahenditest, kuna meetmed koosnevad riigigarantiidest ja riigi rahastatavatest otsetoetustest ning neid tuleks seetõttu käsitada riigiabina.

6.1.3.   Valikulisus

| (94) | Samuti tuleb hinnata seda, kas põhjendustes 66–69 osutatud meetmed annavad valikulise eelise riigiabi saajale või saajatele. Kõnealused meetmed on valikulised, kuna nendest saavad kasu üksnes Anglo, INBS ja ühinenud üksus. |
| --- | --- |

(94)

Samuti tuleb hinnata seda, kas põhjendustes 66–69 osutatud meetmed annavad valikulise eelise riigiabi saajale või saajatele. Kõnealused meetmed on valikulised, kuna nendest saavad kasu üksnes Anglo, INBS ja ühinenud üksus.

6.1.4.   Eelis

| (95) | Põhjendustes 66–69 osutatud meetmed annavad eelise nii Anglo kui ka INBSi majandustegevusele kuni nende ühinemiseni ja hiljem nende õigusjärglasele, ühinenud üksusele. |
| --- | --- |

(95)

Põhjendustes 66–69 osutatud meetmed annavad eelise nii Anglo kui ka INBSi majandustegevusele kuni nende ühinemiseni ja hiljem nende õigusjärglasele, ühinenud üksusele.

| (96) | Anglo saab kasu riigigarantiist, mis katab [...] miljardit eurot ELAst, mille ta saab CBI-lt (põhjenduses 68 osutatud meede p) ja mis võimaldab Anglol rahastada oma varasid. Garantii annab Anglole eelise, kuna selline garantii ei ole turul kättesaadav ja [...]. Peale selle antakse ELA jaoks riigigarantii, ilma et Anglo peaks selle eest tasu maksma. Tasu puudumine annab Anglole täiendava eelise, kuna ta ei pea kandma garantiiga seotud kulusid. |
| --- | --- |

(96)

Anglo saab kasu riigigarantiist, mis katab [...] miljardit eurot ELAst, mille ta saab CBI-lt (põhjenduses 68 osutatud meede p) ja mis võimaldab Anglol rahastada oma varasid. Garantii annab Anglole eelise, kuna selline garantii ei ole turul kättesaadav ja [...]. Peale selle antakse ELA jaoks riigigarantii, ilma et Anglo peaks selle eest tasu maksma. Tasu puudumine annab Anglole täiendava eelise, kuna ta ei pea kandma garantiiga seotud kulusid.

| (97) | Samadel põhjustel annab riigigarantii ELA jaoks, mille INBS sai alates 24. veebruarist 2011 summas [...] miljardit eurot, eelise INBSile (põhjenduses 68 osutatud meede q). |
| --- | --- |

(97)

Samadel põhjustel annab riigigarantii ELA jaoks, mille INBS sai alates 24. veebruarist 2011 summas [...] miljardit eurot, eelise INBSile (põhjenduses 68 osutatud meede q).

| (98) | Ühinenud üksuse kasuks võetud meetmete puhul saab kõnealune üksus kasu mitme riigigarantii jätkumisest, mis on eelkõige antud seoses allesjäänud hoiustega (põhjenduses 68 osutatud meede r), bilansiväliste tehingutega (põhjenduses 69 osutatud meede s), ELAga (põhjenduses 69 osutatud meede t) ja olemasoleva hulgirahastamisega (põhjenduses 69 osutatud meede v). Ühinenud üksus maksab tasu üksnes [...] garantii, hoiuste ja hulgirahastamise eest tagatiskava kehtivuse ajal (kuid mitte pärast seda), kuid ei maksa tasu teiste garantiide eest. Nimetatud garantiid annavad eelise ühinenud üksusele, aidates tagada, et ühinenud üksus ei jäta oma kohustusi täitmata. Kriisi nõuetekohane lahendamine ei ole tõepoolest võimalik ilma vajaliku rahastamiseta ELA, allesjäänud hoiuste ja hulgirahastamise garantiide kaudu ning bilansiväliste tehingutega seotud garantiita. Lisaks annab asjaolu, et ühinenud üksus ei pea maksma mitme nimetatud garantii eest mingit tasu, talle täiendava eelise, kuna ta ei pea kandma kõrgeid rahastamiskulusid ja seega ka täiendavaid kahjumeid. |
| --- | --- |

(98)

Ühinenud üksuse kasuks võetud meetmete puhul saab kõnealune üksus kasu mitme riigigarantii jätkumisest, mis on eelkõige antud seoses allesjäänud hoiustega (põhjenduses 68 osutatud meede r), bilansiväliste tehingutega (põhjenduses 69 osutatud meede s), ELAga (põhjenduses 69 osutatud meede t) ja olemasoleva hulgirahastamisega (põhjenduses 69 osutatud meede v). Ühinenud üksus maksab tasu üksnes [...] garantii, hoiuste ja hulgirahastamise eest tagatiskava kehtivuse ajal (kuid mitte pärast seda), kuid ei maksa tasu teiste garantiide eest. Nimetatud garantiid annavad eelise ühinenud üksusele, aidates tagada, et ühinenud üksus ei jäta oma kohustusi täitmata. Kriisi nõuetekohane lahendamine ei ole tõepoolest võimalik ilma vajaliku rahastamiseta ELA, allesjäänud hoiuste ja hulgirahastamise garantiide kaudu ning bilansiväliste tehingutega seotud garantiita. Lisaks annab asjaolu, et ühinenud üksus ei pea maksma mitme nimetatud garantii eest mingit tasu, talle täiendava eelise, kuna ta ei pea kandma kõrgeid rahastamiskulusid ja seega ka täiendavaid kahjumeid.

| (99) | Samuti [...] 3,3 miljardit stressistsenaariumi korral, et katta täiendavaid kahjumeid, mis tulenevad tema laenuportfelli restruktureerimisest. [...] Rekapitaliseerimine [...] eelise ühinenud üksusele, kuna see tagab, et kõnealune üksus täidab kriisi lahendamiseks kuluva aja jooksul asjakohased kapitalinõuded. [...]. |
| --- | --- |

(99)

Samuti [...] 3,3 miljardit stressistsenaariumi korral, et katta täiendavaid kahjumeid, mis tulenevad tema laenuportfelli restruktureerimisest. [...] Rekapitaliseerimine [...] eelise ühinenud üksusele, kuna see tagab, et kõnealune üksus täidab kriisi lahendamiseks kuluva aja jooksul asjakohased kapitalinõuded. [...].

6.1.5.   Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

| (100) | Tuleks järeldada, et põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed p–v võivad konkurentsi moonutada ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(100)

Tuleks järeldada, et põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed p–v võivad konkurentsi moonutada ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (101) | Jaotise 6.1.4 kohaselt oleksid nii Anglo kui ka INBS ilma riigi toetusmeetmeteta jätnud oma kohustused täitmata ja väljunud turult, kus nad olid tegevad. Riigilt saadud märkimisväärselt suure toetussumma tulemusel jätkasid nad tegutsemist hoiuseturul (kuni nende hoiuste üleandmiseni ettevõtjatele Allied Irish Banks ja Irish Life & Permanent 2011. aasta veebruaris) ja väga piiratud ulatuses ka kommertskinnisvara ja eluaseme-hüpoteeklaenude turul (teenindades olemasolevaid laene). Seepärast moonutab kõnealune riigiabi konkurentsi. Nendel turgudel konkureerisid Anglo ja INBS lisaks Iiri pankadele ka Iirimaal tegutsevate välispankadega. Anglo oli tegev ka Ühendkuningriigis (nii hoiuste kui ka kommertslaenude valdkonnas) ja on seega konkureerinud Ühendkuningriigi omamaiste pankade ja teiste liikmesriikide pankadega, kes sellel turul tegutsevad. Tuleks siiski märkida, et nende kahe üksuse tegevus on olnud viimase paari aasta jooksul üha piiratum, vähendades seega negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

(101)

Jaotise 6.1.4 kohaselt oleksid nii Anglo kui ka INBS ilma riigi toetusmeetmeteta jätnud oma kohustused täitmata ja väljunud turult, kus nad olid tegevad. Riigilt saadud märkimisväärselt suure toetussumma tulemusel jätkasid nad tegutsemist hoiuseturul (kuni nende hoiuste üleandmiseni ettevõtjatele Allied Irish Banks ja Irish Life & Permanent 2011. aasta veebruaris) ja väga piiratud ulatuses ka kommertskinnisvara ja eluaseme-hüpoteeklaenude turul (teenindades olemasolevaid laene). Seepärast moonutab kõnealune riigiabi konkurentsi. Nendel turgudel konkureerisid Anglo ja INBS lisaks Iiri pankadele ka Iirimaal tegutsevate välispankadega. Anglo oli tegev ka Ühendkuningriigis (nii hoiuste kui ka kommertslaenude valdkonnas) ja on seega konkureerinud Ühendkuningriigi omamaiste pankade ja teiste liikmesriikide pankadega, kes sellel turul tegutsevad. Tuleks siiski märkida, et nende kahe üksuse tegevus on olnud viimase paari aasta jooksul üha piiratum, vähendades seega negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele.

| (102) | Ühinenud üksus hakkab tegelema piiratud majandustegevusega turul, kus tegutsevad jätkuvalt nii Iiri kui ka välispangad. Eelkõige lubatakse tal säilitada väike hulk hoiuseid ja anda laenu olemasolevatele klientidele, et suurendada kõnealuste laenude NVPd kooskõlas Iirimaa võetud kohustustega (vt jaotis 2.3.2). Riigiabimeetmeteta ei oleks võimalik kõike seda teha. Tuleks märkida, et ühinenud üksuse bilanss kriisi lahendamise tulemusel väheneb ning konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele väheneb märkimisväärselt tänu väga piiratud tegevusele, mida ühinenud üksus jätkab konkurentsiturgudel. |
| --- | --- |

(102)

Ühinenud üksus hakkab tegelema piiratud majandustegevusega turul, kus tegutsevad jätkuvalt nii Iiri kui ka välispangad. Eelkõige lubatakse tal säilitada väike hulk hoiuseid ja anda laenu olemasolevatele klientidele, et suurendada kõnealuste laenude NVPd kooskõlas Iirimaa võetud kohustustega (vt jaotis 2.3.2). Riigiabimeetmeteta ei oleks võimalik kõike seda teha. Tuleks märkida, et ühinenud üksuse bilanss kriisi lahendamise tulemusel väheneb ning konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele väheneb märkimisväärselt tänu väga piiratud tegevusele, mida ühinenud üksus jätkab konkurentsiturgudel.

6.1.6.   Turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamine

| (103) | Turumajandusliku investeerimise põhimõtet ei kohaldata põhjendustes 66–69 osutatud meetmete suhtes, kuna need moodustavad osa Anglo ja INBSi jaoks ette nähtud märkimisväärsest päästemeetmete paketist. Ja isegi kui selle põhimõtte kohaldamine oleks võimalik, ei oleks kõnealused meetmed kooskõlas tavapärase turukäitumisega. Mitte ükski turumajanduslik investor ei rakendaks kõiki nimetatud meetmeid, et päästa Anglo ja INBS ning seejärel need ühendada, et restruktureerida laenuportfelli, kuna on ebatõenäoline saada oma investeeringud tagasi (Anglo ja INBS rekapitaliseerimine kokku ulatub põhistsenaariumi puhul 34,7 miljardi euroni). Ükski ettevõtja, kes oleks sattunud samasse olukorda kui riik, ei oleks suutnud tagada nii Anglo kui ka INBSi kriisi lahendamiseks vajalikku kapitali ja rahalisi vahendeid. Võttes arvesse turgudel valitsevat olukorda ning nõudlust Iirimaa varade ja kohustuste järele, ei oleks ükski turuosaline saanud selliseid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(103)

Turumajandusliku investeerimise põhimõtet ei kohaldata põhjendustes 66–69 osutatud meetmete suhtes, kuna need moodustavad osa Anglo ja INBSi jaoks ette nähtud märkimisväärsest päästemeetmete paketist. Ja isegi kui selle põhimõtte kohaldamine oleks võimalik, ei oleks kõnealused meetmed kooskõlas tavapärase turukäitumisega. Mitte ükski turumajanduslik investor ei rakendaks kõiki nimetatud meetmeid, et päästa Anglo ja INBS ning seejärel need ühendada, et restruktureerida laenuportfelli, kuna on ebatõenäoline saada oma investeeringud tagasi (Anglo ja INBS rekapitaliseerimine kokku ulatub põhistsenaariumi puhul 34,7 miljardi euroni). Ükski ettevõtja, kes oleks sattunud samasse olukorda kui riik, ei oleks suutnud tagada nii Anglo kui ka INBSi kriisi lahendamiseks vajalikku kapitali ja rahalisi vahendeid. Võttes arvesse turgudel valitsevat olukorda ning nõudlust Iirimaa varade ja kohustuste järele, ei oleks ükski turuosaline saanud selliseid rahalisi vahendeid.

6.1.7.   Abisaaja kindlakstegemine

| (104) | Iirimaa kavatseb kehtestada uued abimeetmed (põhjenduses 69 osutatud meetmed r–v), et hõlbustada Anglo ja INBSi kriisi lahendamist. Nende meetmete abil on võimalik ühendada Anglo ja INBS üheks juriidiliseks isikuks. Ühinenud üksuse peamine eesmärk on restruktureerida Anglo ja INBSi laenuportfell, et suurendada tulu ja vähendada Iiri maksumaksja kulusid. |
| --- | --- |

(104)

Iirimaa kavatseb kehtestada uued abimeetmed (põhjenduses 69 osutatud meetmed r–v), et hõlbustada Anglo ja INBSi kriisi lahendamist. Nende meetmete abil on võimalik ühendada Anglo ja INBS üheks juriidiliseks isikuks. Ühinenud üksuse peamine eesmärk on restruktureerida Anglo ja INBSi laenuportfell, et suurendada tulu ja vähendada Iiri maksumaksja kulusid.

| (105) | Ühise restruktureerimiskava kohaselt tegeleb ühinenud üksus üksnes piiratud laenuandmisega, mida on vaja kehtivate lepinguliste kohustuste tõttu, ja seda ainult eesmärgiga tagada, et laenuportfelli NPV säiliks, piirates sellega võimalikult palju olukordi, kus ta konkureeriks teiste pankadega. Ühinenud üksus realiseerib Iirimaa väite kohaselt oma varad üksnes nende tähtpäevumisel või müües need turul. Ühinenud üksus kasutab saadud tulu selleks, et maksta tähtaja saabudes ära oma võlad ning rahastada oma jätkuvaid tegevuskulusid ja varasemaid kohustusi. Seepärast tuleks järeldada, et ühinenud üksus jätkab pärast ühinemist piiratud majandustegevust ja seega tuleks teda käsitada riigiabimeetmetest kasu saajana. |
| --- | --- |

(105)

Ühise restruktureerimiskava kohaselt tegeleb ühinenud üksus üksnes piiratud laenuandmisega, mida on vaja kehtivate lepinguliste kohustuste tõttu, ja seda ainult eesmärgiga tagada, et laenuportfelli NPV säiliks, piirates sellega võimalikult palju olukordi, kus ta konkureeriks teiste pankadega. Ühinenud üksus realiseerib Iirimaa väite kohaselt oma varad üksnes nende tähtpäevumisel või müües need turul. Ühinenud üksus kasutab saadud tulu selleks, et maksta tähtaja saabudes ära oma võlad ning rahastada oma jätkuvaid tegevuskulusid ja varasemaid kohustusi. Seepärast tuleks järeldada, et ühinenud üksus jätkab pärast ühinemist piiratud majandustegevust ja seega tuleks teda käsitada riigiabimeetmetest kasu saajana.

| (106) | Anglo ja INBS on suutnud enne kavatsetud ühinemist jätkata oma tegevust tänu nende kohustistele antud riigigarantiidele, rekapitaliseerimisele ja langenud väärtusega varade suhtes kohaldatavale toetusmeetmele (põhjendustes 67 ja 68 osutatud meetmed a–o). Seepärast saavad Anglo ja INBS nimetatud meetmetest kasu. |
| --- | --- |

(106)

Anglo ja INBS on suutnud enne kavatsetud ühinemist jätkata oma tegevust tänu nende kohustistele antud riigigarantiidele, rekapitaliseerimisele ja langenud väärtusega varade suhtes kohaldatavale toetusmeetmele (põhjendustes 67 ja 68 osutatud meetmed a–o). Seepärast saavad Anglo ja INBS nimetatud meetmetest kasu.

6.1.8.   Järeldus

| (107) | Eespool öeldust lähtudes tuleks järeldada, et põhjendustes 68 ja 69 osutatud meetmed a–v on riigiabi. |
| --- | --- |

(107)

Eespool öeldust lähtudes tuleks järeldada, et põhjendustes 68 ja 69 osutatud meetmed a–v on riigiabi.

6.2.   Abi suurus

6.2.1.   Anglo ja INBSi rekapitaliseerimine

| (108) | Nii Anglo kui ka INBS on saanud individuaalset riigiabi mitme rekapitaliseerimise näol. Anglo sai nelja kapitalisüstina kokku 29,3 miljardit eurot (55). INBS sai kahe kapitalisüstina kokku 5,4 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(108)

Nii Anglo kui ka INBS on saanud individuaalset riigiabi mitme rekapitaliseerimise näol. Anglo sai nelja kapitalisüstina kokku 29,3 miljardit eurot (55). INBS sai kahe kapitalisüstina kokku 5,4 miljardit eurot.

6.2.2.   Langenud väärtusega varade suhtes kohaldatav meede Anglo ja INBS jaoks

| (109) | Nii Anglo kui ka INBS on osalenud NAMAs (põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed d ja m). Langenud väärtusega varade suhtes kohaldatava meetme (varade üleandmine NAMA-le) hulka kuuluva abisumma puhul tuleks märkida, et langenud väärtusega varasid käsitleva teatise (56) punkti 20 alapunkti a joonealuses märkuses 2 määratletakse abisumma varade üleandmise väärtuse ja turuhinna vahena. On siiski väga raske hinnata kaetud varade turuväärtust, kuna suurem osa nendest on laenud, millega ei kaubelda. Peale selle saab tegeliku abisumma kindlaks määrata pärast seda, kui Iirimaa on hinnanud ära talle üle antud varad kooskõlas komisjoni otsusega, milles käsitletakse juhtumit N 725/09, (57) mille tulemusel saab teha lõplikud järeldused kõnealuse abisumma kohta. Kõnealuses kontekstis on NAMA-le üle antud laenude esimese ja teise osaga seotud abisummat käsitlev teave tehtud komisjonile kättesaadavaks, kuid lõplikku üleandmist käsitlev teave veel mitte. |
| --- | --- |

(109)

Nii Anglo kui ka INBS on osalenud NAMAs (põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed d ja m). Langenud väärtusega varade suhtes kohaldatava meetme (varade üleandmine NAMA-le) hulka kuuluva abisumma puhul tuleks märkida, et langenud väärtusega varasid käsitleva teatise (56) punkti 20 alapunkti a joonealuses märkuses 2 määratletakse abisumma varade üleandmise väärtuse ja turuhinna vahena. On siiski väga raske hinnata kaetud varade turuväärtust, kuna suurem osa nendest on laenud, millega ei kaubelda. Peale selle saab tegeliku abisumma kindlaks määrata pärast seda, kui Iirimaa on hinnanud ära talle üle antud varad kooskõlas komisjoni otsusega, milles käsitletakse juhtumit N 725/09, (57) mille tulemusel saab teha lõplikud järeldused kõnealuse abisumma kohta. Kõnealuses kontekstis on NAMA-le üle antud laenude esimese ja teise osaga seotud abisummat käsitlev teave tehtud komisjonile kättesaadavaks, kuid lõplikku üleandmist käsitlev teave veel mitte.

| (110) | NAMA-le üle antud laenude esimest ja teist osa käsitleva teabe põhjal võib teha mitmeid järeldusi. Esiteks oli Anglo poolt NAMA-le üle antud kommertskinnisvaralaenude esimese osa nimiväärtus 9 251 miljonit eurot. See üleandmine hõlmas abisummat 870 miljonit eurot, mis moodustab 9,4 % üleantud nominaalsest laenujäägist. Teiseks andis Anglo NAMA-le teises osas üle laenud nimiväärtusega 6 747 miljonit eurot. See ülekanne sisaldas abisummat 427 miljonit eurot, mis moodustab 6,3 % üleantud nominaalsest laenujäägist. Seega moodustab abi kahes osas üle antud laenude nominaalsest jäägist keskmiselt 7,9 %. Kui kohaldada nimetatud keskmist protsendimäära veel üle andmata laenude osale (19 miljardit eurot), oleks abisumma selle osa puhul ligikaudu 1,5 miljardit eurot. Seepärast võib Anglolt NAMA-le üle antud kommertskinnisvara ostmiseks ja arendamiseks võetud laenude ning seonduvate laenudega seotud riigiabi summa olla hinnanguliselt ligikaudu 2 797 miljonit eurot (58). |
| --- | --- |

(110)

NAMA-le üle antud laenude esimest ja teist osa käsitleva teabe põhjal võib teha mitmeid järeldusi. Esiteks oli Anglo poolt NAMA-le üle antud kommertskinnisvaralaenude esimese osa nimiväärtus 9 251 miljonit eurot. See üleandmine hõlmas abisummat 870 miljonit eurot, mis moodustab 9,4 % üleantud nominaalsest laenujäägist. Teiseks andis Anglo NAMA-le teises osas üle laenud nimiväärtusega 6 747 miljonit eurot. See ülekanne sisaldas abisummat 427 miljonit eurot, mis moodustab 6,3 % üleantud nominaalsest laenujäägist. Seega moodustab abi kahes osas üle antud laenude nominaalsest jäägist keskmiselt 7,9 %. Kui kohaldada nimetatud keskmist protsendimäära veel üle andmata laenude osale (19 miljardit eurot), oleks abisumma selle osa puhul ligikaudu 1,5 miljardit eurot. Seepärast võib Anglolt NAMA-le üle antud kommertskinnisvara ostmiseks ja arendamiseks võetud laenude ning seonduvate laenudega seotud riigiabi summa olla hinnanguliselt ligikaudu 2 797 miljonit eurot (58).

| (111) | INBS andis laenujäägi nimiväärtusega 669 miljonit eurot üle esimeses osas. See üleandmine hõlmas abisummat 70 miljonit eurot, mis moodustab 10,5 % üleantud nominaalsest laenujäägist. Teise osana andis INBS üle laenujäägi nimiväärtusega 591 miljonit eurot. See üleandmine hõlmas abisummat 43,7 miljonit eurot, mis moodustab 7,4 % üleantud nominaalsest laenujäägist. Seega moodustab abi kahes osas üleantud laenude nominaalsest jäägist keskmiselt 9 %. Kui kohaldada nimetatud keskmist protsendimäära veel üle andmata laenude osale (7,7 miljardit eurot), oleks abisumma selle osa puhul hinnanguliselt ligikaudu 693 miljonit eurot. Seepärast võib INBSilt NAMA-le üle antud kommertskinnisvara ostmiseks ja arendamiseks võetud laenude ning seonduvate laenudega seotud riigiabi summa olla hinnanguliselt ligikaudu 806 miljonit eurot (59). |
| --- | --- |

(111)

INBS andis laenujäägi nimiväärtusega 669 miljonit eurot üle esimeses osas. See üleandmine hõlmas abisummat 70 miljonit eurot, mis moodustab 10,5 % üleantud nominaalsest laenujäägist. Teise osana andis INBS üle laenujäägi nimiväärtusega 591 miljonit eurot. See üleandmine hõlmas abisummat 43,7 miljonit eurot, mis moodustab 7,4 % üleantud nominaalsest laenujäägist. Seega moodustab abi kahes osas üleantud laenude nominaalsest jäägist keskmiselt 9 %. Kui kohaldada nimetatud keskmist protsendimäära veel üle andmata laenude osale (7,7 miljardit eurot), oleks abisumma selle osa puhul hinnanguliselt ligikaudu 693 miljonit eurot. Seepärast võib INBSilt NAMA-le üle antud kommertskinnisvara ostmiseks ja arendamiseks võetud laenude ning seonduvate laenudega seotud riigiabi summa olla hinnanguliselt ligikaudu 806 miljonit eurot (59).

| (112) | Kuigi veel üle andmata laenude osaga seotud riigiabi täpset summat kontrollitakse hiljem, ei ole vaja teada viimastes osades sisalduvat täpset abisummat, et hinnata ühise restruktureerimiskava vastavust Euroopa Liidu toimimise lepingule, sest i) komisjon on juba nõustunud üleandmishinna kindlaksmääramise viisiga oma otsuses NAMA kohta (60); ii) mis tahes muudatus abisummas ei mõjuta komisjoni poolt käesolevas otsuses antud hinnangut abile, võttes arvesse seda, et tegemist on juba praegu suurte summadega ning et Anglo ja INBS väljuvad turult täielikult; iii) eelkõige ei suurenda veel suurem abi konkurentsi moonutamist, mis on tingitud ühinenud üksuse saneerimisest, sest ühinenud üksus ei hakka enam osalema konkurentsiturul. |
| --- | --- |

(112)

Kuigi veel üle andmata laenude osaga seotud riigiabi täpset summat kontrollitakse hiljem, ei ole vaja teada viimastes osades sisalduvat täpset abisummat, et hinnata ühise restruktureerimiskava vastavust Euroopa Liidu toimimise lepingule, sest i) komisjon on juba nõustunud üleandmishinna kindlaksmääramise viisiga oma otsuses NAMA kohta (60); ii) mis tahes muudatus abisummas ei mõjuta komisjoni poolt käesolevas otsuses antud hinnangut abile, võttes arvesse seda, et tegemist on juba praegu suurte summadega ning et Anglo ja INBS väljuvad turult täielikult; iii) eelkõige ei suurenda veel suurem abi konkurentsi moonutamist, mis on tingitud ühinenud üksuse saneerimisest, sest ühinenud üksus ei hakka enam osalema konkurentsiturul.

6.2.3.   Garantiid Anglole ja INBSile

| (113) | Anglo ja INBS on osalenud ka CIFSis ja tagatiskavas (põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed a, c, g, j, l ja n). Mõlema kava raames on kummagi institutsiooni kaetud kohustiste summa aja jooksul muutunud. Näiteks Anglo puhul oli CIFSi alusel kaetud kohustiste summa suurim 2008. aasta septembris ([...] miljardit eurot), vähenedes [...] miljardi euroni 30. juuniks 2010 ja seda osaliselt tagatiskava kehtestamise tõttu. Peale selle vähenesid tagatiskavaga kaetud Anglo kohustised [...] miljardi euroni 31. märtsiks 2011, olles kõrgeimad 30. juunil 2010 ([...] miljardit eurot), kui tema hoiused anti üle ettevõtjale Allied Irish Banks. Ka INBSi puhul on täheldatav sama suundumus. |
| --- | --- |

(113)

Anglo ja INBS on osalenud ka CIFSis ja tagatiskavas (põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed a, c, g, j, l ja n). Mõlema kava raames on kummagi institutsiooni kaetud kohustiste summa aja jooksul muutunud. Näiteks Anglo puhul oli CIFSi alusel kaetud kohustiste summa suurim 2008. aasta septembris ([...] miljardit eurot), vähenedes [...] miljardi euroni 30. juuniks 2010 ja seda osaliselt tagatiskava kehtestamise tõttu. Peale selle vähenesid tagatiskavaga kaetud Anglo kohustised [...] miljardi euroni 31. märtsiks 2011, olles kõrgeimad 30. juunil 2010 ([...] miljardit eurot), kui tema hoiused anti üle ettevõtjale Allied Irish Banks. Ka INBSi puhul on täheldatav sama suundumus.

| (114) | Nii Anglo kui ka INBS on saanud riigigarantiid lühiajalistele kohustistele ja ELA ning Anglo on saanud ka riigigarantii [...] bilansiväliste kohustiste jaoks. |
| --- | --- |

(114)

Nii Anglo kui ka INBS on saanud riigigarantiid lühiajalistele kohustistele ja ELA ning Anglo on saanud ka riigigarantii [...] bilansiväliste kohustiste jaoks.

| (115) | Finantsraskustes olevate ettevõtetega seoses tuleks märkida, et kui pank ei suuda piisavalt garanteerimata võlgu tagasi saada, et katta kõiki oma rahastamisvajadusi, võib selliste garantiidega antav abi tõusta võlgade nimiväärtuseni. See juhtus ilmselgelt siis, kui Anglo ja INBS hakkasid kasutama CIFSi 2008. aastal ja tagatiskava lühiajaliste kohustiste garantiid 2010. aastal ja garantiid ELA jaoks ning Anglo sai ka riigigarantii oma bilansiväliste kohustiste suhtes. Seega kattusid erinevad garantiid suurel määral (konkreetselt CIFS ja tagatiskava), mis võib kaasa tuua kahekordse kirjendamise. Samas muutusid erinevate garantiidega kaetud summad aja jooksul (CIFS, tagatiskava ja ELA). Tuleks meenutada, et kõnealuse kahe panga osalemist riigi tagatiskavades ei võeta arvesse, kui arvutatakse abisummat nende riskiga kaalutud varade suhtes, et teha kindlaks, kas on vaja põhjalikku restruktureerimist. Samas võetakse garantiides sisalduvat abielementi arvesse restruktureerimise kontekstis. Seepärast ei ole komisjon arvutanud välja kõnealuste riigigarantiidega seotud abisummat. |
| --- | --- |

(115)

Finantsraskustes olevate ettevõtetega seoses tuleks märkida, et kui pank ei suuda piisavalt garanteerimata võlgu tagasi saada, et katta kõiki oma rahastamisvajadusi, võib selliste garantiidega antav abi tõusta võlgade nimiväärtuseni. See juhtus ilmselgelt siis, kui Anglo ja INBS hakkasid kasutama CIFSi 2008. aastal ja tagatiskava lühiajaliste kohustiste garantiid 2010. aastal ja garantiid ELA jaoks ning Anglo sai ka riigigarantii oma bilansiväliste kohustiste suhtes. Seega kattusid erinevad garantiid suurel määral (konkreetselt CIFS ja tagatiskava), mis võib kaasa tuua kahekordse kirjendamise. Samas muutusid erinevate garantiidega kaetud summad aja jooksul (CIFS, tagatiskava ja ELA). Tuleks meenutada, et kõnealuse kahe panga osalemist riigi tagatiskavades ei võeta arvesse, kui arvutatakse abisummat nende riskiga kaalutud varade suhtes, et teha kindlaks, kas on vaja põhjalikku restruktureerimist. Samas võetakse garantiides sisalduvat abielementi arvesse restruktureerimise kontekstis. Seepärast ei ole komisjon arvutanud välja kõnealuste riigigarantiidega seotud abisummat.

6.2.4.   Abimeetmed ühinenud üksuse jaoks

| (116) | Ühinenud üksus [...] täiendavad 3,3 miljardit eurot kapitali juhul, kui rakendub stressistsenaarium. |
| --- | --- |

(116)

Ühinenud üksus [...] täiendavad 3,3 miljardit eurot kapitali juhul, kui rakendub stressistsenaarium.

| (117) | Ühinenud üksus saab kasu ka riigigarantiist seoses oma allesjäänud hoiustega, mida on maksimaalselt 1 miljard eurot, oma bilansiväliste tehingutega, mida on hinnanguliselt kokku [...], ja ELAga seotud riigigarantii jätkumisest või muust samalaadsest saadavast vahendist, mis on ühinemise alguses hinnanguliselt kuni [...]. Riigiabi summa arvutamise puhul leiab komisjon, et ühinemisel tekkinud üksusele antud garantiidega seoses kehtib põhjenduses 115 esitatud arutluskäik. |
| --- | --- |

(117)

Ühinenud üksus saab kasu ka riigigarantiist seoses oma allesjäänud hoiustega, mida on maksimaalselt 1 miljard eurot, oma bilansiväliste tehingutega, mida on hinnanguliselt kokku [...], ja ELAga seotud riigigarantii jätkumisest või muust samalaadsest saadavast vahendist, mis on ühinemise alguses hinnanguliselt kuni [...]. Riigiabi summa arvutamise puhul leiab komisjon, et ühinemisel tekkinud üksusele antud garantiidega seoses kehtib põhjenduses 115 esitatud arutluskäik.

6.2.5.   Abisummaga seotud järeldused

| (118) | Eespool öeldust lähtudes tuleks järeldada, et Anglo on saanud riigiabi rekapitaliseerimiste näol ja varade toetusmeetmena, mille summa ulatub vähemalt 32 miljardi euroni (43,9 % riskiga kaalutud varadest). INBS on saanud riigiabi rekapitaliseerimiste näol ja varade toetusmeetmena, mille summa ulatub vähemalt 6,2 miljardi euroni (59 % riskiga kaalutud varadest). Nimetatud tasemed on oluliselt kõrgemad kui rekapitaliseerimisteatises (61) ja langenud väärtusega varasid käsitlevas teatises sätestatud 2 % künnis. |
| --- | --- |

(118)

Eespool öeldust lähtudes tuleks järeldada, et Anglo on saanud riigiabi rekapitaliseerimiste näol ja varade toetusmeetmena, mille summa ulatub vähemalt 32 miljardi euroni (43,9 % riskiga kaalutud varadest). INBS on saanud riigiabi rekapitaliseerimiste näol ja varade toetusmeetmena, mille summa ulatub vähemalt 6,2 miljardi euroni (59 % riskiga kaalutud varadest). Nimetatud tasemed on oluliselt kõrgemad kui rekapitaliseerimisteatises (61) ja langenud väärtusega varasid käsitlevas teatises sätestatud 2 % künnis.

| (119) | Lõpetuseks tuleks järeldada, et kogu kõnealune riigiabi summa, kui liita kokku arvnäitajad, mis on seotud Anglo ja INBSi rekapitaliseerimiste ja varade toetusmeetmetega ning ühinenud üksuse rekapitaliseerimisega stressistsenaariumi korral, võib hinnanguliselt olla vähemalt 41,5 miljardit eurot (62). |
| --- | --- |

(119)

Lõpetuseks tuleks järeldada, et kogu kõnealune riigiabi summa, kui liita kokku arvnäitajad, mis on seotud Anglo ja INBSi rekapitaliseerimiste ja varade toetusmeetmetega ning ühinenud üksuse rekapitaliseerimisega stressistsenaariumi korral, võib hinnanguliselt olla vähemalt 41,5 miljardit eurot (62).

6.3.   Abi kokkusobivus

| (120) | Anglo ja INBSi ühise restruktureerimiskava kokkusobivuse hindamisel tuleks kõigepealt hinnata, kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b on kohaldatav, ja seejärel hinnata ühise restruktureerimiskava vastavust rekapitaliseerimisteatise ja restruktureerimisteatise nõuetele. |
| --- | --- |

(120)

Anglo ja INBSi ühise restruktureerimiskava kokkusobivuse hindamisel tuleks kõigepealt hinnata, kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b on kohaldatav, ja seejärel hinnata ühise restruktureerimiskava vastavust rekapitaliseerimisteatise ja restruktureerimisteatise nõuetele.

6.3.1.   Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (121) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b võimaldab komisjonil kuulutada abi siseturuga kokkusobivaks, kui see on mõeldud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Selles suhtes on turutingimused olnud 2008. aasta viimasest kvartalist saadik kogu maailmas rasked. Finantskriis on tabanud rängalt eelkõige Iirimaad. Majanduslangus koos kinnisvarahindade alanemise ning rohkete ehitus- ja kinnisvaralaenude võtmisega Iiri pankadest on toonud kaasa Iiri pankade varade väärtuse olulise vähenemise. Samuti on Iiri pangad seisnud Iiri kinnisvaraturuga seotud ebakindluse tõttu silmitsi püsivate raskustega turgudelt rahastuse ja kapitali hankimisel. Selle tulemusena on Iirimaa ka riigina surve alla sattunud, mis viis toetusprogrammi kasutuselevõtuni. |
| --- | --- |

(121)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b võimaldab komisjonil kuulutada abi siseturuga kokkusobivaks, kui see on mõeldud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Selles suhtes on turutingimused olnud 2008. aasta viimasest kvartalist saadik kogu maailmas rasked. Finantskriis on tabanud rängalt eelkõige Iirimaad. Majanduslangus koos kinnisvarahindade alanemise ning rohkete ehitus- ja kinnisvaralaenude võtmisega Iiri pankadest on toonud kaasa Iiri pankade varade väärtuse olulise vähenemise. Samuti on Iiri pangad seisnud Iiri kinnisvaraturuga seotud ebakindluse tõttu silmitsi püsivate raskustega turgudelt rahastuse ja kapitali hankimisel. Selle tulemusena on Iirimaa ka riigina surve alla sattunud, mis viis toetusprogrammi kasutuselevõtuni.

| (122) | Komisjon on tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada tõsiseid häireid liikmesriigi majanduses ja et häirete kõrvaldamiseks võib kaaluda panku toetavate meetmete võtmist; seda seisukohta on kinnitatud komisjoni pangandusteatises, (63) rekapitaliseerimisteatises, langenud väärtusega varasid käsitlevas teatises ja restruktureerimisteatises. Iiri majandusega seoses on seda kinnitatud mitmes komisjoni otsuses, millega kiidetakse heaks Iirimaal finantskriisiga võitlemiseks võetud meetmed (64). |
| --- | --- |

(122)

Komisjon on tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada tõsiseid häireid liikmesriigi majanduses ja et häirete kõrvaldamiseks võib kaaluda panku toetavate meetmete võtmist; seda seisukohta on kinnitatud komisjoni pangandusteatises, (63) rekapitaliseerimisteatises, langenud väärtusega varasid käsitlevas teatises ja restruktureerimisteatises. Iiri majandusega seoses on seda kinnitatud mitmes komisjoni otsuses, millega kiidetakse heaks Iirimaal finantskriisiga võitlemiseks võetud meetmed (64).

| (123) | Võttes arvesse Iirimaa eriolukorda koos paranenud, kuid mitte veel stabiliseerunud olukorraga finantsturgudel, on komisjon arvamusel, et meetmed võib vaadata läbi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

(123)

Võttes arvesse Iirimaa eriolukorda koos paranenud, kuid mitte veel stabiliseerunud olukorraga finantsturgudel, on komisjon arvamusel, et meetmed võib vaadata läbi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b.

6.3.2.   Kokkusobivuse hindamine

| (124) | Anglo, INBS ja ühinenud üksus on saanud ja saavad edaspidigi kasu mitmest riigiabimeetmest, mille kokkusobivust siseturuga ei ole komisjon varem hinnanud. Need hõlmavad ELA jaoks antud riigigarantiid nii Anglole kui ka INBSile (põhjenduses 68 osutatud meetmed p ja q) ning riigigarantiisid ja rekapitaliseerimist stressistsenaariumi korral [...] (põhjenduse 69 punktides r–v osutatud meetmed). Pealegi on Anglo ja INBS saanud kasutada meetmeid, mille puhul komisjon on leidnud, et need on päästmisabina kokkusobivad (põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed a–o), kuid nüüd tuleb hinnata nende kokkusobivust restruktureerimisabina. Kõnealuste meetmete ja ühise restruktureerimiskava kokkusobivust on vaja hinnata pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja restruktureerimisteatise kontekstis. |
| --- | --- |

(124)

Anglo, INBS ja ühinenud üksus on saanud ja saavad edaspidigi kasu mitmest riigiabimeetmest, mille kokkusobivust siseturuga ei ole komisjon varem hinnanud. Need hõlmavad ELA jaoks antud riigigarantiid nii Anglole kui ka INBSile (põhjenduses 68 osutatud meetmed p ja q) ning riigigarantiisid ja rekapitaliseerimist stressistsenaariumi korral [...] (põhjenduse 69 punktides r–v osutatud meetmed). Pealegi on Anglo ja INBS saanud kasutada meetmeid, mille puhul komisjon on leidnud, et need on päästmisabina kokkusobivad (põhjendustes 66 ja 67 osutatud meetmed a–o), kuid nüüd tuleb hinnata nende kokkusobivust restruktureerimisabina. Kõnealuste meetmete ja ühise restruktureerimiskava kokkusobivust on vaja hinnata pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja restruktureerimisteatise kontekstis.

| (125) | Ehkki varasid NAMA-le üle andes on Anglo ja INBS saanud kasutada varade toetusmeetmeid, ei too ANGLO ja INBSi kriisi lahendamine iseenesest kaasa riigiabi andmist varade toetusmeetmena. Kõik Anglo ja INBSi varad ja kohustused viiakse ühe üksuse alla, et need tervikuna restruktureerida. Seetõttu ei ole vaja hinnata ühinemist ja varade saneerimist langenud väärtusega varasid käsitleva teatise kohaselt. |
| --- | --- |

(125)

Ehkki varasid NAMA-le üle andes on Anglo ja INBS saanud kasutada varade toetusmeetmeid, ei too ANGLO ja INBSi kriisi lahendamine iseenesest kaasa riigiabi andmist varade toetusmeetmena. Kõik Anglo ja INBSi varad ja kohustused viiakse ühe üksuse alla, et need tervikuna restruktureerida. Seetõttu ei ole vaja hinnata ühinemist ja varade saneerimist langenud väärtusega varasid käsitleva teatise kohaselt.

6.3.3.   Pangandus- ja rekapitaliseerimisteatise kohaldamine põhjenduste 68 ja 69 punktides p–v osutatud meetmete suhtes

| (126) | Kooskõlas pangandusteatise punktiga 15 on abi või abikava kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siis, kui see vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 esitatud üldistele kokkusobivuskriteeriumidele, mis osutavad järgmiste tingimuste täitmisele:






  i) | asjakohasus: abi peab olema sihipärane, et saavutada majanduses tõsise häire kõrvaldamise eesmärk. Kõnealune tingimus ei ole täidetud, kui meede ei ole häire kõrvaldamiseks sobiv; |
| --- | --- | --- |

(126)

Kooskõlas pangandusteatise punktiga 15 on abi või abikava kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siis, kui see vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 esitatud üldistele kokkusobivuskriteeriumidele, mis osutavad järgmiste tingimuste täitmisele:

i)

asjakohasus: abi peab olema sihipärane, et saavutada majanduses tõsise häire kõrvaldamise eesmärk. Kõnealune tingimus ei ole täidetud, kui meede ei ole häire kõrvaldamiseks sobiv;

| ii) | vajalikkus: abimeetme kogus ja vorm peab olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Kõnealune nõue osutab, et abimeede peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega ning häire kõrvaldamiseks kõige sobivamas vormis; |
| --- | --- |

ii)

vajalikkus: abimeetme kogus ja vorm peab olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Kõnealune nõue osutab, et abimeede peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega ning häire kõrvaldamiseks kõige sobivamas vormis;

| iii) | proportsionaalsus: meetme positiivne mõju peab olema sobivalt tasakaalus konkurentsimoonutustega, et moonutused oleksid meetme eesmärkide saavutamiseks minimaalsed. |
| --- | --- |

iii)

proportsionaalsus: meetme positiivne mõju peab olema sobivalt tasakaalus konkurentsimoonutustega, et moonutused oleksid meetme eesmärkide saavutamiseks minimaalsed.

| (127) | Need üldkriteeriumid kehtivad nii rekapitaliseerimise kui ka garantiide suhtes. Rekapitaliseerimisteatises täpsustatakse pangandusteatise kolme põhimõtet põhjalikumalt ja sedastatakse, et rekapitaliseerimine võib aidata kaasa finantsstabiilsuse taastamisele. Eelkõige öeldakse rekapitaliseerimisteatise punktis 6, et rekapitaliseerimine võib olla sobiv reageering nende finantseerimisasutuste probleemidele, keda ähvardab maksejõuetus. |
| --- | --- |

(127)

Need üldkriteeriumid kehtivad nii rekapitaliseerimise kui ka garantiide suhtes. Rekapitaliseerimisteatises täpsustatakse pangandusteatise kolme põhimõtet põhjalikumalt ja sedastatakse, et rekapitaliseerimine võib aidata kaasa finantsstabiilsuse taastamisele. Eelkõige öeldakse rekapitaliseerimisteatise punktis 6, et rekapitaliseerimine võib olla sobiv reageering nende finantseerimisasutuste probleemidele, keda ähvardab maksejõuetus.

i)   Meetmete asjakohasus

| (128) | Ühinenud üksuse rekapitaliseerimise eesmärk stressistsenaariumi korral (põhjenduses 69 osutatud meede u) on tagada, et ettevõttel on piisavalt kapitali oma regulatiivsete kapitalinõuete täitmiseks, sel ajal kui ta restruktureerib Anglo ja INBSi laenuportfelli. Kapitalisüst on kõige tõhusam ja vahetum meede, et vältida kapitali potentsiaalset puudujääki, mis võib tekkida stressistsenaariumi korral, kuivõrd kapitalisüst parandab otseselt ühinenud üksuse kogukapitali adekvaatsuse määra. |
| --- | --- |

(128)

Ühinenud üksuse rekapitaliseerimise eesmärk stressistsenaariumi korral (põhjenduses 69 osutatud meede u) on tagada, et ettevõttel on piisavalt kapitali oma regulatiivsete kapitalinõuete täitmiseks, sel ajal kui ta restruktureerib Anglo ja INBSi laenuportfelli. Kapitalisüst on kõige tõhusam ja vahetum meede, et vältida kapitali potentsiaalset puudujääki, mis võib tekkida stressistsenaariumi korral, kuivõrd kapitalisüst parandab otseselt ühinenud üksuse kogukapitali adekvaatsuse määra.

| (129) | [...] |
| --- | --- |

(129)

[...]

| (130) | Nende riigigarantiide eesmärk, mis anti Anglole ja INBSile seoses ELAga (põhjenduses 68 osutatud meetmed p ja q) ja ühinenud üksusele seoses selle allesjäänud hoiustega (põhjenduses 69 osutatud meede r), hulgirahastamisega (põhjenduses 69 osutatud meede v), ELAga (põhjenduses 69 osutatud meede t) ja bilansiväliste kohustistega (põhjenduses 69 osutatud meede s), on tagada, et ühinenud üksuse rahastamine on tagatud ja et ühinenud üksus ei jäta oma kohustusi täitmata. Rahastamine on vajalik tagamaks, et Anglol ja INBSil on piisavalt vahendeid oma varade katteks, samal ajal kui ühinenud üksusele antavad vahendid võimaldavad tal aja jooksul Anglo ja INBSi laenuportfelli restruktureerida. [...]. |
| --- | --- |

(130)

Nende riigigarantiide eesmärk, mis anti Anglole ja INBSile seoses ELAga (põhjenduses 68 osutatud meetmed p ja q) ja ühinenud üksusele seoses selle allesjäänud hoiustega (põhjenduses 69 osutatud meede r), hulgirahastamisega (põhjenduses 69 osutatud meede v), ELAga (põhjenduses 69 osutatud meede t) ja bilansiväliste kohustistega (põhjenduses 69 osutatud meede s), on tagada, et ühinenud üksuse rahastamine on tagatud ja et ühinenud üksus ei jäta oma kohustusi täitmata. Rahastamine on vajalik tagamaks, et Anglol ja INBSil on piisavalt vahendeid oma varade katteks, samal ajal kui ühinenud üksusele antavad vahendid võimaldavad tal aja jooksul Anglo ja INBSi laenuportfelli restruktureerida. [...].

| (131) | Ühinenud üksuse rekapitaliseerimine stressistsenaariumi korral on asjakohane seetõttu, et täidab tõhusalt eesmärki tagada ühinenud üksuse tegevuse vastavus regulatiivsetele kapitalinõuetele. Seepärast aitab meede tõhusalt vältida ühinenud üksuse kohustuste täitmatajätmist. |
| --- | --- |

(131)

Ühinenud üksuse rekapitaliseerimine stressistsenaariumi korral on asjakohane seetõttu, et täidab tõhusalt eesmärki tagada ühinenud üksuse tegevuse vastavus regulatiivsetele kapitalinõuetele. Seepärast aitab meede tõhusalt vältida ühinenud üksuse kohustuste täitmatajätmist.

| (132) | Garantiimeetmed on asjakohased, kuivõrd need tagavad, et enne ühinemist on Anglol ja INBSil ning pärast ühinemist on ühinenud üksusel oma ülesannete täitmiseks piisavad vahendid, samal ajal väldib see ühinenud üksuse kohustuste võimaliku täitmatajätmise. |
| --- | --- |

(132)

Garantiimeetmed on asjakohased, kuivõrd need tagavad, et enne ühinemist on Anglol ja INBSil ning pärast ühinemist on ühinenud üksusel oma ülesannete täitmiseks piisavad vahendid, samal ajal väldib see ühinenud üksuse kohustuste võimaliku täitmatajätmise.

| (133) | Veelgi enam, eri riigiabi meetmed tagavad finantsstabiilsuse säilimise Iirimaal. |
| --- | --- |

(133)

Veelgi enam, eri riigiabi meetmed tagavad finantsstabiilsuse säilimise Iirimaal.

ii)   Vajadus – abi peab piirduma minimaalselt vajalikuga

| (134) | Vastavalt pangandusteatisele peab abimeetme kogus ja vorm olema abi eesmärgi saavutamiseks vajalik. Kõnealune nõue osutab, et kapitalisüst ja garantiid peavad olema eesmärgi saavutamiseks vajaliku minimaalse suurusega. Sellega seoses võib täheldada, et kapitalisüst tehakse ainult stressistsenaariumi korral ega ületa 3,3 miljardit eurot. Rekapitaliseerimine tagab, et ühinenud üksus täidab asjakohaseid regulatiivseid kapitalinõudeid. Riigigarantiid tagavad ühinenud üksuse rahastamise nii, et ta suudab täita oma kohustused tegevuse jätkuvuse põhimõttel tegutseva ettevõttena. |
| --- | --- |

(134)

Vastavalt pangandusteatisele peab abimeetme kogus ja vorm olema abi eesmärgi saavutamiseks vajalik. Kõnealune nõue osutab, et kapitalisüst ja garantiid peavad olema eesmärgi saavutamiseks vajaliku minimaalse suurusega. Sellega seoses võib täheldada, et kapitalisüst tehakse ainult stressistsenaariumi korral ega ületa 3,3 miljardit eurot. Rekapitaliseerimine tagab, et ühinenud üksus täidab asjakohaseid regulatiivseid kapitalinõudeid. Riigigarantiid tagavad ühinenud üksuse rahastamise nii, et ta suudab täita oma kohustused tegevuse jätkuvuse põhimõttel tegutseva ettevõttena.

| (135) | Mis puutub tasusse, mida ühinenud üksus peab rekapitaliseerimise eest maksma, siis riik ei saa rekapitaliseerimise eest fikseeritud tasu. Anglo, INBS ja ühinenud üksus ei maksa ka ELAga seotud garantii eest tasu ning ühinenud üksus ei maksa tasu bilansiväliste kohustistega seotud garantii eest. Samuti lõpetab ühinenud üksus pärast tagatiskava lõppemist tasu maksmise ka hulgirahastamise ja hoiuste eest. |
| --- | --- |

(135)

Mis puutub tasusse, mida ühinenud üksus peab rekapitaliseerimise eest maksma, siis riik ei saa rekapitaliseerimise eest fikseeritud tasu. Anglo, INBS ja ühinenud üksus ei maksa ka ELAga seotud garantii eest tasu ning ühinenud üksus ei maksa tasu bilansiväliste kohustistega seotud garantii eest. Samuti lõpetab ühinenud üksus pärast tagatiskava lõppemist tasu maksmise ka hulgirahastamise ja hoiuste eest.

| (136) | Rekapitaliseerimise puhul selgitatakse rekapitaliseerimisteatise punktides 15 ja 44, et nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib osutuda vajalikuks nõustuda raskustes pankade lühikeses perspektiivis väiksema tasuga tingimusel, et tasu puudumist kajastatakse restruktureerimiskavas. Ühinenud üksus on oma olemuselt vahend, mis hõlbustab Anglo ja INBSi kriisi nõuetekohast lahendamist. Ettevõte tegeleb ainult laenuportfelli restruktureerimiseks vajaliku majandustegevusega. Iirimaa on võtnud asjaomased kohustused (vt jaotis 2.3.2). Anglo ja INBS mõlemad väljuvad Iirimaa laenu- ja hoiuseturult. Kokkuvõtteks võib öelda, et sedalaadi restruktureerimised kompenseerivad tulu puudumise. Lõpuks on Anglo ja INBS täielikult riigistatud ja kummagi asutuse aktsionärid kaotavad oma õigused ja osaluse nendes. Selle tulemusena laekuvad kõik ühinenud üksuse saneerimise lõpetamisest tulenevad võimalikud tulud täielikult riigile. |
| --- | --- |

(136)

Rekapitaliseerimise puhul selgitatakse rekapitaliseerimisteatise punktides 15 ja 44, et nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib osutuda vajalikuks nõustuda raskustes pankade lühikeses perspektiivis väiksema tasuga tingimusel, et tasu puudumist kajastatakse restruktureerimiskavas. Ühinenud üksus on oma olemuselt vahend, mis hõlbustab Anglo ja INBSi kriisi nõuetekohast lahendamist. Ettevõte tegeleb ainult laenuportfelli restruktureerimiseks vajaliku majandustegevusega. Iirimaa on võtnud asjaomased kohustused (vt jaotis 2.3.2). Anglo ja INBS mõlemad väljuvad Iirimaa laenu- ja hoiuseturult. Kokkuvõtteks võib öelda, et sedalaadi restruktureerimised kompenseerivad tulu puudumise. Lõpuks on Anglo ja INBS täielikult riigistatud ja kummagi asutuse aktsionärid kaotavad oma õigused ja osaluse nendes. Selle tulemusena laekuvad kõik ühinenud üksuse saneerimise lõpetamisest tulenevad võimalikud tulud täielikult riigile.

| (137) | Pangandusteatise punktis 26 eeldatakse piisava tasu maksmist tagatiskava eest. Tasu suurus peaks vastama võimalikult täpselt eeldatavale turuhinnale, pidades siiski silmas, et abisaajatel võib olla raske tasuda nii suuri summasid. Nagu täpsustatud põhjenduses 135, tuleb märkida, et ühinenud üksusele tehakse ülesandeks Anglo ja INBSi kriis lahendada. Neid asjaolusid silmas pidades tuleks järeldada, et see, et ühinenud üksus ei maksa tagatise eest tasu, on põhjendatud. |
| --- | --- |

(137)

Pangandusteatise punktis 26 eeldatakse piisava tasu maksmist tagatiskava eest. Tasu suurus peaks vastama võimalikult täpselt eeldatavale turuhinnale, pidades siiski silmas, et abisaajatel võib olla raske tasuda nii suuri summasid. Nagu täpsustatud põhjenduses 135, tuleb märkida, et ühinenud üksusele tehakse ülesandeks Anglo ja INBSi kriis lahendada. Neid asjaolusid silmas pidades tuleks järeldada, et see, et ühinenud üksus ei maksa tagatise eest tasu, on põhjendatud.

| (138) | Kokkuvõttes tuleks öelda, et ühinenud üksuse rekapitaliseerimine stressistsenaariumi korral ning riigigarantiid Anglole, INBSile ja ühinenud üksusele on vajalikud viimase kapitali adekvaatsuse ja piisava rahastuse kättesaadavuse tagamiseks, vähendades samas võimalikku ohtu, et ühinenud üksus jätab oma kohustused täitmata. Mis puutub abimeetmete eest makstavasse tasusse, et abi oleks minimaalne, on põhjendatud, et tasu ei maksta, võttes arvesse, et ühinenud üksuse abil Anglo ja INBS kriis lahendatakse. |
| --- | --- |

(138)

Kokkuvõttes tuleks öelda, et ühinenud üksuse rekapitaliseerimine stressistsenaariumi korral ning riigigarantiid Anglole, INBSile ja ühinenud üksusele on vajalikud viimase kapitali adekvaatsuse ja piisava rahastuse kättesaadavuse tagamiseks, vähendades samas võimalikku ohtu, et ühinenud üksus jätab oma kohustused täitmata. Mis puutub abimeetmete eest makstavasse tasusse, et abi oleks minimaalne, on põhjendatud, et tasu ei maksta, võttes arvesse, et ühinenud üksuse abil Anglo ja INBS kriis lahendatakse.

iii)   Proportsionaalsus – negatiivset kõrvalmõju vähendavad meetmed

| (139) | Ühinenud üksus tagab Anglo ja INBSi kriisi lahendamise, mille tulemusena väljuvad mõlemad ettevõtted Iiri laenu- ja hoiuseturult. Nagu sätestatud põhjenduses 105, teeb ühinenud üksus Anglo ja INBSi laenuportfelli restruktureerimiseks mõningaid piiratud majandustoiminguid. Komisjonil on hea meel märkida, et Iirimaa on võtnud vajalikud kohustused, et tagada ühinenud üksuse majandustegevuse piiramine miinimumiga. Ühinenud üksus annab laenu ainult Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli haldamiseks (laenude restruktureerimine, tagatisväärtuse säilitamine) ja selle suhtes kohaldatakse rangeid piiranguid. Ühinenud üksus ei võta vastu hoiuseid ega alusta uusi tegevusi. Järelikult moonutatakse Anglole, INBSile ja ühinenud üksusele antud suure abi tulemusena konkurentsi vähe. |
| --- | --- |

(139)

Ühinenud üksus tagab Anglo ja INBSi kriisi lahendamise, mille tulemusena väljuvad mõlemad ettevõtted Iiri laenu- ja hoiuseturult. Nagu sätestatud põhjenduses 105, teeb ühinenud üksus Anglo ja INBSi laenuportfelli restruktureerimiseks mõningaid piiratud majandustoiminguid. Komisjonil on hea meel märkida, et Iirimaa on võtnud vajalikud kohustused, et tagada ühinenud üksuse majandustegevuse piiramine miinimumiga. Ühinenud üksus annab laenu ainult Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli haldamiseks (laenude restruktureerimine, tagatisväärtuse säilitamine) ja selle suhtes kohaldatakse rangeid piiranguid. Ühinenud üksus ei võta vastu hoiuseid ega alusta uusi tegevusi. Järelikult moonutatakse Anglole, INBSile ja ühinenud üksusele antud suure abi tulemusena konkurentsi vähe.

| (140) | Kokkuvõtteks võib öelda, et i) ühinenud üksuse rekapitaliseerimine stressistsenaariumi korral ja garantiid on Anglo ja INBSi kriisi lahendamise tagamiseks kohased; ii) Anglo ja INBS väljuvad Iiri laenu- ja hoiuseturult; iii) asjaolu, et investeeringud Anglosse, INBSi ja ühinenud üksusesse ei too tulu ega kasumit, on käesoleval juhul õigustatud ning iv) negatiivsete kõrvalmõjude vältimiseks teistele konkurentidele on võetud piisavalt meetmeid. |
| --- | --- |

(140)

Kokkuvõtteks võib öelda, et i) ühinenud üksuse rekapitaliseerimine stressistsenaariumi korral ja garantiid on Anglo ja INBSi kriisi lahendamise tagamiseks kohased; ii) Anglo ja INBS väljuvad Iiri laenu- ja hoiuseturult; iii) asjaolu, et investeeringud Anglosse, INBSi ja ühinenud üksusesse ei too tulu ega kasumit, on käesoleval juhul õigustatud ning iv) negatiivsete kõrvalmõjude vältimiseks teistele konkurentidele on võetud piisavalt meetmeid.

6.3.4.   Restruktureerimisteatise kohaldamine

| (141) | Restruktureerimisteatises sätestatakse riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantsasutuste restruktureerimisele praeguses finantskriisis. Restruktureerimisteatise kohaselt peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b kokkusobivuse tagamiseks finantsasutuse restruktureerimine praeguses finantskriisis:






  i) | taastama panga elujõulisuse või panga tegevuse nõuetekohaselt lõpetama; |
| --- | --- | --- |

(141)

Restruktureerimisteatises sätestatakse riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantsasutuste restruktureerimisele praeguses finantskriisis. Restruktureerimisteatise kohaselt peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b kokkusobivuse tagamiseks finantsasutuse restruktureerimine praeguses finantskriisis:

i)

taastama panga elujõulisuse või panga tegevuse nõuetekohaselt lõpetama;

| ii) | hõlmama abisaaja piisavat omapanust (kulude jagamist); |
| --- | --- |

ii)

hõlmama abisaaja piisavat omapanust (kulude jagamist);

| iii) | sisaldama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

iii)

sisaldama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

6.3.4.1.   Ühinenud üksuse nõuetekohane saneerimine

| (142) | Ühise restruktureerimiskava eesmärk on Anglo ja INBSi kriis ühinenud üksuse abil nõuetekohaselt lahendada. Seega ei ole ühinenud üksuse elujõulisust vaja hinnata. |
| --- | --- |

(142)

Ühise restruktureerimiskava eesmärk on Anglo ja INBSi kriis ühinenud üksuse abil nõuetekohaselt lahendada. Seega ei ole ühinenud üksuse elujõulisust vaja hinnata.

| (143) | Ühises restruktureerimiskavas esitatakse Anglo ja INBSi kriisi nõuetekohane lahendamine riigi toetusel. Kummagi panga allesjäänud laenuportfell restruktureeritakse kümne aasta jooksul. Iirimaa on hinnanud kapitalisüste, mis on vajalikud [...], vältimaks ohtu, et ühinenud üksuse kohustused jäävad täitmata. Lisaks sellele saab ühinenud üksus Anglo ja INBSi varade restruktureerimiseks vajalike toimingute tegemiseks kasutada riigigarantiisid. |
| --- | --- |

(143)

Ühises restruktureerimiskavas esitatakse Anglo ja INBSi kriisi nõuetekohane lahendamine riigi toetusel. Kummagi panga allesjäänud laenuportfell restruktureeritakse kümne aasta jooksul. Iirimaa on hinnanud kapitalisüste, mis on vajalikud [...], vältimaks ohtu, et ühinenud üksuse kohustused jäävad täitmata. Lisaks sellele saab ühinenud üksus Anglo ja INBSi varade restruktureerimiseks vajalike toimingute tegemiseks kasutada riigigarantiisid.

| (144) | Seega on loodud tingimused ühinenud üksuse varade nõuetekohaseks restruktureerimiseks. |
| --- | --- |

(144)

Seega on loodud tingimused ühinenud üksuse varade nõuetekohaseks restruktureerimiseks.

6.3.4.2.   Omapanus / kulude jagamine

| (145) | Restruktureerimisteatises viidatakse, et abi ulatuse piiramiseks vajaliku miinimumiga ning konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks on tarvis abisaaja asjakohast omapanust. Selleks a) tuleks piirata nii restruktureerimiskulusid kui ka abisummat ning b) on vaja märkimisväärset omapanust. |
| --- | --- |

(145)

Restruktureerimisteatises viidatakse, et abi ulatuse piiramiseks vajaliku miinimumiga ning konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks on tarvis abisaaja asjakohast omapanust. Selleks a) tuleks piirata nii restruktureerimiskulusid kui ka abisummat ning b) on vaja märkimisväärset omapanust.

a)   Restruktureerimiskulude ja abisumma piiramine

| (146) | Restruktureerimisteatise põhimõtted nõuavad, et abi ulatust tuleks piirata vajaliku miinimumiga ja et pangad peaksid kasutama restruktureerimise rahastamiseks kõigepealt oma vahendeid. |
| --- | --- |

(146)

Restruktureerimisteatise põhimõtted nõuavad, et abi ulatust tuleks piirata vajaliku miinimumiga ja et pangad peaksid kasutama restruktureerimise rahastamiseks kõigepealt oma vahendeid.

| (147) | Iirimaa on otsustanud, et Anglo ja INBS ei tohiks oma tegevust jätkata, kuivõrd mõlemad asutused on kandnud väga suuri kahjumeid ja pidades silmas ebakindlust, mida nende tegevuse jätkamine turul tekitaks. Eelkõige oleks oht, et riik peab jätkama kapitalisüste Anglosse ja INBSi senikaua, kuni mõlemad pangad tegutsevad, et katta kahjumeid ja tagada, et mõlemad asutused täidavad finantsteenuste reguleerimise ameti kehtestatud uusi kapitalinõudeid. Mõlema panga kriisi lahendamise kasuks otsustades on Iirimaa lõpetanud Anglo ja INBSiga seotud turuspekulatsioonid ning on selgitanud välja neile eraldatava riigiabi maksumuse. |
| --- | --- |

(147)

Iirimaa on otsustanud, et Anglo ja INBS ei tohiks oma tegevust jätkata, kuivõrd mõlemad asutused on kandnud väga suuri kahjumeid ja pidades silmas ebakindlust, mida nende tegevuse jätkamine turul tekitaks. Eelkõige oleks oht, et riik peab jätkama kapitalisüste Anglosse ja INBSi senikaua, kuni mõlemad pangad tegutsevad, et katta kahjumeid ja tagada, et mõlemad asutused täidavad finantsteenuste reguleerimise ameti kehtestatud uusi kapitalinõudeid. Mõlema panga kriisi lahendamise kasuks otsustades on Iirimaa lõpetanud Anglo ja INBSiga seotud turuspekulatsioonid ning on selgitanud välja neile eraldatava riigiabi maksumuse.

| (148) | Iirimaa kõnealune otsus koos jaotises 2.3.2 osutatud kohustuste võtmisega tagab, et abi ei kasutata uute tegevuste arendamiseks, mis nõuaksid kapitali ja rahastamist, ning aitab seega kaasa abisumma piiramisele miinimumiga. Eelkõige ei hakka ühinenud üksus andma uusi laene ja tema tegevus piirdub Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli haldamisega rangete piirangute kohaselt. |
| --- | --- |

(148)

Iirimaa kõnealune otsus koos jaotises 2.3.2 osutatud kohustuste võtmisega tagab, et abi ei kasutata uute tegevuste arendamiseks, mis nõuaksid kapitali ja rahastamist, ning aitab seega kaasa abisumma piiramisele miinimumiga. Eelkõige ei hakka ühinenud üksus andma uusi laene ja tema tegevus piirdub Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli haldamisega rangete piirangute kohaselt.

| (149) | Nii Anglo kui ka INBSi kriisi lahendamise osana on Iirimaa otsustanud need kaks ettevõtet ühendada, et hallata vaid ühte lahendusvahendit. On tõenäoline, et kõnealune lahendus loob laenuportfelli restruktureerimise, inimressursside ja rahastamise haldamisel sünergiat. Ehkki sünergia on piiratud, hõlbustab see varade restruktureerimist. [...] Kahe ettevõtte ühendamine sellel konkreetsel juhul piirab kapitali, mida Iirimaa peab nendesse pankadesse paigutama. |
| --- | --- |

(149)

Nii Anglo kui ka INBSi kriisi lahendamise osana on Iirimaa otsustanud need kaks ettevõtet ühendada, et hallata vaid ühte lahendusvahendit. On tõenäoline, et kõnealune lahendus loob laenuportfelli restruktureerimise, inimressursside ja rahastamise haldamisel sünergiat. Ehkki sünergia on piiratud, hõlbustab see varade restruktureerimist. [...] Kahe ettevõtte ühendamine sellel konkreetsel juhul piirab kapitali, mida Iirimaa peab nendesse pankadesse paigutama.

| (150) | Üldisemalt lihtsustab kahe panga ühendamine kriisi lahendamise raamistikku ning võib teatud määral struktuurikulusid vähendada. |
| --- | --- |

(150)

Üldisemalt lihtsustab kahe panga ühendamine kriisi lahendamise raamistikku ning võib teatud määral struktuurikulusid vähendada.

| (151) | Teise võimalusena võiks Iirimaa kaaluda Anglo ja INBSi viivitamatut likvideerimist. Komisjon on siiski seisukohal, et likvideerimine tuleks kulukam kui kriisi nõuetekohane lahendamine ja nõuaks rohkem riigiabi. [...]. |
| --- | --- |

(151)

Teise võimalusena võiks Iirimaa kaaluda Anglo ja INBSi viivitamatut likvideerimist. Komisjon on siiski seisukohal, et likvideerimine tuleks kulukam kui kriisi nõuetekohane lahendamine ja nõuaks rohkem riigiabi. [...].

| (152) | Ühinenud üksusele Anglost üleantud kommertslaenude puhul nähakse ühise restruktureerimiskavaga ette nimiväärtuse vähenemine [...] (65). Pidades silmas Anglo turunõustajate poolt 2010. aasta mais esitatud hinnangulisi diskontomäärasid, tooks laenude kiirmüük (v.a NAMA-laenud) Anglo poolt kaasa märksa suuremad kahjumid kui laenuportfelli nõuetekohane restruktureerimine ([...]) (66). Üldiselt põhjustaksid Anglo viivitamatu likvideerimisega kaasnevad kulud suuremaid kahjumeid kui need, mis kaasneksid laenudega siis, kui need restruktureeritakse pikema perioodi jooksul. Tuleks rõhutada, et konkreetselt Iiri laenudega ei ole siin käsitletud summas tehinguid tehtud. Seega põhinevad kõik arvud ekspertide hinnangul ja kiirmüügi puhul ei ole kaugeltki kindel, et sellisele suurele varakogusele leitakse ostja isegi väga madalate hindade korral. |
| --- | --- |

(152)

Ühinenud üksusele Anglost üleantud kommertslaenude puhul nähakse ühise restruktureerimiskavaga ette nimiväärtuse vähenemine [...] (65). Pidades silmas Anglo turunõustajate poolt 2010. aasta mais esitatud hinnangulisi diskontomäärasid, tooks laenude kiirmüük (v.a NAMA-laenud) Anglo poolt kaasa märksa suuremad kahjumid kui laenuportfelli nõuetekohane restruktureerimine ([...]) (66). Üldiselt põhjustaksid Anglo viivitamatu likvideerimisega kaasnevad kulud suuremaid kahjumeid kui need, mis kaasneksid laenudega siis, kui need restruktureeritakse pikema perioodi jooksul. Tuleks rõhutada, et konkreetselt Iiri laenudega ei ole siin käsitletud summas tehinguid tehtud. Seega põhinevad kõik arvud ekspertide hinnangul ja kiirmüügi puhul ei ole kaugeltki kindel, et sellisele suurele varakogusele leitakse ostja isegi väga madalate hindade korral.

| (153) | Likvideerimise käigus kulutataks varade müügist saadud tulu tagasimakseteks eelisvõlakirjade omanikele, hoiustajatele ja riigigarantiiga EKP/CBI rahastusele. [...]. |
| --- | --- |

(153)

Likvideerimise käigus kulutataks varade müügist saadud tulu tagasimakseteks eelisvõlakirjade omanikele, hoiustajatele ja riigigarantiiga EKP/CBI rahastusele. [...].

| (154) | Anglos ei ole riigigarantiid ligikaudu [...] miljardil eurol tagamata laenudel (67). [...]. Anglo ülejäänud tagamata laenudel (umbes 3 miljardit euro väärtuses) on riigigarantii olemas ja riik tasub asjaomastele võlgnikele nimiväärtuse alusel. Kokku kaotaksid likvideerimise korral tagamata eelisvõlakirjade omanikud netosummas maksimaalselt [...] miljardit. Summale lisanduvad täiendavad kulud, mis kaasneksid Anglo varade kiirmüügiga. |
| --- | --- |

(154)

Anglos ei ole riigigarantiid ligikaudu [...] miljardil eurol tagamata laenudel (67). [...]. Anglo ülejäänud tagamata laenudel (umbes 3 miljardit euro väärtuses) on riigigarantii olemas ja riik tasub asjaomastele võlgnikele nimiväärtuse alusel. Kokku kaotaksid likvideerimise korral tagamata eelisvõlakirjade omanikud netosummas maksimaalselt [...] miljardit. Summale lisanduvad täiendavad kulud, mis kaasneksid Anglo varade kiirmüügiga.

| (155) | Pealegi peaksid allutatud võlanõuete omanikud likvideerimise korral kahjusid kandma. Ent kuivõrd allutatud võlanõuded on viimastel aastatel tagasi ostetud ja allesjäänud tasumata allutatud võlanõuded on väikesed, ei tasakaalustaks need kulud täiendavat riigiabi, mis on vajalik teistele, eelisvõlanõuete omanikele tasumiseks (68). |
| --- | --- |

(155)

Pealegi peaksid allutatud võlanõuete omanikud likvideerimise korral kahjusid kandma. Ent kuivõrd allutatud võlanõuded on viimastel aastatel tagasi ostetud ja allesjäänud tasumata allutatud võlanõuded on väikesed, ei tasakaalustaks need kulud täiendavat riigiabi, mis on vajalik teistele, eelisvõlanõuete omanikele tasumiseks (68).

| (156) | Kokkuvõttes tooks laenuportfelli kiire likvideerimine – eeldusel, et see on üldse teostatav – Iirimaale kaasa kulud, mis ületavad Anglo ja INBSi varade kümneaastase restruktureerimisega kaasnevad hinnangulised kulud, kusjuures kõigepealt müüdaks kergemini turustatavad varad, samal ajal kui varasid, millele turgu ei ole, säilitatakse mitu aastat. |
| --- | --- |

(156)

Kokkuvõttes tooks laenuportfelli kiire likvideerimine – eeldusel, et see on üldse teostatav – Iirimaale kaasa kulud, mis ületavad Anglo ja INBSi varade kümneaastase restruktureerimisega kaasnevad hinnangulised kulud, kusjuures kõigepealt müüdaks kergemini turustatavad varad, samal ajal kui varasid, millele turgu ei ole, säilitatakse mitu aastat.

| (157) | INBSi puhul kehtivad allesjäänud kommertslaenude portfelliga (peaaegu täielikult NAMA-le üle antud) samasugused kaalutlused kui Anglo puhul. Suurt osa INBSi kohustustest garanteerib samuti Iirimaa (69). |
| --- | --- |

(157)

INBSi puhul kehtivad allesjäänud kommertslaenude portfelliga (peaaegu täielikult NAMA-le üle antud) samasugused kaalutlused kui Anglo puhul. Suurt osa INBSi kohustustest garanteerib samuti Iirimaa (69).

| (158) | INBSi allesjäänud hüpoteeklaenude portfelli puhul näitas Iirimaa INBSi restruktureerimiskavas, et portfelli kvaliteedi ning Iirimaal ja Ühendkuningriigis samalaadseid kvaliteetsemaid varasid hõlmavate tehingute kohta kättesaadavate turu-uuringute põhjal on mõistlik INBSi hüpoteeklaenude portfelli puhul eeldada lühiajaliste tehingute väärtuse suurt diskonteerimist. |
| --- | --- |

(158)

INBSi allesjäänud hüpoteeklaenude portfelli puhul näitas Iirimaa INBSi restruktureerimiskavas, et portfelli kvaliteedi ning Iirimaal ja Ühendkuningriigis samalaadseid kvaliteetsemaid varasid hõlmavate tehingute kohta kättesaadavate turu-uuringute põhjal on mõistlik INBSi hüpoteeklaenude portfelli puhul eeldada lühiajaliste tehingute väärtuse suurt diskonteerimist.

| (159) | Ühises restruktureerimiskavas prognoositakse INBSi hüpoteeklaenude portfelli puhul kogukahjumit umbes [...], mis põhineb [...] väärtuse vähenemisel. Kui hüpoteeklaenude portfell müüdaks 2011. aastal, [...]. INBSi kriisi nõuetekohase lahendamisega kaasnev kasu võib väheneda, kui hüpoteeklaenude portfelli eest pakutaks oodatust madalamat hinda. Siiski on tõenäoline, et allahindlus [...]. |
| --- | --- |

(159)

Ühises restruktureerimiskavas prognoositakse INBSi hüpoteeklaenude portfelli puhul kogukahjumit umbes [...], mis põhineb [...] väärtuse vähenemisel. Kui hüpoteeklaenude portfell müüdaks 2011. aastal, [...]. INBSi kriisi nõuetekohase lahendamisega kaasnev kasu võib väheneda, kui hüpoteeklaenude portfelli eest pakutaks oodatust madalamat hinda. Siiski on tõenäoline, et allahindlus [...].

| (160) | Kokkuvõttes tuleks öelda, et Anglo ja INBSi kriisi nõuetekohane lahendamine ühinenud üksuse kaudu piirab restruktureerimiskulud ja riigiabi vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(160)

Kokkuvõttes tuleks öelda, et Anglo ja INBSi kriisi nõuetekohane lahendamine ühinenud üksuse kaudu piirab restruktureerimiskulud ja riigiabi vajaliku miinimumiga.

b)   Oluline omapanus

| (161) | Abisaaja panga restruktureerimisetapil tehtava omapanuse põhimõtted eeldavad järgmist: i) abisaaja pank kasutab restruktureerimise rahastamiseks võimalikult suurel määral oma vahendeid, näiteks vara müügist saadud vahendeid, ja ii) restruktureerimisega seotud kulusid kannavad kohasel määral ka need, kes panka investeerisid, kattes olemasoleva kapitaliga kahjumit ja makstes riigi sekkumiste eest piisavat tasu. Kulude jagamisel on kaks eesmärki: piirata konkurentsi moonutamist ja vähendada moraalset ohtu (70). |
| --- | --- |

(161)

Abisaaja panga restruktureerimisetapil tehtava omapanuse põhimõtted eeldavad järgmist: i) abisaaja pank kasutab restruktureerimise rahastamiseks võimalikult suurel määral oma vahendeid, näiteks vara müügist saadud vahendeid, ja ii) restruktureerimisega seotud kulusid kannavad kohasel määral ka need, kes panka investeerisid, kattes olemasoleva kapitaliga kahjumit ja makstes riigi sekkumiste eest piisavat tasu. Kulude jagamisel on kaks eesmärki: piirata konkurentsi moonutamist ja vähendada moraalset ohtu (70).

i)   Asjaomaste asutuste omapanus

| (162) | Anglo ja INBSi kriisi lahendamisel maksimeeritakse mõlema asutuse omapanus restruktureerimisse, sest kogu vara määratakse müügiks ja müügist saadavat tulu kasutatakse täielikult kriisi lahendamise rahastamiseks. Vara väärtus on aga vähenenud sel määral, et vara müügist saadav tulu on kahte panka süstitud kapitaliga võrreldes vähetähtis. |
| --- | --- |

(162)

Anglo ja INBSi kriisi lahendamisel maksimeeritakse mõlema asutuse omapanus restruktureerimisse, sest kogu vara määratakse müügiks ja müügist saadavat tulu kasutatakse täielikult kriisi lahendamise rahastamiseks. Vara väärtus on aga vähenenud sel määral, et vara müügist saadav tulu on kahte panka süstitud kapitaliga võrreldes vähetähtis.

| (163) | Peale selle on mõlemad pangad müünud oma hoiuste portfelli. |
| --- | --- |

(163)

Peale selle on mõlemad pangad müünud oma hoiuste portfelli.

ii)   Kulude jagamine aktsionäride ja allutatud võlausaldajatega

| (164) | Seoses kulude jagamisega nõutakse restruktureerimisteatises, et restruktureerimiskulusid ei kanna ainult riik, vaid ka panga varasemad investorid ja endised aktsionärid. |
| --- | --- |

(164)

Seoses kulude jagamisega nõutakse restruktureerimisteatises, et restruktureerimiskulusid ei kanna ainult riik, vaid ka panga varasemad investorid ja endised aktsionärid.

| (165) | Anglo puhul on eraaktsionärid täielikult n-ö kõrvaldatud ja pank on täielikult riigistatud. |
| --- | --- |

(165)

Anglo puhul on eraaktsionärid täielikult n-ö kõrvaldatud ja pank on täielikult riigistatud.

| (166) | INBS kuulus enne riigipoolset rekapitaliseerimist oma liikmetele. Eelkõige oli liikmetel, kellel oli INBSi hoiukonto, õigus saada tulu vara ülejäägi realiseerimisest juhul, kui INBS kujundatakse ümber tavaliseks pangaks, tema tegevus lõpetatakse või ta likvideeritakse. INBSi esimese rekapitaliseerimise tulemusena omandas riik eriinvesteerimisaktsiate emiteerimise teel INBSi üle täieliku kontrolli – pärast emissiooni kaotasid liikmed õiguse teenida tulu riigi kasuks realiseeritud vara ülejäägi müügist (näiteks INBSi müügi korral). Hoiust omavate liikmete majanduslikud õigused on seega täielikult kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(166)

INBS kuulus enne riigipoolset rekapitaliseerimist oma liikmetele. Eelkõige oli liikmetel, kellel oli INBSi hoiukonto, õigus saada tulu vara ülejäägi realiseerimisest juhul, kui INBS kujundatakse ümber tavaliseks pangaks, tema tegevus lõpetatakse või ta likvideeritakse. INBSi esimese rekapitaliseerimise tulemusena omandas riik eriinvesteerimisaktsiate emiteerimise teel INBSi üle täieliku kontrolli – pärast emissiooni kaotasid liikmed õiguse teenida tulu riigi kasuks realiseeritud vara ülejäägi müügist (näiteks INBSi müügi korral). Hoiust omavate liikmete majanduslikud õigused on seega täielikult kõrvaldatud.

| (167) | Nii Anglo aktsionärid kui ka INBSi liikmed on seega teinud oma suurima võimaliku panuse, andes riigile üle asutuste kontrolli ja omandiõiguse. |
| --- | --- |

(167)

Nii Anglo aktsionärid kui ka INBSi liikmed on seega teinud oma suurima võimaliku panuse, andes riigile üle asutuste kontrolli ja omandiõiguse.

| (168) | Ka allutatud laenude omanikud on restruktureerimisele oluliselt kaasa aidanud kahe kohustiste haldamise toiminguga Anglos ja ühega INBSis. Anglos 2009. aasta augustis ja 2010. aasta detsembris tehtud kohustuste haldamise toimingutega muudeti selgepiiriliseks võlakirjaomanike suur kahjum, teeniti ligikaudu 3,5 miljardit eurot maksueelset kasumit ning suurendati panga esimese taseme omavahendeid (71). INBSis tehti kohustuste haldamise toiming 2009. aastal: võlakirjaomanikud vahetasid oma väärtpaberid 42 % diskontomääraga nimiväärtusest, vabastades sel moel asutuse jaoks 112 miljonit eurot esimese taseme omavahendeid. |
| --- | --- |

(168)

Ka allutatud laenude omanikud on restruktureerimisele oluliselt kaasa aidanud kahe kohustiste haldamise toiminguga Anglos ja ühega INBSis. Anglos 2009. aasta augustis ja 2010. aasta detsembris tehtud kohustuste haldamise toimingutega muudeti selgepiiriliseks võlakirjaomanike suur kahjum, teeniti ligikaudu 3,5 miljardit eurot maksueelset kasumit ning suurendati panga esimese taseme omavahendeid (71). INBSis tehti kohustuste haldamise toiming 2009. aastal: võlakirjaomanikud vahetasid oma väärtpaberid 42 % diskontomääraga nimiväärtusest, vabastades sel moel asutuse jaoks 112 miljonit eurot esimese taseme omavahendeid.

| (169) | Kokku kuulub ühinenud üksusele 500 miljoni euro väärtuses allutatud kohustusi (seisuga 31. detsember 2010), mis on oluliselt vähem kui Anglo ja INBSi allutatud võlgnevused 31. detsembril 2008 (vastavalt 5 miljardit ja 300 miljonit eurot) ning annab ettekujutuse allutatud võlakirjade omanike kantud suurest kahjumist. Peale selle on Iirimaa võtnud kohustuse, et ühinenud üksus ei maksa allutatud võlainstrumentidelt ega hübriidkapitaliinstrumentidelt kupongiintresse ega lunasta neid ennetähtaegselt, välja arvatud juhul, kui tal on õiguslik kohustus seda teha. |
| --- | --- |

(169)

Kokku kuulub ühinenud üksusele 500 miljoni euro väärtuses allutatud kohustusi (seisuga 31. detsember 2010), mis on oluliselt vähem kui Anglo ja INBSi allutatud võlgnevused 31. detsembril 2008 (vastavalt 5 miljardit ja 300 miljonit eurot) ning annab ettekujutuse allutatud võlakirjade omanike kantud suurest kahjumist. Peale selle on Iirimaa võtnud kohustuse, et ühinenud üksus ei maksa allutatud võlainstrumentidelt ega hübriidkapitaliinstrumentidelt kupongiintresse ega lunasta neid ennetähtaegselt, välja arvatud juhul, kui tal on õiguslik kohustus seda teha.

| (170) | Arvestades erakordselt suurt riigiabi, mida neile kahele asutusele on antud võrreldes nende suurusega ja kulukusega riigi jaoks, on õiguspärane hinnata, kas eelisvõlausaldajad ei saaks kulusid jagada. Iirimaal on eelisvõlakirjaomanikel hoiukonto omanikega sama nõudeõiguse järk. [...]. Nagu juba osutatud, oleks pankade likvideerimise korral riigiabi vajadus ja seega maksumaksja kantav lõppkulu oluliselt suurem. Seni ei ole komisjon saanud üksikasjalikku ettepanekut selle kohta, kuidas eelisvõlausaldajaid kulude jagamisse kaasata, [...] suurendamata kriisi lahendamise kulu riigi jaoks. |
| --- | --- |

(170)

Arvestades erakordselt suurt riigiabi, mida neile kahele asutusele on antud võrreldes nende suurusega ja kulukusega riigi jaoks, on õiguspärane hinnata, kas eelisvõlausaldajad ei saaks kulusid jagada. Iirimaal on eelisvõlakirjaomanikel hoiukonto omanikega sama nõudeõiguse järk. [...]. Nagu juba osutatud, oleks pankade likvideerimise korral riigiabi vajadus ja seega maksumaksja kantav lõppkulu oluliselt suurem. Seni ei ole komisjon saanud üksikasjalikku ettepanekut selle kohta, kuidas eelisvõlausaldajaid kulude jagamisse kaasata, [...] suurendamata kriisi lahendamise kulu riigi jaoks.

| (171) | Üldiselt tuleks järeldada, et praeguses õiguslikus raamistikus vastab Anglo ja INBSi omapanus kriisi nõuetekohasesse lahendamisse restruktureerimisteatise tingimustele. |
| --- | --- |

(171)

Üldiselt tuleks järeldada, et praeguses õiguslikus raamistikus vastab Anglo ja INBSi omapanus kriisi nõuetekohasesse lahendamisse restruktureerimisteatise tingimustele.

6.3.4.3.   Konkurentsi moonutamist piiravad meetmed

| (172) | Restruktureerimisteatise kohaselt peavad moonutamist piiravad meetmed olenema abi summast ning abistatava asutuse turulejäämisest pärast restruktureerimist. |
| --- | --- |

(172)

Restruktureerimisteatise kohaselt peavad moonutamist piiravad meetmed olenema abi summast ning abistatava asutuse turulejäämisest pärast restruktureerimist.

| (173) | Nagu kirjeldatud eespool jaotises 6.2.5, on Anglo, INBSi ja nende õigusjärglase – ühinenud üksuse – saadud abisumma erakordselt suur nii absoluutväärtuses kui ka asutuste suurust ja riskiga kaalutud vara arvestades. See peegeldab nende asutuste häirumise ulatust. |
| --- | --- |

(173)

Nagu kirjeldatud eespool jaotises 6.2.5, on Anglo, INBSi ja nende õigusjärglase – ühinenud üksuse – saadud abisumma erakordselt suur nii absoluutväärtuses kui ka asutuste suurust ja riskiga kaalutud vara arvestades. See peegeldab nende asutuste häirumise ulatust.

| (174) | Samal ajal on konkurentsi moonutamine piiratud, sest asutused väljuvad peaaegu täielikult kõigilt turgudelt, kus nad tegutsesid. Ühinenud üksuse kommertstegevus on võimalikult suurel määral piiratud Iirimaa kohustustega, mida on kirjeldatud jaotises 2.3.2. Ühinenud üksus restruktureerib Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli ega alusta uut tegevust. Ta lõpetab ka hoiuste vastuvõtmise (72). Kõik Iirimaa võetud kohustused jäävad kehtima seni, kuni vara on täielikult restruktureeritud. |
| --- | --- |

(174)

Samal ajal on konkurentsi moonutamine piiratud, sest asutused väljuvad peaaegu täielikult kõigilt turgudelt, kus nad tegutsesid. Ühinenud üksuse kommertstegevus on võimalikult suurel määral piiratud Iirimaa kohustustega, mida on kirjeldatud jaotises 2.3.2. Ühinenud üksus restruktureerib Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli ega alusta uut tegevust. Ta lõpetab ka hoiuste vastuvõtmise (72). Kõik Iirimaa võetud kohustused jäävad kehtima seni, kuni vara on täielikult restruktureeritud.

| (175) | Järgmised põhjendused seletavad, miks need Iirimaa kohustused tagavad, et konkurentsi moonutamine on piiratud miinimumiga. |
| --- | --- |

(175)

Järgmised põhjendused seletavad, miks need Iirimaa kohustused tagavad, et konkurentsi moonutamine on piiratud miinimumiga.

| (176) | Komisjonil on hea meel märkida, et Iirimaa on kohustunud tagama, et ühinenud üksus ei alusta uut tegevust ega sisene uutele turgudele. Ühinenud üksus üksnes restruktureerib Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli ning likvideeritakse pärast allesjäänud vara täielikku restruktureerimist. |
| --- | --- |

(176)

Komisjonil on hea meel märkida, et Iirimaa on kohustunud tagama, et ühinenud üksus ei alusta uut tegevust ega sisene uutele turgudele. Ühinenud üksus üksnes restruktureerib Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli ning likvideeritakse pärast allesjäänud vara täielikku restruktureerimist.

| (177) | Peale selle ei lubata ühinenud üksusel üle võtta muid ettevõtteid ega omandada nendes osalust, millega välditakse riigi ressursside kasutamist üksuse tegevuse laiendamiseks. |
| --- | --- |

(177)

Peale selle ei lubata ühinenud üksusel üle võtta muid ettevõtteid ega omandada nendes osalust, millega välditakse riigi ressursside kasutamist üksuse tegevuse laiendamiseks.

| (178) | Ühinenud üksus ei anna laene uutele klientidele ning piirab oma laenuandmist Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli haldamisega. Ühinenud üksus haldab kõnealust laenuportfelli aktiivselt viisil, millega maksimeeritakse vara NPV, s.o järgides kõigi tegevuse jätkuvuse põhimõttel tegutsevate pankade väljakujunenud kommertstava. |
| --- | --- |

(178)

Ühinenud üksus ei anna laene uutele klientidele ning piirab oma laenuandmist Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli haldamisega. Ühinenud üksus haldab kõnealust laenuportfelli aktiivselt viisil, millega maksimeeritakse vara NPV, s.o järgides kõigi tegevuse jätkuvuse põhimõttel tegutsevate pankade väljakujunenud kommertstava.

| (179) | Kommertslaenude portfelli puhul võib aktiivne haldamine tähendada ka piiratud ulatuses lisalaenude andmist laenuvõtjale, et viia lõpule või parendada vara, kui see säilitab vara NPVd või suurendab seda. Selline aktiivne haldamine on aga piiratud selles suhtes, et ühinenud üksuse kommertslaenude portfell ei tohi ületada ühise restruktureerimiskava prognoose ühelgi kava aastal rohkem kui [...]. Peale selle täiendavad kommertslaenude portfelli suurendamise üldist piirmäära mitu muud piirmäära, mida kohaldatakse konkreetsete laenuvõtjate suhtes, nagu kirjeldatud jaotises 2.3.2. |
| --- | --- |

(179)

Kommertslaenude portfelli puhul võib aktiivne haldamine tähendada ka piiratud ulatuses lisalaenude andmist laenuvõtjale, et viia lõpule või parendada vara, kui see säilitab vara NPVd või suurendab seda. Selline aktiivne haldamine on aga piiratud selles suhtes, et ühinenud üksuse kommertslaenude portfell ei tohi ületada ühise restruktureerimiskava prognoose ühelgi kava aastal rohkem kui [...]. Peale selle täiendavad kommertslaenude portfelli suurendamise üldist piirmäära mitu muud piirmäära, mida kohaldatakse konkreetsete laenuvõtjate suhtes, nagu kirjeldatud jaotises 2.3.2.

| (180) | Iirimaa on ka kohustunud tagama, et seoses INBSi allesjäänud hüpoteeklaenude portfelliga ei anta täiendavaid eluaseme-hüpoteeklaene (välja arvatud juhul, kui pangal on lepinguline kohustus seda teha). Hüpoteeklaenude portfelli hallatakse viisil, mis maksimeerib selle NPVd, ning uute laenude andmine on rangelt piiratud: täiendavate eluaseme-hüpoteeklaenude piirmäär on 20 miljonit eurot ajavahemikul 2011–2012 ja pärast seda 5 miljonit eurot aastas. Need piirmäärad (2011. ja 2012. aastal aasta keskmine 10 miljonit eurot ning pärast seda 5 miljonit eurot aastas) moodustavad ühinenud üksuse hüpoteeklaenude portfelli nimiväärtusest alla 1 %, millega hoitakse ära üksuse tegevuse laienemine hüpoteeklaenude turul. |
| --- | --- |

(180)

Iirimaa on ka kohustunud tagama, et seoses INBSi allesjäänud hüpoteeklaenude portfelliga ei anta täiendavaid eluaseme-hüpoteeklaene (välja arvatud juhul, kui pangal on lepinguline kohustus seda teha). Hüpoteeklaenude portfelli hallatakse viisil, mis maksimeerib selle NPVd, ning uute laenude andmine on rangelt piiratud: täiendavate eluaseme-hüpoteeklaenude piirmäär on 20 miljonit eurot ajavahemikul 2011–2012 ja pärast seda 5 miljonit eurot aastas. Need piirmäärad (2011. ja 2012. aastal aasta keskmine 10 miljonit eurot ning pärast seda 5 miljonit eurot aastas) moodustavad ühinenud üksuse hüpoteeklaenude portfelli nimiväärtusest alla 1 %, millega hoitakse ära üksuse tegevuse laienemine hüpoteeklaenude turul.

| (181) | Kokkuvõtteks tagatakse laenuportfelli suhtes kehtestatud piirmäära ja Iirimaa võetud kohustustega, et Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelle hallatakse heaperemehelikult, püüdes maksimeerida nende tulusust, ning hoides ära ühinenud üksuse tegelemist tõeliselt uue laenuandmisega uutele või olemasolevatele klientidele. Ühinenud üksuse kommertstegevus piirdub seega minimaalse vajalikuga ning Iirimaa võetud kohustustega tagatakse, et ühinenud üksuse tegevus ei põhjusta konkurentsi moonutamise seisukohalt olulisi probleeme. |
| --- | --- |

(181)

Kokkuvõtteks tagatakse laenuportfelli suhtes kehtestatud piirmäära ja Iirimaa võetud kohustustega, et Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelle hallatakse heaperemehelikult, püüdes maksimeerida nende tulusust, ning hoides ära ühinenud üksuse tegelemist tõeliselt uue laenuandmisega uutele või olemasolevatele klientidele. Ühinenud üksuse kommertstegevus piirdub seega minimaalse vajalikuga ning Iirimaa võetud kohustustega tagatakse, et ühinenud üksuse tegevus ei põhjusta konkurentsi moonutamise seisukohalt olulisi probleeme.

| (182) | Kooskõlas toetusprogrammiga viidi Anglo ja INBSi ligikaudu 12,2 miljardi euro väärtuses hoiuste ja mõlema üksuse ligikaudu 15,9 miljardi euro väärtuses NAMA võlakirjade müük lõpule 24. veebruaril 2011 (vt jaotis 2.3.1.1). |
| --- | --- |

(182)

Kooskõlas toetusprogrammiga viidi Anglo ja INBSi ligikaudu 12,2 miljardi euro väärtuses hoiuste ja mõlema üksuse ligikaudu 15,9 miljardi euro väärtuses NAMA võlakirjade müük lõpule 24. veebruaril 2011 (vt jaotis 2.3.1.1).

| (183) | Ühinenud üksusel on aga hoiuste üleandmise kuupäeva seisuga alles kuni 1 miljardi euro väärtuses hoiuseid. |
| --- | --- |

(183)

Ühinenud üksusel on aga hoiuste üleandmise kuupäeva seisuga alles kuni 1 miljardi euro väärtuses hoiuseid.

| (184) | Eelkõige säilitatakse teatavaid ärihoiuseid mitmele ettevõttele antud laenude tagatisena (income sweep accounts). Neid hoiuseid säilitatakse vastavalt asutuste ja nende teatavate klientide vahelistele laenulepingutele ning seega on see Anglo ja INBSi laenuportfellide nõuetekohase restruktureerimise üks osa. Ühinenud üksuse tegevust aga piiratakse, sest üksus ei võta vastu hoiuseid uutelt klientidelt ning tema allesjäänud hoiuseid vähendatakse kasvavas tempos. |
| --- | --- |

(184)

Eelkõige säilitatakse teatavaid ärihoiuseid mitmele ettevõttele antud laenude tagatisena (income sweep accounts). Neid hoiuseid säilitatakse vastavalt asutuste ja nende teatavate klientide vahelistele laenulepingutele ning seega on see Anglo ja INBSi laenuportfellide nõuetekohase restruktureerimise üks osa. Ühinenud üksuse tegevust aga piiratakse, sest üksus ei võta vastu hoiuseid uutelt klientidelt ning tema allesjäänud hoiuseid vähendatakse kasvavas tempos.

| (185) | Ühinenud üksus vähendab hoiuseid üldiselt samas tempos hoiustega seotud vara restruktureerimisega (või, kui seotud vara puudub, üldiselt samas tempos kogu laenuportfelli restruktureerimisega). Peale selle on Iirimaa võtnud kohustuse, et ühinenud üksuse hoiuste maht ei ületa ühise restruktureerimiskava prognoose ühelgi ajal rohkem kui 200 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(185)

Ühinenud üksus vähendab hoiuseid üldiselt samas tempos hoiustega seotud vara restruktureerimisega (või, kui seotud vara puudub, üldiselt samas tempos kogu laenuportfelli restruktureerimisega). Peale selle on Iirimaa võtnud kohustuse, et ühinenud üksuse hoiuste maht ei ületa ühise restruktureerimiskava prognoose ühelgi ajal rohkem kui 200 miljoni euro võrra.

| (186) | Kokkuvõtteks väheneb ühinenud üksuse kommertstegevus hoiuste turul oluliselt ning piirdub sellega, mis on vajalik Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfellide nõuetekohaseks restruktureerimiseks. Iirimaa kohustustega tagatakse seega, et ühinenud üksuse hoiustega seotud tegevus ei moonuta oluliselt konkurentsi Iiri hoiuste turul. |
| --- | --- |

(186)

Kokkuvõtteks väheneb ühinenud üksuse kommertstegevus hoiuste turul oluliselt ning piirdub sellega, mis on vajalik Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfellide nõuetekohaseks restruktureerimiseks. Iirimaa kohustustega tagatakse seega, et ühinenud üksuse hoiustega seotud tegevus ei moonuta oluliselt konkurentsi Iiri hoiuste turul.

| (187) | Kokkuvõtteks võib öelda, et erakordsed suured riigiabisummad ei moonuta põhjendamatult konkurentsi, seest neid korvab sama suur turupositsiooni vähenemine. Konkurentsi moonutamise piiramise meetmed vastavad restruktureerimisteatise nõuetele, sest ühinenud üksus ei alusta uut tegevust ja lõpetab hoiuste vastuvõtmise, tema laenuandmine piirdub aga Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli tavapärase haldamise ja restruktureerimisega. Ühinenud üksus kaob lõpuks täielikult Iiri laenu- ja hoiuseturult ega moonuta seetõttu enam konkurentsi. Peale selle kohaldab ühinenud üksus ülevõtmiskeeldu. |
| --- | --- |

(187)

Kokkuvõtteks võib öelda, et erakordsed suured riigiabisummad ei moonuta põhjendamatult konkurentsi, seest neid korvab sama suur turupositsiooni vähenemine. Konkurentsi moonutamise piiramise meetmed vastavad restruktureerimisteatise nõuetele, sest ühinenud üksus ei alusta uut tegevust ja lõpetab hoiuste vastuvõtmise, tema laenuandmine piirdub aga Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelli tavapärase haldamise ja restruktureerimisega. Ühinenud üksus kaob lõpuks täielikult Iiri laenu- ja hoiuseturult ega moonuta seetõttu enam konkurentsi. Peale selle kohaldab ühinenud üksus ülevõtmiskeeldu.

6.3.4.4.   Järelevalve

| (188) | Restruktureerimisteatise punkti 46 kohaselt peab liikmesriik esitama korrapäraseid üksikasjalikke aruandeid, et tõendada restruktureerimiskava nõuetekohast rakendamist. Seega peab Iirimaa esitama komisjonile sellised aruanded iga kuue kuu järel alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast. |
| --- | --- |

(188)

Restruktureerimisteatise punkti 46 kohaselt peab liikmesriik esitama korrapäraseid üksikasjalikke aruandeid, et tõendada restruktureerimiskava nõuetekohast rakendamist. Seega peab Iirimaa esitama komisjonile sellised aruanded iga kuue kuu järel alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast.

| (189) | Seoses Anglo ja INBSi restruktureerimisega nimetatakse kolmeks aastaks ametisse ka järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes teostab järelevalvet Iirimaa kohustuste täitmise üle. Järelevalve eest vastutav usaldusisik vastutab kõigi kohustuste täitmise järelevalve eest (vt II lisa). Eelkõige jälgib järelevalve eest vastutav usaldusisik korrapäraselt, kas ühinenud üksus haldab Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelle kooskõlas kohustuste tingimustega ning tagab, et Anglo ja INBSi laenuportfellide haldamine ei moonutaks konkurentsi turul. |
| --- | --- |

(189)

Seoses Anglo ja INBSi restruktureerimisega nimetatakse kolmeks aastaks ametisse ka järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes teostab järelevalvet Iirimaa kohustuste täitmise üle. Järelevalve eest vastutav usaldusisik vastutab kõigi kohustuste täitmise järelevalve eest (vt II lisa). Eelkõige jälgib järelevalve eest vastutav usaldusisik korrapäraselt, kas ühinenud üksus haldab Anglo ja INBSi allesjäänud laenuportfelle kooskõlas kohustuste tingimustega ning tagab, et Anglo ja INBSi laenuportfellide haldamine ei moonutaks konkurentsi turul.

6.3.4.5.   Järeldus

| (190) | Kokkuvõtteks vastab Anglo ja INBSi ühine restruktureerimiskava restruktureerimisteatise nõuetele. Kavaga nähakse ette Anglo ja INBSi vara nõuetekohane restruktureerimine. Pankade omapanus on piisav, kulusid jagatakse olulisel määral ja riigiabi piirdub miinimumiga. Konkurentsi moonutamist piiravad meetmed on asjakohased ning rakendatakse nõuetekohast järelevalvet. |
| --- | --- |

(190)

Kokkuvõtteks vastab Anglo ja INBSi ühine restruktureerimiskava restruktureerimisteatise nõuetele. Kavaga nähakse ette Anglo ja INBSi vara nõuetekohane restruktureerimine. Pankade omapanus on piisav, kulusid jagatakse olulisel määral ja riigiabi piirdub miinimumiga. Konkurentsi moonutamist piiravad meetmed on asjakohased ning rakendatakse nõuetekohast järelevalvet.

7.   KOKKUVÕTE

| (191) | Põhjendustes 66–69 osutatud ja tabelis 1 loetletud meetmeid a–v käsitatakse restruktureerimisabina. Kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (73) artikli 7 lõikega 3 leiab komisjon, et 31. märtsi 2010. aasta algatamisotsusega hõlmatud abimeetmed sobivad siseturuga kokku vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b. Ülejäänute käesoleva otsusega hõlmatud meetmete suhtes ei esita komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 4 lõikega 3 vastuväited, sest need sobivad siseturuga kokku vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b, |
| --- | --- |

(191)

Põhjendustes 66–69 osutatud ja tabelis 1 loetletud meetmeid a–v käsitatakse restruktureerimisabina. Kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (73) artikli 7 lõikega 3 leiab komisjon, et 31. märtsi 2010. aasta algatamisotsusega hõlmatud abimeetmed sobivad siseturuga kokku vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b. Ülejäänute käesoleva otsusega hõlmatud meetmete suhtes ei esita komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 4 lõikega 3 vastuväited, sest need sobivad siseturuga kokku vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmine abi, mille Iirimaa on andnud ettevõtjatele Anglo Irish Bank ja Irish Nationwide Building Society või mida ta kavatseb anda nende kahe panga baasil moodustatud ühinenud üksusele, sobib siseturuga kokku, võttes arvesse Iirimaa võetud kohustusi, mis on esitatud I lisas:

| a) | [...] ettevõtja Anglo Irish Bank rekapitaliseerimised summas 29,44 miljardit eurot; |
| --- | --- |

a)

[...] ettevõtja Anglo Irish Bank rekapitaliseerimised summas 29,44 miljardit eurot;

| b) | ettevõtja Irish Nationwide Building Society tehtud rekapitaliseerimised summas 5,4 miljardit eurot; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja Irish Nationwide Building Society tehtud rekapitaliseerimised summas 5,4 miljardit eurot;

| c) | ettevõtjale Anglo Irish Bank antud riigigarantiid, sealhulgas krediidiasutuste tagatiskava (CIFS), abikõlblike kohustiste tagatiskava, erakorraline likviidsusabi (ELA) ning garantiid lühiajalistele ja bilansivälistele kohustistele; |
| --- | --- |

c)

ettevõtjale Anglo Irish Bank antud riigigarantiid, sealhulgas krediidiasutuste tagatiskava (CIFS), abikõlblike kohustiste tagatiskava, erakorraline likviidsusabi (ELA) ning garantiid lühiajalistele ja bilansivälistele kohustistele;

| d) | ettevõtjale Irish Nationwide Building Society antud riigigarantiid, sealhulgas CIFS, tagatiskava, ELA ja garantiid lühiajalistele kohustistele; |
| --- | --- |

d)

ettevõtjale Irish Nationwide Building Society antud riigigarantiid, sealhulgas CIFS, tagatiskava, ELA ja garantiid lühiajalistele kohustistele;

| e) | ettevõtja Anglo Irish Bank kasuks võetud varade toetusmeede, nimelt abikõlblike laenude üleandmine riigivara haldamise ametile (NAMA) summas 35 miljardit eurot; |
| --- | --- |

e)

ettevõtja Anglo Irish Bank kasuks võetud varade toetusmeede, nimelt abikõlblike laenude üleandmine riigivara haldamise ametile (NAMA) summas 35 miljardit eurot;

| f) | ettevõtja Irish Nationwide Building Society kasuks võetud varade toetusmeede, nimelt abikõlblike laenude üleandmine NAMA-le summas 8,9 miljardit eurot; |
| --- | --- |

f)

ettevõtja Irish Nationwide Building Society kasuks võetud varade toetusmeede, nimelt abikõlblike laenude üleandmine NAMA-le summas 8,9 miljardit eurot;

| g) | [...] ühinenud üksuse rekapitaliseerimine summas 3,3 miljardit eurot stressistsenaariumi korral; |
| --- | --- |

g)

[...] ühinenud üksuse rekapitaliseerimine summas 3,3 miljardit eurot stressistsenaariumi korral;

| h) | kavandatavad garantiid ühinenud üksuse hulgirahastamisele, hoiustele ja bilansivälistele kohustistele. |
| --- | --- |

h)

kavandatavad garantiid ühinenud üksuse hulgirahastamisele, hoiustele ja bilansivälistele kohustistele.

Artikkel 2

Iirimaa teatab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest otsuse täitmiseks võetud meetmetest. Peale selle esitab Iirimaa iga kuue kuu järel alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast üksikasjalikud aruanded otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale.

Brüssel, 29. juuni 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 214, 7.8.2010, lk 3.

1

(2)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit N 9/09, ettevõtja Anglo Irish Bank rekapitaliseerimine Iiri riigi poolt (ELT C 177, 30.7.2009, lk 1).

2

(3)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit N 61/09, ettevõtja Anglo-Irish Bank omanike muutumine (ELT C 177, 30.7.2009, lk 2).

3

(4)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit N 356/09, ettevõtja Anglo Irish Bank rekapitaliseerimine Iiri riigi poolt (ELT C 235, 30.9.2009, lk 3).

4

(5)  Komisjoni otsuse (milles käsitletakse juhtumit N 356/09, vt käesoleva otsuse joonealune märkus 4) põhjenduse 40 kohaselt on restruktureerimiskava vastuvõtmine kooskõlas krediidiasutuste rahalise toetamise kava (tagatiskava Iirimaa krediidiasutustele) punktiga 28 ja selle komisjonipoolse heakskiidudokumendi punktiga 30. Vt ka komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 48/08, Iirimaa – tagatiskava Iirimaa pankadele (ELT C 312, 6.12.2008, lk 2). Seoses krediidiasutuste rahalise toetamise kavaga on rahandusminister nõudnud restruktureerimiskava koostamist juhul, kui osaleva asutuse maksevõime suhtarv langeb oluliselt alla asutuse suhtes kohaldatavates regulatiivsetes normides sätestatud miinimumi.

5

(6)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumeid NN 12/10 ja C11/10 (ex N 667/09), teine päästmismeede ettevõtja Anglo Irish Bank toetuseks (ELT C 214, 7.8.2010, lk 3).

6

ex

(7)  Algselt hõlmas teade ka riigi üksikgarantiid Anglo lühiajalistele kohustistele (pärast Iirimaa abikõlblike kohustiste tagatiskava lõppemist 29. septembril 2010). 4. augustil 2010 võttis aga Iirimaa riigi üksikgarantii teate tagasi ja jättis alles ainult kolmanda rekapitaliseerimise teate.

7

(8)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 35/10 (ex N 279/10), Iirimaa – ettevõtja Anglo Irish Bank kolmanda rekapitaliseerimise ajutine heakskiitmine (ELT C 290, 27.10.2010, lk 4).

8

ex

(9)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit SA.32057 (2010/NN), Iirimaa – ettevõtja Anglo Irish Bank neljanda rekapitaliseerimise ja tema teatavate kohustiste tagamise ajutine heakskiitmine (ELT C 76, 10.3.2011, lk 4).

9

(10)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 11/10, Iirimaa – INBSi suhtes kohaldatavad päästmismeetmed (ELT C 143, 2.6.2010, lk 23).

10

(11)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 50/10 (ex N 441/201), Iirimaa – ettevõtja Irish Nationwide Building Society teine erakorraline rekapitaliseerimine (ELT C 60, 25.2.2011, lk 6).

11

ex

(12)  Iirimaa toetusprogrammi dokumendid on avaldatud veebisaidil http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/eu_economic_situation/2010-12-01-financial-assistance-ireland_en.htm

12

(13)  28. novembri 2010. aasta memorandumi punkt 10.

13

(14)  Võrreldes 101 miljardi euroga 2008. aasta lõpus.

14

(15)  Konfidentsiaalne teave.

15

(16)  Restruktureerimiskavades esitatud näitajad.

16

(17)  INBS annab NAMA-le üle kokku 8,9 miljardi euro väärtuses laene. Praeguseks on üle antud 8,5 miljardi euro väärtuses laene, 400 miljonit aga ootab üleandmist.

17

(18)  Komisjoni teatis finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9).

18

(19)  Vt juhtumeid NN 12/10 ja C 11/10 (ex N667/09) käsitleva komisjoni otsuse punkt 35 (käesoleva otsuse joonealune märkus 6).

19

ex

(20)  http://www.ntma.ie/Publications/2011/NTMACompletesTransferAngloAndINBSDeposits.pdf

20

(21)  Vt komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit SA.32057 (vt käesoleva otsuse joonealune märkus 9).

21

(22)  Komisjon kiitis heaks Anglo rekapitaliseerimised kogusummas 29,44 miljardit eurot. Iirimaa on tegelikult andnud 29,3 miljardit eurot (0,14 miljardit eurot vähem).

22

(23)  Komisjoni otsused, milles käsitletakse juhtumeid N 356/09, C 11/10, NN 35/10 ja SA.32057 (Anglo), ning komisjoni otsused, milles käsitletakse juhtumeid NN 11/10 ja SA.31714 (INBS) (vt käesoleva otsuse joonealused märkused 4, 6 ja 8–11).

23

(24)  [...]

24

(25)  [...] EKP on saanud ühise restruktureerimiskava koopia.

25

(26)  24. veebruaril 2011 omandas Allied Irish Banks 8,6 miljardi euro väärtuses Anglo hoiuseid ning Irish Life & Permanent plc omandas 3,6 miljardi euro väärtuses INBSi hoiuseid.

26

(27)  Selguse huvides kasutab komisjon käesolevas otsuses meetmete kirjeldamisel ja hindamisel põhjendustes 66–69 meetmete kirjeldamiseks kasutatud tähistust.

27

(28)  Vt komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 48/08 (vt käesoleva otsuse joonealune märkus 5).

28

(29)  Vt komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit N 356/09 (vt käesoleva otsuse joonealune märkus 4).

29

(30)  Vt komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit N 349/09, Iirimaa – krediidiasutuste abikõlblike kohustiste tagatiskava (ELT C 72, 20.3.2010, lk 6), mida pikendati 30. juunini 2010 komisjoni otsusega, milles käsitletakse juhtumit N 198/10, Iirimaa – abikõlblike kohustiste tagatiskava pikendamine (ELT C 191, 15.7.2010, lk 1), mida pikendati 31. detsembrini 2010 komisjoni otsusega, milles käsitletakse juhtumit N 254/10, Iirimaa – abikõlblike kohustiste tagatiskava pikendamine 31. detsembrini 2010 (ELT C 238, 3.9.2010, lk 2), ja veel kord kuni 30. juunini 2011 komisjoni otsusega, milles käsitletakse juhtumit N 487/10, abikõlblike kohustiste tagatiskava pikendamine juunini 2011, seni avaldamata, ja komisjoni otsusega, milles käsitletakse juhtumit SA.33006, abikõlblike kohustiste tagatiskava pikendamine kuni detsembrini 2011, seni avaldamata.

30

(31)  NAMA-le 35 miljardi euro väärtuses üle antavaid laene on praeguseks üle antud 34 miljardi euro väärtuses ja üleandmist ootab veel 1 miljard.

31

(32)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit N 725/09, Iirimaa – riigivara haldamise toetuskava loomine Iirimaa pankade jaoks – NAMA (ELT C 94, 14.4.2010, lk 10).

32

(33)  Vt komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit C 11/10 (vt käesoleva otsuse joonealune märkus 6).

33

(34)  Vt komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 35/10 (vt käesoleva otsuse joonealune märkus 8).

34

(35)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit N 347/10, garantiide pikendamine teatavate lühiajaliste ja pankadevaheliste hoiuste puhul (ELT C 37, 5.2.2011, lk 4).

35

(36)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit SA.32057 (vt käesoleva otsuse joonealune märkus 9).

36

(37)  Vt joonealune märkus 33.

37

(38)  Vt joonealune märkus 26.

38

(39)  Vt komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 11/10 (vt käesoleva otsuse joonealune märkus 10).

39

(40)  Vt joonealune märkus 28.

40

(41)  NAMA-le üle antavast 8,9 miljardist eurost on praeguseks üle antud 8,5 miljardit eurot ja üleandmist ootab 400 miljonit.

41

(42)  Vt joonealune märkus 29.

42

(43)  Vt joonealune märkus 32.

43

(44)  Vt komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 50/10 (vt käesoleva otsuse joonealune märkus 11).

44

(45)  Oluline on märkida, et Anglole ELA raames antud ja riigigarantiiga kaetud summa on aja jooksul muutunud. Riigigarantiid, mida rakendati 2010. aasta septembris ja mis esialgu kattis [...] miljardit eurot, suurendati 2010. aasta detsembriks [...] miljardi euroni. Riigigarantiid suurendati täiendavalt [...] miljardi euroni, et tulla toime Anglo rahastamisvajadustega pärast hoiuste üleandmist ettevõtjale Allied Irish Banks 2011. aasta veebruaris; eeldatavalt väheneb garantii pärast üleandmist ja enne ühinemist INBSiga ligikaudu [...] miljardi euroni.

45

(46)  Kuna hoiused on nüüd Anglolt ja INBSilt üle antud (v.a 1 miljardi euro suurune summa), osutab see tagatiskava garantiidele, mis on kõik seotud Angloga.

46

(47)  Tegemist on hinnangulise kogusummaga, mis peab olema kaetud riigigarantiiga; neto-riskipositsioon oli 2010. aasta detsembris [...] miljonit eurot.

47

(48)  CIFS lõppes 30. septembril 2010.

48

(49)  Esitatud andmed on 31. detsembri 2010. aasta seisuga. (Tagatiskava raames antud garantii maksimum oli Anglo puhul [...] mld eurot 2010. a aprillis ja INBSi puhul [...] mld eurot 2010. a septembris.)

49

(50)  Komisjoni uusima, kava käsitleva otsuse kohaselt võidakse tasu kohandada, kui kava jätkub pärast 30. juunit 2011.

50

(51)  Iiri ametiasutuste poolt tegelikult antud summa sulgudes.

51

(52)  Hinnanguline summa [...] mld eurot on hinnanguline maksimaalne kogusumma, mis peab olema kaetud riigigarantiiga; neto-riskipositsioon oli 2010. aasta detsembris [...] mln eurot.

52

(53)  [...] mld eurot oli vajalik Anglo/INBSi hoiuste üleandmise tõttu; 16. märtsil 2011 vähenes see [...] mld euroni.

53

(54)  Vt joonealune märkus 4.

54

(55)  Komisjon märgib, et ta kiitis heaks Anglo rekapitaliseerimised summas 29 440 miljonit eurot. 31. märtsil 2010 algatamisotsusega heaks kiidetud teine rekapitaliseerimine summas 140 miljonit eurot ei saanud siiski teoks ja konkreetse rekapitaliseerimise struktuuri tõttu ei või seda ka tulevikus teostada. Seepärast on asjakohasem kasutada kogu rekapitaliseerimise kohta summat 29,3 miljardit eurot, mis kajastab summat, mille Anglo tegelikult sai enne INBSiga ühinemist.

55

(56)  Komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1).

56

(57)  Vt joonealune märkus 29.

57

(58)  870 miljonit eurot + 427 miljonit eurot + 1,5 miljardit eurot = 2 797 miljonit eurot.

58

(59)  70 miljonit eurot + 43,7 miljonit eurot + 693 miljonit eurot = 806,7 miljonit eurot.

59

(60)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit N 725/09 (vt joonealune märkus 30).

60

(61)  Komisjoni teatis – Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu (ELT C 10, 15.1.2009, lk 2).

61

(62)  32 miljardit (Anglo) + 6,2 (INBS) + 3,3 (ühinenud üksuse rekapitaliseerimine stressistsenaariumi korral) = 41,5 miljardit.

62

(63)  Komisjoni teatis – Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8).

63

(64)  Vt muu hulgas joonealustes märkustes 26–33 osutatud komisjoni otsused.

64

(65)  Väärtuse vähenemise määr on tagasihoidlikum, kui [...] eeldas mais 2010 () laenuportfelli nõuetekohase restruktureerimise kohta.

65

(66)  Anglo allesjäänud laenuportfelli arvestuslik väärtus on [...] miljardit eurot; kui [...] hinnangu kohast likvideerimisega kaasnevat diskontomäära kohaldataks laenuportfellile, tooks see kaasa kahjumi üle [...]. Võttes arvesse, et pärast nende hinnangute esitamist on olukord Iirimaal halvenenud, on kahjum tõenäoliselt veelgi suurem.

66

(67)  18. veebruaril 2011. aasta seisuga kuulus Anglole i) tagamata, riigigarantiita eelisvõlakirju [...] miljoni euro väärtuses; ii) tagamata, riigigarantiiga eelisvõlakirju [...] miljoni euro väärtuses ning iii) [...] tagatud, riigigarantiita eelisvõlakirja.

67

(68)  18. veebruari 2011. aasta seisuga ulatuvad Anglo allutatud kohustised ainult [...] miljoni euroni.

68

(69)  18. veebruaril 2011 kuulus INBSile tagamata, riigigarantiita eelisvõlakirju [...] miljoni euro väärtuses ning tagamata, riigigarantiiga eelisvõlakirju ja tagatud, riigigarantiita eelisvõlakirju ei olnud.

69

(70)  Vt restruktureerimisteatise punkt 22.

70

(71)  22. juulil 2009 algatas Anglo esimese taseme ning kõrgema ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluva mitme väärtpaberi fikseeritud hinnaga pakkumise. Ostuhind jäi vahemikku 27–55 % nende väärtpaberite nimiväärtusest. Pakkumise korras müüdi 2,5 miljardi euro eest väärtpabereid (kaalutud keskmine edumäär 77 %) ning sellest tehingust sai pank 1,8 miljardit eurot maksueelset kasumit.

71

21. oktoobril 2010 algatas Anglo kohustiste haldamise toimingu seoses madalama, teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate väärtpaberitega, pakkudes 20 eurosenti uue, 2011. aasta detsembris tähtpäevuva riigigarantiiga emissiooni vahetamise õiguse eest. Võlakirjaomanike enamus hääletas vahetuse poolt, mis oli turuväärtusest (20 senti) madalama hinnaga, ning otsustas asjaomaste väärtpaberite ennetähtaegse lunastamise kasuks, millega Anglo sai õiguse need väärtpaberid tagasi osta hinnaga 1 sent (kehtis võlakirjaomanike suhtes, kes ei aktsepteerinud vahetust hinnaga 20 senti). Tehing hõlmas teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvaid instrumente nimiväärtusega 1 890 miljonit eurot ning sellest saadi 1 588 miljonit eurot maksueelset tulu. Peale selle osteti USA suunatud emissiooni väärtpabereid, mis ei osalenud kohustiste haldamise toimingus, hinnaga 25 senti nimiväärtuses 200 miljonit USA dollarit, millega teeniti 150 miljonit USA dollarit maksueelset tulu.

(72)  Seoses sellega müüakse Anglo varahaldusosakond kas 2011. aastal või selle tegevus lõpetatakse viie aasta jooksul.

72

(73)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

73

---

I LISA

IIRIMAA VÕETUD KOHUSTUSED

Riigiabi juhtum C 11/10 – ettevõtjate Anglo Irish Bank ja INBS („ühinenud üksus”) restruktureerimine

| 1) | Kohustuste kestus. Kui ei ole osutatud teisiti, jäävad kõik Iiri ametiasutuste võetud kohustused kehtima seni, kuni ühinenud üksuse vara, sealhulgas lihtvekslid, on täielikult restruktureeritud.

  Uue tegevuse alustamise ja uutele turgudele sisenemise keeld. Ühinenud üksus ei tee muid toiminguid peale ühinenud üksuse allesjäänud laenuportfelli restruktureerimise haldamisega seotud toimingute (sh laenude müük, kui see on vajalik taastamisväärtuse maksimeerimiseks ja kapitalikahju minimeerimiseks). Ühinenud üksus ei alusta ühtki uut tegevust ega sisene ühelegi uuele turule. Ühinenud üksus säilitab oma panganduslitsentsi ja kasutab seda üksnes seni, kuni see on vajalik laenuportfelli restruktureerimiseks, ega kasuta seda uue tegevuse alustamiseks. Ühinenud üksus likvideeritakse siis, kui ühinenud üksuse vara on täielikult restruktureeritud. |
| --- | --- |

1)

Kohustuste kestus. Kui ei ole osutatud teisiti, jäävad kõik Iiri ametiasutuste võetud kohustused kehtima seni, kuni ühinenud üksuse vara, sealhulgas lihtvekslid, on täielikult restruktureeritud.

Uue tegevuse alustamise ja uutele turgudele sisenemise keeld. Ühinenud üksus ei tee muid toiminguid peale ühinenud üksuse allesjäänud laenuportfelli restruktureerimise haldamisega seotud toimingute (sh laenude müük, kui see on vajalik taastamisväärtuse maksimeerimiseks ja kapitalikahju minimeerimiseks). Ühinenud üksus ei alusta ühtki uut tegevust ega sisene ühelegi uuele turule. Ühinenud üksus säilitab oma panganduslitsentsi ja kasutab seda üksnes seni, kuni see on vajalik laenuportfelli restruktureerimiseks, ega kasuta seda uue tegevuse alustamiseks. Ühinenud üksus likvideeritakse siis, kui ühinenud üksuse vara on täielikult restruktureeritud.

| 2) | Olemasoleva vara haldamine. Ühinenud üksus haldab olemasolevat kommertsvara viisil, millega maksimeeritakse vara nüüdispuhasväärtus (NPV) kooskõlas väljakujunenud kommertstavaga ja usalduskohustusega. See tähendab, et kui klient rikub oma laenu tingimusi, restruktureerib ühinenud üksus laenutingimused (tagasimaksete edasilükkamine või nendest osaline loobumine, nõude (osa) konverteerimine kapitaliks vms) üksnes juhul, kui restruktureerimine suurendaks laenu nüüdisväärtust (st restruktureerimisest oodatava rahavoo nüüdisväärtus on suurem kui likvideerimisest oodatava rahavoo nüüdisväärtus). Kokkuvõttes haldab ühinenud üksus oma kommertsvara portfelli samamoodi, nagu haldaks samasuguse portfelli restruktureerimist eravarahaldur.
  Ühinenud üksuse hüpoteekvara suhtes kohaldatakse mutatis mutandis samu kohustusi nagu kommertsvara suhtes. Eelkõige lubatakse ühinenud üksusel restruktureerida oma hüpoteekvara olemasolevate hüpoteekide tingimuste muutmise teel järgmiselt: i) hinna muutmine (nt uue fikseeritud intressimäära pakkumine), ii) olemasolevate hüpoteekide ülekandmine uuele varale ning iii) omakapitali ülekandmine (laenuvõtja lisamine hüpoteegile või kõrvaldamine hüpoteegist). |
| --- | --- |

2)

Olemasoleva vara haldamine. Ühinenud üksus haldab olemasolevat kommertsvara viisil, millega maksimeeritakse vara nüüdispuhasväärtus (NPV) kooskõlas väljakujunenud kommertstavaga ja usalduskohustusega. See tähendab, et kui klient rikub oma laenu tingimusi, restruktureerib ühinenud üksus laenutingimused (tagasimaksete edasilükkamine või nendest osaline loobumine, nõude (osa) konverteerimine kapitaliks vms) üksnes juhul, kui restruktureerimine suurendaks laenu nüüdisväärtust (st restruktureerimisest oodatava rahavoo nüüdisväärtus on suurem kui likvideerimisest oodatava rahavoo nüüdisväärtus). Kokkuvõttes haldab ühinenud üksus oma kommertsvara portfelli samamoodi, nagu haldaks samasuguse portfelli restruktureerimist eravarahaldur.

Ühinenud üksuse hüpoteekvara suhtes kohaldatakse mutatis mutandis samu kohustusi nagu kommertsvara suhtes. Eelkõige lubatakse ühinenud üksusel restruktureerida oma hüpoteekvara olemasolevate hüpoteekide tingimuste muutmise teel järgmiselt: i) hinna muutmine (nt uue fikseeritud intressimäära pakkumine), ii) olemasolevate hüpoteekide ülekandmine uuele varale ning iii) omakapitali ülekandmine (laenuvõtja lisamine hüpoteegile või kõrvaldamine hüpoteegist).

| 3) | Ülevõtmiskeeld. Ühinenud üksus ei võta üle ühtki muud ettevõtet ega omandada üheski muus ettevõttes osalust, välja arvatud komisjoni eelneval loal. Ülevõtmiskeeldu ei kohaldata kapitaliosaluste suhtes, mille ühinenud üksus omandab raskustes oleva reguleeritava rühma (1) olemasoleva riskipositsiooni restruktureerimise raames (nt võla vahetamise kaudu aktsiateks), kui selline restruktureerimine vastab eespool 3. kohustuses sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

3)

Ülevõtmiskeeld. Ühinenud üksus ei võta üle ühtki muud ettevõtet ega omandada üheski muus ettevõttes osalust, välja arvatud komisjoni eelneval loal. Ülevõtmiskeeldu ei kohaldata kapitaliosaluste suhtes, mille ühinenud üksus omandab raskustes oleva reguleeritava rühma (1) olemasoleva riskipositsiooni restruktureerimise raames (nt võla vahetamise kaudu aktsiateks), kui selline restruktureerimine vastab eespool 3. kohustuses sätestatud põhimõtetele.

| 4) | Allutatud võlainstrumentidelt ja hübriidkapitaliinstrumentidelt kupongiintresside maksmise ja nende ennetähtaegse lunastamise keeld. Ühinenud üksus ei maksa allutatud võlainstrumentidelt ega hübriidkapitaliinstrumentidelt kupongiintresse ega lunasta neid ennetähtaegselt, välja arvatud juhul, kui tal on õiguslik kohustus seda teha. |
| --- | --- |

4)

Allutatud võlainstrumentidelt ja hübriidkapitaliinstrumentidelt kupongiintresside maksmise ja nende ennetähtaegse lunastamise keeld. Ühinenud üksus ei maksa allutatud võlainstrumentidelt ega hübriidkapitaliinstrumentidelt kupongiintresse ega lunasta neid ennetähtaegselt, välja arvatud juhul, kui tal on õiguslik kohustus seda teha.

| 5) | Uute laenude piirmäär. Kooskõlas eesmärgiga kümne aasta jooksul restruktureerida ühinenud üksuse laenuportfell, mis jääb järele pärast ülekannete tegemist NAMA-le, ja vastavalt eespool osutatud 3. kohustusele, ei ületa ühinenud üksuse kommertslaenude kogumaht, kui välja arvata valuutakursside muutumine, kava kestuse ühelgi aastal kavas esitatud prognoose rohkem kui [...]. Seda piirmäära kohaldatakse ühinenud üksuse kogu tegevusele kommertslaenude andmisel, sealhulgas punktis 7 kirjeldatud laenuandmisele.
  Hüpoteeklaenude portfelli suhtes kohaldatakse peale selle järgmist laenamisega seotud kohustust: ühinenud üksus piirab lepingupõhiste siduvate tulevikukohustuste edasisi ettemakseid ning olemasolevate hüpoteeklaenude restruktureerimisest tulenevaid summasid. Eluaseme-hüpoteeklaenudega seotud täiendavate ettemaksete kogusumma ei ületa 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 [...] ning seejärel [...] aastas.

  Kommertslaenude portfelliga seotud konkreetsed laenuandmiskohustused. Järgmiseid konkreetseid laenamisega seotud kohustusi kohaldatakse ka kommertslaenude portfelli suhtes.






  a) | Lepingupõhised siduvad, kuid seni välja maksmata tulevikukohustused: ühinenud üksus tohib teha ettemakseid seoses lepingupõhiste siduvate, kuid seni väljamaksmata laenuandmiskohustustega. Sellised maksed ei ületa aga seoses ühinenud üksuse allesjäänud laenuportfelliga kogu kava kestel kokku 1,4 miljardit eurot, s.o 1,1 miljardit eurot lepingupõhiseid siduvaid, kuid välja maksmata laenukohustusi ning 0,3 miljardit eurot lepingupõhiseid siduvaid bilansiväliseid garantiisid (30. juuni 2010. aasta raamatupidamise vahearuande seisuga). Uuenevaid laene arvestatakse kogu laenulimiidi, mitte üksikute väljavõtmiste alusel. |
| --- | --- | --- |

5)

Uute laenude piirmäär. Kooskõlas eesmärgiga kümne aasta jooksul restruktureerida ühinenud üksuse laenuportfell, mis jääb järele pärast ülekannete tegemist NAMA-le, ja vastavalt eespool osutatud 3. kohustusele, ei ületa ühinenud üksuse kommertslaenude kogumaht, kui välja arvata valuutakursside muutumine, kava kestuse ühelgi aastal kavas esitatud prognoose rohkem kui [...]. Seda piirmäära kohaldatakse ühinenud üksuse kogu tegevusele kommertslaenude andmisel, sealhulgas punktis 7 kirjeldatud laenuandmisele.

Hüpoteeklaenude portfelli suhtes kohaldatakse peale selle järgmist laenamisega seotud kohustust: ühinenud üksus piirab lepingupõhiste siduvate tulevikukohustuste edasisi ettemakseid ning olemasolevate hüpoteeklaenude restruktureerimisest tulenevaid summasid. Eluaseme-hüpoteeklaenudega seotud täiendavate ettemaksete kogusumma ei ületa 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 [...] ning seejärel [...] aastas.

Kommertslaenude portfelliga seotud konkreetsed laenuandmiskohustused. Järgmiseid konkreetseid laenamisega seotud kohustusi kohaldatakse ka kommertslaenude portfelli suhtes.

a)

Lepingupõhised siduvad, kuid seni välja maksmata tulevikukohustused: ühinenud üksus tohib teha ettemakseid seoses lepingupõhiste siduvate, kuid seni väljamaksmata laenuandmiskohustustega. Sellised maksed ei ületa aga seoses ühinenud üksuse allesjäänud laenuportfelliga kogu kava kestel kokku 1,4 miljardit eurot, s.o 1,1 miljardit eurot lepingupõhiseid siduvaid, kuid välja maksmata laenukohustusi ning 0,3 miljardit eurot lepingupõhiseid siduvaid bilansiväliseid garantiisid (30. juuni 2010. aasta raamatupidamise vahearuande seisuga). Uuenevaid laene arvestatakse kogu laenulimiidi, mitte üksikute väljavõtmiste alusel.

| b) | Olemasolevate reguleeritavate rühmade täiendav rahastamine: ühinenud üksus ei tohi anda täiendavat rahastamist, mis ei sisaldu restruktureerimiskava heakskiitmise ajal kehtivates lepingupõhistes siduvates tulevikukohustustes (kooskõlas eespool punktis 2 osutatud kohustusega. Erandina sellest keelust tohib ühinenud üksus võimaldada väikeses ulatuses lisarahastamist olemasolevatele reguleeritavatele rühmadele, kui see on kooskõlas punktis 3 osutatud kohustusega ja






  — | laenutagatise väärtuse säilitamine on rangelt vajalik (nt tagatise hooldamise, kindlustamise, maksude, turvamise, maksejõuetusega seotud või kohtukulude katmiseks) või |
| --- | --- | --- |

b)

Olemasolevate reguleeritavate rühmade täiendav rahastamine: ühinenud üksus ei tohi anda täiendavat rahastamist, mis ei sisaldu restruktureerimiskava heakskiitmise ajal kehtivates lepingupõhistes siduvates tulevikukohustustes (kooskõlas eespool punktis 2 osutatud kohustusega. Erandina sellest keelust tohib ühinenud üksus võimaldada väikeses ulatuses lisarahastamist olemasolevatele reguleeritavatele rühmadele, kui see on kooskõlas punktis 3 osutatud kohustusega ja

—

laenutagatise väärtuse säilitamine on rangelt vajalik (nt tagatise hooldamise, kindlustamise, maksude, turvamise, maksejõuetusega seotud või kohtukulude katmiseks) või

| — | see on muul moel seotud kapitalikahju minimeerimise ja/või laenu või muu vara oodatava taastamisväärtuse suurendamisega NPV alusel (nt asjaomase ettevõtja / reguleeritava rühma hädavajaliku investeeringu käibekapitali või likviidsusvajaduste rahuldamiseks). |
| --- | --- |

—

see on muul moel seotud kapitalikahju minimeerimise ja/või laenu või muu vara oodatava taastamisväärtuse suurendamisega NPV alusel (nt asjaomase ettevõtja / reguleeritava rühma hädavajaliku investeeringu käibekapitali või likviidsusvajaduste rahuldamiseks).

| — | Lisarahastamise suhtes kehtib järgmine piirang:






  — | kui asjaomase reguleeritava rühma nominaalne riskipositsioon on väiksem kui [...], ei ületa lisarahastamine sellest [...]; |
| --- | --- | --- |

—

Lisarahastamise suhtes kehtib järgmine piirang:

—

kui asjaomase reguleeritava rühma nominaalne riskipositsioon on väiksem kui [...], ei ületa lisarahastamine sellest [...];

| — | kui asjaomase reguleeritava rühma nominaalne riskipositsioon on [...] kuni [...], ei ületa lisarahastamine [...]; |
| --- | --- |

—

kui asjaomase reguleeritava rühma nominaalne riskipositsioon on [...] kuni [...], ei ületa lisarahastamine [...];

| — | kui asjaomase reguleeritava rühma nominaalne riskipositsioon ületab [...] miljonit eurot, ei ületa lisarahastamine sellest [...] %. |
| --- | --- |

—

kui asjaomase reguleeritava rühma nominaalne riskipositsioon ületab [...] miljonit eurot, ei ületa lisarahastamine sellest [...] %.

| c) | Uued reguleeritavad rühmad

  Uute laenude andmine uutele reguleeritavatele rühmadele. Ühinenud üksus võib anda laene uuele reguleeritavale rühmale üksnes juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: | saadud tulu kasutatakse olemasoleva reguleeritava rühma riskide vähendamiseks ja |
| --- | --- | --- |

c)

Uued reguleeritavad rühmad

Uute laenude andmine uutele reguleeritavatele rühmadele. Ühinenud üksus võib anda laene uuele reguleeritavale rühmale üksnes juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

saadud tulu kasutatakse olemasoleva reguleeritava rühma riskide vähendamiseks ja

| | tehing tervikuna ei suurenda ühinenud üksuse neto-riskipositsiooni ja |
| --- | --- |

tehing tervikuna ei suurenda ühinenud üksuse neto-riskipositsiooni ja

| | uus laen minimeerib eeldatavat kapitalikahju ja/või suurendab oodatavat taastamisväärtust (NPV alusel mõõdetuna) võrreldes muude restruktureerimis- või sundvõõrandamisstrateegiatega ja |
| --- | --- |

uus laen minimeerib eeldatavat kapitalikahju ja/või suurendab oodatavat taastamisväärtust (NPV alusel mõõdetuna) võrreldes muude restruktureerimis- või sundvõõrandamisstrateegiatega ja

| | ei toimu intresside kapitaliseerimist. |
| --- | --- |

ei toimu intresside kapitaliseerimist.

| 6) | Hüpoteeklaenude portfelliga seotud konkreetsed laenuandmiskohustused. Järgmist konkreetset laenamisega seotud kohustust kohaldatakse ka olemasolevate hüpoteeklaenude restruktureerimise suhtes. Kui laenujääk ületab vara väärtust, võib ühinenud üksus hõlbustada selle laenu tagasisaamist vara müügi teel, andes müüjale lisarahastamist, mis võimaldab laenujäägi tagasimaksmist, kui see on kooskõlas punktis 3 osutatud kohustusega. |
| --- | --- |

6)

Hüpoteeklaenude portfelliga seotud konkreetsed laenuandmiskohustused. Järgmist konkreetset laenamisega seotud kohustust kohaldatakse ka olemasolevate hüpoteeklaenude restruktureerimise suhtes. Kui laenujääk ületab vara väärtust, võib ühinenud üksus hõlbustada selle laenu tagasisaamist vara müügi teel, andes müüjale lisarahastamist, mis võimaldab laenujäägi tagasimaksmist, kui see on kooskõlas punktis 3 osutatud kohustusega.

| 7) | Erandkorras ja riigi huvides võivad Iiri ametiasutused otsustada, et eeldatava taastamisväärtuse suurendamiseks NPV alusel võib olla vajalik teha erandeid punktides 7 ja 8 sätestatud laenuandmispiirangutest. Sellised otsused peab Euroopa Komisjoni eelnevalt heaks kiitma. |
| --- | --- |

7)

Erandkorras ja riigi huvides võivad Iiri ametiasutused otsustada, et eeldatava taastamisväärtuse suurendamiseks NPV alusel võib olla vajalik teha erandeid punktides 7 ja 8 sätestatud laenuandmispiirangutest. Sellised otsused peab Euroopa Komisjoni eelnevalt heaks kiitma.

| 8) | Anglo ja INBSi allesjäänud hoiuste üleandmine. Pärast kõigi Anglo ja INBSi allesjäänud hoiuste üleandmist (see ei hõlma kontsernisiseseid ja pankadevahelisi hoiuseid, hulgirahastamist, emiteerimisel olevaid võlaväärtpabereid ega keskpankade ja/või muude samaväärsete asutuste poolset rahastamist) jäävad ühinenud üksusele allpool osutatud liiki hoiused ja kontod („väljajäetud kohustised”), mille ühinenud üksus võib olenevalt asjaomastest kohustustest alles jätta:
  hoiused, mida hoiuste üleandmise ajal hallatakse üleandja poolt või nimel (välja arvatud Mani saare tütarettevõtja);






  a) | tagatud kontod (üleandja või muu isiku kasuks) ja hoiused, mis on seotud üleandja reguleeritava rühmaga või teatavate indeksit jälgivate võlakirjade kontodega (tracker bond accounts); |
| --- | --- | --- |

8)

Anglo ja INBSi allesjäänud hoiuste üleandmine. Pärast kõigi Anglo ja INBSi allesjäänud hoiuste üleandmist (see ei hõlma kontsernisiseseid ja pankadevahelisi hoiuseid, hulgirahastamist, emiteerimisel olevaid võlaväärtpabereid ega keskpankade ja/või muude samaväärsete asutuste poolset rahastamist) jäävad ühinenud üksusele allpool osutatud liiki hoiused ja kontod („väljajäetud kohustised”), mille ühinenud üksus võib olenevalt asjaomastest kohustustest alles jätta:

hoiused, mida hoiuste üleandmise ajal hallatakse üleandja poolt või nimel (välja arvatud Mani saare tütarettevõtja);

a)

tagatud kontod (üleandja või muu isiku kasuks) ja hoiused, mis on seotud üleandja reguleeritava rühmaga või teatavate indeksit jälgivate võlakirjade kontodega (tracker bond accounts);

| b) | hoiused, mis on hoiuste üleandmise ajal denomineeritud muudes vääringutes kui euro, USA dollar või naelsterling. Neid hoiuseid tähtpäevumise korral ei asendata; |
| --- | --- |

b)

hoiused, mis on hoiuste üleandmise ajal denomineeritud muudes vääringutes kui euro, USA dollar või naelsterling. Neid hoiuseid tähtpäevumise korral ei asendata;

| c) | hoiused, mida hallatakse või mis asuvad Jersey, Düsseldorfi (Saksamaa) või Viini (Austria) filiaalides. Neid hoiuseid tähtpäevumise korral ei asendata; |
| --- | --- |

c)

hoiused, mida hallatakse või mis asuvad Jersey, Düsseldorfi (Saksamaa) või Viini (Austria) filiaalides. Neid hoiuseid tähtpäevumise korral ei asendata;

| d) | kõik negatiivse jäägiga kontod; |
| --- | --- |

d)

kõik negatiivse jäägiga kontod;

| e) | sisekontrolli kontod; |
| --- | --- |

e)

sisekontrolli kontod;

| f) | kontod, mille või millega seotud kliendi kohta on saadud teade politsei, pettuseid uuriva või uurimisorgani algatatud uurimisest; |
| --- | --- |

f)

kontod, mille või millega seotud kliendi kohta on saadud teade politsei, pettuseid uuriva või uurimisorgani algatatud uurimisest;

| g) | kõik INBSi kontod, mis on üleandja raamatupidamises tähistatud filiaaliga [...]. |
| --- | --- |

g)

kõik INBSi kontod, mis on üleandja raamatupidamises tähistatud filiaaliga [...].

| 9) | Hoiuste ja väljajäetud kohustiste piirmäärad. Ühinenud üksus ei võta vastu hoiuseid uutelt klientidelt. Olemasolevate klientide hoiuste kogumaht ühinemise kuupäeval ei ületa ühelgi ajal 1 miljardit eurot ega hõlma muid hoiuseid peale eespool punktis 10 loetletute. Ühinenud üksus restruktureerib hoiuseid üldiselt samas tempos hoiustega seotud vara restruktureerimisega (või, kui seotud vara puudub, üldiselt samas tempos kogu laenuportfelli restruktureerimisega), arvestamata valuutakursside muutumisi ja lepingupõhiseid siduvaid kohustusi hoiuseid säilitada. Peale selle ei ületa ühinenud üksuse hoiuste maht restruktureerimiskava prognoose ühelgi ajal rohkem kui 200 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

9)

Hoiuste ja väljajäetud kohustiste piirmäärad. Ühinenud üksus ei võta vastu hoiuseid uutelt klientidelt. Olemasolevate klientide hoiuste kogumaht ühinemise kuupäeval ei ületa ühelgi ajal 1 miljardit eurot ega hõlma muid hoiuseid peale eespool punktis 10 loetletute. Ühinenud üksus restruktureerib hoiuseid üldiselt samas tempos hoiustega seotud vara restruktureerimisega (või, kui seotud vara puudub, üldiselt samas tempos kogu laenuportfelli restruktureerimisega), arvestamata valuutakursside muutumisi ja lepingupõhiseid siduvaid kohustusi hoiuseid säilitada. Peale selle ei ületa ühinenud üksuse hoiuste maht restruktureerimiskava prognoose ühelgi ajal rohkem kui 200 miljoni euro võrra.

| 10) | Järelevalve eest vastutav usaldusisik. Ühinenud üksus määrab komisjoni heakskiidul ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes kontrollib eespool loetletud kohustuste täitmist.
  Järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse kolmeks aastaks. Järelevalve eest vastutava usaldusisiku määramise eeskirjad ja tema ülesanded on loetletud II lisas. Järelevalve eest vastutav usaldusisik peab punktides 3 ja 6 nimetatud kohustuste täitmise kontrollimiseks eelkõige tõendama, et tal on kogemused laenude restruktureerimise ning laenude haldamise valdkonnas. |
| --- | --- |

10)

Järelevalve eest vastutav usaldusisik. Ühinenud üksus määrab komisjoni heakskiidul ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes kontrollib eespool loetletud kohustuste täitmist.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse kolmeks aastaks. Järelevalve eest vastutava usaldusisiku määramise eeskirjad ja tema ülesanded on loetletud II lisas. Järelevalve eest vastutav usaldusisik peab punktides 3 ja 6 nimetatud kohustuste täitmise kontrollimiseks eelkõige tõendama, et tal on kogemused laenude restruktureerimise ning laenude haldamise valdkonnas.

| 11) | Täitmise tagamine ja aruandlus. Iiri ametiasutused tagavad, et ühinenud üksus täidab eespool loetletud kohustusi. Iiri ametiasutused esitavad korrapäraseid aruandeid nende kohustuste täitmiseks võetud meetmete kohta. Esimene aruanne esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast heakskiitmist alates otsuse teatavakstegemisest ja seejärel iga kuue kuu tagant. |
| --- | --- |

11)

Täitmise tagamine ja aruandlus. Iiri ametiasutused tagavad, et ühinenud üksus täidab eespool loetletud kohustusi. Iiri ametiasutused esitavad korrapäraseid aruandeid nende kohustuste täitmiseks võetud meetmete kohta. Esimene aruanne esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast heakskiitmist alates otsuse teatavakstegemisest ja seejärel iga kuue kuu tagant.

---

(1)  1 Selguse huvides olgu märgitud, et reguleeritav rühm võib koosneda ühest laenuvõtjast või mitmest kliendist, kellele ühinenud üksus on laenu andnud. Kui reguleeritav rühm koosneb mitmest kliendist, võib neile olla antud mitu vastastikku tagatud laenu. Kapitalikahju vähendamisel ja taastamisväärtuse suurendamisel võib kaaluda laenuandmist pigem reguleeritava rühma kui üksiku laenuvõtja tasandil.

---

II LISA

JÄRELEVALVE EEST VASTUTAVA USALDUSISIKU MÄÄRAMINE JA ÜLESANDED

Ettevõtjaid Anglo Irish Bank ja INBS nimetatakse ühiselt „ühinenud üksuseks”.

I.   Järelevalve eest vastutav usaldusisik

| 1. | Iiri ametiasutused kohustuvad tagama, et ühinenud üksus määrab järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse kolmeks aastaks. |
| --- | --- |

1.

Iiri ametiasutused kohustuvad tagama, et ühinenud üksus määrab järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse kolmeks aastaks.

| 2. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik on üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut, kes on ühinenud üksusest sõltumatu(d) ning kelle kiidab heaks komisjon ja määrab ametisse ühinenud üksus; tema ülesanne on jälgida, kas ühinenud üksus täidab oma kohustusi komisjoni ees ning rakendab restruktureerimiskava. |
| --- | --- |

2.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik on üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut, kes on ühinenud üksusest sõltumatu(d) ning kelle kiidab heaks komisjon ja määrab ametisse ühinenud üksus; tema ülesanne on jälgida, kas ühinenud üksus täidab oma kohustusi komisjoni ees ning rakendab restruktureerimiskava.

| 3. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik peab olema ühinenud üksusest sõltumatu ning tal peab olema tema volituste täitmiseks vajalik kvalifikatsioon, näiteks investeerimispanga, konsultandi või audiitori kvalifikatsioon, ning tal ei tohi olla ega tekkida huvide konflikti. Eelkõige punktides 2 ja 5 nimetatud kohustuste täitmise kontrollimiseks peavad järelevalve eest vastutaval usaldusisikul olema kogemused laenude restruktureerimise ja haldamise valdkonnas. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule tasub tema töö eest ühinenud üksus, mis ei takista usaldusisikut täitmast oma volitusi sõltumatult ja tulemuslikult. |
| --- | --- |

3.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik peab olema ühinenud üksusest sõltumatu ning tal peab olema tema volituste täitmiseks vajalik kvalifikatsioon, näiteks investeerimispanga, konsultandi või audiitori kvalifikatsioon, ning tal ei tohi olla ega tekkida huvide konflikti. Eelkõige punktides 2 ja 5 nimetatud kohustuste täitmise kontrollimiseks peavad järelevalve eest vastutaval usaldusisikul olema kogemused laenude restruktureerimise ja haldamise valdkonnas. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule tasub tema töö eest ühinenud üksus, mis ei takista usaldusisikut täitmast oma volitusi sõltumatult ja tulemuslikult.

II.   Järelevalve eest vastutava usaldusisiku määramine

Iiri ametiasutuste ettepanek

Hiljemalt nelja nädala jooksul ühinenud üksuse restruktureerimiskava heakskiitva otsuse teatavakstegemise kuupäevast esitavad Iiri ametiasutused komisjonile järelevalve eest vastutava usaldusisikuna heakskiitmiseks kahe või rohkema isiku nimed ning osutavad, kes neist on eelistatum. Selleks et komisjon saaks kontrollida, kas kavandatav usaldusisik täidab punkti 3 nõuded, peab ettepanek sisaldama piisavat teavet, seahulgas:

| | kavandatavate volituste täielikud tingimused koos kõikide korraldustega, mis on vajalikud selleks, et usaldusisik saaks täita oma ülesandeid kooskõlas käesolevate kohustustega; |
| --- | --- |

kavandatavate volituste täielikud tingimused koos kõikide korraldustega, mis on vajalikud selleks, et usaldusisik saaks täita oma ülesandeid kooskõlas käesolevate kohustustega;

| | üldine töökava, milles kirjeldatakse, kuidas järelevalve eest vastutav usaldusisik kavatseb talle pandud ülesandeid täita. |
| --- | --- |

üldine töökava, milles kirjeldatakse, kuidas järelevalve eest vastutav usaldusisik kavatseb talle pandud ülesandeid täita.

Komisjonipoolne heakskiitmine või tagasilükkamine

Komisjon võib kavandatud järelevalve eest vastutavad isikud heaks kiita või tagasi lükata ning kiita kavandatud volitused heaks, tehes nendes kõik muudatused, mida komisjon peab usaldusisiku kohustuste täitmiseks vajalikuks. Järelevalve eest vastutav isik määratakse ametisse ühe nädala jooksul komisjonipoolsest heakskiitmisest vastavalt komisjoni heaks kiidetud volitustele.

Iiri ametiasutuste uus ettepanek

| 4. | Kui kõik kavandatud järelevalve eest vastutavad isikud tagasi lükatakse, esitavad Iiri ametiasutused ühe nädala jooksul tagasilükkamise teatavakstegemisest vähemalt kahe muu isiku või asutuse nimed vastavalt punktide 1 ja 5 tingimustele ja nendes punktides sätestatud korras. |
| --- | --- |

4.

Kui kõik kavandatud järelevalve eest vastutavad isikud tagasi lükatakse, esitavad Iiri ametiasutused ühe nädala jooksul tagasilükkamise teatavakstegemisest vähemalt kahe muu isiku või asutuse nimed vastavalt punktide 1 ja 5 tingimustele ja nendes punktides sätestatud korras.

Komisjoni nimetatud järelevalve eest vastutav usaldusisik

| 5. | Kui komisjon ka kõik edasised järelevalve eest vastutavad isikud tagasi lükkab, nimetab komisjon ise järelevalve eest vastutava(d) usaldusisiku(d), kelle ühinenud üksus ametisse määrab vastavalt komisjoni heaks kiidetud usaldusisiku volitustele. |
| --- | --- |

5.

Kui komisjon ka kõik edasised järelevalve eest vastutavad isikud tagasi lükkab, nimetab komisjon ise järelevalve eest vastutava(d) usaldusisiku(d), kelle ühinenud üksus ametisse määrab vastavalt komisjoni heaks kiidetud usaldusisiku volitustele.

III.   Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanded

| 6. | Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanne on tagada käesolevale otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmine ning restruktureerimiskava rakendamine. |
| --- | --- |

6.

Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanne on tagada käesolevale otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmine ning restruktureerimiskava rakendamine.

Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanded ja kohustused

| 7. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik






  i) | esitab komisjonile nelja nädala jooksul pärast ametisse määramist üksikasjaliku töökava, milles ta kirjeldab, kuidas ta kavatseb jälgida komisjoni ees võetud kohustuste täitmist ja restruktureerimiskava rakendamist; |
| --- | --- | --- |

7.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik

i)

esitab komisjonile nelja nädala jooksul pärast ametisse määramist üksikasjaliku töökava, milles ta kirjeldab, kuidas ta kavatseb jälgida komisjoni ees võetud kohustuste täitmist ja restruktureerimiskava rakendamist;

| ii) | jälgib Iiri ametiasutuste poolt ühinenud üksuse nimel võetud kohustuste täitmist ning restruktureerimiskava rakendamist; |
| --- | --- |

ii)

jälgib Iiri ametiasutuste poolt ühinenud üksuse nimel võetud kohustuste täitmist ning restruktureerimiskava rakendamist;

| iii) | teeb ettepanekuid meetmete kohta, mida ta peab vajalikuks, et tagada komisjoni ees võetud kohustuste täitmine Iiri ametiasutuste poolt; |
| --- | --- |

iii)

teeb ettepanekuid meetmete kohta, mida ta peab vajalikuks, et tagada komisjoni ees võetud kohustuste täitmine Iiri ametiasutuste poolt;

| iv) | esitab komisjonile, ühinenud üksusele ja Iiri ametiasutustele 30 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu kirjaliku ingliskeelse aruande kavandi. Aruanne käsitleb järelevalve eest vastutava usaldusisiku volitustest tulenevate kohustuste täitmist, Iiri ametiasutuste võetud kohustuste täitmist ja restruktureerimiskava rakendamist. Kõigil aruande kavandi saajatel on võimalus esitada viie tööpäeva jooksul oma märkused. Viie tööpäeva jooksul märkuste saamisest koostab järelevalve eest vastutav usaldusisik lõpparuande ja esitab selle komisjonile, võttes võimaluse korral ja omal äranägemisel arvesse esitatud märkusi. Usaldusisik saadab lõpparuande koopia ka Iiri ametiasutustele ja ühinenud üksusele. Kui aruande kavand või lõpparuanne sisaldab teavet, mida ei tohi ühinenud üksusele või Iiri ametiasutustele avaldada, esitatakse ühinenud üksusele või Iiri ametiasutustele üksnes aruande kavandi või lõpparuande mittekonfidentsiaalne versioon. Järelevalve eest vastutav usaldusisik ei esita ühtki aruande versiooni ühinenud üksusele ega Iiri ametiasutustele enne aruande esitamist komisjonile. |
| --- | --- |

iv)

esitab komisjonile, ühinenud üksusele ja Iiri ametiasutustele 30 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu kirjaliku ingliskeelse aruande kavandi. Aruanne käsitleb järelevalve eest vastutava usaldusisiku volitustest tulenevate kohustuste täitmist, Iiri ametiasutuste võetud kohustuste täitmist ja restruktureerimiskava rakendamist. Kõigil aruande kavandi saajatel on võimalus esitada viie tööpäeva jooksul oma märkused. Viie tööpäeva jooksul märkuste saamisest koostab järelevalve eest vastutav usaldusisik lõpparuande ja esitab selle komisjonile, võttes võimaluse korral ja omal äranägemisel arvesse esitatud märkusi. Usaldusisik saadab lõpparuande koopia ka Iiri ametiasutustele ja ühinenud üksusele. Kui aruande kavand või lõpparuanne sisaldab teavet, mida ei tohi ühinenud üksusele või Iiri ametiasutustele avaldada, esitatakse ühinenud üksusele või Iiri ametiasutustele üksnes aruande kavandi või lõpparuande mittekonfidentsiaalne versioon. Järelevalve eest vastutav usaldusisik ei esita ühtki aruande versiooni ühinenud üksusele ega Iiri ametiasutustele enne aruande esitamist komisjonile.

Komisjon võib anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule juhiseid või suuniseid, et tagada komisjoni ees võetud kohustuste täitmine ning restruktureerimiskava rakendamine.

Iiri ametiasutused ja ühinenud üksus võimaldavad koostööd, tuge ja teavet, mida järelevalve eest vastutav usaldusisik oma ülesannete täitmiseks mõistlikkuse piires nõuab. Järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on piiramatu juurdepääs ühinenud üksuse raamatupidamisarvestusele, registritele, dokumentidele, juhtidele ja muudele töötajatele, toimikutele, asukohtadele ja tehnilisele teabele, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks vastavalt Iiri ametiasutuste võetud kohustustele.

---