# Az Európai Unió L 183/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.183.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 183 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. július 13. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.183.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 183

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. július 13.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/365/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. december 20.) a Portugália által az RTP-nek nyújtott eseti támogatásokat érintő C 85/01. számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 9429. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2012/365/EU

*

A Bizottság határozata (2011. december 20.) a Portugália által az RTP-nek nyújtott eseti támogatásokat érintő C 85/01. számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 9429. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 9429. számú dokumentummal történt)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 13.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 183/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. december 20.)

a Portugália által az RTP-nek nyújtott eseti támogatásokat érintő C 85/01. számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 9429. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/365/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (1) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a hivatkozott rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (2), és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A Sociedade Independente de Comunicação, S. A (SIC) magán-tévétársaság háromszori, 1993-ban, 1996-ban és 1997-ben tett bejelentése révén a Bizottság tudomást szerzett arról, hogy Portugália a portugál közszolgálati műsorszolgáltatónak, a Radiotelevisão Portuguesa, S. A.-nak (RTP) számos eseti támogatást és éves kompenzációs támogatást nyújtott. |
| --- | --- |

(1)

A Sociedade Independente de Comunicação, S. A (SIC) magán-tévétársaság háromszori, 1993-ban, 1996-ban és 1997-ben tett bejelentése révén a Bizottság tudomást szerzett arról, hogy Portugália a portugál közszolgálati műsorszolgáltatónak, a Radiotelevisão Portuguesa, S. A.-nak (RTP) számos eseti támogatást és éves kompenzációs támogatást nyújtott.

| (2) | A 2001. november 15-i hivatalos levelében a Bizottság értesítette a portugál hatóságokat, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint hivatalos eljárás kezdeményezését határozta el az RTP-nek nyújtott eseti támogatások kivizsgálására. |
| --- | --- |

(2)

A 2001. november 15-i hivatalos levelében a Bizottság értesítette a portugál hatóságokat, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint hivatalos eljárás kezdeményezését határozta el az RTP-nek nyújtott eseti támogatások kivizsgálására.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). Ezt követően a Portugália által az RTP-nek nyújtott eseti támogatásokról szóló, 2003. október 15-i 2005/406/EK bizottsági határozat 1. cikke megállapította, hogy ezek közül bizonyos támogatások, különösen az az állami támogatás, amelyet Portugália adott az RTP-nek 68 006 millió PTE összegben a társadalombiztosítással 1993-ban kötött megállapodás, az 1994–1997-es időszakban realizált tőkeinjekciók és egy 1998. évi kölcsön formájában, összeegyeztethető a közös piaccal az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdésébe foglaltak értelmében (4). Ezenfelül az említett határozat 2. cikke kijelentette, hogy nem képeznek állami támogatást bizonyos intézkedések, nevezetesen a közjegyzői és a cégbejegyzési illetékek alóli mentesség, a televízióműsor-terjesztő hálózat átruházásáért teljesített kifizetés, a televízióműsor-terjesztő hálózat használatára vonatkozó éves díj fizetéséhez biztosított könnyítések, a filmművészet támogatásáról szóló jegyzőkönyv, a kötvénykibocsátás és az 1996–2000 közötti időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási terv. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). Ezt követően a Portugália által az RTP-nek nyújtott eseti támogatásokról szóló, 2003. október 15-i 2005/406/EK bizottsági határozat 1. cikke megállapította, hogy ezek közül bizonyos támogatások, különösen az az állami támogatás, amelyet Portugália adott az RTP-nek 68 006 millió PTE összegben a társadalombiztosítással 1993-ban kötött megállapodás, az 1994–1997-es időszakban realizált tőkeinjekciók és egy 1998. évi kölcsön formájában, összeegyeztethető a közös piaccal az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdésébe foglaltak értelmében (4). Ezenfelül az említett határozat 2. cikke kijelentette, hogy nem képeznek állami támogatást bizonyos intézkedések, nevezetesen a közjegyzői és a cégbejegyzési illetékek alóli mentesség, a televízióműsor-terjesztő hálózat átruházásáért teljesített kifizetés, a televízióműsor-terjesztő hálózat használatára vonatkozó éves díj fizetéséhez biztosított könnyítések, a filmművészet támogatásáról szóló jegyzőkönyv, a kötvénykibocsátás és az 1996–2000 közötti időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási terv.

| (4) | Az Elsőfokú Bíróság 2008. június 26-án a T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletében (5) a Bizottság 2005/406/EK határozatát két okból részben megsemmisítette. Megsemmisítette az említett határozat 2. cikkét abban a részében, amelyben megállapítja, hogy „a közjegyzői díjak és a cégbejegyzési illetékek alóli mentesítés” nem képez állami támogatást. A Bíróság megállapította, hogy a Bizottság feladata az RTP-nek a részvénytársasággá alakulásához kapcsolódó cégbejegyzési díjak és illetékek megfizetése alóli mentesítés (a továbbiakban: ideiglenes mentesség) formájában biztosított eseti előnnyel összefüggésben annak megállapítása volt, hogy a közvállalkozások jogszabály útján történő részvénytársasággá alakítása összeegyeztethető-e a portugál jogrendszer szerkezetével, vagy hogy a jogszabály alkalmazása olyan eltérés-e, amely a közvállalkozások számára a többi vállalkozással szemben előnyt biztosít. |
| --- | --- |

(4)

Az Elsőfokú Bíróság 2008. június 26-án a T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletében (5) a Bizottság 2005/406/EK határozatát két okból részben megsemmisítette. Megsemmisítette az említett határozat 2. cikkét abban a részében, amelyben megállapítja, hogy „a közjegyzői díjak és a cégbejegyzési illetékek alóli mentesítés” nem képez állami támogatást. A Bíróság megállapította, hogy a Bizottság feladata az RTP-nek a részvénytársasággá alakulásához kapcsolódó cégbejegyzési díjak és illetékek megfizetése alóli mentesítés (a továbbiakban: ideiglenes mentesség) formájában biztosított eseti előnnyel összefüggésben annak megállapítása volt, hogy a közvállalkozások jogszabály útján történő részvénytársasággá alakítása összeegyeztethető-e a portugál jogrendszer szerkezetével, vagy hogy a jogszabály alkalmazása olyan eltérés-e, amely a közvállalkozások számára a többi vállalkozással szemben előnyt biztosít.

| (5) | Az RTP-nek nyújtott, minden bejegyzési, nyilvántartásba vételi és változásbejegyzési eljáráshoz kapcsolódó illeték és díj megfizetése alóli, korlátozás nélküli mentesítésből fakadó állandó előny (a továbbiakban: állandó mentesség) tekintetében a Bíróság megállapította, hogy noha az előny a gyakorlatban feltehetően nem volt állandó jellegű (lásd az ítélet 73. és 79. pontját), ez nem változtat azon a megállapításon, hogy e mentesítés általános jellegét a Bizottság nem bizonyította kellőképpen. A Bíróság továbbá megállapította, hogy noha elképzelhető, hogy Portugália azért alakította részvénytársasággá az RTP-t, mert azt a közszolgálati kötelezettségek teljesítéséhez szükségesnek ítélte, ezt nem támasztotta alá kellő bizonyítékkal. |
| --- | --- |

(5)

Az RTP-nek nyújtott, minden bejegyzési, nyilvántartásba vételi és változásbejegyzési eljáráshoz kapcsolódó illeték és díj megfizetése alóli, korlátozás nélküli mentesítésből fakadó állandó előny (a továbbiakban: állandó mentesség) tekintetében a Bíróság megállapította, hogy noha az előny a gyakorlatban feltehetően nem volt állandó jellegű (lásd az ítélet 73. és 79. pontját), ez nem változtat azon a megállapításon, hogy e mentesítés általános jellegét a Bizottság nem bizonyította kellőképpen. A Bíróság továbbá megállapította, hogy noha elképzelhető, hogy Portugália azért alakította részvénytársasággá az RTP-t, mert azt a közszolgálati kötelezettségek teljesítéséhez szükségesnek ítélte, ezt nem támasztotta alá kellő bizonyítékkal.

| (6) | A Bíróság elutasította a 2005/406/EK határozat azon megállapítására vonatkozó beadványokat, hogy az 1994. évi kötvénykibocsátást, valamint a használati díjra vonatkozó fizetési könnyítést nem minősíti állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(6)

A Bíróság elutasította a 2005/406/EK határozat azon megállapítására vonatkozó beadványokat, hogy az 1994. évi kötvénykibocsátást, valamint a használati díjra vonatkozó fizetési könnyítést nem minősíti állami támogatásnak.

| (7) | Az állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét illetően (a 2005/406/EK határozat 1. cikke), a Bíróság megállapította, hogy a Bizottság nem hivatkozhat a közszolgáltatásokról szóló beszámolókra és az azokban szereplő adatokra, ha ezekre vonatkozóan nem végezték el a nemzeti jog által előírt külső könyvvizsgálatot. A Bizottság tehát nem volt jogosult megállapítani, hogy az állami támogatások a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése szerint összeegyeztethetők a közös piaccal (jelenleg az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése és „belső piac”) (6). A Bíróság megsemmisítette a 2005/406/EK határozat 1. cikkét. |
| --- | --- |

(7)

Az állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét illetően (a 2005/406/EK határozat 1. cikke), a Bíróság megállapította, hogy a Bizottság nem hivatkozhat a közszolgáltatásokról szóló beszámolókra és az azokban szereplő adatokra, ha ezekre vonatkozóan nem végezték el a nemzeti jog által előírt külső könyvvizsgálatot. A Bizottság tehát nem volt jogosult megállapítani, hogy az állami támogatások a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése szerint összeegyeztethetők a közös piaccal (jelenleg az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése és „belső piac”) (6). A Bíróság megsemmisítette a 2005/406/EK határozat 1. cikkét.

| (8) | A Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletét követően a Bizottság felhívta az érintett felek figyelmét arra, hogy újra megnyitotta az üggyel kapcsolatos bizottsági vizsgálatot, és felkérte a harmadik feleket észrevételeik megtételére (7). |
| --- | --- |

(8)

A Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletét követően a Bizottság felhívta az érintett felek figyelmét arra, hogy újra megnyitotta az üggyel kapcsolatos bizottsági vizsgálatot, és felkérte a harmadik feleket észrevételeik megtételére (7).

| (9) | A Bizottság 2009. március 10-én kapta meg a panaszos észrevételeit, amelyeket 2009. április 8-án továbbított Portugáliának. A panaszostól 2009. június 17-én további észrevételek érkeztek, amelyeket 2009. július 28-án továbbítottak Portugáliának. Portugália az észrevételek két csoportjára 2009. szeptember 7-én, illetve 8-án kelt levelében válaszolt. Portugália 2010. február 23-án, 2010. március 4-én és 2010. április 15-én további információkat küldött a Bizottságnak. A Bizottság 2010. május 10-én információkérést küldött Portugáliának, amelyben különösen kérte, hogy végezzék el az 1992 és 1997 közötti időszakra vonatkozó közszolgálati beszámolók független külső könyvvizsgálatát. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2009. március 10-én kapta meg a panaszos észrevételeit, amelyeket 2009. április 8-án továbbított Portugáliának. A panaszostól 2009. június 17-én további észrevételek érkeztek, amelyeket 2009. július 28-án továbbítottak Portugáliának. Portugália az észrevételek két csoportjára 2009. szeptember 7-én, illetve 8-án kelt levelében válaszolt. Portugália 2010. február 23-án, 2010. március 4-én és 2010. április 15-én további információkat küldött a Bizottságnak. A Bizottság 2010. május 10-én információkérést küldött Portugáliának, amelyben különösen kérte, hogy végezzék el az 1992 és 1997 közötti időszakra vonatkozó közszolgálati beszámolók független külső könyvvizsgálatát.

| (10) | Portugália a Bizottság információkérésére 2010. június 8-án kelt levelében válaszolt, és a közszolgálati beszámolók kért külső könyvvizsgálatát 2010. augusztus 12-i levél útján benyújtotta. Portugália 2010. szeptember 29-i levelében további információkkal szolgált. 2011. március 29-én találkozóra került sor Portugáliával, majd 2011. június 17-én, 2011. augusztus 25-én és 2011. október 26-án Portugália további információkat juttatott el a Bizottsághoz.
  2011. december 15-én iktatott levelében Portugália kivételesen beleegyezett, hogy ezt a határozatot angol nyelvű hiteles szöveggel fogadják el. |
| --- | --- |

(10)

Portugália a Bizottság információkérésére 2010. június 8-án kelt levelében válaszolt, és a közszolgálati beszámolók kért külső könyvvizsgálatát 2010. augusztus 12-i levél útján benyújtotta. Portugália 2010. szeptember 29-i levelében további információkkal szolgált. 2011. március 29-én találkozóra került sor Portugáliával, majd 2011. június 17-én, 2011. augusztus 25-én és 2011. október 26-án Portugália további információkat juttatott el a Bizottsághoz.

2011. december 15-én iktatott levelében Portugália kivételesen beleegyezett, hogy ezt a határozatot angol nyelvű hiteles szöveggel fogadják el.

| (11) | A határozat kizárólag a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatban említett eseti támogatásokkal foglalkozik. A 2005/406/EK határozatban az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában állami támogatásnak nem minősített egyes támogatásokat a Bíróság a T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletében nem semmisített meg, így a 2005/406/EK határozat 2. cikke véglegessé vált. Ezek az intézkedések a televízióműsor-terjesztő hálózat átruházásáért teljesített kifizetést, a televízióműsor-terjesztő hálózat használatára vonatkozó éves díj fizetéséhez biztosított könnyítéseket, a filmművészet támogatásáról szóló jegyzőkönyvet, a kötvénykibocsátást és az 1996–2000 közötti időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet érintik. A Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletében előírtak szerint ugyanakkor a Bizottság a közjegyzői díjak, valamint a cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli ideiglenes és állandó mentesség tekintetében új értékelést végez.
  Ez a határozat az RTP és a portugál állam között az 1992–1998-as időszak során a társadalombiztosítással kötött 1993. évi megállapodás, az 1994–1997-es időszakban realizált tőkeinjekciók és egy 1998. évi kölcsön tekintetében fennálló pénzügyi kapcsolatokra összpontosít. E határozat nem tér ki az RTP-nek nyújtott éves kompenzációs kifizetések jogi minősítésére és annak összeegyeztethetőségére a Szerződéssel, amely a Bizottság E 14/05. sz. ügyben hozott 2006. március 22-i határozatának tárgyát képezte (8). Ezenfelül 2006. július 4-én a Bizottság határozatot fogadott el az RTP pénzügyi átszervezési megállapodásáról szóló NN 31/06. sz. ügyben (9). |
| --- | --- |

(11)

A határozat kizárólag a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatban említett eseti támogatásokkal foglalkozik. A 2005/406/EK határozatban az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában állami támogatásnak nem minősített egyes támogatásokat a Bíróság a T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletében nem semmisített meg, így a 2005/406/EK határozat 2. cikke véglegessé vált. Ezek az intézkedések a televízióműsor-terjesztő hálózat átruházásáért teljesített kifizetést, a televízióműsor-terjesztő hálózat használatára vonatkozó éves díj fizetéséhez biztosított könnyítéseket, a filmművészet támogatásáról szóló jegyzőkönyvet, a kötvénykibocsátást és az 1996–2000 közötti időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet érintik. A Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletében előírtak szerint ugyanakkor a Bizottság a közjegyzői díjak, valamint a cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli ideiglenes és állandó mentesség tekintetében új értékelést végez.

Ez a határozat az RTP és a portugál állam között az 1992–1998-as időszak során a társadalombiztosítással kötött 1993. évi megállapodás, az 1994–1997-es időszakban realizált tőkeinjekciók és egy 1998. évi kölcsön tekintetében fennálló pénzügyi kapcsolatokra összpontosít. E határozat nem tér ki az RTP-nek nyújtott éves kompenzációs kifizetések jogi minősítésére és annak összeegyeztethetőségére a Szerződéssel, amely a Bizottság E 14/05. sz. ügyben hozott 2006. március 22-i határozatának tárgyát képezte (8). Ezenfelül 2006. július 4-én a Bizottság határozatot fogadott el az RTP pénzügyi átszervezési megállapodásáról szóló NN 31/06. sz. ügyben (9).

| (12) | Mindazonáltal, hogy az ügyben végzett bizottsági vizsgálat által felölelt időszakra vonatkozóan teljes kép alakuljon ki a Portugália és az RTP közötti pénzügyi kapcsolatokról, a Bizottságnak figyelembe kellett vennie nemcsak az eseti támogatásokat, de az RTP-nek éves kompenzációs kifizetések útján nyújtott pénzügyi támogatást is. E határozat ezért a Bizottság eseti támogatásokra vonatkozó érvelésének világossá tétele érdekében a szükséges mértékben hivatkozik az éves kompenzációs kifizetésekre. |
| --- | --- |

(12)

Mindazonáltal, hogy az ügyben végzett bizottsági vizsgálat által felölelt időszakra vonatkozóan teljes kép alakuljon ki a Portugália és az RTP közötti pénzügyi kapcsolatokról, a Bizottságnak figyelembe kellett vennie nemcsak az eseti támogatásokat, de az RTP-nek éves kompenzációs kifizetések útján nyújtott pénzügyi támogatást is. E határozat ezért a Bizottság eseti támogatásokra vonatkozó érvelésének világossá tétele érdekében a szükséges mértékben hivatkozik az éves kompenzációs kifizetésekre.

II.   A SZÓBAN FORGÓ TÁMOGATÁSOK RÉSZLETES LEÍRÁSA

A.   AZ RTP-NEK NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK

A.1.   A KEDVEZMÉNYEZETT RTP BEMUTATÁSA

| (13) | Az RTP-t (korábban Rádio e Televisão Portuguesa, S.A.R.L) 1955. december 15-én alapították részvénytársaságként az állam azon döntése folytán, hogy olyan közüzemi vállalatot hoz létre, amelynek televíziós közszolgálati koncessziót biztosít (10). A közszolgálati koncessziós szerződést 1956. január 16-án írták alá. |
| --- | --- |

(13)

Az RTP-t (korábban Rádio e Televisão Portuguesa, S.A.R.L) 1955. december 15-én alapították részvénytársaságként az állam azon döntése folytán, hogy olyan közüzemi vállalatot hoz létre, amelynek televíziós közszolgálati koncessziót biztosít (10). A közszolgálati koncessziós szerződést 1956. január 16-án írták alá.

| (14) | Az 1975. december 2-i 674-D/75. sz. törvényerejű rendelet államosította az RTP-t. Ez a törvényerejű rendelet az RTP-t „Radiotelevisão Portuguesa, E.P.” névvel közvállalkozássá nyilvánította, amelyre elődje a törvényerejű rendelet értelmében valamennyi jogát és kötelezettségét átruházta. |
| --- | --- |

(14)

Az 1975. december 2-i 674-D/75. sz. törvényerejű rendelet államosította az RTP-t. Ez a törvényerejű rendelet az RTP-t „Radiotelevisão Portuguesa, E.P.” névvel közvállalkozássá nyilvánította, amelyre elődje a törvényerejű rendelet értelmében valamennyi jogát és kötelezettségét átruházta.

| (15) | Az 1980-as évekig az RTP monopolhelyzetben volt a nemzeti műsorszolgáltatói piacon. Két televíziós csatornát üzemeltetett, az RTP 1-et és az RTP 2-t. Az 1990-es években kezdett szembesülni a kereskedelmi műsorszolgáltatók által támasztott versennyel, miután Portugália 1992 februárjában működési engedélyt adott az SIC-nek és a TVI kereskedelmi műsorszolgáltatónak egy harmadik, illetve negyedik csatornán történő sugárzásra (11). |
| --- | --- |

(15)

Az 1980-as évekig az RTP monopolhelyzetben volt a nemzeti műsorszolgáltatói piacon. Két televíziós csatornát üzemeltetett, az RTP 1-et és az RTP 2-t. Az 1990-es években kezdett szembesülni a kereskedelmi műsorszolgáltatók által támasztott versennyel, miután Portugália 1992 februárjában működési engedélyt adott az SIC-nek és a TVI kereskedelmi műsorszolgáltatónak egy harmadik, illetve negyedik csatornán történő sugárzásra (11).

| (16) | Az 1992. augusztus 14-i 21/92. sz. törvény az RTP, EP-t „Radiotelevisão Portuguesa, S. A.” névvel részvénytársasággá alakította, és jóváhagyta annak új alapszabályát. |
| --- | --- |

(16)

Az 1992. augusztus 14-i 21/92. sz. törvény az RTP, EP-t „Radiotelevisão Portuguesa, S. A.” névvel részvénytársasággá alakította, és jóváhagyta annak új alapszabályát.

| (17) | Az RTP egyidejűleg folytat kereskedelmi és televíziós közszolgálati tevékenységeket. A társaság jog szerint végezhet bármely más, a televíziós tevékenységgel kapcsolatos kereskedelmi vagy ipari tevékenységet (12). |
| --- | --- |

(17)

Az RTP egyidejűleg folytat kereskedelmi és televíziós közszolgálati tevékenységeket. A társaság jog szerint végezhet bármely más, a televíziós tevékenységgel kapcsolatos kereskedelmi vagy ipari tevékenységet (12).

| (18) | Az RTP kereskedelmi tevékenységeit más olyan cégekben való pénzügyi részesedés révén gyakorolja, amelyek az RTP-től jogilag eltérőek és saját struktúrával és számviteli rendszerrel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(18)

Az RTP kereskedelmi tevékenységeit más olyan cégekben való pénzügyi részesedés révén gyakorolja, amelyek az RTP-től jogilag eltérőek és saját struktúrával és számviteli rendszerrel rendelkeznek.

A.2.   TÁMOGATÁSOK (13)

| (19) | Az RTP közszolgálati kötelezettségei ellentételezésének legfontosabb eszközét az éves kompenzációs kifizetések képezik. Az 1992 és 1998 közötti időszakban az RTP 66 495 millió PTE-t (kb. 332 millió EUR-t) (14) kapott a közszolgálati kötelezettségéből fakadó kiadásai fedezésére. A hivatkozott éves kompenzáció jogalapját a 21/92. sz. törvény 5. cikke képezi. (15). |
| --- | --- |

(19)

Az RTP közszolgálati kötelezettségei ellentételezésének legfontosabb eszközét az éves kompenzációs kifizetések képezik. Az 1992 és 1998 közötti időszakban az RTP 66 495 millió PTE-t (kb. 332 millió EUR-t) (14) kapott a közszolgálati kötelezettségéből fakadó kiadásai fedezésére. A hivatkozott éves kompenzáció jogalapját a 21/92. sz. törvény 5. cikke képezi. (15).

| (20) | Az 1. táblázat tartalmazza az e határozat hatálya alá tartozó, az 1992 és 1998 közötti időszakban az RTP-nek odaítélt éves kompenzációs kifizetések megoszlását.
  1.   táblázat


  Az éves kompenzációs kifizetések összege 1992 és 1998 között












  (millió PTE/EUR) |
| --- | --- |
| 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| 6 200 | 7 100 | 7 145 | 7 200 | 14 500 | 10 350 | 14 000 |
| EUR 26,9 (16) | EUR 35,4 | EUR 35,6 | EUR 35,9 | EUR 72,3 | EUR 51,6 | EUR 69,8 |
| Forrás: minisztertanácsi rendelet. |

(20)

Az 1. táblázat tartalmazza az e határozat hatálya alá tartozó, az 1992 és 1998 közötti időszakban az RTP-nek odaítélt éves kompenzációs kifizetések megoszlását.

1.   táblázat

Az éves kompenzációs kifizetések összege 1992 és 1998 között

(millió PTE/EUR)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

6 200

7 100

7 145

7 200

14 500

10 350

14 000

EUR 26,9 (16)

EUR 35,4

EUR 35,6

EUR 35,9

EUR 72,3

EUR 51,6

EUR 69,8

Forrás: minisztertanácsi rendelet.

| (21) | Az RTP részvénytársassággá alakításának időpontjában a cégbejegyzésről szóló portugál törvényt a következők jellemezték. Az RTP átalakításának időpontjában hatályos portugál Társasági Törvénykönyv (Código das Sociedades Comerciais) 7. cikkének (1) bekezdése előírta, hogy a kereskedelmi társaság létesítő okiratát (contrato de sociedade) közjegyzői okiratba kell foglalni.
  A Társasági Törvénykönyv 18. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezett, hogy a részvénytársaság alapítását a társaság megfelelő jogi formában történő létrehozását követően a cégjegyzékben nyilvántartásba kell venni. A Cégnyilvántartási Törvénykönyv (Código do Registo Comercial) 15. cikkének (1) bekezdése és 3. cikkének a) pontja, valamint a társasági törvénykönyv 166. cikke értelmében a nyilvántartásba vétel kötelező volt.
  Az érintett időpontban hatályos Cégnyilvántartási Törvénykönyv 70. cikke (1) bekezdése a) pontja előírta, hogy a részvénytársaság alapítását ki kell hirdetni a Köztársasági Közlönyben (Diário da República) (lásd a 70. cikk (2) bekezdését (17)). A közzétételt az érintett fél költségének terhére hivatalból a nyilvántartást vezető végzi el (lásd a Cégnyilvántartási Törvénykönyv 71. cikkének (1) bekezdését. |
| --- | --- |

(21)

Az RTP részvénytársassággá alakításának időpontjában a cégbejegyzésről szóló portugál törvényt a következők jellemezték. Az RTP átalakításának időpontjában hatályos portugál Társasági Törvénykönyv (Código das Sociedades Comerciais) 7. cikkének (1) bekezdése előírta, hogy a kereskedelmi társaság létesítő okiratát (contrato de sociedade) közjegyzői okiratba kell foglalni.

A Társasági Törvénykönyv 18. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezett, hogy a részvénytársaság alapítását a társaság megfelelő jogi formában történő létrehozását követően a cégjegyzékben nyilvántartásba kell venni. A Cégnyilvántartási Törvénykönyv (Código do Registo Comercial) 15. cikkének (1) bekezdése és 3. cikkének a) pontja, valamint a társasági törvénykönyv 166. cikke értelmében a nyilvántartásba vétel kötelező volt.

Az érintett időpontban hatályos Cégnyilvántartási Törvénykönyv 70. cikke (1) bekezdése a) pontja előírta, hogy a részvénytársaság alapítását ki kell hirdetni a Köztársasági Közlönyben (Diário da República) (lásd a 70. cikk (2) bekezdését (17)). A közzétételt az érintett fél költségének terhére hivatalból a nyilvántartást vezető végzi el (lásd a Cégnyilvántartási Törvénykönyv 71. cikkének (1) bekezdését.

| (22) | Amikor az RTP-t 1992-ben részvénytársasággá alakították, akkor az felmentést kapott a jogállásának közvállalkozásról részvénytársaságra történő megváltoztatásához kapcsolódó közjegyzői díjak és cégbejegyzési illetékek megfizetése alól. A mentességek értéke 33 millió PTE (hozzávetőleg 164 000 EUR) volt. A portugál joggal összhangban általában a társaság alapítása és a társaság alapító okiratának módosítása vagy a társaság bármely más vonatkozó megváltoztatása minden jogi személy számára díj- és illetékköteles. |
| --- | --- |

(22)

Amikor az RTP-t 1992-ben részvénytársasággá alakították, akkor az felmentést kapott a jogállásának közvállalkozásról részvénytársaságra történő megváltoztatásához kapcsolódó közjegyzői díjak és cégbejegyzési illetékek megfizetése alól. A mentességek értéke 33 millió PTE (hozzávetőleg 164 000 EUR) volt. A portugál joggal összhangban általában a társaság alapítása és a társaság alapító okiratának módosítása vagy a társaság bármely más vonatkozó megváltoztatása minden jogi személy számára díj- és illetékköteles.

| (23) | A cégbejegyzési illetékek alóli mentesség jogalapját a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése képezi, amely a következőket állapítja meg:
  „Az RTP SA alapszabálya elfogadásra került (...) amelyet nem kell közokiratba foglalni, hanem annak bejegyzését hivatalból, díjak és illetékek felszámítása nélkül kell elvégezni a Köztársasági Közlöny alapján, amelyben kihirdetésre kerül.” |
| --- | --- |

(23)

A cégbejegyzési illetékek alóli mentesség jogalapját a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése képezi, amely a következőket állapítja meg:

„Az RTP SA alapszabálya elfogadásra került (...) amelyet nem kell közokiratba foglalni, hanem annak bejegyzését hivatalból, díjak és illetékek felszámítása nélkül kell elvégezni a Köztársasági Közlöny alapján, amelyben kihirdetésre kerül.”

| (24) | A 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése a közvállalkozások részvénytársasággá alakulásáról szóló 1988. július 20-i 84/88. sz. törvény alkalmazásával kapcsolatos. A 84/88. sz. törvény 1. cikke kimondja, hogy a közvállalkozások, még ha állami tulajdont is képeznek, kormányrendelet alapján részvénytársasággá alakíthatók. Ez a cikk a következőképpen szól:
  „A közvállalkozások... kormányrendelet alapján állami létesítmények kizárólagos vagy többségi tulajdonában álló részvénytársasággá alakíthatók, az Alkotmánnyal és e törvénnyel összhangban.” |
| --- | --- |

(24)

A 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése a közvállalkozások részvénytársasággá alakulásáról szóló 1988. július 20-i 84/88. sz. törvény alkalmazásával kapcsolatos. A 84/88. sz. törvény 1. cikke kimondja, hogy a közvállalkozások, még ha állami tulajdont is képeznek, kormányrendelet alapján részvénytársasággá alakíthatók. Ez a cikk a következőképpen szól:

„A közvállalkozások... kormányrendelet alapján állami létesítmények kizárólagos vagy többségi tulajdonában álló részvénytársasággá alakíthatók, az Alkotmánnyal és e törvénnyel összhangban.”

| (25) | A közvállalkozások részvénytársasággá alakulásáról szóló 84/88. sz. törvény 3. cikkének (2) bekezdése továbbá kimondja, hogy az ilyen kormányrendeletnek jóvá kell hagynia a részvénytársaság alapszabályát. A 84/88. sz. törvény 3. cikkének (3) bekezdése értelmében a kormányrendelet megfelelő jogcímet szolgáltat a szükséges bejegyzési eljárások lefolytatásához (18). |
| --- | --- |

(25)

A közvállalkozások részvénytársasággá alakulásáról szóló 84/88. sz. törvény 3. cikkének (2) bekezdése továbbá kimondja, hogy az ilyen kormányrendeletnek jóvá kell hagynia a részvénytársaság alapszabályát. A 84/88. sz. törvény 3. cikkének (3) bekezdése értelmében a kormányrendelet megfelelő jogcímet szolgáltat a szükséges bejegyzési eljárások lefolytatásához (18).

| (26) | A 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a társaság jogállásának átalakításához közvetlenül kapcsolódó minden jogi cselekmény mentesül a bejegyzési díj és illeték fizetése alól. A 11. cikk (2) bekezdése a következőképpen szól:
  „Minden nyilvántartási hivatalnál, hatóságnál és állami szervnél, különösen az országos cégbíróságon, a zálogjogi nyilvántartónál és a gépjármű-nyilvántartási hivatalnál folytatott minden bejegyzési, nyilvántartásba vételi és változásbejegyzési eljárást a vállalkozás igazgatótanácsának két tagja által aláírt egyszerű kérelem alapján, díj- és illetékmentesen hajtják végre.” |
| --- | --- |

(26)

A 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a társaság jogállásának átalakításához közvetlenül kapcsolódó minden jogi cselekmény mentesül a bejegyzési díj és illeték fizetése alól. A 11. cikk (2) bekezdése a következőképpen szól:

„Minden nyilvántartási hivatalnál, hatóságnál és állami szervnél, különösen az országos cégbíróságon, a zálogjogi nyilvántartónál és a gépjármű-nyilvántartási hivatalnál folytatott minden bejegyzési, nyilvántartásba vételi és változásbejegyzési eljárást a vállalkozás igazgatótanácsának két tagja által aláírt egyszerű kérelem alapján, díj- és illetékmentesen hajtják végre.”

| (27) | Portugália szerint a 11. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezés a 404/90. sz. törvényerejű rendelet (19) előírásaiból származtatható, és megerősíti, hogy az általános alkalmazásra vonatkozó rendelkezés az RTP-re is alkalmazandó. E törvény 1. cikke értelmében azon vállalkozások, amelyek 1993. december 31-ig együttműködési vagy összevonási eljárás alá estek, mentesülhetnek az összevonáshoz, illetve az együttműködéshez szükséges befektetett eszközökre kivetett átruházási illeték alól. Az említett törvény 1. cikke ezenfelül az ilyen eljárások során esedékes más, egyébként törvényben előírt, ezzel összefüggő fizetési kötelezettségek alól is mentességet biztosított. |
| --- | --- |

(27)

Portugália szerint a 11. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezés a 404/90. sz. törvényerejű rendelet (19) előírásaiból származtatható, és megerősíti, hogy az általános alkalmazásra vonatkozó rendelkezés az RTP-re is alkalmazandó. E törvény 1. cikke értelmében azon vállalkozások, amelyek 1993. december 31-ig együttműködési vagy összevonási eljárás alá estek, mentesülhetnek az összevonáshoz, illetve az együttműködéshez szükséges befektetett eszközökre kivetett átruházási illeték alól. Az említett törvény 1. cikke ezenfelül az ilyen eljárások során esedékes más, egyébként törvényben előírt, ezzel összefüggő fizetési kötelezettségek alól is mentességet biztosított.

| (28) | Portugália kijelentette, hogy az RTP korábban a részvénytársasággá történt átalakulás után számos alkalommal fizetett közjegyzői és cégbejegyzési illetéket egyes tőkeemelések és más műveletek kapcsán (20). |
| --- | --- |

(28)

Portugália kijelentette, hogy az RTP korábban a részvénytársasággá történt átalakulás után számos alkalommal fizetett közjegyzői és cégbejegyzési illetéket egyes tőkeemelések és más műveletek kapcsán (20).

| (29) | Az RTP az 1983–1989 közötti időszakban 2 189 millió PTE összegű tartozást halmozott fel a szociális biztonsági rendszerrel szemben, amely tartozás a társadalombiztosítási járulékok fizetésének elmulasztásából keletkezett. A tartozás abból ered, hogy az RTP és a társadalombiztosítás között vita van a túlmunkára és a művészek díjazására vonatkozó társadalombiztosítási járulékok értelmezésében. |
| --- | --- |

(29)

Az RTP az 1983–1989 közötti időszakban 2 189 millió PTE összegű tartozást halmozott fel a szociális biztonsági rendszerrel szemben, amely tartozás a társadalombiztosítási járulékok fizetésének elmulasztásából keletkezett. A tartozás abból ered, hogy az RTP és a társadalombiztosítás között vita van a túlmunkára és a művészek díjazására vonatkozó társadalombiztosítási járulékok értelmezésében.

| (30) | A társadalombiztosítási igazgatóság értelmezése az 1983. február 12-i, 12/83. sz. végrehajtási rendelet (2) bekezdésének e) pontján alapult. A bírósági eljárások elkerülése érdekében a két érintett fél megállapodott abban, hogy a társadalombiztosítási igazgatóság lemond a késedelmi kamatok megfizetéséről és elfogadja a tartozás megfizetésének átütemezését. A jogvita rendezését követően a végrehajtási rendeletet nem érvénytelenítették. |
| --- | --- |

(30)

A társadalombiztosítási igazgatóság értelmezése az 1983. február 12-i, 12/83. sz. végrehajtási rendelet (2) bekezdésének e) pontján alapult. A bírósági eljárások elkerülése érdekében a két érintett fél megállapodott abban, hogy a társadalombiztosítási igazgatóság lemond a késedelmi kamatok megfizetéséről és elfogadja a tartozás megfizetésének átütemezését. A jogvita rendezését követően a végrehajtási rendeletet nem érvénytelenítették.

| (31) | 1993. május 6-án a Pénzügyminisztérium és a Szociális Biztonsági Minisztérium közös rendelete formálisan engedélyezte a tartozás átütemezését 120 darab havi részletfizetéssel, és elengedte a bírságokat és kamatokat 1 206 millió PTE (6 millió EUR) összegben. |
| --- | --- |

(31)

1993. május 6-án a Pénzügyminisztérium és a Szociális Biztonsági Minisztérium közös rendelete formálisan engedélyezte a tartozás átütemezését 120 darab havi részletfizetéssel, és elengedte a bírságokat és kamatokat 1 206 millió PTE (6 millió EUR) összegben.

| (32) | Az RTP társadalombiztosítással szemben fennálló tartozásainak kivételes körülmények esetén történő megfizetésére vonatkozó engedélyezési szabályokat a 411/91. sz. törvényerejű rendelet tartalmazza. E törvényerejű rendelet 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az engedélyezésnek az adós életképességének biztosításához elengedhetetlennek kell lennie, valamint az említett kivételes körülmények többek között annak alapján alkalmazhatók, hogy amint azt a törvényerejű rendelet 2. cikkének d) pontja meghatározza, az adós vállalkozás „birtokba vétel, önigazgatás vagy állami beavatkozás tárgyát képezte”. |
| --- | --- |

(32)

Az RTP társadalombiztosítással szemben fennálló tartozásainak kivételes körülmények esetén történő megfizetésére vonatkozó engedélyezési szabályokat a 411/91. sz. törvényerejű rendelet tartalmazza. E törvényerejű rendelet 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az engedélyezésnek az adós életképességének biztosításához elengedhetetlennek kell lennie, valamint az említett kivételes körülmények többek között annak alapján alkalmazhatók, hogy amint azt a törvényerejű rendelet 2. cikkének d) pontja meghatározza, az adós vállalkozás „birtokba vétel, önigazgatás vagy állami beavatkozás tárgyát képezte”.

| (33) | 1994 és 1997 között Portugália évente megnövelte az RTP tőkéjét. A következő táblázat átfogó képet ad a különböző tőkeemelésekről, amelyek elérik a 46 800 millió PTE-t (233 millió EUR).
  2.   táblázat


  Részvénytőke-emelések az RTP-nél 1994 és 1997 között










  (millió PTE) |
| --- | --- |
| Év | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 |
| Részvénytőke-emelés | 10 000 | 12 800 | 10 000 | 14 000 |
| Részvénytőke december 31-én | 22 708 | 35 508 | 45 508 | 59 508 |
| Forrás: az RTP mérlegei. |

(33)

1994 és 1997 között Portugália évente megnövelte az RTP tőkéjét. A következő táblázat átfogó képet ad a különböző tőkeemelésekről, amelyek elérik a 46 800 millió PTE-t (233 millió EUR).

2.   táblázat

Részvénytőke-emelések az RTP-nél 1994 és 1997 között

(millió PTE)

Év

1994

1995

1996

1997

Részvénytőke-emelés

10 000

12 800

10 000

14 000

Részvénytőke december 31-én

22 708

35 508

45 508

59 508

Forrás: az RTP mérlegei.

| (34) | A Portugália és az RTP között létrejött közszolgáltatási szerződések előírják az állam részesedését az RTP beruházásaiban, elsősorban tőkeemelések formájában (21). |
| --- | --- |

(34)

A Portugália és az RTP között létrejött közszolgáltatási szerződések előírják az állam részesedését az RTP beruházásaiban, elsősorban tőkeemelések formájában (21).

| (35) | 1998 decemberében alárendelt kölcsönszerződés született a Köztartozás-rendezési Alap (Fundo de Regularização da Dívida Pública) és az RTP között. A szerződés meghatározta az alap által az RTP-nek nyújtott, 20 000 millió PTE (99,8 millió EUR) összegű és a cég tőkeemelésére fordítandó kölcsön feltételeit. |
| --- | --- |

(35)

1998 decemberében alárendelt kölcsönszerződés született a Köztartozás-rendezési Alap (Fundo de Regularização da Dívida Pública) és az RTP között. A szerződés meghatározta az alap által az RTP-nek nyújtott, 20 000 millió PTE (99,8 millió EUR) összegű és a cég tőkeemelésére fordítandó kölcsön feltételeit.

| (36) | A Köztartozás-rendezési Alapot az Állami Hiteligazgatási Intézet (Instituto de Gestão do Crédito Público) igazgatja. Az Állami Hiteligazgatási Intézet felelős a portugál állam tartozásának igazgatásáért és a központi kölcsönprogram végrehajtásáért, az állam köztartozási rendszerét szabályozó törvénynek (22) és a portugál kormány által megszabott iránymutatásoknak megfelelően. Az Állami Hiteligazgatási Intézetet a portugál Pénzügyminisztérium felügyeli (23). |
| --- | --- |

(36)

A Köztartozás-rendezési Alapot az Állami Hiteligazgatási Intézet (Instituto de Gestão do Crédito Público) igazgatja. Az Állami Hiteligazgatási Intézet felelős a portugál állam tartozásának igazgatásáért és a központi kölcsönprogram végrehajtásáért, az állam köztartozási rendszerét szabályozó törvénynek (22) és a portugál kormány által megszabott iránymutatásoknak megfelelően. Az Állami Hiteligazgatási Intézetet a portugál Pénzügyminisztérium felügyeli (23).

| (37) | Attól az időponttól, amikor az összeget rendelkezésre bocsátották, az RTP-nek nyújtott kölcsön után 12 hónapos Libor kamatlábon számított, 20 bázisponttal növelt éves kamatokat kell fizetnie, amelyeket az egyes időszakok első napján számítanak ki (24). |
| --- | --- |

(37)

Attól az időponttól, amikor az összeget rendelkezésre bocsátották, az RTP-nek nyújtott kölcsön után 12 hónapos Libor kamatlábon számított, 20 bázisponttal növelt éves kamatokat kell fizetnie, amelyeket az egyes időszakok első napján számítanak ki (24).

| (38) | A szerződés szerint a kölcsönt 2003. december 31-ig kell visszafizetni, amely határidő közös megegyezéssel egy vagy két évvel meghosszabbítható. Az RTP nem fizetett kamatot a kölcsön után, mivel a szerződés meghatározza, hogy az első négy, éves részletfizetés után járó kamatokat tőkésíteni kell (25). |
| --- | --- |

(38)

A szerződés szerint a kölcsönt 2003. december 31-ig kell visszafizetni, amely határidő közös megegyezéssel egy vagy két évvel meghosszabbítható. Az RTP nem fizetett kamatot a kölcsön után, mivel a szerződés meghatározza, hogy az első négy, éves részletfizetés után járó kamatokat tőkésíteni kell (25).

| (39) | A Köztartozás-rendezési Alap és az RTP között kötött 1998. évi szerződést a társadalmi kommunikációs, a kincstári és a pénzügyi államtitkárok 1998. december 17-i közös rendeletében rögzített iránymutatásoknak megfelelően dolgozták ki. |
| --- | --- |

(39)

A Köztartozás-rendezési Alap és az RTP között kötött 1998. évi szerződést a társadalmi kommunikációs, a kincstári és a pénzügyi államtitkárok 1998. december 17-i közös rendeletében rögzített iránymutatásoknak megfelelően dolgozták ki.

B.   AZ RTP PÉNZÜGYI HELYZETE

| (40) | Ahogyan az a következő táblázatból megállapítható, az RTP a vizsgált időszakban veszteségeket könyvelt el. 1996-ban pénzügyi helyzete olyannyira romlott, hogy a nettó saját tőke összege negatív lett.
  3.   táblázat


  Az RTP gazdasági és pénzügyi adatai 1993 és 1998 között












  (millió PTE) |
| --- | --- |
| | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Nettó nyereség (veszteség) | (7 883) | (19 558) | (26 581) | (18 512) | (32 223) | (25 039) |
| Nettó saját tőke | 1 557 | 8 071 | 4 269 | (4 274) | (20 586) | (50 827) |
| Aktívák | 39 418 | 42 262 | 56 078 | 67 654 | 62 340 | 83 843 |
| Pénzügyi adósságok (26) | 22 402 | 26 855 | 30 258 | 44 922 | 44 885 | 92 775 |
| Forrás: az RTP pénzügyi számlái. |

(40)

Ahogyan az a következő táblázatból megállapítható, az RTP a vizsgált időszakban veszteségeket könyvelt el. 1996-ban pénzügyi helyzete olyannyira romlott, hogy a nettó saját tőke összege negatív lett.

3.   táblázat

Az RTP gazdasági és pénzügyi adatai 1993 és 1998 között

(millió PTE)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Nettó nyereség (veszteség)

(7 883)

(19 558)

(26 581)

(18 512)

(32 223)

(25 039)

Nettó saját tőke

1 557

8 071

4 269

(4 274)

(20 586)

(50 827)

Aktívák

39 418

42 262

56 078

67 654

62 340

83 843

Pénzügyi adósságok (26)

22 402

26 855

30 258

44 922

44 885

92 775

Forrás: az RTP pénzügyi számlái.

C.   AZ RTP KÖZSZOLGÁLATI KÖTELEZETTSÉGEI AZ 1992–1998 KÖZÖTTI IDŐSZAKBAN

| (41) | Az RTP biztosítani köteles a televíziós közszolgálatot. E szolgáltatás meghatározását, jogosultságát és finanszírozását több törvény szabályozza. |
| --- | --- |

(41)

Az RTP biztosítani köteles a televíziós közszolgálatot. E szolgáltatás meghatározását, jogosultságát és finanszírozását több törvény szabályozza.

| (42) | A televíziós műsorszolgáltatásra vonatkozó 58/90. sz. törvény határozta meg a magán-műsorszolgáltatókra alkalmazandó szabályokat, valamint az állam közszolgálati televíziós műsorszolgáltatás biztosítására vonatkozó kötelezettségét (27). A 21/92. sz. törvény az RTP alapszabályára vonatkozóan meghatározza a fő közszolgálati kötelezettségeket és azok finanszírozását. |
| --- | --- |

(42)

A televíziós műsorszolgáltatásra vonatkozó 58/90. sz. törvény határozta meg a magán-műsorszolgáltatókra alkalmazandó szabályokat, valamint az állam közszolgálati televíziós műsorszolgáltatás biztosítására vonatkozó kötelezettségét (27). A 21/92. sz. törvény az RTP alapszabályára vonatkozóan meghatározza a fő közszolgálati kötelezettségeket és azok finanszírozását.

| (43) | A közszolgáltatást és annak finanszírozását az RTP és a portugál állam között 1993-ban és 1996-ban aláírt két közszolgáltatási szerződés határozza meg részletesen (a továbbiakban: a korábbi közszolgáltatási szerződés, illetve az új közszolgáltatási szerződés, valamint a két szerződés együttes említésekor a közszolgáltatási szerződések) (28). |
| --- | --- |

(43)

A közszolgáltatást és annak finanszírozását az RTP és a portugál állam között 1993-ban és 1996-ban aláírt két közszolgáltatási szerződés határozza meg részletesen (a továbbiakban: a korábbi közszolgáltatási szerződés, illetve az új közszolgáltatási szerződés, valamint a két szerződés együttes említésekor a közszolgáltatási szerződések) (28).

| (44) | A 21/92. sz. törvény 4. cikke előírja, hogy Portugália és az RTP között koncessziós szerződést kell kötni, és meghatározza az említett szerződés keretében teljesítendő fő közszolgálati kötelezettségeket. Az említett törvény 4. cikkének (2) bekezdése meghatározza azokat az általános alapelveket, amelyeket az RTP köteles betartani koncessziós társaságként végzett tevékenysége gyakorlása során (29), 4. cikkének (3) bekezdése pedig részletesen felsorolja a televíziós közszolgálati kötelezettségeket (30). |
| --- | --- |

(44)

A 21/92. sz. törvény 4. cikke előírja, hogy Portugália és az RTP között koncessziós szerződést kell kötni, és meghatározza az említett szerződés keretében teljesítendő fő közszolgálati kötelezettségeket. Az említett törvény 4. cikkének (2) bekezdése meghatározza azokat az általános alapelveket, amelyeket az RTP köteles betartani koncessziós társaságként végzett tevékenysége gyakorlása során (29), 4. cikkének (3) bekezdése pedig részletesen felsorolja a televíziós közszolgálati kötelezettségeket (30).

| (45) | A közszolgáltatási szerződések megerősítik az RTP közszolgálati kötelezettségeit. Először is az RTP-t általános és a programok tartalmával kapcsolatos kötelezettségek kötik (31). Az RTP televíziós közszolgálatot köteles biztosítani, amelynek keretében két csatornát köteles fenntartani és a Portugália területén élő lakosság részére általános lefedettséget biztosítani. Az első csatorna általánosabb jellegű műsort köteles nyújtani. A második csatornának elsősorban specifikus nézőközönséghez kell szólnia, valamint kulturális, oktatási és tudományos jellegű műsorokat kell sugároznia. A két csatorna közül az egyik lefedettséget kell, hogy biztosítson az Azori-szigetek és Madeira autonóm régiónak. |
| --- | --- |

(45)

A közszolgáltatási szerződések megerősítik az RTP közszolgálati kötelezettségeit. Először is az RTP-t általános és a programok tartalmával kapcsolatos kötelezettségek kötik (31). Az RTP televíziós közszolgálatot köteles biztosítani, amelynek keretében két csatornát köteles fenntartani és a Portugália területén élő lakosság részére általános lefedettséget biztosítani. Az első csatorna általánosabb jellegű műsort köteles nyújtani. A második csatornának elsősorban specifikus nézőközönséghez kell szólnia, valamint kulturális, oktatási és tudományos jellegű műsorokat kell sugároznia. A két csatorna közül az egyik lefedettséget kell, hogy biztosítson az Azori-szigetek és Madeira autonóm régiónak.

| (46) | Másodszor, a közszolgáltatási szerződések specifikus műsorszerkesztési kötelezettségeket írnak elő az RTP részére (32). Vannak bizonyos szabályok a műsorok minőségére (pluralizmus, pártatlan információközlés stb.) és tartalmára (fikciós művek, sport, gyermekműsorok, portugál filmgyártás és kultúra, belföldi hírek és szórakoztató műsorok) vonatkozóan. Az RTP köteles bizonyos sugárzási időt adni meghatározott intézményeknek, támogatni a filmművészetet és a többi audiovizuális produkciós és kifejezési formát, előmozdítani az oktató és nevelő célú műsorok készítését, biztosítani az Azori-szigetek és Madeira autonóm régióval való műsorcserét, és előmozdítani más olyan szervezetekkel való együttműködést, amelyek az Európai Unió területén belül televíziós közszolgálatot nyújtanak. Másrészt, az RTP-nek specifikus műsorszerkesztési kötelezettségei vannak a nemzetközi kooperációra vonatkozóan. Például az RTP köteles műsorokat készíteni és sugározni a külföldön élő portugál közösségek számára, valamint Makaó és azon afrikai országok számára, ahol a portugál hivatalos nyelv. Az RTP köteles biztosítani az RTP Madeira és az RTP Azori-szigetek működését, továbbá köteles gyártási központokat és kirendeltségeket fenntartani külföldön is. |
| --- | --- |

(46)

Másodszor, a közszolgáltatási szerződések specifikus műsorszerkesztési kötelezettségeket írnak elő az RTP részére (32). Vannak bizonyos szabályok a műsorok minőségére (pluralizmus, pártatlan információközlés stb.) és tartalmára (fikciós művek, sport, gyermekműsorok, portugál filmgyártás és kultúra, belföldi hírek és szórakoztató műsorok) vonatkozóan. Az RTP köteles bizonyos sugárzási időt adni meghatározott intézményeknek, támogatni a filmművészetet és a többi audiovizuális produkciós és kifejezési formát, előmozdítani az oktató és nevelő célú műsorok készítését, biztosítani az Azori-szigetek és Madeira autonóm régióval való műsorcserét, és előmozdítani más olyan szervezetekkel való együttműködést, amelyek az Európai Unió területén belül televíziós közszolgálatot nyújtanak. Másrészt, az RTP-nek specifikus műsorszerkesztési kötelezettségei vannak a nemzetközi kooperációra vonatkozóan. Például az RTP köteles műsorokat készíteni és sugározni a külföldön élő portugál közösségek számára, valamint Makaó és azon afrikai országok számára, ahol a portugál hivatalos nyelv. Az RTP köteles biztosítani az RTP Madeira és az RTP Azori-szigetek működését, továbbá köteles gyártási központokat és kirendeltségeket fenntartani külföldön is.

| (47) | Harmadszor, a szerződések specifikus kötelezettségeket határoznak meg az RTP részére. Például az RTP köteles audiovizuális archívumokat fenntartani, technikai újításokat bevezetni eszközeiben és tevékenységeiben, támogatni a S. Carlos Nemzeti Színházat és egyéb, eseti alapon meghatározandó szolgáltatásokat nyújtani. |
| --- | --- |

(47)

Harmadszor, a szerződések specifikus kötelezettségeket határoznak meg az RTP részére. Például az RTP köteles audiovizuális archívumokat fenntartani, technikai újításokat bevezetni eszközeiben és tevékenységeiben, támogatni a S. Carlos Nemzeti Színházat és egyéb, eseti alapon meghatározandó szolgáltatásokat nyújtani.

| (48) | Az 58/90. sz. törvény 5. cikke az RTP-nek 15 éves – további 15 éves időszakkal meghosszabbítható – időszakra adta meg a televíziós közszolgálati koncessziót, amely kiterjed az első és a második csatornának megfelelő frekvenciákra. A 21/92. sz. törvény 4. cikke kimondja, hogy az RTP a televíziós közszolgálati koncesszió engedményese. A közszolgálati szolgáltatási szerződések 1. cikkének a) pontja megerősíti, hogy az RTP nyújtja a televíziós közszolgálatot (33). |
| --- | --- |

(48)

Az 58/90. sz. törvény 5. cikke az RTP-nek 15 éves – további 15 éves időszakkal meghosszabbítható – időszakra adta meg a televíziós közszolgálati koncessziót, amely kiterjed az első és a második csatornának megfelelő frekvenciákra. A 21/92. sz. törvény 4. cikke kimondja, hogy az RTP a televíziós közszolgálati koncesszió engedményese. A közszolgálati szolgáltatási szerződések 1. cikkének a) pontja megerősíti, hogy az RTP nyújtja a televíziós közszolgálatot (33).

| (49) | A közszolgáltatási szerződések előírnak egy véleményező bizottságot (Conselho de Opinião) (34), amely a közvéleményt alkotó különböző szektorok képviselőiből áll, és amely jogosult eljárni annak érdekében, hogy ellenőrizze, hogy az RTP eleget tesz-e az általános és specifikus televíziós közszolgálati kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

(49)

A közszolgáltatási szerződések előírnak egy véleményező bizottságot (Conselho de Opinião) (34), amely a közvéleményt alkotó különböző szektorok képviselőiből áll, és amely jogosult eljárni annak érdekében, hogy ellenőrizze, hogy az RTP eleget tesz-e az általános és specifikus televíziós közszolgálati kötelezettségeinek.

| (50) | Az RTP évente köteles benyújtani a pénzügyminiszternek a következő évre egy, a közszolgálati feladatai ellátására vonatkozó, közszolgálattal kapcsolatos üzleti tervet és költségvetést (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público), az RTP könyvvizsgálói testülete és véleményező bizottsága által kibocsátott véleményekkel együtt. Köteles továbbá benyújtani egy beszámolót az előző évi közszolgálati kötelezettségeknek való megfelelésről (Relatório sobre o Cumprimento das Obrigacões do Serviço Público, a továbbiakban: a közszolgálati beszámolók) az RTP könyvvizsgálói testülete véleményének kíséretében (35). |
| --- | --- |

(50)

Az RTP évente köteles benyújtani a pénzügyminiszternek a következő évre egy, a közszolgálati feladatai ellátására vonatkozó, közszolgálattal kapcsolatos üzleti tervet és költségvetést (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público), az RTP könyvvizsgálói testülete és véleményező bizottsága által kibocsátott véleményekkel együtt. Köteles továbbá benyújtani egy beszámolót az előző évi közszolgálati kötelezettségeknek való megfelelésről (Relatório sobre o Cumprimento das Obrigacões do Serviço Público, a továbbiakban: a közszolgálati beszámolók) az RTP könyvvizsgálói testülete véleményének kíséretében (35).

| (51) | A pénzügyminiszter és a kormány társadalmi kommunikációs felelőse ellenőrizni köteles a közszolgáltatási szerződések teljesítését. A Pénzügyi Főfelügyelet köteles ellenőrizni a pénzügyi tervet. Ezenfelül egy külső szakértő auditornak minden évben ellenőriznie kell a közszolgálati beszámolókat. (36). |
| --- | --- |

(51)

A pénzügyminiszter és a kormány társadalmi kommunikációs felelőse ellenőrizni köteles a közszolgáltatási szerződések teljesítését. A Pénzügyi Főfelügyelet köteles ellenőrizni a pénzügyi tervet. Ezenfelül egy külső szakértő auditornak minden évben ellenőriznie kell a közszolgálati beszámolókat. (36).

| (52) | Az új közszolgáltatási szerződés szerződésszegés esetére Portugália által alkalmazandó szankciókat is előír, amelyek lehetnek bírságok, lefoglalások, sőt akár a koncessziós szerződés visszavonása vagy felbontása is. |
| --- | --- |

(52)

Az új közszolgáltatási szerződés szerződésszegés esetére Portugália által alkalmazandó szankciókat is előír, amelyek lehetnek bírságok, lefoglalások, sőt akár a koncessziós szerződés visszavonása vagy felbontása is.

| (53) | 1992 és 1998 között az RTP valamennyi éves beszámolóját külső könyvvizsgálat keretében független könyvvizsgáló ellenőrizte. |
| --- | --- |

(53)

1992 és 1998 között az RTP valamennyi éves beszámolóját külső könyvvizsgálat keretében független könyvvizsgáló ellenőrizte.

| (54) | Az RTP ezenfelül évente elkészítette a közszolgálati beszámolókat is, az 1992. év kivételével, mivel a külső könyvvizsgálati kötelezettséget elsőként az 1993. évi korábbi közszolgáltatási szerződés írta elő. Portugália állítása szerint az 1995 és 1998 közötti években a közszolgálati beszámolókat egy jogilag független könyvvizsgáló önálló véleményben kedvezően értékelte (37). Portugália továbbá arról tájékoztat, hogy az adott időszakban valamennyi közszolgálati beszámolóhoz mellékelték az RTP könyvvizsgálói testületének véleményét, valamint az RTP-től független Pénzügyi Főfelügyelet (Inspecção-Geral de Finanças) könyvvizsgálatának eredményeit.
  A közszolgálati beszámolók külső könyvvizsgálatával kapcsolatos helyzet a következőképpen foglalható össze: |
| --- | --- |

(54)

Az RTP ezenfelül évente elkészítette a közszolgálati beszámolókat is, az 1992. év kivételével, mivel a külső könyvvizsgálati kötelezettséget elsőként az 1993. évi korábbi közszolgáltatási szerződés írta elő. Portugália állítása szerint az 1995 és 1998 közötti években a közszolgálati beszámolókat egy jogilag független könyvvizsgáló önálló véleményben kedvezően értékelte (37). Portugália továbbá arról tájékoztat, hogy az adott időszakban valamennyi közszolgálati beszámolóhoz mellékelték az RTP könyvvizsgálói testületének véleményét, valamint az RTP-től független Pénzügyi Főfelügyelet (Inspecção-Geral de Finanças) könyvvizsgálatának eredményeit.

A közszolgálati beszámolók külső könyvvizsgálatával kapcsolatos helyzet a következőképpen foglalható össze:

| (55) | Az 1993. és az 1994. évi közszolgálati beszámolóban szerepelt az RTP közszolgálati kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat, de csak az RTP vezetősége részéről. |
| --- | --- |

(55)

Az 1993. és az 1994. évi közszolgálati beszámolóban szerepelt az RTP közszolgálati kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat, de csak az RTP vezetősége részéről.

| (56) | Az 1995., 1996., 1997. és 1998. évre vonatkozó közszolgálati beszámolók a vállalattól független külső könyvvizsgáló, a Maia, Mesquita & Associados – (Revisor Oficial das Contas) megfelelőségi nyilatkozatát tartalmazták, amely szerint a könyvvizsgálat nem tárt fel olyan hiányosságot, amely jelentősen befolyásolná a fenti évekre vonatkozó beszámolókban említett, az RTP-nek nyújtott kompenzációs kifizetések kiszámítását. |
| --- | --- |

(56)

Az 1995., 1996., 1997. és 1998. évre vonatkozó közszolgálati beszámolók a vállalattól független külső könyvvizsgáló, a Maia, Mesquita & Associados – (Revisor Oficial das Contas) megfelelőségi nyilatkozatát tartalmazták, amely szerint a könyvvizsgálat nem tárt fel olyan hiányosságot, amely jelentősen befolyásolná a fenti évekre vonatkozó beszámolókban említett, az RTP-nek nyújtott kompenzációs kifizetések kiszámítását.

| (57) | Portugália 2010-ben átfogóbb külső könyvvizsgálati eredményeket nyújtott be a Bizottsághoz az 1992–1997 közötti időszak közszolgálati beszámolóira vonatkozóan. Az erre az időszakra vonatkozó közszolgálati beszámolók külső könyvvizsgálatának szervezése a nemzeti médiaszabályozó, az Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC) feladata volt. A könyvvizsgálatot az RTP-től független külső könyvvizsgáló, a Pedro Roque SROC hajtotta végre (38). Portugália benyújtotta az egyes évekre vonatkozó könyvvizsgálati eredményeket összefoglaló jelentést is.
  A közszolgálati beszámolót már 1998-ban külső könyvvizsgálatnak vetették alá. Az 1998. évre vonatkozó külső könyvvizsgálatot egy külső könyvvizsgáló, a BDO Binder végezte (a továbbiakban: a BDO Binder jelentése) (39). |
| --- | --- |

(57)

Portugália 2010-ben átfogóbb külső könyvvizsgálati eredményeket nyújtott be a Bizottsághoz az 1992–1997 közötti időszak közszolgálati beszámolóira vonatkozóan. Az erre az időszakra vonatkozó közszolgálati beszámolók külső könyvvizsgálatának szervezése a nemzeti médiaszabályozó, az Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC) feladata volt. A könyvvizsgálatot az RTP-től független külső könyvvizsgáló, a Pedro Roque SROC hajtotta végre (38). Portugália benyújtotta az egyes évekre vonatkozó könyvvizsgálati eredményeket összefoglaló jelentést is.

A közszolgálati beszámolót már 1998-ban külső könyvvizsgálatnak vetették alá. Az 1998. évre vonatkozó külső könyvvizsgálatot egy külső könyvvizsgáló, a BDO Binder végezte (a továbbiakban: a BDO Binder jelentése) (39).

| (58) | Az 1992–1997 között végzett auditok feladata az volt, hogy az egyes évekre vonatkozóan vizsgálják meg, vajon az RTP eleget tett-e a hatályos közszolgáltatási szerződésekben előírt megbízatásának, és hogy a kompenzációs kifizetések megegyeztek-e a közszolgálati költségekkel. A külső könyvvizsgálatok felsorolták a közszolgáltatási szerződésekből fakadó közszolgálati kötelezettségeket, és figyelembe vették az RTP közszolgálati kötelezettségeit szabályozó különböző törvényeket (például a televíziózásról szóló 1990. szeptember 7-i 58/90. sz. törvényt), valamint a közszolgálattal kapcsolatos üzleti tervet és költségvetést (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público), illetve a közszolgálati beszámolókat. A külső könyvvizsgálat során megvizsgálták, hogy betartották-e a közszolgálati kötelezettségeket. A vonatkozó jelentésekben összevetették a Portugália által nyújtott kompenzációs kifizetéseket és a közszolgálati beszámolókban feltüntetett költségeket. |
| --- | --- |

(58)

Az 1992–1997 között végzett auditok feladata az volt, hogy az egyes évekre vonatkozóan vizsgálják meg, vajon az RTP eleget tett-e a hatályos közszolgáltatási szerződésekben előírt megbízatásának, és hogy a kompenzációs kifizetések megegyeztek-e a közszolgálati költségekkel. A külső könyvvizsgálatok felsorolták a közszolgáltatási szerződésekből fakadó közszolgálati kötelezettségeket, és figyelembe vették az RTP közszolgálati kötelezettségeit szabályozó különböző törvényeket (például a televíziózásról szóló 1990. szeptember 7-i 58/90. sz. törvényt), valamint a közszolgálattal kapcsolatos üzleti tervet és költségvetést (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público), illetve a közszolgálati beszámolókat. A külső könyvvizsgálat során megvizsgálták, hogy betartották-e a közszolgálati kötelezettségeket. A vonatkozó jelentésekben összevetették a Portugália által nyújtott kompenzációs kifizetéseket és a közszolgálati beszámolókban feltüntetett költségeket.

| (59) | A könyvvizsgálat a vizsgált évek mindegyikére, azaz az 1992 és 1997 közötti időszakra vonatkozóan megállapította, hogy az RTP lényegében eleget tett fő műsorszolgáltatási kötelezettségeinek. A könyvvizsgálatok ezenfelül kimondják, hogy „az elvégzett közszolgálati feladatok és a »valós és tényleges költségekre« nyújtott térítés közötti megfelelőség tekintetében nem áll fenn olyan jelentős érdemi torzulás, amely befolyásolná az adott időpontban hatályos jogszabályoknak való megfelelést”. Az összefoglaló jelentés valamennyi évre vonatkozóan megállapítja, hogy a Portugália által kifizetett kompenzáció kevesebb volt az egyes közszolgálati beszámolókban szereplő összegeknél. A könyvvizsgálatok eredménye nyilvánosan elérhető az ERC honlapján (40). Hasonlóképpen a BDO Binder jelentése sem állapította meg a nyújtott közszolgáltatás túlkompenzálását. |
| --- | --- |

(59)

A könyvvizsgálat a vizsgált évek mindegyikére, azaz az 1992 és 1997 közötti időszakra vonatkozóan megállapította, hogy az RTP lényegében eleget tett fő műsorszolgáltatási kötelezettségeinek. A könyvvizsgálatok ezenfelül kimondják, hogy „az elvégzett közszolgálati feladatok és a »valós és tényleges költségekre« nyújtott térítés közötti megfelelőség tekintetében nem áll fenn olyan jelentős érdemi torzulás, amely befolyásolná az adott időpontban hatályos jogszabályoknak való megfelelést”. Az összefoglaló jelentés valamennyi évre vonatkozóan megállapítja, hogy a Portugália által kifizetett kompenzáció kevesebb volt az egyes közszolgálati beszámolókban szereplő összegeknél. A könyvvizsgálatok eredménye nyilvánosan elérhető az ERC honlapján (40). Hasonlóképpen a BDO Binder jelentése sem állapította meg a nyújtott közszolgáltatás túlkompenzálását.

| (60) | A 21/92. sz. törvény 5. cikke megadja az RTP-nek azt a jogot, hogy közszolgálati kötelezettségei teljesítéséért kompenzációban részesüljön. Ezt a jogot a közszolgáltatási szerződések megerősítik. |
| --- | --- |

(60)

A 21/92. sz. törvény 5. cikke megadja az RTP-nek azt a jogot, hogy közszolgálati kötelezettségei teljesítéséért kompenzációban részesüljön. Ezt a jogot a közszolgáltatási szerződések megerősítik.

| (61) | Az éves költségtérítési rendszeren túl (lásd a fenti (19) preambulumbekezdést) a közszolgáltatási szerződések Portugália számára előírják a következőket is:






  a) | a közigazgatás és az RTP által már aláírt vagy a jövőben aláírandó szolgáltatási megállapodásokban foglalt specifikus szolgáltatások megfizetése (41); |
| --- | --- | --- |

(61)

Az éves költségtérítési rendszeren túl (lásd a fenti (19) preambulumbekezdést) a közszolgáltatási szerződések Portugália számára előírják a következőket is:

a)

a közigazgatás és az RTP által már aláírt vagy a jövőben aláírandó szolgáltatási megállapodásokban foglalt specifikus szolgáltatások megfizetése (41);

| b) | az állam részvétele a RTP valamennyi beruházásában, különös tekintettel az Azori-szigetek és Madeira autonóm régió produkciós és sugárzási központjainak működéséhez szükséges infrastruktúrákra, az audiovizuális archívumokra, az RTP nemzetközi sugárzásaira és az RTP által megvalósítandó egyéb technológiai beruházásokra vonatkozóan (42). |
| --- | --- |

b)

az állam részvétele a RTP valamennyi beruházásában, különös tekintettel az Azori-szigetek és Madeira autonóm régió produkciós és sugárzási központjainak működéséhez szükséges infrastruktúrákra, az audiovizuális archívumokra, az RTP nemzetközi sugárzásaira és az RTP által megvalósítandó egyéb technológiai beruházásokra vonatkozóan (42).

| (62) | A kompenzációs kifizetések igénybevételéhez szükséges, a közszolgálati kötelezettségek költségeinek és bevételeinek meghatározásához az RTP analitikus számviteli rendszert alkalmaz. A közszolgáltatási szerződések rögzítik az egyes közszolgálati kötelezettségekre vonatkozóan figyelembe vett költségek számításának szempontjait (43). |
| --- | --- |

(62)

A kompenzációs kifizetések igénybevételéhez szükséges, a közszolgálati kötelezettségek költségeinek és bevételeinek meghatározásához az RTP analitikus számviteli rendszert alkalmaz. A közszolgáltatási szerződések rögzítik az egyes közszolgálati kötelezettségekre vonatkozóan figyelembe vett költségek számításának szempontjait (43).

| (63) | Az előző bekezdésben említett analitikus számviteli rendszer keretében az RTP a költségeket és a bevételeket (például személyzet és eszközök) megosztja meghatározott számú tevékenység között (műsorszerkesztés vezetése, közvetlen és közvetett műsorszerkesztési költségek, műsorszórási költségek, sugárzási költségek, forgalmazási költségek és általános költségek). |
| --- | --- |

(63)

Az előző bekezdésben említett analitikus számviteli rendszer keretében az RTP a költségeket és a bevételeket (például személyzet és eszközök) megosztja meghatározott számú tevékenység között (műsorszerkesztés vezetése, közvetlen és közvetett műsorszerkesztési költségek, műsorszórási költségek, sugárzási költségek, forgalmazási költségek és általános költségek).

| (64) | A különböző tevékenységek közvetlen költségei megoszlanak a különböző jogcímek között (például, RTP 1, RTP 2, RTPi és RTP África). A közvetett költségeket koherens analitikus szempontok alapján (például a sugárzási órák száma) rendelik hozzá a költségjogcímekhez (44). |
| --- | --- |

(64)

A különböző tevékenységek közvetlen költségei megoszlanak a különböző jogcímek között (például, RTP 1, RTP 2, RTPi és RTP África). A közvetett költségeket koherens analitikus szempontok alapján (például a sugárzási órák száma) rendelik hozzá a költségjogcímekhez (44).

| (65) | Az analitikus számviteli rendszer jellemzői a következők:






  a) | a közszolgáltatási szerződések keretében csak a nettó működési költségeket lehet kompenzálni a szerződésekben leírt módszernek megfelelően. A valamely tevékenységgel közvetlenül nem kapcsolatos pénzügyi kötelezettségek, rendkívüli költségek és tartalékok ki vannak zárva a kompenzációból (45); |
| --- | --- | --- |

(65)

Az analitikus számviteli rendszer jellemzői a következők:

a)

a közszolgáltatási szerződések keretében csak a nettó működési költségeket lehet kompenzálni a szerződésekben leírt módszernek megfelelően. A valamely tevékenységgel közvetlenül nem kapcsolatos pénzügyi kötelezettségek, rendkívüli költségek és tartalékok ki vannak zárva a kompenzációból (45);

| b) | a visszatéríthető nettó működési költségek kiszámításához az RTP köteles levonni az egyes közszolgálati kötelezettségekből származó működési bevételeket; |
| --- | --- |

b)

a visszatéríthető nettó működési költségek kiszámításához az RTP köteles levonni az egyes közszolgálati kötelezettségekből származó működési bevételeket;

| c) | a korábbi közszolgáltatási szerződés keretében semmiféle kompenzációra nem volt lehetőség az RTP 1 és az RTP 2 működtetésére, valamint az autonóm régióknak a kettő közül az egyik csatornával történő lefedésére irányuló általános közszolgálati kötelezettségért (46); |
| --- | --- |

c)

a korábbi közszolgáltatási szerződés keretében semmiféle kompenzációra nem volt lehetőség az RTP 1 és az RTP 2 működtetésére, valamint az autonóm régióknak a kettő közül az egyik csatornával történő lefedésére irányuló általános közszolgálati kötelezettségért (46);

| d) | az új közszolgáltatási szerződés keretében az RTP 1 és az RTP 2 működési költségei visszatéríthetők, de többletkompenzációra nincs lehetőség abban az esetben, ha az RTP 1 és az RTP 2 tényleges nettó működési költségei meghaladják a tervezettet (47). |
| --- | --- |

d)

az új közszolgáltatási szerződés keretében az RTP 1 és az RTP 2 működési költségei visszatéríthetők, de többletkompenzációra nincs lehetőség abban az esetben, ha az RTP 1 és az RTP 2 tényleges nettó működési költségei meghaladják a tervezettet (47).

| (66) | Az RTP a (60)–(65) preambulumbekezdésben leírt költségszámítási módszernek megfelelően megadta a közszolgálati nettó költséget a közszolgálatra vonatkozó éves beszámolókban. A következő táblázat áttekintést ad a költségekről azon közszolgálati tevékenységek szerint, amelyekért az RTP kompenzációra jogosult.
  4.   táblázat


  Bejelentett és visszatéríthető nettó közszolgálati költségek













  (millió PTE) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Teletext | | | | | | 112,9 | 86,8 |
| Az RTP Internacional működtetése | 882,3 | 1 517,4 | 1 826,9 | 1 890,8 | 2 059,6 | 3 999,1 | 3 712,9 |
| RTP África | — | — | — | — | | 654,7 | 1 332,0 |
| Az RTP 1 közvetlen sugárzása Madeirára és az Azori-szigetekre | — | — | — | — | — | 76,8 | 295,4 |
| Audiovizuális archívumok | 509,1 | 241,6 | 402,7 | 492,7 | 184,9 | 909,4 | 672,1 |
| Együttműködés a hivatalos nyelvként a portugált használó afrikai országokkal | 186,9 | 128,4 | 172,2 | 148,6 | 144,9 | 202,4 | 200,3 |
| Fedezetkülönbözet | 406,7 | 1 312,8 | 1 314,2 | 1 050,3 | 1 050,0 | 622,6 | 208,6 |
| Kiküldöttek/tudósítók | 797,8 | 658,2 | 681,1 | 642,7 | 583,2 | 457,2 | 211,0 |
| S. Carlos Nemzeti Színház Alapítvány | | 50,0 | 55,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 |
| A filmművészet támogatása | | 215,0 | 95,0 | 27,5 | 156,5 | 391,1 | 352,8 |
| Autonóm regionális központok működtetése | 3 453,4 | 3 486,0 | 3 685,9 | 3 696,1 | 3 846,6 | 3 459,2 | 2 855,2 |
| Sugárzás meghatározott szervezetek részére | 482,0 | 350,6 | 151,1 | 94,6 | 80,8 | | |
| Sport TV (48) | | | | | | | – 440,0 |
| Az RTP 1 nettó működési költsége | | | | | | 16 946,1 | 11 916,6 |
| Az RTP 2 nettó működési költsége | | | | | 9 050,6 | 10 080,6 | 8 637,6 |
| Nettó működési költségek összesen | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 |
| Forrás: portugál hatóságok és a közszolgálati beszámolók. |

(66)

Az RTP a (60)–(65) preambulumbekezdésben leírt költségszámítási módszernek megfelelően megadta a közszolgálati nettó költséget a közszolgálatra vonatkozó éves beszámolókban. A következő táblázat áttekintést ad a költségekről azon közszolgálati tevékenységek szerint, amelyekért az RTP kompenzációra jogosult.

4.   táblázat

Bejelentett és visszatéríthető nettó közszolgálati költségek

(millió PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Teletext

112,9

86,8

Az RTP Internacional működtetése

882,3

1 517,4

1 826,9

1 890,8

2 059,6

3 999,1

3 712,9

RTP África

—

—

—

—

654,7

1 332,0

Az RTP 1 közvetlen sugárzása Madeirára és az Azori-szigetekre

—

—

—

—

—

76,8

295,4

Audiovizuális archívumok

509,1

241,6

402,7

492,7

184,9

909,4

672,1

Együttműködés a hivatalos nyelvként a portugált használó afrikai országokkal

186,9

128,4

172,2

148,6

144,9

202,4

200,3

Fedezetkülönbözet

406,7

1 312,8

1 314,2

1 050,3

1 050,0

622,6

208,6

Kiküldöttek/tudósítók

797,8

658,2

681,1

642,7

583,2

457,2

211,0

S. Carlos Nemzeti Színház Alapítvány

50,0

55,0

60,0

60,0

60,0

60,0

A filmművészet támogatása

215,0

95,0

27,5

156,5

391,1

352,8

Autonóm regionális központok működtetése

3 453,4

3 486,0

3 685,9

3 696,1

3 846,6

3 459,2

2 855,2

Sugárzás meghatározott szervezetek részére

482,0

350,6

151,1

94,6

80,8

Sport TV (48)

– 440,0

Az RTP 1 nettó működési költsége

16 946,1

11 916,6

Az RTP 2 nettó működési költsége

9 050,6

10 080,6

8 637,6

Nettó működési költségek összesen

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

Forrás: portugál hatóságok és a közszolgálati beszámolók.

| (67) | A következő táblázat áttekintést ad az RTP-nek a közszolgálati tevékenységhez szükséges eszközökre irányuló beruházásairól. Egyidejűleg mutatja a közszolgálati tevékenységekbe fektetett tényleges beruházásokat, ahogyan azok az éves elszámolásokban szerepelnek, valamint a beszámolókban a közszolgálattal kapcsolatban megadott beruházásokat. A közszolgálati tevékenységekbe fektetett tényleges beruházások meghaladták a közszolgáltatási szerződésekben szereplő beruházásokat.
  5.   táblázat


  Közszolgálati tevékenységekre fordított beruházások














  (millió PTE) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Összesen |
| Pénzügyi számlák | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Közszolgálati beszámolók | 2 327,3 | 98,0 | 1 975,1 | 154,4 | 28,1 | 4 037,4 | 6 127,8 | 14 748,1 |
| Különbség | 305,3 | 2 004,0 | 788,8 | 838,3 | 1 452,3 | 0 | –73,6 | 5 315,1 |
| Forrás: az RTP pénzügyi számlái és közszolgálati beszámolói. |

(67)

A következő táblázat áttekintést ad az RTP-nek a közszolgálati tevékenységhez szükséges eszközökre irányuló beruházásairól. Egyidejűleg mutatja a közszolgálati tevékenységekbe fektetett tényleges beruházásokat, ahogyan azok az éves elszámolásokban szerepelnek, valamint a beszámolókban a közszolgálattal kapcsolatban megadott beruházásokat. A közszolgálati tevékenységekbe fektetett tényleges beruházások meghaladták a közszolgáltatási szerződésekben szereplő beruházásokat.

5.   táblázat

Közszolgálati tevékenységekre fordított beruházások

(millió PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Összesen

Pénzügyi számlák

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Közszolgálati beszámolók

2 327,3

98,0

1 975,1

154,4

28,1

4 037,4

6 127,8

14 748,1

Különbség

305,3

2 004,0

788,8

838,3

1 452,3

0

–73,6

5 315,1

Forrás: az RTP pénzügyi számlái és közszolgálati beszámolói.

| (68) | Az eseti támogatások célja az RTP kompenzálása – a cég közszolgálati kötelezettségeiért – és beruházásainak finanszírozása volt. |
| --- | --- |

(68)

Az eseti támogatások célja az RTP kompenzálása – a cég közszolgálati kötelezettségeiért – és beruházásainak finanszírozása volt.

| (69) | Portugáliában a közszolgálati műsorszolgáltatót nem kompetitív folyamat eredményeképpen választották ki, amelyben valamennyi érintett vállalkozásnak lehetősége lett volna arra, hogy meghatározza annak a kompenzációnak az összegét, amelyet televíziós közszolgálati koncesszió működtetése esetén igényelt volna. Az RTP-t a kormány jelölte ki a televíziós közszolgálati szolgáltatásra. |
| --- | --- |

(69)

Portugáliában a közszolgálati műsorszolgáltatót nem kompetitív folyamat eredményeképpen választották ki, amelyben valamennyi érintett vállalkozásnak lehetősége lett volna arra, hogy meghatározza annak a kompenzációnak az összegét, amelyet televíziós közszolgálati koncesszió működtetése esetén igényelt volna. Az RTP-t a kormány jelölte ki a televíziós közszolgálati szolgáltatásra.

| (70) | 1992 óta kereskedelmi és közszolgálati műsorszolgáltatók is jelen vannak a portugál televíziós piacon. Az RTP-n kívül, a SIC és a TVI kereskedelmi műsorszolgáltatók rendelkeznek televíziós csatornák működtetési engedélyével. A SIC volt az első magánvállalkozás, amely műsorszolgáltatási tevékenységét 1992. október 6-án kezdte meg. Az RTP számára nyújtott támogatásoknak a televíziós műsorszolgáltatási piacon versenyt torzító hatásai lehetnek. |
| --- | --- |

(70)

1992 óta kereskedelmi és közszolgálati műsorszolgáltatók is jelen vannak a portugál televíziós piacon. Az RTP-n kívül, a SIC és a TVI kereskedelmi műsorszolgáltatók rendelkeznek televíziós csatornák működtetési engedélyével. A SIC volt az első magánvállalkozás, amely műsorszolgáltatási tevékenységét 1992. október 6-án kezdte meg. Az RTP számára nyújtott támogatásoknak a televíziós műsorszolgáltatási piacon versenyt torzító hatásai lehetnek.

III.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (71) | Az üggyel kapcsolatos bizottsági vizsgálat megindítását követően több érdekelt fél közölte észrevételeit a (21)–(39) preambulumbekezdésben említett támogatásokkal kapcsolatban. Az alábbi preambulumbekezdésekben az érdekelt felek vonatkozó észrevételeinek áttekintése található, támogatásonként rendezve. |
| --- | --- |

(71)

Az üggyel kapcsolatos bizottsági vizsgálat megindítását követően több érdekelt fél közölte észrevételeit a (21)–(39) preambulumbekezdésben említett támogatásokkal kapcsolatban. Az alábbi preambulumbekezdésekben az érdekelt felek vonatkozó észrevételeinek áttekintése található, támogatásonként rendezve.

| (72) | Ez a szakasz csak a Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletét követően nyitva hagyott kérdésekhez, azaz a közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentességhez, valamint a 2005/406/EK határozat 1. cikkében említett többi intézkedéshez (a társadalombiztosítással 1993-ban kötött megállapodás, az 1994–1997-es időszakban realizált tőkeinjekciók és az 1998. évi kölcsön) kapcsolódó észrevételekre tér ki. Az érdekelt felek ezen észrevételei tartalmazzák az eljárást megindító 2001. november 15-i első bizottsági határozatot követően benyújtott véleményeket, valamint az észrevételek benyújtására irányuló 2008. december 24-i felhívás közzétételét követően érkezett észrevételeket (49). |
| --- | --- |

(72)

Ez a szakasz csak a Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletét követően nyitva hagyott kérdésekhez, azaz a közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentességhez, valamint a 2005/406/EK határozat 1. cikkében említett többi intézkedéshez (a társadalombiztosítással 1993-ban kötött megállapodás, az 1994–1997-es időszakban realizált tőkeinjekciók és az 1998. évi kölcsön) kapcsolódó észrevételekre tér ki. Az érdekelt felek ezen észrevételei tartalmazzák az eljárást megindító 2001. november 15-i első bizottsági határozatot követően benyújtott véleményeket, valamint az észrevételek benyújtására irányuló 2008. december 24-i felhívás közzétételét követően érkezett észrevételeket (49).

| (73) | A SIC és a TVI azzal érvelt, hogy a közjegyzői díjak és cégbejegyzési illetékek alóli mentesség a portugál jog értelmében kivételt képez a társaság alapszabályának bármilyen jellegű módosítására alkalmazandó szabályok alól. A SIC észrevételezte, hogy a mentesség alkalmazási köre nem korlátozódik az RTP 1992. évi átalakítására. A 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése alapján az RTP általános mentességet élvez mindennemű bejegyzési és regisztrációs díjak és illetékek alól. |
| --- | --- |

(73)

A SIC és a TVI azzal érvelt, hogy a közjegyzői díjak és cégbejegyzési illetékek alóli mentesség a portugál jog értelmében kivételt képez a társaság alapszabályának bármilyen jellegű módosítására alkalmazandó szabályok alól. A SIC észrevételezte, hogy a mentesség alkalmazási köre nem korlátozódik az RTP 1992. évi átalakítására. A 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése alapján az RTP általános mentességet élvez mindennemű bejegyzési és regisztrációs díjak és illetékek alól.

| (74) | A TVI észrevételeiben megjegyezte, hogy az RTP a közjegyzői okirat közzétételéhez kapcsolódó költségek megfizetése alól is mentességet élvez. |
| --- | --- |

(74)

A TVI észrevételeiben megjegyezte, hogy az RTP a közjegyzői okirat közzétételéhez kapcsolódó költségek megfizetése alól is mentességet élvez.

| (75) | Az 1994–1997 közötti időszak tőkeinjekcióit illetően a SIC, az ACT (a kereskedelmi Műsorszolgáltatók Szövetsége), a Mediaset olasz kereskedelmi műsorszolgáltató és a TVI megjegyezte, hogy egyetlen józan részvényes sem emelte volna meg a tőkéjét egy olyan társaságnak, mint az RTP. Ezeket a tőkéket egy súlyos deficittel jellemzett vállalatba injektálták, amely nem rendelkezett olyan koherens átszervezési tervvel, amely biztosította volna annak életképességét. |
| --- | --- |

(75)

Az 1994–1997 közötti időszak tőkeinjekcióit illetően a SIC, az ACT (a kereskedelmi Műsorszolgáltatók Szövetsége), a Mediaset olasz kereskedelmi műsorszolgáltató és a TVI megjegyezte, hogy egyetlen józan részvényes sem emelte volna meg a tőkéjét egy olyan társaságnak, mint az RTP. Ezeket a tőkéket egy súlyos deficittel jellemzett vállalatba injektálták, amely nem rendelkezett olyan koherens átszervezési tervvel, amely biztosította volna annak életképességét.

| (76) | Ezenfelül az 1998. évi kölcsön tekintetében a SIC úgy érvelt, hogy az RTP 1996. évi „technikai csődhelyzetére” tekintettel, egyetlen pénzintézet sem hagyta volna jóvá, hogy ilyen kölcsönt nyújtsanak a vállalatnak. |
| --- | --- |

(76)

Ezenfelül az 1998. évi kölcsön tekintetében a SIC úgy érvelt, hogy az RTP 1996. évi „technikai csődhelyzetére” tekintettel, egyetlen pénzintézet sem hagyta volna jóvá, hogy ilyen kölcsönt nyújtsanak a vállalatnak.

| (77) | A SIC különösen hangsúlyozta a külső könyvvizsgálat hiányát, amelyet rendszeresen el kellett volna végezni. Emellett utalt az 1998. év tekintetében feltárt hiányosságokra, amelyekről az egyetlen elkészült külső könyvvizsgálat, a BDO Binder erre az évre vonatkozó jelentése is említést tett, és amelyeket a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie. A BDO Binder 1998. évről szóló jelentésében szereplő több kifogásra is felhívta a figyelmet, ideértve az RTP televíziós műsorszolgáltatására vonatkozó hirdetési korlátok túllépését is. A SIC rámutat, hogy a közszolgáltatási szerződések értelmében az RTP köteles betartani a hirdetésre vonatkozó korlátokat, és például óránként csak meghatározott percnyi hirdetést közvetíthet. A BDO Binder jelentésének eredményei szerint 1998-ban ezeket a határértékeket nem tartották be. A SIC továbbá idézte a jelentés azon megállapítását, miszerint egyes eszközöket nem számoltak el, ami a SIC számára a jelek szerint azt bizonyítja, hogy az adott eszközökkel kapcsolatos beruházásokat nem végezték el. |
| --- | --- |

(77)

A SIC különösen hangsúlyozta a külső könyvvizsgálat hiányát, amelyet rendszeresen el kellett volna végezni. Emellett utalt az 1998. év tekintetében feltárt hiányosságokra, amelyekről az egyetlen elkészült külső könyvvizsgálat, a BDO Binder erre az évre vonatkozó jelentése is említést tett, és amelyeket a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie. A BDO Binder 1998. évről szóló jelentésében szereplő több kifogásra is felhívta a figyelmet, ideértve az RTP televíziós műsorszolgáltatására vonatkozó hirdetési korlátok túllépését is. A SIC rámutat, hogy a közszolgáltatási szerződések értelmében az RTP köteles betartani a hirdetésre vonatkozó korlátokat, és például óránként csak meghatározott percnyi hirdetést közvetíthet. A BDO Binder jelentésének eredményei szerint 1998-ban ezeket a határértékeket nem tartották be. A SIC továbbá idézte a jelentés azon megállapítását, miszerint egyes eszközöket nem számoltak el, ami a SIC számára a jelek szerint azt bizonyítja, hogy az adott eszközökkel kapcsolatos beruházásokat nem végezték el.

| (78) | A SIC úgy véli, hogy a 2005/406/EK határozat 1. cikkének és 2. cikke egy részének a Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletével történő megsemmisítését követően a Bizottságnak ebben a határozatban a portugál Számvevőszék (Tribunal de Contas, a továbbiakban: a Számvevőszék) 2002. júniusi (8/2002 számú) jelentését is figyelembe kell vennie, amelynek objektív feladata a SIC szerint az volt, hogy eredményesség, hatékonyság és gazdaságosság szempontjából megvizsgálja az RTP vezetését és televíziós közszolgálati tevékenységét, és amely az 1997–2000 közötti időszakot ölelte fel. Ezt az időszakot azonban 1993-ig kibővítették. A jelentés eredményeit összefoglalva a SIC hangsúlyozza, hogy hiányzott az RTP műsorkínálatának meghatározását célzó stratégia, és nem tartották be a költségkorlátokra vonatkozó belső igazgatósági iránymutatásokat, illetve túllépték az éves költségvetést. A SIC továbbá kijelentette, hogy a Számvevőszék állítása szerint Portugália még nem határozta meg, hogy az állami támogatás nyújtása az RTP közszolgálati kötelezettségeinek tényleges teljesítéséhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(78)

A SIC úgy véli, hogy a 2005/406/EK határozat 1. cikkének és 2. cikke egy részének a Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletével történő megsemmisítését követően a Bizottságnak ebben a határozatban a portugál Számvevőszék (Tribunal de Contas, a továbbiakban: a Számvevőszék) 2002. júniusi (8/2002 számú) jelentését is figyelembe kell vennie, amelynek objektív feladata a SIC szerint az volt, hogy eredményesség, hatékonyság és gazdaságosság szempontjából megvizsgálja az RTP vezetését és televíziós közszolgálati tevékenységét, és amely az 1997–2000 közötti időszakot ölelte fel. Ezt az időszakot azonban 1993-ig kibővítették. A jelentés eredményeit összefoglalva a SIC hangsúlyozza, hogy hiányzott az RTP műsorkínálatának meghatározását célzó stratégia, és nem tartották be a költségkorlátokra vonatkozó belső igazgatósági iránymutatásokat, illetve túllépték az éves költségvetést. A SIC továbbá kijelentette, hogy a Számvevőszék állítása szerint Portugália még nem határozta meg, hogy az állami támogatás nyújtása az RTP közszolgálati kötelezettségeinek tényleges teljesítéséhez kapcsolódik.

| (79) | A SIC felhívta a figyelmet a portugál Számvevőszék közszolgáltatási szerződésekkel kapcsolatos általános megállapításaira, miszerint azok arra ösztönzik az RTP-t, hogy figyelmen kívül hagyja az RTP vezetésének hatékonysági és eredményességi szempontjait, és ezzel együtt nem határozza meg egyértelműen és pontosan a közszolgálati feladatot. |
| --- | --- |

(79)

A SIC felhívta a figyelmet a portugál Számvevőszék közszolgáltatási szerződésekkel kapcsolatos általános megállapításaira, miszerint azok arra ösztönzik az RTP-t, hogy figyelmen kívül hagyja az RTP vezetésének hatékonysági és eredményességi szempontjait, és ezzel együtt nem határozza meg egyértelműen és pontosan a közszolgálati feladatot.

IV.   PORTUGÁLIA ÉSZREVÉTELEI

| (80) | A közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentességgel kapcsolatban Portugália azzal érvelt, hogy mivel a közvállalkozás részvénytársasággá (sociedade anónima) történő átalakítását jogi aktus útján kellett végrehajtani, nem volt alapja sem az átalakulás közjegyzői okiratba foglalásához, sem pedig az annak bejegyzéséhez és közzétételéhez kapcsolódó illetékek és díjak beszedésének. |
| --- | --- |

(80)

A közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentességgel kapcsolatban Portugália azzal érvelt, hogy mivel a közvállalkozás részvénytársasággá (sociedade anónima) történő átalakítását jogi aktus útján kellett végrehajtani, nem volt alapja sem az átalakulás közjegyzői okiratba foglalásához, sem pedig az annak bejegyzéséhez és közzétételéhez kapcsolódó illetékek és díjak beszedésének.

| (81) | Az RTP-t 1992-ben alakították részvénytársasággá annak érdekében, hogy a magánjog hatálya alá vonják, és hogy működési módját jobban összehangolják a magánüzemeltetők működésével. Úgy ítélték meg, hogy az RTP számára biztosítani kell azokat az eszközöket és feltételeket, amelyek lehetővé teszik, hogy a fokozódó versennyel jellemzett piacon a lehető legjobban meg tudja valósítani közszolgálati célkitűzéseit. A cél az volt, hogy az RTP működése és irányítása terén biztosítsák a kereskedelmi magánjog hatálya alá tartozó „rendes” társaságok által élvezett rugalmasságot. Portugália szerint a részvénytársasági forma kevésbé volt bonyolult, mint az RTP-re mint közvállalkozásra korábban alkalmazandó állami ellenőrzési eljárások, így kedvezőbb feltételeket kínált a televíziós csatornák és a műsorszerkesztés fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(81)

Az RTP-t 1992-ben alakították részvénytársasággá annak érdekében, hogy a magánjog hatálya alá vonják, és hogy működési módját jobban összehangolják a magánüzemeltetők működésével. Úgy ítélték meg, hogy az RTP számára biztosítani kell azokat az eszközöket és feltételeket, amelyek lehetővé teszik, hogy a fokozódó versennyel jellemzett piacon a lehető legjobban meg tudja valósítani közszolgálati célkitűzéseit. A cél az volt, hogy az RTP működése és irányítása terén biztosítsák a kereskedelmi magánjog hatálya alá tartozó „rendes” társaságok által élvezett rugalmasságot. Portugália szerint a részvénytársasági forma kevésbé volt bonyolult, mint az RTP-re mint közvállalkozásra korábban alkalmazandó állami ellenőrzési eljárások, így kedvezőbb feltételeket kínált a televíziós csatornák és a műsorszerkesztés fejlesztéséhez.

| (82) | Portugália érvei szerint az RTP jogszabállyal történő, 1992. évi átalakítása, amelynek következtében nem volt szükség az aktust hivatalossá tévő „közjegyzői okiratra”, összhangban állt a portugál jogrendszer jellegével és általános szerkezetével. E tekintetben Portugália emlékeztet arra, hogy az RTP-t 1975-ben jogszabályi úton, nevezetesen a 674-D/75. sz. törvényerejű rendelettel közvállalkozásként hozták létre. Ennélfogva, amint azt a közvállalkozások részvénytársasággá alakítását az adott időpontban szabályozó 84/88. sz. törvény kifejezetten előírja, az ilyen eljárásokat szintén jogszabályi úton kellett végrehajtani.
  A közvállalkozások részvénytársasággá alakulásáról szóló 84/88. sz. általános törvény (lásd a fenti (25) bekezdést) 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a közvállalkozás átalakításáról rendelkező jogszabálynak jóvá kellett hagynia az átalakulással létrejött részvénytársaság alapszabályát. Mindez a jogi aktusok megfelelőségének elvével is összhangban állt, amely szerint valamely jogszabály módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására csak a jogi aktusok hierarchiájában azonos rangú jogszabály útján kerülhet sor. Portugália rámutat, hogy a jogi aktusok megfelelőségének elvéről a Portugál Alkotmány (jelenleg az Alkotmány 112. cikkének (5) bekezdése vagy az RTP 1992. évi átalakításakor annak 115. cikke (5) bekezdése) rendelkezik, amely kimondja, hogy „egy törvény nem hozhat létre más kategóriájú jogszabályt, illetve nem ruházhat fel más típusú jogi aktust a saját rendelkezései külső joghatással bíró értelmezésére, beillesztésére, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására.” Ezen elvnek a közvállalkozások átalakítására való alkalmazását jogi szerzők is elismerik (50). Portugália továbbá hivatkozik az Alkotmánybíróság több ítéletére, amelyek megerősítik azt az értelmezést, miszerint valamely törvény értelmezése csak másik törvénnyel lehetséges (51), a jogi aktusok hierarchiájában eltérő vagy alacsonyabb rangú jogi aktussal nem. |
| --- | --- |

(82)

Portugália érvei szerint az RTP jogszabállyal történő, 1992. évi átalakítása, amelynek következtében nem volt szükség az aktust hivatalossá tévő „közjegyzői okiratra”, összhangban állt a portugál jogrendszer jellegével és általános szerkezetével. E tekintetben Portugália emlékeztet arra, hogy az RTP-t 1975-ben jogszabályi úton, nevezetesen a 674-D/75. sz. törvényerejű rendelettel közvállalkozásként hozták létre. Ennélfogva, amint azt a közvállalkozások részvénytársasággá alakítását az adott időpontban szabályozó 84/88. sz. törvény kifejezetten előírja, az ilyen eljárásokat szintén jogszabályi úton kellett végrehajtani.

A közvállalkozások részvénytársasággá alakulásáról szóló 84/88. sz. általános törvény (lásd a fenti (25) bekezdést) 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a közvállalkozás átalakításáról rendelkező jogszabálynak jóvá kellett hagynia az átalakulással létrejött részvénytársaság alapszabályát. Mindez a jogi aktusok megfelelőségének elvével is összhangban állt, amely szerint valamely jogszabály módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására csak a jogi aktusok hierarchiájában azonos rangú jogszabály útján kerülhet sor. Portugália rámutat, hogy a jogi aktusok megfelelőségének elvéről a Portugál Alkotmány (jelenleg az Alkotmány 112. cikkének (5) bekezdése vagy az RTP 1992. évi átalakításakor annak 115. cikke (5) bekezdése) rendelkezik, amely kimondja, hogy „egy törvény nem hozhat létre más kategóriájú jogszabályt, illetve nem ruházhat fel más típusú jogi aktust a saját rendelkezései külső joghatással bíró értelmezésére, beillesztésére, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására.” Ezen elvnek a közvállalkozások átalakítására való alkalmazását jogi szerzők is elismerik (50). Portugália továbbá hivatkozik az Alkotmánybíróság több ítéletére, amelyek megerősítik azt az értelmezést, miszerint valamely törvény értelmezése csak másik törvénnyel lehetséges (51), a jogi aktusok hierarchiájában eltérő vagy alacsonyabb rangú jogi aktussal nem.

| (83) | Portugália kifejtette, hogy az RTP 21/92. sz. törvénnyel történő részvénytársasággá alakítását a portugál jog általános rendszerének megfelelően hajtották végre, és annak közjegyzői okirat formájában történő, egyszerű magánjogi végrehajtása nem lett volna jogszerű. Portugália számos példát említ más olyan közvállalkozásokra, amelyeket jogszabály útján alakítottak részvénytársasággá. (52) |
| --- | --- |

(83)

Portugália kifejtette, hogy az RTP 21/92. sz. törvénnyel történő részvénytársasággá alakítását a portugál jog általános rendszerének megfelelően hajtották végre, és annak közjegyzői okirat formájában történő, egyszerű magánjogi végrehajtása nem lett volna jogszerű. Portugália számos példát említ más olyan közvállalkozásokra, amelyeket jogszabály útján alakítottak részvénytársasággá. (52)

| (84) | Portugália az 1976. április 8-i 267/76. sz. törvényerejű rendeletre hivatkozik, amely elsőként létrehozta a közvállalkozásokra vonatkozó általános rendszert. Ez a törvényerejű rendelet kimondta, hogy közvállalkozást kizárólag törvényerejű rendelettel lehet létrehozni, amelynek jóvá kell hagynia a vállalat alapszabályát. Ez az alapszabály későbbi módosításaira is alkalmazandó. |
| --- | --- |

(84)

Portugália az 1976. április 8-i 267/76. sz. törvényerejű rendeletre hivatkozik, amely elsőként létrehozta a közvállalkozásokra vonatkozó általános rendszert. Ez a törvényerejű rendelet kimondta, hogy közvállalkozást kizárólag törvényerejű rendelettel lehet létrehozni, amelynek jóvá kell hagynia a vállalat alapszabályát. Ez az alapszabály későbbi módosításaira is alkalmazandó.

| (85) | Portugália emellett említi az 1988. július 20-i 84/88. sz. törvényt (lásd e határozat (25) preambulumbekezdését), amely előírta, hogy a közvállalkozások részvénytársasággá alakításához törvényerejű rendeletre van szükség, és hogy e rendeletnek a közvállalkozás alapszabályát is jóvá kell hagynia. Portugália ennélfogva megállapítja, hogy az RTP 1992. évi átalakítása először is kizárólag törvényerejű rendelet útján történhetett, és másodszor annak alapszabályát is csak törvényben lehetett jóváhagyni, közjegyzői okirattal nem. |
| --- | --- |

(85)

Portugália emellett említi az 1988. július 20-i 84/88. sz. törvényt (lásd e határozat (25) preambulumbekezdését), amely előírta, hogy a közvállalkozások részvénytársasággá alakításához törvényerejű rendeletre van szükség, és hogy e rendeletnek a közvállalkozás alapszabályát is jóvá kell hagynia. Portugália ennélfogva megállapítja, hogy az RTP 1992. évi átalakítása először is kizárólag törvényerejű rendelet útján történhetett, és másodszor annak alapszabályát is csak törvényben lehetett jóváhagyni, közjegyzői okirattal nem.

| (86) | Ezenfelül az 1990. szeptember 7-i 58/90. sz. törvény értelmében a televíziós közszolgálatot csak állami szervek kizárólagos vagy többségi tulajdonában álló üzemeltetők nyújthatják, és az ilyen üzemeltetők alapszabályát törvényerejű rendelettel kell jóváhagyni. |
| --- | --- |

(86)

Ezenfelül az 1990. szeptember 7-i 58/90. sz. törvény értelmében a televíziós közszolgálatot csak állami szervek kizárólagos vagy többségi tulajdonában álló üzemeltetők nyújthatják, és az ilyen üzemeltetők alapszabályát törvényerejű rendelettel kell jóváhagyni.

| (87) | A „cégbejegyzési illetékek” tekintetében Portugália megjegyzi, hogy noha a 21/92. sz. törvény által jóváhagyott alapszabály bejegyzése mentesült az ilyen illetékek alól, a bejegyzéssel kapcsolatos alakiságokat ettől függetlenül „hivatalból” kellett elvégezni. A bejegyzéssel kapcsolatos alakiságokat azért ítélték szükségesnek, mert a Cégnyilvántartási Törvénykönyv (Código do Registo Comercial) előírja a vállalatokkal kapcsolatos jogi aktusok nyilvántartásba vételét és közzétételét. Portugália szerint a cégbejegyzési illetékek értéke 11 000 conto (53), amely 11 000 000 PTE-nek felel meg. |
| --- | --- |

(87)

A „cégbejegyzési illetékek” tekintetében Portugália megjegyzi, hogy noha a 21/92. sz. törvény által jóváhagyott alapszabály bejegyzése mentesült az ilyen illetékek alól, a bejegyzéssel kapcsolatos alakiságokat ettől függetlenül „hivatalból” kellett elvégezni. A bejegyzéssel kapcsolatos alakiságokat azért ítélték szükségesnek, mert a Cégnyilvántartási Törvénykönyv (Código do Registo Comercial) előírja a vállalatokkal kapcsolatos jogi aktusok nyilvántartásba vételét és közzétételét. Portugália szerint a cégbejegyzési illetékek értéke 11 000 conto (53), amely 11 000 000 PTE-nek felel meg.

| (88) | Ami a közzétételi követelményt illeti, Portugália hangsúlyozza, hogy mivel az RTP alapszabályát az azt jóváhagyó 21/92. sz. törvény mellékleteként a Köztársasági Közlönyben közzétették, ez a követelmény teljesült. |
| --- | --- |

(88)

Ami a közzétételi követelményt illeti, Portugália hangsúlyozza, hogy mivel az RTP alapszabályát az azt jóváhagyó 21/92. sz. törvény mellékleteként a Köztársasági Közlönyben közzétették, ez a követelmény teljesült.

| (89) | A SIC-nek a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdésére vonatkozó észrevételei tekintetében Portugália közölte, hogy a portugál jogalkotó nem tartott fenn különleges adókedvezményt a közvállalkozásoknak a vállalkozások átalakulási vagy szerkezetátalakítási műveletei esetére. A mentesség a 404/90. sz. törvényerejű rendeleten alapult. Portugália érvelése szerint az RTP az 1992. évi átalakuláson kívül a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése alapján nem részesült a cégbejegyzési illetékek megfizetése alóli mentességben. Portugália úgy véli továbbá, hogy a 21/92. sz. törvény 11. cikke (2) bekezdésének az illetékek megfizetése alóli állandó mentességként történő értelmezése egy nyelvi félreértésből fakad. A 11. cikk (2) bekezdése ahelyett, hogy a törvényerejű rendeletet a „helyzet” (azaz az 1992. évi átalakulás, utólagos kiemelés) szabályos lebonyolításához szükséges összes jogi célra és jogcímként alkalmasnak minősítette volna, úgy rendelkezett, hogy az RTP mentesül a földhivatali nyilvántartásban szereplő jogi aktusokat törvényerőre emelő illetékek és díjak alól. Ez Portugália szerint azt jelentette, hogy az RTP az 1992. évi átalakításhoz kapcsolódó műveleteken kívül nem mentesült a cégbejegyzési illetékek megfizetése alól, az 1992. évi átalakulást érintő díjak kivételével. Portugália dokumentumokkal igazolta, hogy az RTP számos alkalommal fizetett cégbejegyzési illetéket. |
| --- | --- |

(89)

A SIC-nek a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdésére vonatkozó észrevételei tekintetében Portugália közölte, hogy a portugál jogalkotó nem tartott fenn különleges adókedvezményt a közvállalkozásoknak a vállalkozások átalakulási vagy szerkezetátalakítási műveletei esetére. A mentesség a 404/90. sz. törvényerejű rendeleten alapult. Portugália érvelése szerint az RTP az 1992. évi átalakuláson kívül a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése alapján nem részesült a cégbejegyzési illetékek megfizetése alóli mentességben. Portugália úgy véli továbbá, hogy a 21/92. sz. törvény 11. cikke (2) bekezdésének az illetékek megfizetése alóli állandó mentességként történő értelmezése egy nyelvi félreértésből fakad. A 11. cikk (2) bekezdése ahelyett, hogy a törvényerejű rendeletet a „helyzet” (azaz az 1992. évi átalakulás, utólagos kiemelés) szabályos lebonyolításához szükséges összes jogi célra és jogcímként alkalmasnak minősítette volna, úgy rendelkezett, hogy az RTP mentesül a földhivatali nyilvántartásban szereplő jogi aktusokat törvényerőre emelő illetékek és díjak alól. Ez Portugália szerint azt jelentette, hogy az RTP az 1992. évi átalakításhoz kapcsolódó műveleteken kívül nem mentesült a cégbejegyzési illetékek megfizetése alól, az 1992. évi átalakulást érintő díjak kivételével. Portugália dokumentumokkal igazolta, hogy az RTP számos alkalommal fizetett cégbejegyzési illetéket.

| (90) | Portugália azt állítja, hogy a társadalombiztosítás és az RTP között a tartozás átütemezéséről és a kamatok és bírságok elengedéséről kötött eredeti megállapodás előzményei a túlmunka díjazását terhelő kötelező társadalombiztosítási járulékokról szóló 12/83. sz. végrehajtási rendelet alkotmányossága körüli jogvitához nyúlnak vissza. A megállapodás elismerte az RTP értelmezését, amely szerint a díjazás után nem kell társadalombiztosítási járulékot fizetni, és ezt egy adószakértő is megerősítette. |
| --- | --- |

(90)

Portugália azt állítja, hogy a társadalombiztosítás és az RTP között a tartozás átütemezéséről és a kamatok és bírságok elengedéséről kötött eredeti megállapodás előzményei a túlmunka díjazását terhelő kötelező társadalombiztosítási járulékokról szóló 12/83. sz. végrehajtási rendelet alkotmányossága körüli jogvitához nyúlnak vissza. A megállapodás elismerte az RTP értelmezését, amely szerint a díjazás után nem kell társadalombiztosítási járulékot fizetni, és ezt egy adószakértő is megerősítette.

| (91) | Másodsorban Portugália azt állítja, hogy e megállapodásnak a portugál kormány általi formális engedélyezése nem biztosított különleges pénzügyi előnyt az RTP számára egyéb, a 411/91. sz. törvényerejű rendelet értelmében hasonló helyzetű vállalkozásokkal szemben. Portugália kijelenti, hogy a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontja alóli eltérés érvényes az RTP-re, amennyiben az RTP a kormány által 1977-ben kinevezett közigazgatási bizottság irányítása alatt állami beavatkozás tárgyát képezte és különböző átalakulásokon ment keresztül (54). Portugália véleménye szerint az eltérés általános jellegét emeli ki az a tény, hogy a 411/91. sz. törvény alapján az egyik érdekelt féllel megállapodás is létrejött. |
| --- | --- |

(91)

Másodsorban Portugália azt állítja, hogy e megállapodásnak a portugál kormány általi formális engedélyezése nem biztosított különleges pénzügyi előnyt az RTP számára egyéb, a 411/91. sz. törvényerejű rendelet értelmében hasonló helyzetű vállalkozásokkal szemben. Portugália kijelenti, hogy a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontja alóli eltérés érvényes az RTP-re, amennyiben az RTP a kormány által 1977-ben kinevezett közigazgatási bizottság irányítása alatt állami beavatkozás tárgyát képezte és különböző átalakulásokon ment keresztül (54). Portugália véleménye szerint az eltérés általános jellegét emeli ki az a tény, hogy a 411/91. sz. törvény alapján az egyik érdekelt féllel megállapodás is létrejött.

| (92) | A kölcsönt illetően Portugália közölte, hogy a kölcsönhöz kötött technikai feltételek előírták, hogy a pénzügyi művelet után a piaci feltételek szerint számított kamatok járnak. |
| --- | --- |

(92)

A kölcsönt illetően Portugália közölte, hogy a kölcsönhöz kötött technikai feltételek előírták, hogy a pénzügyi művelet után a piaci feltételek szerint számított kamatok járnak.

| (93) | Portugália azzal érvelt, hogy az 1994–1998-as időszak tőkeinjekciói – a kompenzációs támogatások kifizetésével együtt – a televíziós közszolgálati költségek finanszírozásának eszközéül szolgáltak. |
| --- | --- |

(93)

Portugália azzal érvelt, hogy az 1994–1998-as időszak tőkeinjekciói – a kompenzációs támogatások kifizetésével együtt – a televíziós közszolgálati költségek finanszírozásának eszközéül szolgáltak.

| (94) | Portugália szerint az RTP közszolgálati költségeinek kompenzálására kiválasztott finanszírozási modell nem bizonyult megfelelőnek, és kereskedelmi hiányhoz vezetett. Először is a kompenzációs támogatásokat mindig a televíziós közszolgálat valós finanszírozási szükségletei alatt kalkulálták. Másodsorban ezeket a költségtérítéseket Portugália rendszeresen késve fizette. Ezért az RTP arra kényszerült, hogy banki finanszírozást vegyen igénybe annak érdekében, hogy működési költségeit fedezni tudja, de a kamatokat és az amortizációs költségeket nem tudta belevenni a közszolgálati költségek kalkulációjába. Harmadsorban az RTP-nek a támogatások után az államnak hozzáadottérték-adót (héa) kellett fizetnie, ezáltal csökkent a kompenzációs támogatások nettó összege. |
| --- | --- |

(94)

Portugália szerint az RTP közszolgálati költségeinek kompenzálására kiválasztott finanszírozási modell nem bizonyult megfelelőnek, és kereskedelmi hiányhoz vezetett. Először is a kompenzációs támogatásokat mindig a televíziós közszolgálat valós finanszírozási szükségletei alatt kalkulálták. Másodsorban ezeket a költségtérítéseket Portugália rendszeresen késve fizette. Ezért az RTP arra kényszerült, hogy banki finanszírozást vegyen igénybe annak érdekében, hogy működési költségeit fedezni tudja, de a kamatokat és az amortizációs költségeket nem tudta belevenni a közszolgálati költségek kalkulációjába. Harmadsorban az RTP-nek a támogatások után az államnak hozzáadottérték-adót (héa) kellett fizetnie, ezáltal csökkent a kompenzációs támogatások nettó összege.

| (95) | Portugália kijelenti, hogy: i. az adómentességek (azaz a közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség); ii. a televízióműsor-terjesztő hálózat használata után kivetett adó megfizetéséhez biztosított könnyítések; iii. a társadalombiztosítás felé fennálló tartozás átütemezése; iv. a műsorterjesztő hálózat átruházásáért teljesített kifizetés; v. a filmművészet támogatásáról szóló jegyzőkönyv; és vi. az RTP által 1998-ban kapott kölcsön nem tartozik bele az állami támogatás fogalmába. Ami a többi támogatás összeegyeztethetőségét illeti, Portugália azzal érvelt, hogy azokat a közszolgálati költségek kompenzációjának, nem pedig állami támogatásnak kell tekinteni (55) vagy, alternatív megoldásként, azoknak az uniós jogszabályokkal való összeegyeztethetőségét az EK-Szerződés 86. cikkének 2. bekezdése (jelenleg az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése) szerint kell értékelni. |
| --- | --- |

(95)

Portugália kijelenti, hogy: i. az adómentességek (azaz a közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség); ii. a televízióműsor-terjesztő hálózat használata után kivetett adó megfizetéséhez biztosított könnyítések; iii. a társadalombiztosítás felé fennálló tartozás átütemezése; iv. a műsorterjesztő hálózat átruházásáért teljesített kifizetés; v. a filmművészet támogatásáról szóló jegyzőkönyv; és vi. az RTP által 1998-ban kapott kölcsön nem tartozik bele az állami támogatás fogalmába. Ami a többi támogatás összeegyeztethetőségét illeti, Portugália azzal érvelt, hogy azokat a közszolgálati költségek kompenzációjának, nem pedig állami támogatásnak kell tekinteni (55) vagy, alternatív megoldásként, azoknak az uniós jogszabályokkal való összeegyeztethetőségét az EK-Szerződés 86. cikkének 2. bekezdése (jelenleg az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése) szerint kell értékelni.

| (96) | A túlkompenzáció számításával kapcsolatban Portugália a következőkkel érvelt:






  a) | 1996-ban az RTP 2 működési költségeinek visszatéríthető közszolgálati költségként való feltüntetése az új közszolgáltatási szerződésen alapult, amelynek értelmében az RTP 2 működési költségeivel kapcsolatos kompenzáció a szerződés szerint 1996. január 1-jétől esedékes (56); |
| --- | --- | --- |

(96)

A túlkompenzáció számításával kapcsolatban Portugália a következőkkel érvelt:

a)

1996-ban az RTP 2 működési költségeinek visszatéríthető közszolgálati költségként való feltüntetése az új közszolgáltatási szerződésen alapult, amelynek értelmében az RTP 2 működési költségeivel kapcsolatos kompenzáció a szerződés szerint 1996. január 1-jétől esedékes (56);

| b) | a 20 000 millió PTE kölcsön nem tekintendő kompenzációnak, hiszen juttatása a piaci feltételek szerint történt; |
| --- | --- |

b)

a 20 000 millió PTE kölcsön nem tekintendő kompenzációnak, hiszen juttatása a piaci feltételek szerint történt;

| c) | a tőkeemelések célja nem egyszerűen a visszatéríthető közszolgálati költségek pénzügyi kompenzációja, hanem a beruházások finanszírozása is volt. Az állam – mint részvényes – részvételi kötelezettsége a szükségesnek minősülő beruházások finanszírozásában a közszolgáltatási szerződésekből ered (57); |
| --- | --- |

c)

a tőkeemelések célja nem egyszerűen a visszatéríthető közszolgálati költségek pénzügyi kompenzációja, hanem a beruházások finanszírozása is volt. Az állam – mint részvényes – részvételi kötelezettsége a szükségesnek minősülő beruházások finanszírozásában a közszolgáltatási szerződésekből ered (57);

| d) | a kompenzációs kifizetések héakötelesek voltak, ezáltal az RTP által kapott nettó összeg kisebb volt; |
| --- | --- |

d)

a kompenzációs kifizetések héakötelesek voltak, ezáltal az RTP által kapott nettó összeg kisebb volt;

| e) | az új közszolgáltatási szerződés értelmében a közszolgálati költségek kizárólag az előirányzott költségvetés erejéig téríthetők vissza. |
| --- | --- |

e)

az új közszolgáltatási szerződés értelmében a közszolgálati költségek kizárólag az előirányzott költségvetés erejéig téríthetők vissza.

A fentiekre tekintettel Portugália arra a következtetésre jutott, hogy az RTP javára a közszolgálati kötelezettsége fejében adott pénzügyi kompenzáció nem minősíthető túlzottnak vagy nem megfelelőnek.

| (97) | A külső könyvvizsgálatok hiányát illetően Portugália úgy véli, hogy a Bizottság már korábban kifejtette az RTP – többek között az 1992–1998 közötti időszakban fennálló – pénzügyi helyzetére vonatkozó álláspontját, és az E 14/05. sz., illetve az NN 31/06. sz. ügyben hozott 2006. évi határozataiban nem írta elő a közszolgálat külső könyvvizsgálatát, és e határozatokat Bíróság előtt nem támadták meg. Portugália szerint a Bizottság az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatában különösen figyelembe vette a Számvevőszék 8/2002 sz. jelentését. Hangsúlyozza továbbá, hogy az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatában a Bizottság megállapította, hogy az 1992 és 1998 közötti időszakban az RTP rossz pénzügyi helyzete a közszolgálati tevékenységének tartós alulfinanszírozásából fakadt. Az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatban a Bizottság megállapításait egy külső jelentésre, mégpedig a PricewaterhouseCoopers 2005. évi jelentésére, valamint az RTP külső könyvvizsgáló által ellenőrzött éves beszámolóira alapozta; Portugália szerint egyedül ezek a beszámolók relevánsak. |
| --- | --- |

(97)

A külső könyvvizsgálatok hiányát illetően Portugália úgy véli, hogy a Bizottság már korábban kifejtette az RTP – többek között az 1992–1998 közötti időszakban fennálló – pénzügyi helyzetére vonatkozó álláspontját, és az E 14/05. sz., illetve az NN 31/06. sz. ügyben hozott 2006. évi határozataiban nem írta elő a közszolgálat külső könyvvizsgálatát, és e határozatokat Bíróság előtt nem támadták meg. Portugália szerint a Bizottság az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatában különösen figyelembe vette a Számvevőszék 8/2002 sz. jelentését. Hangsúlyozza továbbá, hogy az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatában a Bizottság megállapította, hogy az 1992 és 1998 közötti időszakban az RTP rossz pénzügyi helyzete a közszolgálati tevékenységének tartós alulfinanszírozásából fakadt. Az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatban a Bizottság megállapításait egy külső jelentésre, mégpedig a PricewaterhouseCoopers 2005. évi jelentésére, valamint az RTP külső könyvvizsgáló által ellenőrzött éves beszámolóira alapozta; Portugália szerint egyedül ezek a beszámolók relevánsak.

| (98) | Portugália emellett megismétli, hogy az 1993 és 1998 között készült közszolgálati beszámolókat az RTP vállalati könyvvizsgálói ellenőrizték (58). Ugyanakkor Portugália később benyújtotta az 1992 és 1998 között készült közszolgálati beszámolók külső könyvvizsgálati eredményeit, valamint az említett évek mindegyikét magában foglaló végleges összefoglaló jelentést. A külső könyvvizsgálatot az Entidade Reguladora para a Comunicação Social, ERC független médiahatóság szervezte, amely a külső könyvvizsgálat elvégzésére a Pedro Roque (59) külső könyvvizsgáló céget kérte fel. |
| --- | --- |

(98)

Portugália emellett megismétli, hogy az 1993 és 1998 között készült közszolgálati beszámolókat az RTP vállalati könyvvizsgálói ellenőrizték (58). Ugyanakkor Portugália később benyújtotta az 1992 és 1998 között készült közszolgálati beszámolók külső könyvvizsgálati eredményeit, valamint az említett évek mindegyikét magában foglaló végleges összefoglaló jelentést. A külső könyvvizsgálatot az Entidade Reguladora para a Comunicação Social, ERC független médiahatóság szervezte, amely a külső könyvvizsgálat elvégzésére a Pedro Roque (59) külső könyvvizsgáló céget kérte fel.

| (99) | Portugália a SIC konkrét szempontokat érintő egyes állításaira részletesebben reagált. A SIC azon állítását illetően, hogy a BDO Binder jelentése szerint hiányzott a véleményező bizottság véleménye, Portugália hangsúlyozza, hogy ez a vélemény nem foglalkozott az RTP közszolgálati beszámolójával. Noha a korábbi közszolgáltatási szerződés alapján indokolt volt, hogy az említett szerv véleményt készít, ez azonban nem vált jogilag kötelező erejű követelménnyé. Hasonlóképpen az új közszolgáltatási szerződés sem írta elő, hogy a bizottság véleményezze a közszolgálati beszámolót. |
| --- | --- |

(99)

Portugália a SIC konkrét szempontokat érintő egyes állításaira részletesebben reagált. A SIC azon állítását illetően, hogy a BDO Binder jelentése szerint hiányzott a véleményező bizottság véleménye, Portugália hangsúlyozza, hogy ez a vélemény nem foglalkozott az RTP közszolgálati beszámolójával. Noha a korábbi közszolgáltatási szerződés alapján indokolt volt, hogy az említett szerv véleményt készít, ez azonban nem vált jogilag kötelező erejű követelménnyé. Hasonlóképpen az új közszolgáltatási szerződés sem írta elő, hogy a bizottság véleményezze a közszolgálati beszámolót.

| (100) | Ami a SIC azon állítását illeti, hogy a BDO Binder 1998. évre vonatkozó jelentése mintegy 53 millió EUR értékű tárgyi eszközt említ, noha az ilyen eszközök leltárja nem létezett, Portugália megerősítette, hogy az ezekhez kapcsolódó beruházásokat elvégezték. Az, hogy ezeket az eszközöket eredetileg nem vették nyilvántartásba (noha 4 millió EUR kivételével ezek értékét később meg tudták határozni, és utólagos leltár készült róluk), nem jelenti azt, hogy nem került sor beruházásra. A külső könyvvizsgáló megerősítette a mérlegek és a számadatok, valamint a harmadik felekkel folytatott tranzakciók hitelességét. |
| --- | --- |

(100)

Ami a SIC azon állítását illeti, hogy a BDO Binder 1998. évre vonatkozó jelentése mintegy 53 millió EUR értékű tárgyi eszközt említ, noha az ilyen eszközök leltárja nem létezett, Portugália megerősítette, hogy az ezekhez kapcsolódó beruházásokat elvégezték. Az, hogy ezeket az eszközöket eredetileg nem vették nyilvántartásba (noha 4 millió EUR kivételével ezek értékét később meg tudták határozni, és utólagos leltár készült róluk), nem jelenti azt, hogy nem került sor beruházásra. A külső könyvvizsgáló megerősítette a mérlegek és a számadatok, valamint a harmadik felekkel folytatott tranzakciók hitelességét.

| (101) | Ami a SIC azon állítását illeti, hogy a BDO Binder 1998. évre vonatkozó jelentése szerint túllépték a hirdetési időkeretet, Portugália felhívta a figyelmet arra, hogy ez semmilyen módon nem vonja maga után a pénzügyi kompenzáció csökkentését. Ennek az az oka, hogy az RTP-nek a hirdetési időkeretek túllépéséből származó bevétele messze elmaradt az adott évi finanszírozási hiány összegétől. Portugália mindenesetre megerősítette, hogy a finanszírozási igények, azaz a közszolgálati kötelezettségek teljesítéséhez szükséges költségtérítés kiszámításakor az összes hirdetési bevételt figyelembe vették (ideértve a hirdetési időkeretek túllépéséből származó bevételeket is). |
| --- | --- |

(101)

Ami a SIC azon állítását illeti, hogy a BDO Binder 1998. évre vonatkozó jelentése szerint túllépték a hirdetési időkeretet, Portugália felhívta a figyelmet arra, hogy ez semmilyen módon nem vonja maga után a pénzügyi kompenzáció csökkentését. Ennek az az oka, hogy az RTP-nek a hirdetési időkeretek túllépéséből származó bevétele messze elmaradt az adott évi finanszírozási hiány összegétől. Portugália mindenesetre megerősítette, hogy a finanszírozási igények, azaz a közszolgálati kötelezettségek teljesítéséhez szükséges költségtérítés kiszámításakor az összes hirdetési bevételt figyelembe vették (ideértve a hirdetési időkeretek túllépéséből származó bevételeket is).

| (102) | Portugália azt állítja, hogy ebben a határozatban nem kell figyelembe venni a portugál Számvevőszék 8/2002 sz. jelentését, mivel a Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítélete mindössze a közszolgálati beszámolókban foglalt információk objektív hiányosságát állapította meg, amely beszámolókhoz nem csatoltak könyvvizsgálói jelentést. Portugália hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék 8/2002 sz. jelentése csak az 1997–2000 közötti éveket érinti, és nem terjed ki a jelenlegi vizsgálat által felölelt időszak egészére. Az 1993 és 1997 közötti éveket a jelentés kizárólag az RTP pénzügyi helyzetének és átszervezési igényeinek általános ismertetése céljából említi, ezek azonban nem képezik a jelentés érdemi tárgyát. A jelentés célja, hogy értékelje az RTP vezetését, az állam mint részvényes szerepét és a közszolgálati műsorszolgáltatás biztosítását.
  Portugália azt állítja, hogy a Számvevőszék túllépte az állami pénzeszközök ellenőrzésére szóló hatáskörét, és ehelyett a közkiadások eredményességét és költséghatékonyságát vizsgálta. Portugália véleménye szerint a jelentés kizárólag abból a szempontból bír jelentőséggel, hogy a vállalat független könyvvizsgálataként alátámasztotta Portugália beszámolóit, és nem tárt fel jogsértést. Portugália kijelenti, hogy a Bizottságnak e határozatában a 8/2002 sz. ellenőrzési jelentés helyett a Számvevőszék 20/98 sz. jelentését kellene figyelembe vennie, mivel a 20/98 sz. jelentés az RTP 1994 és 1996 között fennálló gazdasági és pénzügyi helyzetével foglalkozik. A 20/98. sz. ellenőrzési jelentés megállapította, hogy az új közszolgáltatási szerződés a korábbi közszolgáltatási szerződésnél világosabban meghatározza a közszolgálat finanszírozása során alkalmazandó kritériumokat, amit a későbbi 8/2002 sz. jelentés megkérdőjelez. |
| --- | --- |

(102)

Portugália azt állítja, hogy ebben a határozatban nem kell figyelembe venni a portugál Számvevőszék 8/2002 sz. jelentését, mivel a Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítélete mindössze a közszolgálati beszámolókban foglalt információk objektív hiányosságát állapította meg, amely beszámolókhoz nem csatoltak könyvvizsgálói jelentést. Portugália hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék 8/2002 sz. jelentése csak az 1997–2000 közötti éveket érinti, és nem terjed ki a jelenlegi vizsgálat által felölelt időszak egészére. Az 1993 és 1997 közötti éveket a jelentés kizárólag az RTP pénzügyi helyzetének és átszervezési igényeinek általános ismertetése céljából említi, ezek azonban nem képezik a jelentés érdemi tárgyát. A jelentés célja, hogy értékelje az RTP vezetését, az állam mint részvényes szerepét és a közszolgálati műsorszolgáltatás biztosítását.

Portugália azt állítja, hogy a Számvevőszék túllépte az állami pénzeszközök ellenőrzésére szóló hatáskörét, és ehelyett a közkiadások eredményességét és költséghatékonyságát vizsgálta. Portugália véleménye szerint a jelentés kizárólag abból a szempontból bír jelentőséggel, hogy a vállalat független könyvvizsgálataként alátámasztotta Portugália beszámolóit, és nem tárt fel jogsértést. Portugália kijelenti, hogy a Bizottságnak e határozatában a 8/2002 sz. ellenőrzési jelentés helyett a Számvevőszék 20/98 sz. jelentését kellene figyelembe vennie, mivel a 20/98 sz. jelentés az RTP 1994 és 1996 között fennálló gazdasági és pénzügyi helyzetével foglalkozik. A 20/98. sz. ellenőrzési jelentés megállapította, hogy az új közszolgáltatási szerződés a korábbi közszolgáltatási szerződésnél világosabban meghatározza a közszolgálat finanszírozása során alkalmazandó kritériumokat, amit a későbbi 8/2002 sz. jelentés megkérdőjelez.

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (103) | Annak megállapításához, hogy a Portugália által az RTP javára nyújtott eseti támogatások a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatást jelentenek-e, a Bizottságnak állást kell foglalnia arról, hogy az említett támogatások:






  a) | nyújtója az állam-e, vagy azok állami forrásokból származnak-e; |
| --- | --- | --- |

(103)

Annak megállapításához, hogy a Portugália által az RTP javára nyújtott eseti támogatások a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatást jelentenek-e, a Bizottságnak állást kell foglalnia arról, hogy az említett támogatások:

a)

nyújtója az állam-e, vagy azok állami forrásokból származnak-e;

| b) | alkalmasak-e a verseny torzítására; |
| --- | --- |

b)

alkalmasak-e a verseny torzítására;

| c) | előnyben részesítenek-e bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését; |
| --- | --- |

c)

előnyben részesítenek-e bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését;

| d) | érintik-e a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

d)

érintik-e a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (104) | Az alábbiakban az 1998. évi kölcsön, a tartozás átütemezésére és a kamatok elengedésére vonatkozó megállapodás, valamint az 1994 és 1997 közötti tőkeinjekciók állami támogatás jellegét vizsgáljuk. Hasonlóképpen felmérjük, hogy a közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentességek érintettek-e állami forrásokat. |
| --- | --- |

(104)

Az alábbiakban az 1998. évi kölcsön, a tartozás átütemezésére és a kamatok elengedésére vonatkozó megállapodás, valamint az 1994 és 1997 közötti tőkeinjekciók állami támogatás jellegét vizsgáljuk. Hasonlóképpen felmérjük, hogy a közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentességek érintettek-e állami forrásokat.

| (105) | Állami források merülnek fel a közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség ügyében, mivel az adóbevétel-kiesés ugyanakkora, mint az állami forrás felhasználása adójellegű költségvetési kiadások formájában (60). |
| --- | --- |

(105)

Állami források merülnek fel a közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség ügyében, mivel az adóbevétel-kiesés ugyanakkora, mint az állami forrás felhasználása adójellegű költségvetési kiadások formájában (60).

| (106) | Ami a társadalombiztosítás felé fennálló tartozások átütemezését valamint a késedelmes fizetés után járó kamatokról való lemondást illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a társadalombiztosítás nem tekinthető vállalkozásnak. Nem végez gazdasági tevékenységet, mivel közintézmény, amelynek feladata a társadalombiztosítás rendszerének irányítása (61). Másrészről a tartozás átütemezésére az engedélyt nem maga a társadalombiztosítás adta meg, hanem a pénzügyi és társadalombiztosítási államtitkárok és a miniszterhelyettes helyettes államtitkárának közös rendelete. Ennek az engedélynek a megadásával az állam ténylegesen lemondott bevételekről, hiszen rendes körülmények között 1 206 millió PTE kamatbevételt kapott volna a függőben levő tartozás után. Következésképpen nyilvánvaló, hogy állami források kerültek bevonásra, és hogy a támogatás az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(106)

Ami a társadalombiztosítás felé fennálló tartozások átütemezését valamint a késedelmes fizetés után járó kamatokról való lemondást illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a társadalombiztosítás nem tekinthető vállalkozásnak. Nem végez gazdasági tevékenységet, mivel közintézmény, amelynek feladata a társadalombiztosítás rendszerének irányítása (61). Másrészről a tartozás átütemezésére az engedélyt nem maga a társadalombiztosítás adta meg, hanem a pénzügyi és társadalombiztosítási államtitkárok és a miniszterhelyettes helyettes államtitkárának közös rendelete. Ennek az engedélynek a megadásával az állam ténylegesen lemondott bevételekről, hiszen rendes körülmények között 1 206 millió PTE kamatbevételt kapott volna a függőben levő tartozás után. Következésképpen nyilvánvaló, hogy állami források kerültek bevonásra, és hogy a támogatás az államnak tudható be.

| (107) | Az RTP-nek juttatott tőkeemeléseket közvetlenül az állam juttatta, mégpedig állami költségvetésből. Következésképpen nyilvánvaló, hogy ezek a pénzösszegek az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami források voltak. |
| --- | --- |

(107)

Az RTP-nek juttatott tőkeemeléseket közvetlenül az állam juttatta, mégpedig állami költségvetésből. Következésképpen nyilvánvaló, hogy ezek a pénzösszegek az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami források voltak.

| (108) | A Bizottság nem tudja elfogadni Portugália azon kijelentését, hogy az RTP-nek nyújtott kölcsönben nem voltak érintettek állami források. Az állami források fogalma magában foglalja az állam által e célból kijelölt vagy létrehozott szervezeteknek biztosított előnyöket is (62). Az 1998. évi kölcsönszerződést az RTP és az Állami Hiteligazgatási Intézet által kezelt Köztartozás-rendezési Alap kötötte. Rendelet határozza meg, hogy az intézet a Pénzügyminisztérium hatásköre alá tartozik (63). Következésképpen megállapítható, hogy a Köztartozás-rendezési Alap által juttatott pénzeszközök állami forrásnak tekintendők. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság nem tudja elfogadni Portugália azon kijelentését, hogy az RTP-nek nyújtott kölcsönben nem voltak érintettek állami források. Az állami források fogalma magában foglalja az állam által e célból kijelölt vagy létrehozott szervezeteknek biztosított előnyöket is (62). Az 1998. évi kölcsönszerződést az RTP és az Állami Hiteligazgatási Intézet által kezelt Köztartozás-rendezési Alap kötötte. Rendelet határozza meg, hogy az intézet a Pénzügyminisztérium hatásköre alá tartozik (63). Következésképpen megállapítható, hogy a Köztartozás-rendezési Alap által juttatott pénzeszközök állami forrásnak tekintendők.

| (109) | Ez a támogatás közvetlenül az államnak tulajdonítható, tekintettel a társadalmi kommunikáció, a kincstár és a pénzügyi államtitkárok 1998. december 17-i közös rendeletére, amely megállapította a szerződés feltételeit. |
| --- | --- |

(109)

Ez a támogatás közvetlenül az államnak tulajdonítható, tekintettel a társadalmi kommunikáció, a kincstár és a pénzügyi államtitkárok 1998. december 17-i közös rendeletére, amely megállapította a szerződés feltételeit.

| (110) | A közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség: A közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség tekintetében meg kell határozni, hogy az intézkedés általános adómentességet biztosított-e, amelyből az RTP részesedett vagy kifejezetten az RTP-re volt-e érvényes. A Bizottság a következő preambulumbekezdésekben különbséget tesz a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt ideiglenes mentesség és a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt állandó mentesség között. |
| --- | --- |

(110)

A közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség: A közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség tekintetében meg kell határozni, hogy az intézkedés általános adómentességet biztosított-e, amelyből az RTP részesedett vagy kifejezetten az RTP-re volt-e érvényes. A Bizottság a következő preambulumbekezdésekben különbséget tesz a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt ideiglenes mentesség és a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt állandó mentesség között.

| (111) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szükséges közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség előnyt biztosított az RTP-nek azáltal, hogy mentesítette olyan költségek alól, amelyeket ellenkező esetben saját költségvetéséből kellett volna fedeznie. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szükséges közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség előnyt biztosított az RTP-nek azáltal, hogy mentesítette olyan költségek alól, amelyeket ellenkező esetben saját költségvetéséből kellett volna fedeznie.

| (112) | Az előny tárgyi szelektivitását indokolja továbbá az is, hogy abban a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése alapján nyilvánvalóan csak az RTP részesül. Ezen az sem változtat, hogy Portugália szerint az említett törvény megerősítheti egy általánosabb, nevezetesen a 84/88. sz. törvény alkalmazását. A 84/88. sz. törvény a közvállalkozásokra vonatkozik, és kimondja, hogy az ilyen vállalkozások törvényerejű rendelet útján alakíthatók részvénytársasággá. Mindazonáltal az a tény, hogy ez a törvény „a közvállalkozásokat általánosságban” említi, nem érinti azt a megállapítást, hogy a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése kifejezetten az RTP vállalat javára tárgyi szelektivitást biztosít. A kizárólag a közvállalkozásokra vonatkozó mentesség már önmagában is mindenképpen tárgyi szempontból szelektív intézkedésnek minősülne a vállalkozások e csoportja javára (szemben a magánvállalkozásokkal), amelybe az RTP is tartozik. |
| --- | --- |

(112)

Az előny tárgyi szelektivitását indokolja továbbá az is, hogy abban a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése alapján nyilvánvalóan csak az RTP részesül. Ezen az sem változtat, hogy Portugália szerint az említett törvény megerősítheti egy általánosabb, nevezetesen a 84/88. sz. törvény alkalmazását. A 84/88. sz. törvény a közvállalkozásokra vonatkozik, és kimondja, hogy az ilyen vállalkozások törvényerejű rendelet útján alakíthatók részvénytársasággá. Mindazonáltal az a tény, hogy ez a törvény „a közvállalkozásokat általánosságban” említi, nem érinti azt a megállapítást, hogy a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése kifejezetten az RTP vállalat javára tárgyi szelektivitást biztosít. A kizárólag a közvállalkozásokra vonatkozó mentesség már önmagában is mindenképpen tárgyi szempontból szelektív intézkedésnek minősülne a vállalkozások e csoportja javára (szemben a magánvállalkozásokkal), amelybe az RTP is tartozik.

| (113) | Nem tartozik azonban az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett tárgyi szelektivitás fogalmába az az állami intézkedés, amely bár tárgyi szempontból szelektív, nem tér el a rendszer rendes alkalmazásától, hanem ellenkezőleg, illeszkedik abba (64). Ennélfogva meg kell vizsgálni, hogy az az intézkedés, amelynek keretében az RTP közvállalkozást jogszabály útján részvénytársasággá alakították át, összeegyeztethető volt-e a portugál jogrendszer jellegével és szerkezetével, vagy hogy az RTP átalakítása során azért választották-e a jogszabály alkalmazását, hogy a többi vállalkozással szemben előnyt biztosítsanak az RTP számára. A Bíróság ítéletében követett megközelítéssel összhangban a Bizottság az alábbiakban különbséget tesz egyrészről a közjegyzői díjak alóli és másrészről a cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség között (65). |
| --- | --- |

(113)

Nem tartozik azonban az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett tárgyi szelektivitás fogalmába az az állami intézkedés, amely bár tárgyi szempontból szelektív, nem tér el a rendszer rendes alkalmazásától, hanem ellenkezőleg, illeszkedik abba (64). Ennélfogva meg kell vizsgálni, hogy az az intézkedés, amelynek keretében az RTP közvállalkozást jogszabály útján részvénytársasággá alakították át, összeegyeztethető volt-e a portugál jogrendszer jellegével és szerkezetével, vagy hogy az RTP átalakítása során azért választották-e a jogszabály alkalmazását, hogy a többi vállalkozással szemben előnyt biztosítsanak az RTP számára. A Bíróság ítéletében követett megközelítéssel összhangban a Bizottság az alábbiakban különbséget tesz egyrészről a közjegyzői díjak alóli és másrészről a cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség között (65).

| (114) | A közjegyzői okiratba foglalás és a közjegyzői díjak alóli mentesség: A Bizottság megállapítja, hogy az RTP-nek a közjegyzői okiratba foglalás helyett jogszabály útján történő részvénytársasággá alakítása és alapszabályának ilyen módon történő jóváhagyása megfelel a portugál jogrendszer szerkezetének és jellegének. A részvénytársasággá történő átalakítás célja az volt, hogy az RTP-t rugalmasabb társasági formával ruházza fel, és ezáltal a magánüzemeltetőkkel azonos feltételeket biztosítson számára. Az a tény, hogy az átalakítást közjegyzői okiratba foglalás helyett jogszabály útján hajtották végre, nem a közjegyzői okiratba foglalási követelmény megkerülésére tett kísérlet volt, hanem a portugál jog azon általános elvéből fakadt, hogy jogi aktus kizárólag egyenértékű jogi aktussal módosítható. |
| --- | --- |

(114)

A közjegyzői okiratba foglalás és a közjegyzői díjak alóli mentesség: A Bizottság megállapítja, hogy az RTP-nek a közjegyzői okiratba foglalás helyett jogszabály útján történő részvénytársasággá alakítása és alapszabályának ilyen módon történő jóváhagyása megfelel a portugál jogrendszer szerkezetének és jellegének. A részvénytársasággá történő átalakítás célja az volt, hogy az RTP-t rugalmasabb társasági formával ruházza fel, és ezáltal a magánüzemeltetőkkel azonos feltételeket biztosítson számára. Az a tény, hogy az átalakítást közjegyzői okiratba foglalás helyett jogszabály útján hajtották végre, nem a közjegyzői okiratba foglalási követelmény megkerülésére tett kísérlet volt, hanem a portugál jog azon általános elvéből fakadt, hogy jogi aktus kizárólag egyenértékű jogi aktussal módosítható.

| (115) | A „jogi aktusok megfelelőségének” elve értelmében egy jogszabály hatályon kívül helyezése, felfüggesztése vagy módosítása csak a létesítő jogi aktussal azonos rangú jogi aktus útján lehetséges, a jogszabályi hierarchiában alacsonyabb szinten álló aktussal nem. Ezt az elvet 1982-ben, tehát jóval az RTP 1992. évi átalakítását megelőzően illesztették be a portugál Alkotmányba. A portugál Alkotmány 115. cikkének (5) bekezdése az RTP átalakításának idején hatályos formájában kimondta, hogy egy törvény: „nem hozhat létre más kategóriájú jogszabályt, illetve nem ruházhat fel más típusú jogi aktust a saját rendelkezései olyan jellegű értelmezésére, beillesztésére, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására, amellyel harmadik felekre joghatást gyakorol.” Az RTP-t 1975-ben jogszabályi úton, nevezetesen a 674-D/75. sz. törvényerejű rendelettel államosították, ezért jogi formájának újabb módosítására kizárólag törvényerejű rendelet, illetve a törvényerejű rendelettel azonos vagy magasabb rangú jogszabály útján kerülhetett sor. Nincs arra utaló jel sem, hogy az RTP 1975. évi eredeti államosítását a magánjog hatálya alá tartozó vállalatokra alkalmazandó szabályok megkerülése indokolta volna, és hogy ez előnyt biztosított volna a vállalat számára. |
| --- | --- |

(115)

A „jogi aktusok megfelelőségének” elve értelmében egy jogszabály hatályon kívül helyezése, felfüggesztése vagy módosítása csak a létesítő jogi aktussal azonos rangú jogi aktus útján lehetséges, a jogszabályi hierarchiában alacsonyabb szinten álló aktussal nem. Ezt az elvet 1982-ben, tehát jóval az RTP 1992. évi átalakítását megelőzően illesztették be a portugál Alkotmányba. A portugál Alkotmány 115. cikkének (5) bekezdése az RTP átalakításának idején hatályos formájában kimondta, hogy egy törvény: „nem hozhat létre más kategóriájú jogszabályt, illetve nem ruházhat fel más típusú jogi aktust a saját rendelkezései olyan jellegű értelmezésére, beillesztésére, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására, amellyel harmadik felekre joghatást gyakorol.” Az RTP-t 1975-ben jogszabályi úton, nevezetesen a 674-D/75. sz. törvényerejű rendelettel államosították, ezért jogi formájának újabb módosítására kizárólag törvényerejű rendelet, illetve a törvényerejű rendelettel azonos vagy magasabb rangú jogszabály útján kerülhetett sor. Nincs arra utaló jel sem, hogy az RTP 1975. évi eredeti államosítását a magánjog hatálya alá tartozó vállalatokra alkalmazandó szabályok megkerülése indokolta volna, és hogy ez előnyt biztosított volna a vállalat számára.

| (116) | Semmi nem utal arra, hogy az RTP átalakulása előtt hatályban lévő törvények (lásd e határozat (84)–(86) preambulumbekezdését) azt a célt szolgálták volna, hogy a magánjogi ügyletekre alkalmazandó közjegyzői okiratba foglalás (és a kapcsolódó költségek) elkerülése révén pénzügyi előnyt nyújtsanak a közvállalkozásoknak. Különösen, a közvállalkozások törvényerejű rendelet útján történő részvénytársasággá alakítását lehetővé tevő 84/88. sz. törvény tükrözte az adott időszakban hatályos alkotmányos és jogi elveket. |
| --- | --- |

(116)

Semmi nem utal arra, hogy az RTP átalakulása előtt hatályban lévő törvények (lásd e határozat (84)–(86) preambulumbekezdését) azt a célt szolgálták volna, hogy a magánjogi ügyletekre alkalmazandó közjegyzői okiratba foglalás (és a kapcsolódó költségek) elkerülése révén pénzügyi előnyt nyújtsanak a közvállalkozásoknak. Különösen, a közvállalkozások törvényerejű rendelet útján történő részvénytársasággá alakítását lehetővé tevő 84/88. sz. törvény tükrözte az adott időszakban hatályos alkotmányos és jogi elveket.

| (117) | Következtetés: A fentiekre tekintettel az RTP közjegyzői okiratba foglalás útján történő átalakítására vonatkozó követelmény (és a felmerülő vonatkozó költségek) alóli mentesség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(117)

Következtetés: A fentiekre tekintettel az RTP közjegyzői okiratba foglalás útján történő átalakítására vonatkozó követelmény (és a felmerülő vonatkozó költségek) alóli mentesség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

| (118) | A cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség: Meg kell vizsgálni, hogy az RTP előnyhöz jutott-e azáltal, hogy nem kellett megfizetnie a társaság cégjegyzékben történő nyilvántartásba vételéhez és a közjegyzői okirat közzétételéhez kapcsolódó költségeket. Az adott időpontban hatályos portugál jog értelmében a magánjog hatálya alá tartozó vállalat létrehozását és annak alapszabályát hivatalossá tevő közjegyzői okiratot a nyilvántartás vezetőjének közzé kellett tennie a Köztársasági Közlönyben, hogy tájékoztassa a harmadik feleket e dokumentumok tartalmáról. Az RTP-t nem terhelték ezek a közzétételi költségek, mivel a 21/92. sz. törvénynek a Köztársasági Közlönyben történő kötelező közzétételével az RTP átalakulása és új alapszabályának tartalma kellő nyilvánosságot kapott. |
| --- | --- |

(118)

A cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli mentesség: Meg kell vizsgálni, hogy az RTP előnyhöz jutott-e azáltal, hogy nem kellett megfizetnie a társaság cégjegyzékben történő nyilvántartásba vételéhez és a közjegyzői okirat közzétételéhez kapcsolódó költségeket. Az adott időpontban hatályos portugál jog értelmében a magánjog hatálya alá tartozó vállalat létrehozását és annak alapszabályát hivatalossá tevő közjegyzői okiratot a nyilvántartás vezetőjének közzé kellett tennie a Köztársasági Közlönyben, hogy tájékoztassa a harmadik feleket e dokumentumok tartalmáról. Az RTP-t nem terhelték ezek a közzétételi költségek, mivel a 21/92. sz. törvénynek a Köztársasági Közlönyben történő kötelező közzétételével az RTP átalakulása és új alapszabályának tartalma kellő nyilvánosságot kapott.

| (119) | Nincs arra utaló jel, hogy Portugália azért döntött az RTP-nek a 21/92. sz. törvénnyel történő részvénytársasággá alakítása mellett, hogy a cégbejegyzési és közzétételi költségek megtakarítása formájában előnyhöz juttassa a vállalatot. Ezt sokkal inkább az indokolta, hogy az RTP alapszabályának másodszori közzététele teljesen értelmetlen lett volna, mivel a 21/92. sz. törvénynek a Köztársasági Közlönyben történő közzétételével már teljesültek az átláthatósági és közzétételi követelmények. Noha a társaság bejegyzését a későbbi közzétételt feltételezve végzik, és a két intézkedés összekapcsolódik, kérdéses, hogy a portugál jogrendszer jellege és szerkezete, valamint az RTP kötelezően jogszabályi úton történő átalakítása a cégbejegyzési illetékek alóli mentességet is indokolja-e. Portugália nem vitatja, hogy a Társasági Törvénykönyv továbbra is előírta a cégbejegyzést. Portugália közlése szerint: „a cégbejegyzést nem mellőzték, mindössze a közokiratra nem volt szükség, mivel a törvényerejű rendelet megfelelő jogcímet teremtett a cégbejegyzési eljárásokhoz.” Ez a 84/88. sz. törvény 3. cikkének (3) bekezdéséből is levezethető (lásd e határozat (25) preambulumbekezdését). Továbbá Portugália hangsúlyozta, ahhoz, hogy az RTP a későbbiekben a vállalathoz kapcsolódó egyéb eljárásokat bejegyeztethesse, az alapítás tényét (azaz az 1992. évi részvénytársasággá alakulás eredményét) nyilvántartásba kell venni (66). Ha azonban a cégbejegyzés kötelező, a Bizottság nem lát okot arra, miért kellene mentesíteni az RTP-t a vonatkozó költségek viselése alól. |
| --- | --- |

(119)

Nincs arra utaló jel, hogy Portugália azért döntött az RTP-nek a 21/92. sz. törvénnyel történő részvénytársasággá alakítása mellett, hogy a cégbejegyzési és közzétételi költségek megtakarítása formájában előnyhöz juttassa a vállalatot. Ezt sokkal inkább az indokolta, hogy az RTP alapszabályának másodszori közzététele teljesen értelmetlen lett volna, mivel a 21/92. sz. törvénynek a Köztársasági Közlönyben történő közzétételével már teljesültek az átláthatósági és közzétételi követelmények. Noha a társaság bejegyzését a későbbi közzétételt feltételezve végzik, és a két intézkedés összekapcsolódik, kérdéses, hogy a portugál jogrendszer jellege és szerkezete, valamint az RTP kötelezően jogszabályi úton történő átalakítása a cégbejegyzési illetékek alóli mentességet is indokolja-e. Portugália nem vitatja, hogy a Társasági Törvénykönyv továbbra is előírta a cégbejegyzést. Portugália közlése szerint: „a cégbejegyzést nem mellőzték, mindössze a közokiratra nem volt szükség, mivel a törvényerejű rendelet megfelelő jogcímet teremtett a cégbejegyzési eljárásokhoz.” Ez a 84/88. sz. törvény 3. cikkének (3) bekezdéséből is levezethető (lásd e határozat (25) preambulumbekezdését). Továbbá Portugália hangsúlyozta, ahhoz, hogy az RTP a későbbiekben a vállalathoz kapcsolódó egyéb eljárásokat bejegyeztethesse, az alapítás tényét (azaz az 1992. évi részvénytársasággá alakulás eredményét) nyilvántartásba kell venni (66). Ha azonban a cégbejegyzés kötelező, a Bizottság nem lát okot arra, miért kellene mentesíteni az RTP-t a vonatkozó költségek viselése alól.

| (120) | Következtetés: Megállapítható, hogy az RTP közjegyzői díjak (többek között a közjegyzői költségek) megfizetésének követelménye, valamint a közzététel és az ahhoz kapcsolódó közzétételi költségek alóli, a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítése az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.
  A cégbejegyzési illetékek alóli, a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesség állami támogatásnak minősül.
  Ugyanakkor az alább, e határozat (160)–(161) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően ezek a mentességek mindenképpen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának költségeire adott jogszerű költségtérítésnek minősülnek az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(120)

Következtetés: Megállapítható, hogy az RTP közjegyzői díjak (többek között a közjegyzői költségek) megfizetésének követelménye, valamint a közzététel és az ahhoz kapcsolódó közzétételi költségek alóli, a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítése az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

A cégbejegyzési illetékek alóli, a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesség állami támogatásnak minősül.

Ugyanakkor az alább, e határozat (160)–(161) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően ezek a mentességek mindenképpen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának költségeire adott jogszerű költségtérítésnek minősülnek az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében.

| (121) | Portugália állítása szerint a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése nem nyújt tényleges állandó mentességet az RTP részére, mindössze a fenti ideiglenes mentességgel kapcsolatban említett helyzetre, azaz az RTP 1992. évi részvénytársasággá alakítására vonatkozott. Portugália továbbá kijelenti, hogy az RTP számos alkalommal fizetett közjegyzői és cégbejegyzési illetéket. A 21/92. sz. törvény 11. cikke (2) bekezdésének megfogalmazása ugyanakkor minden további bejegyzési, nyilvántartásba vételi és változásbejegyzési eljárást magában foglal, amelyek az említett cikkel összhangban meghatározatlan ideig díjmentesen hajthatók végre. |
| --- | --- |

(121)

Portugália állítása szerint a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése nem nyújt tényleges állandó mentességet az RTP részére, mindössze a fenti ideiglenes mentességgel kapcsolatban említett helyzetre, azaz az RTP 1992. évi részvénytársasággá alakítására vonatkozott. Portugália továbbá kijelenti, hogy az RTP számos alkalommal fizetett közjegyzői és cégbejegyzési illetéket. A 21/92. sz. törvény 11. cikke (2) bekezdésének megfogalmazása ugyanakkor minden további bejegyzési, nyilvántartásba vételi és változásbejegyzési eljárást magában foglal, amelyek az említett cikkel összhangban meghatározatlan ideig díjmentesen hajthatók végre.

| (122) | Ez az állandó mentesség szintén előnyt biztosít az RTP-nek azáltal, hogy mentesíti olyan költségek alól, amelyeket ellenkező esetben saját költségvetéséből kellene fedeznie. Portugália azon érve, hogy a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdését tudomása szerint soha nem alkalmazták az RTP-re, és a társaság minden szükséges díjat és illetéket megfizetett, az állami támogatás esetleges visszafizetésekor figyelembe vehető, a rendelkezés szövegezésével kapcsolatos megállapítást azonban nem befolyásolja. |
| --- | --- |

(122)

Ez az állandó mentesség szintén előnyt biztosít az RTP-nek azáltal, hogy mentesíti olyan költségek alól, amelyeket ellenkező esetben saját költségvetéséből kellene fedeznie. Portugália azon érve, hogy a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdését tudomása szerint soha nem alkalmazták az RTP-re, és a társaság minden szükséges díjat és illetéket megfizetett, az állami támogatás esetleges visszafizetésekor figyelembe vehető, a rendelkezés szövegezésével kapcsolatos megállapítást azonban nem befolyásolja.

| (123) | Ez az előny továbbá szelektív, mivel a 21/92. sz. törvény az RTP-re hivatkozik. Portugália nem állíthatja, hogy a 21/92. sz. törvény csupán a portugál jog valamely általános szabályának alkalmazása. Különösen, nem hivatkozhat a 404/90. sz. törvényerejű rendelet 1. és 2. cikkére a szelektivitás hiányának bizonyítékaként, mivel a törvényerejű rendelet az egyesülési ügyletekkel foglalkozik, tehát erre az ügyre, azaz egy közvállalkozás részvénytársasággá alakulására nem vonatkozik (67). |
| --- | --- |

(123)

Ez az előny továbbá szelektív, mivel a 21/92. sz. törvény az RTP-re hivatkozik. Portugália nem állíthatja, hogy a 21/92. sz. törvény csupán a portugál jog valamely általános szabályának alkalmazása. Különösen, nem hivatkozhat a 404/90. sz. törvényerejű rendelet 1. és 2. cikkére a szelektivitás hiányának bizonyítékaként, mivel a törvényerejű rendelet az egyesülési ügyletekkel foglalkozik, tehát erre az ügyre, azaz egy közvállalkozás részvénytársasággá alakulására nem vonatkozik (67).

| (124) | A cégbejegyzési illetékek alóli ideiglenes mentességgel szemben az állandó mentesség már nem indokolható a jogi aktusok megfelelőségének elvével, amely a jogalkotási elfogadási folyamat miatt az RTP 1992. évi átalakításakor megengedte a közjegyzői okiratra és annak közzétételére vonatkozó követelmény mellőzését. A portugál jogrendszer jellegének és szerkezetének való megfelelés az ideiglenes mentesség esetében elfogadható, mivel e konkrét ügyben az RTP részvénytársasággá alakulására – amint az bizonyosságot nyert – csak törvényerejű rendelet útján kerülhetett sor. A 21/92. sz. törvény 11. cikke (2) bekezdésének átfogó hatálya nem zárja ki, hogy a közjegyzői követelmények (és díjak) alóli mentesség az RTP 1992. évi részvénytársasággá alakulásán kívül más helyzetekben is igénybe vehető. Elegendő azt kimondani, hogy egy adott vállalat (vagy vállalatok egy csoportja, például a részvénytársaságok) részére biztosított, különböző cégbejegyzési illetékek alóli állandó mentesség soha nem illeszkedhet egy jogrendszer jellegébe és szerkezetébe (68).

  Következtetés: Megállapítható, hogy az RTP-nek a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése alapján nyújtott állandó mentesség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(124)

A cégbejegyzési illetékek alóli ideiglenes mentességgel szemben az állandó mentesség már nem indokolható a jogi aktusok megfelelőségének elvével, amely a jogalkotási elfogadási folyamat miatt az RTP 1992. évi átalakításakor megengedte a közjegyzői okiratra és annak közzétételére vonatkozó követelmény mellőzését. A portugál jogrendszer jellegének és szerkezetének való megfelelés az ideiglenes mentesség esetében elfogadható, mivel e konkrét ügyben az RTP részvénytársasággá alakulására – amint az bizonyosságot nyert – csak törvényerejű rendelet útján kerülhetett sor. A 21/92. sz. törvény 11. cikke (2) bekezdésének átfogó hatálya nem zárja ki, hogy a közjegyzői követelmények (és díjak) alóli mentesség az RTP 1992. évi részvénytársasággá alakulásán kívül más helyzetekben is igénybe vehető. Elegendő azt kimondani, hogy egy adott vállalat (vagy vállalatok egy csoportja, például a részvénytársaságok) részére biztosított, különböző cégbejegyzési illetékek alóli állandó mentesség soha nem illeszkedhet egy jogrendszer jellegébe és szerkezetébe (68).

Következtetés: Megállapítható, hogy az RTP-nek a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése alapján nyújtott állandó mentesség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

| (125) | Társadalombiztosítási megállapodás (tartozások átütemezése és a kamatok elengedése): A harmadik felek és Portugália észrevételeinek mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a társadalombiztosításért felelős szerv és az RTP közötti eredeti megállapodás nem tekinthető egy magánüzemeltető tipikus magatartásának. A jogvita arról szólt, hogy jogilag helyesen értelmeztek-e egyes, a 12/83. sz. végrehajtási rendeletben szereplő társadalombiztosítási szabályokat. Ez a megállapodás megerősítette az RTP értelmezését, alátámasztva egy adószakértő véleményével, aki arra a következtetésre jutott, hogy a végrehajtási rendelet alkotmányellenes volt. Ugyanakkor a megállapodást követően a végrehajtási rendeletet nem hatálytalanították. Következésképpen le kell szögezni, hogy a támogatást az RTP-re szelektív módon alkalmazták, ami nem érintette a társadalombiztosítási rendszer értelmezésének más vállalatokra történő alkalmazását. |
| --- | --- |

(125)

Társadalombiztosítási megállapodás (tartozások átütemezése és a kamatok elengedése): A harmadik felek és Portugália észrevételeinek mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a társadalombiztosításért felelős szerv és az RTP közötti eredeti megállapodás nem tekinthető egy magánüzemeltető tipikus magatartásának. A jogvita arról szólt, hogy jogilag helyesen értelmeztek-e egyes, a 12/83. sz. végrehajtási rendeletben szereplő társadalombiztosítási szabályokat. Ez a megállapodás megerősítette az RTP értelmezését, alátámasztva egy adószakértő véleményével, aki arra a következtetésre jutott, hogy a végrehajtási rendelet alkotmányellenes volt. Ugyanakkor a megállapodást követően a végrehajtási rendeletet nem hatálytalanították. Következésképpen le kell szögezni, hogy a támogatást az RTP-re szelektív módon alkalmazták, ami nem érintette a társadalombiztosítási rendszer értelmezésének más vállalatokra történő alkalmazását.

| (126) | A Bizottság nem tudja elfogadni Portugália azon állítását, hogy a tartozás átütemezésének engedélyezése, valamint a bírságok és kamatok elengedése olyan általános rendszer keretében történt, amelyet a 411/91. sz. törvényerejű rendelet alapján valamennyi hasonló helyzetű vállalkozásra alkalmazni kellett, és ezért semmilyen külön előnyt nem jelentett az RTP számára. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság nem tudja elfogadni Portugália azon állítását, hogy a tartozás átütemezésének engedélyezése, valamint a bírságok és kamatok elengedése olyan általános rendszer keretében történt, amelyet a 411/91. sz. törvényerejű rendelet alapján valamennyi hasonló helyzetű vállalkozásra alkalmazni kellett, és ezért semmilyen külön előnyt nem jelentett az RTP számára.

| (127) | E határozat célja annak meghatározása, hogy ennek a rendszernek az alkalmazása szelektív módon történt-e, anélkül hogy véleményt mondana a rendszer szelektív vagy általános jellegéről. |
| --- | --- |

(127)

E határozat célja annak meghatározása, hogy ennek a rendszernek az alkalmazása szelektív módon történt-e, anélkül hogy véleményt mondana a rendszer szelektív vagy általános jellegéről.

| (128) | Azt bizonyítandó, hogy az átütemezés elengedhetetlen a vállalat életképességének biztosításához, a 411/91. sz. törvényerejű rendelet gazdasági-pénzügyi tanulmány elkészítését írja elő. Az RTP soha nem készített ilyen – a 411/91. sz. törvényerejű rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti – életképességi tanulmányt. |
| --- | --- |

(128)

Azt bizonyítandó, hogy az átütemezés elengedhetetlen a vállalat életképességének biztosításához, a 411/91. sz. törvényerejű rendelet gazdasági-pénzügyi tanulmány elkészítését írja elő. Az RTP soha nem készített ilyen – a 411/91. sz. törvényerejű rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti – életképességi tanulmányt.

| (129) | Ezenfelül a 411/91. sz. törvényerejű rendelet 2. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti feltétel nem volt alkalmazható az RTP-re, mivel a tartozás rendezése nem állami beavatkozás nyomán történt. A Bizottság nem fogadja el Portugália azon érvelését, hogy a korábbi állami beavatkozások érintették az adós vállalkozás működését, és hogy az RTP az állami beavatkozás idején törvényi szabályozás hatálya alá esett. Noha az RTP 1977-ben külön igazgatási rendszerbe tartozott (69), ez a rendszer az RTP 1980. évi alapszabályának elfogadásával megszűnt, márpedig a társadalombiztosítással szembeni tartozás az 1983 és 1989 közötti időszakban halmozódott fel. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az RTP-nek engedélyezett tartozásrendezés nem ítélhető meg egy általános rendszer keretében, összhangban a 411/91. sz. törvényerejű rendelettel, tekintettel arra, hogy az RTP nem felelt meg az ebben a törvényben a tartozás rendezésének engedélyezésére vonatkozóan előírt kritériumoknak. Következésképpen a támogatást szelektív módon alkalmazták az RTP-re. |
| --- | --- |

(129)

Ezenfelül a 411/91. sz. törvényerejű rendelet 2. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti feltétel nem volt alkalmazható az RTP-re, mivel a tartozás rendezése nem állami beavatkozás nyomán történt. A Bizottság nem fogadja el Portugália azon érvelését, hogy a korábbi állami beavatkozások érintették az adós vállalkozás működését, és hogy az RTP az állami beavatkozás idején törvényi szabályozás hatálya alá esett. Noha az RTP 1977-ben külön igazgatási rendszerbe tartozott (69), ez a rendszer az RTP 1980. évi alapszabályának elfogadásával megszűnt, márpedig a társadalombiztosítással szembeni tartozás az 1983 és 1989 közötti időszakban halmozódott fel. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az RTP-nek engedélyezett tartozásrendezés nem ítélhető meg egy általános rendszer keretében, összhangban a 411/91. sz. törvényerejű rendelettel, tekintettel arra, hogy az RTP nem felelt meg az ebben a törvényben a tartozás rendezésének engedélyezésére vonatkozóan előírt kritériumoknak. Következésképpen a támogatást szelektív módon alkalmazták az RTP-re.

| (130) | A tartozás átütemezésének engedélyezésekor Portugáliának állami vagy magánhitelező módján kellett volna eljárnia, amely megpróbálja visszaszerezni a neki járó összegeket, és ennek érdekében a törlesztést megkönnyítő átütemezési megállapodásokat köt. (70). Az állam által alkalmazott késedelmi kamatlábnak meg kellene egyeznie azzal a kamatlábbal, amelyet egy magánhitelező alkalmazna hasonló helyzetben. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ha egy magánhitelező bírósági eljárást indít egy tartozás behajtására, akkor legalább a törvényes kamatlábat érvényesíteni tudja. Következésképpen Portugália azzal, hogy a rendelkezésre álló végrehajtási mechanizmusok dacára nem követelte kamat megfizetését, nem úgy járt el, mint egy magánhitelező, amely törekedett volna a legnagyobb kamatláb érvényesítésére. Ezen túlmenően a társadalombiztosítással szemben fennálló tartozás 1983–1989 között halmozódott fel, átütemezésére pedig csak 1993-ban került sor. Ilyen körülmények között egy magánhitelező nem engedélyezte volna a tartozás hasonló mértékű felhalmozódását ilyen hosszú időn keresztül anélkül, hogy behajtási eljárást kezdeményezett volna. Következésképpen úgy tűnik, hogy ez a támogatás külön előnyt biztosított az RTP számára. |
| --- | --- |

(130)

A tartozás átütemezésének engedélyezésekor Portugáliának állami vagy magánhitelező módján kellett volna eljárnia, amely megpróbálja visszaszerezni a neki járó összegeket, és ennek érdekében a törlesztést megkönnyítő átütemezési megállapodásokat köt. (70). Az állam által alkalmazott késedelmi kamatlábnak meg kellene egyeznie azzal a kamatlábbal, amelyet egy magánhitelező alkalmazna hasonló helyzetben. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ha egy magánhitelező bírósági eljárást indít egy tartozás behajtására, akkor legalább a törvényes kamatlábat érvényesíteni tudja. Következésképpen Portugália azzal, hogy a rendelkezésre álló végrehajtási mechanizmusok dacára nem követelte kamat megfizetését, nem úgy járt el, mint egy magánhitelező, amely törekedett volna a legnagyobb kamatláb érvényesítésére. Ezen túlmenően a társadalombiztosítással szemben fennálló tartozás 1983–1989 között halmozódott fel, átütemezésére pedig csak 1993-ban került sor. Ilyen körülmények között egy magánhitelező nem engedélyezte volna a tartozás hasonló mértékű felhalmozódását ilyen hosszú időn keresztül anélkül, hogy behajtási eljárást kezdeményezett volna. Következésképpen úgy tűnik, hogy ez a támogatás külön előnyt biztosított az RTP számára.

| (131) | Tőkeemelések: A harmadik felek és Portugália észrevételeinek értékelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az 1994–1997 között végrehajtott tőkeemelések pénzügyi előnyhöz juttatták az RTP-t. Amint az a (40) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatból megállapítható – figyelemmel az RTP tőkeemeléskor fennálló gyenge pénzügyi helyzetére – egyetlen magánbefektető sem injektált volna tőkét a vállalatba, mivel ésszerű időn belül nem számíthatott volna érdemi megtérülésre. Valójában az RTP pénzügyi helyzete – a tőkeinjekciók dacára – tovább romlott. Sem Portugália, sem harmadik személyek nem állították, hogy Portugália a tőkeinjekció során magánbefektető módjára járt volna el. |
| --- | --- |

(131)

Tőkeemelések: A harmadik felek és Portugália észrevételeinek értékelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az 1994–1997 között végrehajtott tőkeemelések pénzügyi előnyhöz juttatták az RTP-t. Amint az a (40) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatból megállapítható – figyelemmel az RTP tőkeemeléskor fennálló gyenge pénzügyi helyzetére – egyetlen magánbefektető sem injektált volna tőkét a vállalatba, mivel ésszerű időn belül nem számíthatott volna érdemi megtérülésre. Valójában az RTP pénzügyi helyzete – a tőkeinjekciók dacára – tovább romlott. Sem Portugália, sem harmadik személyek nem állították, hogy Portugália a tőkeinjekció során magánbefektető módjára járt volna el.

| (132) | 1998. évi kölcsön: A Bizottság nem tudja elfogadni Portugália azon állítását, miszerint az 1998-ban juttatott kölcsönt piaci feltételek szerint nyújtották. Egy kölcsön abban az esetben nem képez állami támogatást, ha a rá vonatkozó feltételek (a hozzá rendelt garancia és kamatláb) tükrözik a kölcsönműveletben rejlő kockázatot (71). A kockázat, és ennélfogva a kamatláb magasabb akkor, amikor egy vállalat gazdasági-pénzügyi helyzete kevésbé rendezett annál, mint amit egy pénzintézet a kölcsön nyújtásához elvárna. |
| --- | --- |

(132)

1998. évi kölcsön: A Bizottság nem tudja elfogadni Portugália azon állítását, miszerint az 1998-ban juttatott kölcsönt piaci feltételek szerint nyújtották. Egy kölcsön abban az esetben nem képez állami támogatást, ha a rá vonatkozó feltételek (a hozzá rendelt garancia és kamatláb) tükrözik a kölcsönműveletben rejlő kockázatot (71). A kockázat, és ennélfogva a kamatláb magasabb akkor, amikor egy vállalat gazdasági-pénzügyi helyzete kevésbé rendezett annál, mint amit egy pénzintézet a kölcsön nyújtásához elvárna.

| (133) | Amint az a (40) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatból megállapítható, a kölcsönszerződés megkötésekor az RTP súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdött, mivel a kötelezettségek meghaladták a vállalat aktíváinak értékét, és a likviditási helyzet negatív volt. Ily módon a vállalat technikai csődben volt. |
| --- | --- |

(133)

Amint az a (40) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatból megállapítható, a kölcsönszerződés megkötésekor az RTP súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdött, mivel a kötelezettségek meghaladták a vállalat aktíváinak értékét, és a likviditási helyzet negatív volt. Ily módon a vállalat technikai csődben volt.

| (134) | Először is figyelembe kell venni, hogy a kölcsön „alárendelt” kölcsön volt, azaz nem tartalmazott vagyontárgyra épülő garanciát, és a vállalat csődje esetén a törlesztési rangsorban az összes hitelező után, de a részvényesek előtt helyezkedett el. A vagyontárgyra épülő megfelelő garancia hiánya e kölcsön esetében világosan jelzi, hogy azt nem a piaci körülmények között nyújtották, és állami támogatást tartalmazott. Tekintettel az RTP-nek a kölcsön odaítélésekor fennálló technikai csődhelyzetére, egyetlen pénzintézet sem adott volna a vállalatnak alárendelt kölcsönt, mivel kicsi volt a valószínűsége annak, hogy az RTP törleszteni tud. A kölcsönt valóban nem magánpénzintézet utalta ki, hanem a Köztartozás-rendezési Alap. |
| --- | --- |

(134)

Először is figyelembe kell venni, hogy a kölcsön „alárendelt” kölcsön volt, azaz nem tartalmazott vagyontárgyra épülő garanciát, és a vállalat csődje esetén a törlesztési rangsorban az összes hitelező után, de a részvényesek előtt helyezkedett el. A vagyontárgyra épülő megfelelő garancia hiánya e kölcsön esetében világosan jelzi, hogy azt nem a piaci körülmények között nyújtották, és állami támogatást tartalmazott. Tekintettel az RTP-nek a kölcsön odaítélésekor fennálló technikai csődhelyzetére, egyetlen pénzintézet sem adott volna a vállalatnak alárendelt kölcsönt, mivel kicsi volt a valószínűsége annak, hogy az RTP törleszteni tud. A kölcsönt valóban nem magánpénzintézet utalta ki, hanem a Köztartozás-rendezési Alap.

| (135) | Másodsorban kijelenthetjük, hogy a kölcsönnél alkalmazott kamatláb egyértelműen nem tükrözte a kölcsönben rejlő kockázatot. Nemcsak alacsonyabb a Bizottság által – a kölcsönökhöz nyújtott kamattámogatások államitámogatás-tartalmának kiszámításakor – általában alkalmazott referencia-kamatlábnál (72), de rendes körülmények között egy piaci szereplő a „biztos” garanciákon túl olyan kamatlábat írna elő, amely kompenzálná a törlesztés elmulasztásának ilyen magas kockázatát. |
| --- | --- |

(135)

Másodsorban kijelenthetjük, hogy a kölcsönnél alkalmazott kamatláb egyértelműen nem tükrözte a kölcsönben rejlő kockázatot. Nemcsak alacsonyabb a Bizottság által – a kölcsönökhöz nyújtott kamattámogatások államitámogatás-tartalmának kiszámításakor – általában alkalmazott referencia-kamatlábnál (72), de rendes körülmények között egy piaci szereplő a „biztos” garanciákon túl olyan kamatlábat írna elő, amely kompenzálná a törlesztés elmulasztásának ilyen magas kockázatát.

| (136) | Tekintettel arra, hogy az RTP a pénzügyi helyzete alapján rendes feltételek között nem kaphatott volna alárendelt kölcsönt, a kiutalt kölcsön valóban támogatással ért fel, és előnyt jelentett az RTP számára. |
| --- | --- |

(136)

Tekintettel arra, hogy az RTP a pénzügyi helyzete alapján rendes feltételek között nem kaphatott volna alárendelt kölcsönt, a kiutalt kölcsön valóban támogatással ért fel, és előnyt jelentett az RTP számára.

| (137) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a társadalombiztosítással szemben fennálló tartozás átütemezése, az 1994–1997 közötti tőkeinjekciók és az 1998-ban nyújtott kölcsön gazdasági-pénzügyi előnyt biztosított a versenytársakkal szemben, amelyek ilyen forrásokban nem részesültek. |
| --- | --- |

(137)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a társadalombiztosítással szemben fennálló tartozás átütemezése, az 1994–1997 közötti tőkeinjekciók és az 1998-ban nyújtott kölcsön gazdasági-pénzügyi előnyt biztosított a versenytársakkal szemben, amelyek ilyen forrásokban nem részesültek.

| (138) | A portugál műsorszolgáltatási piac legkésőbb 1992-ben megnyílt, ennélfogva voltak versenytársak a piacon abban az időszakban, amikor az RTP a különböző támogatásokat kapta. 1992 februárjában kapott műsorszolgáltatási engedélyt a SIC és a TVI kereskedelmi műsorszolgáltató, és 1992 októberében a SIC megkezdte a sugárzást Portugáliában. |
| --- | --- |

(138)

A portugál műsorszolgáltatási piac legkésőbb 1992-ben megnyílt, ennélfogva voltak versenytársak a piacon abban az időszakban, amikor az RTP a különböző támogatásokat kapta. 1992 februárjában kapott műsorszolgáltatási engedélyt a SIC és a TVI kereskedelmi műsorszolgáltató, és 1992 októberében a SIC megkezdte a sugárzást Portugáliában.

| (139) | A Bizottság nem fogadja el Portugália álláspontját, miszerint a társadalombiztosítás felé fennálló tartozással kapcsolatos megállapodás nem tartozik az állami támogatás fogalmába, tekintettel arra, hogy maga a tartozás azelőtt keletkezett, mielőtt a portugál műsorszolgáltatási piac megnyílt a szabad verseny előtt. A pénzügyi kedvezményt az RTP 1993 májusában, a műsorszolgáltatási piac megnyitását követően kapta, így az gazdasági előnyben részesíthette az RTP-t. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság nem fogadja el Portugália álláspontját, miszerint a társadalombiztosítás felé fennálló tartozással kapcsolatos megállapodás nem tartozik az állami támogatás fogalmába, tekintettel arra, hogy maga a tartozás azelőtt keletkezett, mielőtt a portugál műsorszolgáltatási piac megnyílt a szabad verseny előtt. A pénzügyi kedvezményt az RTP 1993 májusában, a műsorszolgáltatási piac megnyitását követően kapta, így az gazdasági előnyben részesíthette az RTP-t.

| (140) | A fentiekre való tekintettel megállapítható, hogy a Portugália által adott támogatások gazdasági-pénzügyi előnyt jelenthettek az RTP számára a konkurensekkel szemben, amelyek ilyen pénzeszközöket nem kaptak, és ily módon torzíthatták a versenyt az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(140)

A fentiekre való tekintettel megállapítható, hogy a Portugália által adott támogatások gazdasági-pénzügyi előnyt jelenthettek az RTP számára a konkurensekkel szemben, amelyek ilyen pénzeszközöket nem kaptak, és ily módon torzíthatták a versenyt az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (141) | Az állami intézkedések, amennyiben érintik a tagállamok közötti kereskedelmet, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. Minden olyan esetben erről van szó, amikor a szóban forgó tevékenységek a tagállamok közötti kereskedelem körébe tartoznak. Ebben az ügyben a kedvezményezett RTP végez tevékenységet a nemzetközi piacon. Az Európai Műsorszolgáltatók Szövetségén (European Broadcasting Union; EBU) keresztül televízióműsorokat cserél, és részt vesz az Eurovízió rendszerében (73). Ezenfelül az RTP a nemzetközi műsor-szolgáltatási piacon tevékenykedő és a nemzetközi tulajdonosi szerkezettel rendelkező kereskedelmi műsorszolgáltatók közvetlen versenytársa (74). |
| --- | --- |

(141)

Az állami intézkedések, amennyiben érintik a tagállamok közötti kereskedelmet, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. Minden olyan esetben erről van szó, amikor a szóban forgó tevékenységek a tagállamok közötti kereskedelem körébe tartoznak. Ebben az ügyben a kedvezményezett RTP végez tevékenységet a nemzetközi piacon. Az Európai Műsorszolgáltatók Szövetségén (European Broadcasting Union; EBU) keresztül televízióműsorokat cserél, és részt vesz az Eurovízió rendszerében (73). Ezenfelül az RTP a nemzetközi műsor-szolgáltatási piacon tevékenykedő és a nemzetközi tulajdonosi szerkezettel rendelkező kereskedelmi műsorszolgáltatók közvetlen versenytársa (74).

| (142) | Következésképpen leszögezhető, hogy a Portugália által az RTP-nek nyújtott támogatások az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(142)

Következésképpen leszögezhető, hogy a Portugália által az RTP-nek nyújtott támogatások az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (143) | A fentiekre való tekintettel le kell szögezni, hogy az RTP-re ruházott lehetséges közszolgálati kötelezettségeket figyelmen kívül hagyva az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a következő intézkedések állami támogatást foglalnak magukban:






  — | a társadalombiztosítás felé fennálló tartozás átütemezése, |
| --- | --- | --- |

(143)

A fentiekre való tekintettel le kell szögezni, hogy az RTP-re ruházott lehetséges közszolgálati kötelezettségeket figyelmen kívül hagyva az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a következő intézkedések állami támogatást foglalnak magukban:

—

a társadalombiztosítás felé fennálló tartozás átütemezése,

| — | az 1994–1997 közötti időszak tőkeinjekciói, és |
| --- | --- |

—

az 1994–1997 közötti időszak tőkeinjekciói, és

| — | az 1998-ban nyújtott kölcsön. |
| --- | --- |

—

az 1998-ban nyújtott kölcsön.

Hasonlóképpen az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül a cégbejegyzési illetékek alóli, a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes mentesség és a cégbejegyzési illetékek és egyéb díjak alóli, a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése szerinti állandó mentesség.

| (144) | Az e határozat (44)–(48) preambulumbekezdésében említettek szerint azonban az RTP-re közszolgálati műsorszolgáltatási kötelezettséget róttak. A Bíróság az Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügyben („az Altmark-ügyben”) hozott ítéletében kijelentette, hogy a közszolgálati költségek kompenzálását szolgáló állami támogatások – az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésével összhangban (jelenleg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése) – nem minősülnek állami támogatásnak a következő négy feltétel együttes teljesülése esetén (75):






  a) | a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie; |
| --- | --- | --- |

(144)

Az e határozat (44)–(48) preambulumbekezdésében említettek szerint azonban az RTP-re közszolgálati műsorszolgáltatási kötelezettséget róttak. A Bíróság az Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügyben („az Altmark-ügyben”) hozott ítéletében kijelentette, hogy a közszolgálati költségek kompenzálását szolgáló állami támogatások – az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésével összhangban (jelenleg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése) – nem minősülnek állami támogatásnak a következő négy feltétel együttes teljesülése esetén (75):

a)

a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie;

| b) | az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani; |
| --- | --- |

b)

az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani;

| c) | az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre; |
| --- | --- |

c)

az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre;

| d) | amikor egy vállalat kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyek egy átlagos, jól vezetett és megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének. |
| --- | --- |

d)

amikor egy vállalat kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyek egy átlagos, jól vezetett és megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének.

| (145) | Az első és harmadik feltételtől eltekintve, az eseti támogatások (lásd e határozat (143) preambulumbekezdését) a következő okokból nem elégítik ki az Altmark-ítélet második és negyedik feltételét: |
| --- | --- |

(145)

Az első és harmadik feltételtől eltekintve, az eseti támogatások (lásd e határozat (143) preambulumbekezdését) a következő okokból nem elégítik ki az Altmark-ítélet második és negyedik feltételét:

| (146) | Nyilvánvaló, hogy a társadalombiztosításért felelős szervvel kötött megállapodás és az 1998. évi kölcsön útján nyújtott finanszírozás nem olyan kompenzációs rendszerbe illeszkedett, amelyben a paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen megállapították (második feltétel). Ellenkezőleg, a paraméterek az államnak tulajdonítható eseti döntéseken alapultak. |
| --- | --- |

(146)

Nyilvánvaló, hogy a társadalombiztosításért felelős szervvel kötött megállapodás és az 1998. évi kölcsön útján nyújtott finanszírozás nem olyan kompenzációs rendszerbe illeszkedett, amelyben a paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen megállapították (második feltétel). Ellenkezőleg, a paraméterek az államnak tulajdonítható eseti döntéseken alapultak.

| (147) | Ezenfelül, amint az e határozat (61) preambulumbekezdésében szerepel, a közszolgáltatási szerződések külön rendelkeztek arról, hogy a közszolgáltatási tevékenységhez szükséges eszközökre irányuló beruházások tőkeinjekció formájában finanszírozhatók. A közszolgáltatási szerződések nem korlátozták a beruházásokat a közszolgálat területére, illetve nem határozták meg egyértelműen az állami részvétel feltételeit és határait, hiszen mindössze azt említik, hogy az állam részvényesi minőségében részt vehet az RTP beruházásaiban. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkeinjekciók sem értékelhetők olyan kompenzációs rendszer keretében, amelyben a paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen megállapították volna. |
| --- | --- |

(147)

Ezenfelül, amint az e határozat (61) preambulumbekezdésében szerepel, a közszolgáltatási szerződések külön rendelkeztek arról, hogy a közszolgáltatási tevékenységhez szükséges eszközökre irányuló beruházások tőkeinjekció formájában finanszírozhatók. A közszolgáltatási szerződések nem korlátozták a beruházásokat a közszolgálat területére, illetve nem határozták meg egyértelműen az állami részvétel feltételeit és határait, hiszen mindössze azt említik, hogy az állam részvényesi minőségében részt vehet az RTP beruházásaiban. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkeinjekciók sem értékelhetők olyan kompenzációs rendszer keretében, amelyben a paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen megállapították volna.

| (148) | Az RTP-t nyilvánvalóan nem nyilvános pályázat útján választották ki, amely garantálná a lehető legalacsonyabb költségszintet. Nincsenek arra utaló jelek, hogy az eseti kifizetések összegét egy átlagos vállalat által viselt költségek elemzése alapján határozták volna meg (negyedik feltétel). |
| --- | --- |

(148)

Az RTP-t nyilvánvalóan nem nyilvános pályázat útján választották ki, amely garantálná a lehető legalacsonyabb költségszintet. Nincsenek arra utaló jelek, hogy az eseti kifizetések összegét egy átlagos vállalat által viselt költségek elemzése alapján határozták volna meg (negyedik feltétel).

| (149) | A fentiekre való tekintettel nyilvánvaló, hogy jelen esetben nem teljesül az Altmark-ügyben hozott ítélet valamennyi feltétele. Következésképpen az e határozat (143) preambulumbekezdésében említett intézkedéseket az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(149)

A fentiekre való tekintettel nyilvánvaló, hogy jelen esetben nem teljesül az Altmark-ügyben hozott ítélet valamennyi feltétele. Következésképpen az e határozat (143) preambulumbekezdésében említett intézkedéseket az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak kell tekinteni.

| (150) | Az Európai Bíróság szilárd gyakorlata szerint az EUMSZ 106. cikke jogcímet biztosíthat az állami támogatás tilalma alóli mentességhez olyan vállalatok esetében, amelyeket általános gazdasági érdekű szolgáltatás teljesítésével bíztak meg. Az Altmark-ügyben hozott ítélet hallgatólagosan megerősítette, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalat által viselt költségek ellentételezésére adott állami támogatások összeegyeztethetőnek tekinthetők a belső piaccal, amennyiben megfelelnek az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében (a EK-Szerződés korábbi 86. cikkének (2) bekezdésében) foglalt feltételeknek (76). |
| --- | --- |

(150)

Az Európai Bíróság szilárd gyakorlata szerint az EUMSZ 106. cikke jogcímet biztosíthat az állami támogatás tilalma alóli mentességhez olyan vállalatok esetében, amelyeket általános gazdasági érdekű szolgáltatás teljesítésével bíztak meg. Az Altmark-ügyben hozott ítélet hallgatólagosan megerősítette, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalat által viselt költségek ellentételezésére adott állami támogatások összeegyeztethetőnek tekinthetők a belső piaccal, amennyiben megfelelnek az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében (a EK-Szerződés korábbi 86. cikkének (2) bekezdésében) foglalt feltételeknek (76).

| (151) | A Bíróság rávilágított, hogy egy támogatásnak együttesen kell megfelelnie a meghatározás, a mandátum és az arányosság elveinek ahhoz, hogy mentességet kaphasson. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy amennyiben ezek az elvek teljesülnek, a kereskedelmet nem éri olyan mértékű hatás, amely ellentétes lenne az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

(151)

A Bíróság rávilágított, hogy egy támogatásnak együttesen kell megfelelnie a meghatározás, a mandátum és az arányosság elveinek ahhoz, hogy mentességet kaphasson. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy amennyiben ezek az elvek teljesülnek, a kereskedelmet nem éri olyan mértékű hatás, amely ellentétes lenne az Unió érdekeivel.

| (152) | Az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (a továbbiakban: a műsorszolgáltatásról szóló közlemény) (77) kifejti, hogyan alkalmazandók ezek az elvek a műsorszolgáltatási ágazatban. A műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel összhangban a Bizottságnak értékelnie kell, hogy (78):






  a) | az RTP tevékenységei megfeleltek-e azon közszolgálati kötelezettségnek, amelyet a tagállam világosan meghatározott (meghatározás); |
| --- | --- | --- |

(152)

Az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (a továbbiakban: a műsorszolgáltatásról szóló közlemény) (77) kifejti, hogyan alkalmazandók ezek az elvek a műsorszolgáltatási ágazatban. A műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel összhangban a Bizottságnak értékelnie kell, hogy (78):

a)

az RTP tevékenységei megfeleltek-e azon közszolgálati kötelezettségnek, amelyet a tagállam világosan meghatározott (meghatározás);

| b) | az RTP-t a portugál hatóságok hivatalosan megbízták-e ennek a szolgáltatásnak a nyújtásával (mandátum); |
| --- | --- |

b)

az RTP-t a portugál hatóságok hivatalosan megbízták-e ennek a szolgáltatásnak a nyújtásával (mandátum);

| c) | a finanszírozás arányos-e a közszolgáltatás nettó költségeivel. |
| --- | --- |

c)

a finanszírozás arányos-e a közszolgáltatás nettó költségeivel.

| (153) | A tagállamok közszolgálati műsorszolgáltatási rendszeréről szóló jegyzőkönyv (az Amszterdami Jegyzőkönyv (79)) és a műsorszolgáltatásról szóló közlemény (80) előírásai szerint a közszolgálati műsorszolgáltató közszolgálati feladatait a tagállamoknak kell meghatározniuk. A műsorszolgáltatási ágazatban a Bizottság szerepe arra korlátozódik, hogy ellenőrizze, van-e a közszolgálat meghatározásában nyilvánvaló hiba. Ilyen hiba a közszolgálat meghatározásában elkövetett visszaélést jelentene. |
| --- | --- |

(153)

A tagállamok közszolgálati műsorszolgáltatási rendszeréről szóló jegyzőkönyv (az Amszterdami Jegyzőkönyv (79)) és a műsorszolgáltatásról szóló közlemény (80) előírásai szerint a közszolgálati műsorszolgáltató közszolgálati feladatait a tagállamoknak kell meghatározniuk. A műsorszolgáltatási ágazatban a Bizottság szerepe arra korlátozódik, hogy ellenőrizze, van-e a közszolgálat meghatározásában nyilvánvaló hiba. Ilyen hiba a közszolgálat meghatározásában elkövetett visszaélést jelentene.

| (154) | Tekintettel a műsor-szolgáltatási ágazat különleges jellegére, a Bizottság – az említett Jegyzőkönyv értelmező rendelkezéseinek fényében – jogszerűnek ítéli azt a meghatározást, amely egy meghatározott műsorszolgáltatót kiegyensúlyozott és változatos program készítésével bíz meg. (81). Ez a meghatározás összhangban lenne azzal a célkitűzéssel, hogy kielégítse egy adott társadalom demokratikus, társadalmi és kulturális igényeit. |
| --- | --- |

(154)

Tekintettel a műsor-szolgáltatási ágazat különleges jellegére, a Bizottság – az említett Jegyzőkönyv értelmező rendelkezéseinek fényében – jogszerűnek ítéli azt a meghatározást, amely egy meghatározott műsorszolgáltatót kiegyensúlyozott és változatos program készítésével bíz meg. (81). Ez a meghatározás összhangban lenne azzal a célkitűzéssel, hogy kielégítse egy adott társadalom demokratikus, társadalmi és kulturális igényeit.

| (155) | Amint ez e határozat (44)–(48) preambulumkezdésében szerepel, a 21/92. sz. törvény és a közszolgáltatási szerződések értelmében az RTP köteles volt – általános televíziós közszolgálat címén – két csatorna sugárzását biztosítani általános lefedettséggel. Míg az első csatorna általánosabb programot köteles kínálni, a második csatornának célzottabb nézőközönséghez kell szólnia. Ezenfelül, amint ez e határozat (44) és (45) preambulumbekezdésében olvasható, a 21/92. sz. törvény és a közszolgáltatási szerződések részletesebben meghatározták az RTP kötelezettségeit a programok tartalmát, a nemzetközi együttműködést és egyéb kötelezettségeket illetően. |
| --- | --- |

(155)

Amint ez e határozat (44)–(48) preambulumkezdésében szerepel, a 21/92. sz. törvény és a közszolgáltatási szerződések értelmében az RTP köteles volt – általános televíziós közszolgálat címén – két csatorna sugárzását biztosítani általános lefedettséggel. Míg az első csatorna általánosabb programot köteles kínálni, a második csatornának célzottabb nézőközönséghez kell szólnia. Ezenfelül, amint ez e határozat (44) és (45) preambulumbekezdésében olvasható, a 21/92. sz. törvény és a közszolgáltatási szerződések részletesebben meghatározták az RTP kötelezettségeit a programok tartalmát, a nemzetközi együttműködést és egyéb kötelezettségeket illetően.

| (156) | Noha az RTP közszolgálati műsorszolgáltatását minőségileg és meglehetősen tág értelemben határozták meg, az Amszterdami Jegyzőkönyv értelmező rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság az ilyen „tág” meghatározást jogszerűnek ítéli (82). Következésképpen a Bizottság jogszerűnek ítéli az RTP közszolgálati feladatának általános definícióját, amely szerint két televíziós csatornát országos lefedettséggel kell biztosítania, amelyből az egyik általánosabb, a másik pedig pontosabban meghatározott nézőközönséget céloz. Úgy tekinthető, hogy egy ilyen meghatározás kielégíti a portugál társadalom demokratikus, társadalmi és kulturális igényeit. |
| --- | --- |

(156)

Noha az RTP közszolgálati műsorszolgáltatását minőségileg és meglehetősen tág értelemben határozták meg, az Amszterdami Jegyzőkönyv értelmező rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság az ilyen „tág” meghatározást jogszerűnek ítéli (82). Következésképpen a Bizottság jogszerűnek ítéli az RTP közszolgálati feladatának általános definícióját, amely szerint két televíziós csatornát országos lefedettséggel kell biztosítania, amelyből az egyik általánosabb, a másik pedig pontosabban meghatározott nézőközönséget céloz. Úgy tekinthető, hogy egy ilyen meghatározás kielégíti a portugál társadalom demokratikus, társadalmi és kulturális igényeit.

| (157) | A Bizottság jogszerűnek ítéli továbbá azokat a kötelezettségeket, amelyek részletesen meghatározzák, hogyan kell az RTP-nek teljesítenie általános közszolgálati műsorszolgáltatási feladatát. Az Amszterdami Jegyzőkönyv szövegezésével összhangban továbbá úgy tekinthető, hogy ezek a kötelezettségek kielégítik a portugál társadalom demokratikus, társadalmi és kulturális igényeit. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság jogszerűnek ítéli továbbá azokat a kötelezettségeket, amelyek részletesen meghatározzák, hogyan kell az RTP-nek teljesítenie általános közszolgálati műsorszolgáltatási feladatát. Az Amszterdami Jegyzőkönyv szövegezésével összhangban továbbá úgy tekinthető, hogy ezek a kötelezettségek kielégítik a portugál társadalom demokratikus, társadalmi és kulturális igényeit.

| (158) | A Bizottságnak – noha jogszerűnek ítéli meg az RTP közszolgálati feladatát – ellenőriznie kell, hogy ez a meghatározás tartalmaz-e bármilyen nyilvánvaló hibát.
  A Bizottság felméri, hogy a közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli ideiglenes és állandó mentesség a közszolgálati költségek kompenzációjának tekinthető-e, továbbá megvizsgálja, hogy a filmművészet támogatására vonatkozó kötelezettség az RTP közszolgálati feladatába tartozónak minősülhet-e. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottságnak – noha jogszerűnek ítéli meg az RTP közszolgálati feladatát – ellenőriznie kell, hogy ez a meghatározás tartalmaz-e bármilyen nyilvánvaló hibát.

A Bizottság felméri, hogy a közjegyzői díjak, cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli ideiglenes és állandó mentesség a közszolgálati költségek kompenzációjának tekinthető-e, továbbá megvizsgálja, hogy a filmművészet támogatására vonatkozó kötelezettség az RTP közszolgálati feladatába tartozónak minősülhet-e.

| (159) | A Bizottság elsőként azt vizsgálja, hogy az 1992. évi részvénytársasággá alakulás során a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban biztosított, a közjegyzői okiratba foglalás követelményei (és a kapcsolódó költségek), a cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli ideiglenes mentesség, valamint a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése szerinti, különböző díjak és illetékek alóli állandó mentesség a közszolgálat nyújtásából eredő költségek kompenzációjának tekinthető-e. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság elsőként azt vizsgálja, hogy az 1992. évi részvénytársasággá alakulás során a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban biztosított, a közjegyzői okiratba foglalás követelményei (és a kapcsolódó költségek), a cégbejegyzési illetékek és közzétételi díjak alóli ideiglenes mentesség, valamint a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése szerinti, különböző díjak és illetékek alóli állandó mentesség a közszolgálat nyújtásából eredő költségek kompenzációjának tekinthető-e.

| (160) | Ideiglenes mentességek: Elsőként meg kell vizsgálni, hogy az RTP 1992. évi részvénytársasággá alakulásához kapcsolódó költségek (azaz a közjegyzői okiratba foglalás, annak bejegyzése és közzététele során felmerülő rendes költségek) közszolgálati költségként jogszerűen visszatéríthetők-e. A kompenzációt a fent említetteknek megfelelően a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesség formájában nyújtják. |
| --- | --- |

(160)

Ideiglenes mentességek: Elsőként meg kell vizsgálni, hogy az RTP 1992. évi részvénytársasággá alakulásához kapcsolódó költségek (azaz a közjegyzői okiratba foglalás, annak bejegyzése és közzététele során felmerülő rendes költségek) közszolgálati költségként jogszerűen visszatéríthetők-e. A kompenzációt a fent említetteknek megfelelően a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesség formájában nyújtják.

| (161) | Az átalakulás időpontjában az RTP kizárólag közszolgálati tevékenységet folytatott (lásd e határozat (18) preambulumbekezdését), míg a kereskedelmi tevékenységeket jogilag önálló leányvállalatok végezték. Az állami műsorszolgáltató átalakításához kapcsolódó költségek tehát automatikusan közszolgálati költségnek minősültek, amelyekért az állam jogszerű kompenzációt fizethetett. Nem szükséges megvizsgálni, hogy az RTP átszervezése jogilag kötelező vagy szükséges volt-e (83). Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti értékelés és a műsorszolgáltatásról szóló közlemény előírja, hogy a kompenzáció nem haladhatja meg a nettó közszolgálati költségeket, de annak vizsgálatára nem kötelez, hogy ezek a költségek – feltéve, hogy a közszolgálat nyújtására korlátozódnak – elkerülhetők lettek volna-e (84). Az Amszterdami Jegyzőkönyvvel és a műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel összhangban a tagállamok elvben szabadon meghatározhatják saját közszolgálati műsorszolgáltatójuk szervezeti felépítését, ami nem csupán arra vonatkozik, hogy a műsorszolgáltató maga szerkeszti a sugárzott műsortartalmat, hanem arra is, hogy milyen jogi formában végzi tevékenységét. A Bizottság szerepe annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy a tagállam nem élt-e vissza az e tekintetben őt megillető szabadsággal. Ebben az ügyben nincs arra utaló jel, hogy az átalakulás kizárólagos célja az RTP-nek nyújtott előny biztosítása lett volna. Nincs ok kételkedni Portugália azon állításának valódiságában, miszerint az 1992. évi átalakítást azért hajtották végre, hogy az RTP, egy korábban bonyolult állami ellenőrzési eljárások által érintett állami szervezet, rugalmasabban tudja végezni feladatait. Ennélfogva megállapítható, hogy a cégbejegyzési illetékek és díjak (azaz a közjegyzői okiratba foglalás díjai, a cégbejegyzési illetékek és a közzétételi díjak) alól az RTP átalakulásakor biztosított mentesség a közszolgálati műsorszolgáltatásért járó jogszerű kompenzációnak minősül. |
| --- | --- |

(161)

Az átalakulás időpontjában az RTP kizárólag közszolgálati tevékenységet folytatott (lásd e határozat (18) preambulumbekezdését), míg a kereskedelmi tevékenységeket jogilag önálló leányvállalatok végezték. Az állami műsorszolgáltató átalakításához kapcsolódó költségek tehát automatikusan közszolgálati költségnek minősültek, amelyekért az állam jogszerű kompenzációt fizethetett. Nem szükséges megvizsgálni, hogy az RTP átszervezése jogilag kötelező vagy szükséges volt-e (83). Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti értékelés és a műsorszolgáltatásról szóló közlemény előírja, hogy a kompenzáció nem haladhatja meg a nettó közszolgálati költségeket, de annak vizsgálatára nem kötelez, hogy ezek a költségek – feltéve, hogy a közszolgálat nyújtására korlátozódnak – elkerülhetők lettek volna-e (84). Az Amszterdami Jegyzőkönyvvel és a műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel összhangban a tagállamok elvben szabadon meghatározhatják saját közszolgálati műsorszolgáltatójuk szervezeti felépítését, ami nem csupán arra vonatkozik, hogy a műsorszolgáltató maga szerkeszti a sugárzott műsortartalmat, hanem arra is, hogy milyen jogi formában végzi tevékenységét. A Bizottság szerepe annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy a tagállam nem élt-e vissza az e tekintetben őt megillető szabadsággal. Ebben az ügyben nincs arra utaló jel, hogy az átalakulás kizárólagos célja az RTP-nek nyújtott előny biztosítása lett volna. Nincs ok kételkedni Portugália azon állításának valódiságában, miszerint az 1992. évi átalakítást azért hajtották végre, hogy az RTP, egy korábban bonyolult állami ellenőrzési eljárások által érintett állami szervezet, rugalmasabban tudja végezni feladatait. Ennélfogva megállapítható, hogy a cégbejegyzési illetékek és díjak (azaz a közjegyzői okiratba foglalás díjai, a cégbejegyzési illetékek és a közzétételi díjak) alól az RTP átalakulásakor biztosított mentesség a közszolgálati műsorszolgáltatásért járó jogszerű kompenzációnak minősül.

| (162) | Állandó mentesség: Ezzel szemben a fenti érvelés (lásd e határozat (161) preambulumbekezdését) nem alkalmazható a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése szerinti állandó mentességre, amely időben korlátlan és ezért az olyan tevékenységekhez kapcsolódó nyilvántartásba vételre és bejegyzésre is vonatkozhat, amelyek kívül esnek az RTP közszolgálati feladatán (pl. ha az RTP a jogilag önálló leányvállalatok bevonása helyett közvetlenül folytatna kereskedelmi tevékenységet).
  Tekintettel a 21/92. sz. törvény 11. cikke (2) bekezdésének az idő (korlátlan) és a jelleg (nem korlátozódik a közszolgálati tevékenységekre) tekintetében egyaránt átfogó hatályára, a későbbi cégbejegyzési illetékek alól közszolgálati költség jogcímén biztosított esetleges mentesség nem tekinthető indokoltnak. Ennélfogva meg kell állapítani, hogy a díjfizetés alól a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban biztosított mentesség nem összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(162)

Állandó mentesség: Ezzel szemben a fenti érvelés (lásd e határozat (161) preambulumbekezdését) nem alkalmazható a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése szerinti állandó mentességre, amely időben korlátlan és ezért az olyan tevékenységekhez kapcsolódó nyilvántartásba vételre és bejegyzésre is vonatkozhat, amelyek kívül esnek az RTP közszolgálati feladatán (pl. ha az RTP a jogilag önálló leányvállalatok bevonása helyett közvetlenül folytatna kereskedelmi tevékenységet).

Tekintettel a 21/92. sz. törvény 11. cikke (2) bekezdésének az idő (korlátlan) és a jelleg (nem korlátozódik a közszolgálati tevékenységekre) tekintetében egyaránt átfogó hatályára, a későbbi cégbejegyzési illetékek alól közszolgálati költség jogcímén biztosított esetleges mentesség nem tekinthető indokoltnak. Ennélfogva meg kell állapítani, hogy a díjfizetés alól a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban biztosított mentesség nem összeegyeztethető a belső piaccal.

| (163) | Noha Portugália azzal érvelt, hogy a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdését soha nem alkalmazták, és hogy az RTP az 1992. évi átalakulását követően minden szükséges cégbejegyzési díjat és illetéket megfizetett, ez az érv visszafizetés esetén jogszerű lehet, ugyanakkor nem változtat azon, hogy az említett rendelkezés önmagában olyan állami támogatást nyújt az RTP-nek, amely az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése, illetve e Szerződés egyéb rendelkezései alapján nem indokolható. |
| --- | --- |

(163)

Noha Portugália azzal érvelt, hogy a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdését soha nem alkalmazták, és hogy az RTP az 1992. évi átalakulását követően minden szükséges cégbejegyzési díjat és illetéket megfizetett, ez az érv visszafizetés esetén jogszerű lehet, ugyanakkor nem változtat azon, hogy az említett rendelkezés önmagában olyan állami támogatást nyújt az RTP-nek, amely az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése, illetve e Szerződés egyéb rendelkezései alapján nem indokolható.

| (164) | A „Televízió határok nélkül” irányelv (45) preambulumbekezdésére tekintettel a Bizottság el tudja fogadni, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók közszolgálatának meghatározása magában foglalja azt a kötelességet, hogy jelentős mértékben járuljanak hozzá az európai audiovizuális gyártásba történő beruházáshoz, ha az abból eredő filmjogok megjelennek a közszolgálati televízióban (85). |
| --- | --- |

(164)

A „Televízió határok nélkül” irányelv (45) preambulumbekezdésére tekintettel a Bizottság el tudja fogadni, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók közszolgálatának meghatározása magában foglalja azt a kötelességet, hogy jelentős mértékben járuljanak hozzá az európai audiovizuális gyártásba történő beruházáshoz, ha az abból eredő filmjogok megjelennek a közszolgálati televízióban (85).

| (165) | A Bizottság szerint az RTP azon kötelezettsége, hogy támogassa a filmművészetet, a közszolgálati feladat része, mivel az RTP később a közszolgálati csatornán sugározza azokat a filmeket, amelyek terjesztési jogát a társaság megvásárolta. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság szerint az RTP azon kötelezettsége, hogy támogassa a filmművészetet, a közszolgálati feladat része, mivel az RTP később a közszolgálati csatornán sugározza azokat a filmeket, amelyek terjesztési jogát a társaság megvásárolta.

| (166) | Következésképpen a Bizottság nem tud egyetérteni az érdekelt felek által tett észrevételekkel, amelyek szerint az RTP-nek a filmművészet népszerűsítésével és annak finanszírozásával kapcsolatos kötelezettsége diszkriminatív lenne. Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a portugál hatóságokkal a filmművészet támogatásáról magán-műsorszolgáltatók is kötöttek megállapodásokat, amelyek nem rendelkeznek kompenzációról. A Bizottság azonban úgy véli, hogy meg kell különböztetni az állami és a magán-műsorszolgáltatók között a filmművészet támogatása tárgyában önkéntes alapon létrejött megállapodásokat az RTP-nek előírt közszolgálati kötelezettségtől, amely szerint köteles filmművészeti alkotásokat sugározni és finanszírozni. Nyilvánvaló, hogy az RTP-re kifejezetten közszolgálati funkcióként bízták bizonyos filmművészeti alkotások támogatását, amelyeket azután közszolgálati televízióműsorként sugároz, míg a magán televíziós műsorszolgáltatókra ilyen közszolgálati szerepet nem bíztak. Igazság szerint az RTP eszközzé vált az állam kezében a filmművészet támogatására. Az ennek keretében az RTP-által a filmművészet javára biztosított előnyök állami támogatásnak minősülhetnek, és így is kell értékelni azokat. Ez a határozat nem érinti a filmproducereknek juttatott lehetséges előnyök értékelését. |
| --- | --- |

(166)

Következésképpen a Bizottság nem tud egyetérteni az érdekelt felek által tett észrevételekkel, amelyek szerint az RTP-nek a filmművészet népszerűsítésével és annak finanszírozásával kapcsolatos kötelezettsége diszkriminatív lenne. Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a portugál hatóságokkal a filmművészet támogatásáról magán-műsorszolgáltatók is kötöttek megállapodásokat, amelyek nem rendelkeznek kompenzációról. A Bizottság azonban úgy véli, hogy meg kell különböztetni az állami és a magán-műsorszolgáltatók között a filmművészet támogatása tárgyában önkéntes alapon létrejött megállapodásokat az RTP-nek előírt közszolgálati kötelezettségtől, amely szerint köteles filmművészeti alkotásokat sugározni és finanszírozni. Nyilvánvaló, hogy az RTP-re kifejezetten közszolgálati funkcióként bízták bizonyos filmművészeti alkotások támogatását, amelyeket azután közszolgálati televízióműsorként sugároz, míg a magán televíziós műsorszolgáltatókra ilyen közszolgálati szerepet nem bíztak. Igazság szerint az RTP eszközzé vált az állam kezében a filmművészet támogatására. Az ennek keretében az RTP-által a filmművészet javára biztosított előnyök állami támogatásnak minősülhetnek, és így is kell értékelni azokat. Ez a határozat nem érinti a filmproducereknek juttatott lehetséges előnyök értékelését.

| (167) | Következésképpen megállapítható, hogy az RTP által a közszolgálati csatornákon sugárzott portugál filmművészeti alkotások társfinanszírozása különleges jogszerű kötelezettségnek tekinthető, amely szükséges az RTP általános közszolgálati műsorszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítéséhez. Ez a kötelezettség ezért nem jelent nyilvánvaló hibát |
| --- | --- |

(167)

Következésképpen megállapítható, hogy az RTP által a közszolgálati csatornákon sugárzott portugál filmművészeti alkotások társfinanszírozása különleges jogszerű kötelezettségnek tekinthető, amely szükséges az RTP általános közszolgálati műsorszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítéséhez. Ez a kötelezettség ezért nem jelent nyilvánvaló hibát

| (168) | Mindazonáltal a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az RTP-vel szemben támasztott, „egyéb, eseti alapon meghatározandó szolgáltatások nyújtására” (86) irányuló jogi kötelezettség nem kellően pontosan megfogalmazott ahhoz, hogy a Bizottság előre és jogi szempontból kellő bizonyossággal meg tudja ítélni, hogy ilyen szolgáltatást lehet-e közszolgáltatásnak tekinteni. Noha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az „egyéb, pontosítandó szolgáltatások” meghatározása nem egyértelmű, azt is megállapítja, hogy e rendelkezés jogcímén nem történt kifizetés a vizsgálat tárgyát képező időszakban (87). |
| --- | --- |

(168)

Mindazonáltal a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az RTP-vel szemben támasztott, „egyéb, eseti alapon meghatározandó szolgáltatások nyújtására” (86) irányuló jogi kötelezettség nem kellően pontosan megfogalmazott ahhoz, hogy a Bizottság előre és jogi szempontból kellő bizonyossággal meg tudja ítélni, hogy ilyen szolgáltatást lehet-e közszolgáltatásnak tekinteni. Noha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az „egyéb, pontosítandó szolgáltatások” meghatározása nem egyértelmű, azt is megállapítja, hogy e rendelkezés jogcímén nem történt kifizetés a vizsgálat tárgyát képező időszakban (87).

| (169) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az RTP tevékenységei – a 21/92. sz. törvény rendelkezéseivel és a közszolgáltatási szerződésekben foglalt új meghatározásokkal összhangban – világosan meghatározott közszolgálati kötelezettséget jelentenek.
  Noha az „egyéb, eseti alapon meghatározandó szolgáltatások” nyújtására vonatkozó kötelezettség nem kellően pontosan megfogalmazott ahhoz, hogy előre le lehessen szögezni, hogy az ilyen jogcímen nyújtott valamennyi szolgáltatás közszolgáltatásnak tekinthető, e rendelkezés jogcímén az 1992–1998 közötti időszakban nem történt kifizetés.
  Ezzel szemben a cégbejegyzési illetékek és más díjak alóli állandó mentesség nem korlátozódik a közszolgálati költségek kompenzációjára, és ezért nem indokolható az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(169)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az RTP tevékenységei – a 21/92. sz. törvény rendelkezéseivel és a közszolgáltatási szerződésekben foglalt új meghatározásokkal összhangban – világosan meghatározott közszolgálati kötelezettséget jelentenek.

Noha az „egyéb, eseti alapon meghatározandó szolgáltatások” nyújtására vonatkozó kötelezettség nem kellően pontosan megfogalmazott ahhoz, hogy előre le lehessen szögezni, hogy az ilyen jogcímen nyújtott valamennyi szolgáltatás közszolgáltatásnak tekinthető, e rendelkezés jogcímén az 1992–1998 közötti időszakban nem történt kifizetés.

Ezzel szemben a cégbejegyzési illetékek és más díjak alóli állandó mentesség nem korlátozódik a közszolgálati költségek kompenzációjára, és ezért nem indokolható az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján.

| (170) | A Bizottságnak elsősorban azt kell megítélnie, hogy a közszolgálati kötelezettségeket az állami támogatás kedvezményezettjére bízták-e. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottságnak elsősorban azt kell megítélnie, hogy a közszolgálati kötelezettségeket az állami támogatás kedvezményezettjére bízták-e.

| (171) | A műsorszolgáltatásról szóló közleménynek megfelelően a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a közszolgálati feladatot hivatalos okirat útján bízták-e az RTP-re (88). |
| --- | --- |

(171)

A műsorszolgáltatásról szóló közleménynek megfelelően a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a közszolgálati feladatot hivatalos okirat útján bízták-e az RTP-re (88).

| (172) | Amint az e határozat (48) preambulumbekezdésében szerepel, a közszolgálati kötelezettségeket az RTP-re világosan, több törvény és szerződés értelmében bízták: az 58/90. sz. törvény 5. cikke, a 21/92. sz. törvény 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikke és a korábbi és az új közszolgáltatási szerződés 1. cikke. |
| --- | --- |

(172)

Amint az e határozat (48) preambulumbekezdésében szerepel, a közszolgálati kötelezettségeket az RTP-re világosan, több törvény és szerződés értelmében bízták: az 58/90. sz. törvény 5. cikke, a 21/92. sz. törvény 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikke és a korábbi és az új közszolgáltatási szerződés 1. cikke.

| (173) | A Bizottság nem kapott semmilyen észrevételt az érdekelt felek vagy Portugália részéről arra vonatkozóan, hogy a közszolgálatot hivatalos okirat útján nem megfelelően bízták volna az RTP-re. A műsorszolgáltatásról szóló közleménynek megfelelően és az e határozat (48) preambulumbekezdésében említett törvényekre és szerződésekre tekintettel megállapítható, hogy az RTP-t kétségtelenül televíziós közszolgálati kötelezettségek kötötték, és következésképpen az RTP-t hivatalosan megbízták a közszolgálati feladat teljesítésével. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság nem kapott semmilyen észrevételt az érdekelt felek vagy Portugália részéről arra vonatkozóan, hogy a közszolgálatot hivatalos okirat útján nem megfelelően bízták volna az RTP-re. A műsorszolgáltatásról szóló közleménynek megfelelően és az e határozat (48) preambulumbekezdésében említett törvényekre és szerződésekre tekintettel megállapítható, hogy az RTP-t kétségtelenül televíziós közszolgálati kötelezettségek kötötték, és következésképpen az RTP-t hivatalosan megbízták a közszolgálati feladat teljesítésével.

| (174) | Annak ellenőrzésén túlmenően, hogy a közszolgálati funkciót hivatalos okirat útján bízták-e az RTP-re, azt is ellenőrizni kell, hogy az a közszolgálatot a törvényekben és a közszolgáltatási szerződésekben előírtaknak megfelelően teljesítette-e. Amint az e határozat (49)–(59) preambulumbekezdésében szerepel, különböző ellenőrzési mechanizmusok voltak érvényben, amelyek segítségével meg lehetett bizonyosodni arról, hogy az RTP az előírtaknak megfelelően teljesíti közszolgálati kötelezettségét. |
| --- | --- |

(174)

Annak ellenőrzésén túlmenően, hogy a közszolgálati funkciót hivatalos okirat útján bízták-e az RTP-re, azt is ellenőrizni kell, hogy az a közszolgálatot a törvényekben és a közszolgáltatási szerződésekben előírtaknak megfelelően teljesítette-e. Amint az e határozat (49)–(59) preambulumbekezdésében szerepel, különböző ellenőrzési mechanizmusok voltak érvényben, amelyek segítségével meg lehetett bizonyosodni arról, hogy az RTP az előírtaknak megfelelően teljesíti közszolgálati kötelezettségét.

| (175) | Először is az RTP közszolgálati kötelezettségeiről köteles volt jelentéseket, illetve a belső könyvvizsgálói testülete szakvéleményével alátámasztott terveket készíteni. Az RTP az 1993 és 1998 közötti évekre vonatkozóan készített közszolgálati beszámolókat, amelyek ismertették az egyes közszolgálati kötelezettségek teljesítését, és analitikus számviteli rendszer segítségével meghatározták az egyes kötelezettségekhez kapcsolódó költségeket. |
| --- | --- |

(175)

Először is az RTP közszolgálati kötelezettségeiről köteles volt jelentéseket, illetve a belső könyvvizsgálói testülete szakvéleményével alátámasztott terveket készíteni. Az RTP az 1993 és 1998 közötti évekre vonatkozóan készített közszolgálati beszámolókat, amelyek ismertették az egyes közszolgálati kötelezettségek teljesítését, és analitikus számviteli rendszer segítségével meghatározták az egyes kötelezettségekhez kapcsolódó költségeket.

| (176) | Másodsorban a pénzügyminiszter és a kormánynak a tömegtájékoztatásért felelős tagja ellenőrizte a közszolgáltatási szerződés végrehajtását, és a Pénzügyi Főfelügyelet elvégezte a pénzügyi terv auditálását. |
| --- | --- |

(176)

Másodsorban a pénzügyminiszter és a kormánynak a tömegtájékoztatásért felelős tagja ellenőrizte a közszolgáltatási szerződés végrehajtását, és a Pénzügyi Főfelügyelet elvégezte a pénzügyi terv auditálását.

| (177) | Harmadsorban éves külső könyvvizsgálatot kellett végezni. A Bizottság nem tudja elfogadni Portugália azon kijelentését – amelyeket a T-442/03. sz. ügyben hozott bírósági ítéletet követően megismételt –, miszerint a közszolgálati beszámolók külső könyvvizsgálata megtörtént, és ezért további teendő nem volt. A 2003. október 15-i határozat elfogadása előtti helyzet a következőképpen írható le:






  a) | 1992-re vonatkozóan nem készült közszolgálati beszámoló, mivel a közszolgálati beszámoló készítésére és annak könyvvizsgálatára vonatkozó követelmény először az 1993. évi koncessziós szerződéssel lépett hatályba; |
| --- | --- | --- |

(177)

Harmadsorban éves külső könyvvizsgálatot kellett végezni. A Bizottság nem tudja elfogadni Portugália azon kijelentését – amelyeket a T-442/03. sz. ügyben hozott bírósági ítéletet követően megismételt –, miszerint a közszolgálati beszámolók külső könyvvizsgálata megtörtént, és ezért további teendő nem volt. A 2003. október 15-i határozat elfogadása előtti helyzet a következőképpen írható le:

a)

1992-re vonatkozóan nem készült közszolgálati beszámoló, mivel a közszolgálati beszámoló készítésére és annak könyvvizsgálatára vonatkozó követelmény először az 1993. évi koncessziós szerződéssel lépett hatályba;

| b) | 1993-ben és 1994-ben nem végeztek külső könyvvizsgálatot, mindössze a vállalat képviselői, pontosabban az RTP Költségvetési Tanácsa (Conselho fiscal da RTP) adott ki jelentést, amely belső vállalati dokumentumnak minősül; |
| --- | --- |

b)

1993-ben és 1994-ben nem végeztek külső könyvvizsgálatot, mindössze a vállalat képviselői, pontosabban az RTP Költségvetési Tanácsa (Conselho fiscal da RTP) adott ki jelentést, amely belső vállalati dokumentumnak minősül;

| c) | az 1995 és 1998 közötti évekre vonatkozóan a beszámolókhoz mellékelték az RTP-től és képviselőitől független külső könyvvizsgáló jelentését. Ezek a jelentések megerősítik, hogy az RTP eleget tett közszolgálati kötelezettségeinek. Nem kerültek azonban nyilvánosságra azok a részletesebb közszolgálati beszámolók, amelyek alátámasztották volna ezeket a megállapításokat. |
| --- | --- |

c)

az 1995 és 1998 közötti évekre vonatkozóan a beszámolókhoz mellékelték az RTP-től és képviselőitől független külső könyvvizsgáló jelentését. Ezek a jelentések megerősítik, hogy az RTP eleget tett közszolgálati kötelezettségeinek. Nem kerültek azonban nyilvánosságra azok a részletesebb közszolgálati beszámolók, amelyek alátámasztották volna ezeket a megállapításokat.

| (178) | Ugyanakkor, tekintettel a Bíróság T-442/03. sz. ügyben és különösen az ítélet 232–256. pontjában tett megállapításaira, a Bizottság nem hagyatkozhatott kizárólag a közszolgálati beszámolókra vonatkozó, e határozat (177) preambulumbekezdésében említett (rövid) könyvvizsgálói jelentésekre, ezért elfogadta Portugália felajánlását, hogy a meglévő közszolgálati beszámolók alapján valamennyi vizsgált évre vonatkozóan külső könyvvizsgálatot végeztet. Ennek értelmében az 1992–1997 közötti évekre vonatkozóan külső könyvvizsgálat keretében ellenőrizték, hogy az RTP teljesítette-e közszolgálati kötelezettségeit. A könyvvizsgálat – a közszolgálati beszámoló hiánya ellenére – az 1992. évet is magában foglalta. A külső könyvvizsgáló ugyanakkor más dokumentumok alapján értékelte, hogy eleget tettek-e a közszolgálati mandátumnak. 1998-ra vonatkozóan nem végeztek külső könyvvizsgálatot, mivel a BDO Binder 1998. évi jelentése formájában már készült ilyen könyvvizsgálat, és ezt a SIC sem vitatta. Ezt a jelentést a határozat alábbi (186)–(188) preambulumbekezdése is említi. |
| --- | --- |

(178)

Ugyanakkor, tekintettel a Bíróság T-442/03. sz. ügyben és különösen az ítélet 232–256. pontjában tett megállapításaira, a Bizottság nem hagyatkozhatott kizárólag a közszolgálati beszámolókra vonatkozó, e határozat (177) preambulumbekezdésében említett (rövid) könyvvizsgálói jelentésekre, ezért elfogadta Portugália felajánlását, hogy a meglévő közszolgálati beszámolók alapján valamennyi vizsgált évre vonatkozóan külső könyvvizsgálatot végeztet. Ennek értelmében az 1992–1997 közötti évekre vonatkozóan külső könyvvizsgálat keretében ellenőrizték, hogy az RTP teljesítette-e közszolgálati kötelezettségeit. A könyvvizsgálat – a közszolgálati beszámoló hiánya ellenére – az 1992. évet is magában foglalta. A külső könyvvizsgáló ugyanakkor más dokumentumok alapján értékelte, hogy eleget tettek-e a közszolgálati mandátumnak. 1998-ra vonatkozóan nem végeztek külső könyvvizsgálatot, mivel a BDO Binder 1998. évi jelentése formájában már készült ilyen könyvvizsgálat, és ezt a SIC sem vitatta. Ezt a jelentést a határozat alábbi (186)–(188) preambulumbekezdése is említi.

| (179) | Az 1992–1997-re vonatkozó új auditok szervezése a nemzeti médiaszabályozó, az Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC) feladata volt. Az ERC független közigazgatási szerv, amely a portugál Alkotmánnyal összhangban többek között a tömegtájékoztatási tevékenységeket szabályozó törvények és előírások betartatásáért felel. Az ERC szervezte az 1992–1997-es évekre vonatkozó könyvvizsgálatok lebonyolítását, amellyel alvállalkozói szerződés keretében az RTP-től független külső könyvvizsgálót, a Pedro Roque céget bízta meg. |
| --- | --- |

(179)

Az 1992–1997-re vonatkozó új auditok szervezése a nemzeti médiaszabályozó, az Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC) feladata volt. Az ERC független közigazgatási szerv, amely a portugál Alkotmánnyal összhangban többek között a tömegtájékoztatási tevékenységeket szabályozó törvények és előírások betartatásáért felel. Az ERC szervezte az 1992–1997-es évekre vonatkozó könyvvizsgálatok lebonyolítását, amellyel alvállalkozói szerződés keretében az RTP-től független külső könyvvizsgálót, a Pedro Roque céget bízta meg.

| (180) | Tekintettel az 1992 és a közszolgálati beszámolók 2010-ben elvégzett könyvvizsgálata között eltelt időre, az adatokhoz való teljes körű hozzáférés nehézségekbe ütközött. Ez magyarázatot ad a hosszadalmas vizsgálatra és az új könyvvizsgálatok lefolytatásához szükséges időre. Végül azonban a könyvvizsgálatot el tudták végezni, mivel a közszolgálati beszámolók (az 1992. év kivételével) már rendelkezésre álltak, így a könyvvizsgálók tudtak mire támaszkodni. Az 1992 és 1997 közötti évekre vonatkozó könyvvizsgálatokat benyújtották a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(180)

Tekintettel az 1992 és a közszolgálati beszámolók 2010-ben elvégzett könyvvizsgálata között eltelt időre, az adatokhoz való teljes körű hozzáférés nehézségekbe ütközött. Ez magyarázatot ad a hosszadalmas vizsgálatra és az új könyvvizsgálatok lefolytatásához szükséges időre. Végül azonban a könyvvizsgálatot el tudták végezni, mivel a közszolgálati beszámolók (az 1992. év kivételével) már rendelkezésre álltak, így a könyvvizsgálók tudtak mire támaszkodni. Az 1992 és 1997 közötti évekre vonatkozó könyvvizsgálatokat benyújtották a Bizottsághoz.

| (181) | A külső könyvvizsgálatok kimondják, hogy céljuk az RTP által biztosított közszolgálati műsorszolgáltatás és az e feladatért kapott kifizetések vizsgálata és ellenőrzése. A könyvvizsgálatok tartalmazzák a figyelembe vett információk leírását. Hivatkoznak többek között az 58/90. sz. törvényre (A műsorszolgáltatási közszolgálatról szóló törvény), az RTP átalakításáról szóló 21/92. sz. törvényre, a közszolgáltatási szerződésekre, az éves beszámolókra és ezek külső könyvvizsgálatára, a közszolgálattal kapcsolatos üzleti tervre és költségvetésre (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) és az egyes évekről készült közszolgálati beszámolókra (Relatorio sobre o Cumprimento das Obrigacaoes do Servico Publico, RCOSP). A könyvvizsgálatok megemlítik, hogy tekintettel az 1992–1997 közötti időszak és a 2010. évi könyvvizsgálati szerződés között eltelt időre, egyes dokumentumokat időközben megsemmisítettek és bizonyos információk nem álltak rendelkezésre. Ennélfogva a könyvvizsgálói jelentés elsősorban a rendelkezésre álló beszámolókat, különösen a közszolgálati beszámolókat (89) és a hitelesített éves beszámolókat vette alapul. |
| --- | --- |

(181)

A külső könyvvizsgálatok kimondják, hogy céljuk az RTP által biztosított közszolgálati műsorszolgáltatás és az e feladatért kapott kifizetések vizsgálata és ellenőrzése. A könyvvizsgálatok tartalmazzák a figyelembe vett információk leírását. Hivatkoznak többek között az 58/90. sz. törvényre (A műsorszolgáltatási közszolgálatról szóló törvény), az RTP átalakításáról szóló 21/92. sz. törvényre, a közszolgáltatási szerződésekre, az éves beszámolókra és ezek külső könyvvizsgálatára, a közszolgálattal kapcsolatos üzleti tervre és költségvetésre (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) és az egyes évekről készült közszolgálati beszámolókra (Relatorio sobre o Cumprimento das Obrigacaoes do Servico Publico, RCOSP). A könyvvizsgálatok megemlítik, hogy tekintettel az 1992–1997 közötti időszak és a 2010. évi könyvvizsgálati szerződés között eltelt időre, egyes dokumentumokat időközben megsemmisítettek és bizonyos információk nem álltak rendelkezésre. Ennélfogva a könyvvizsgálói jelentés elsősorban a rendelkezésre álló beszámolókat, különösen a közszolgálati beszámolókat (89) és a hitelesített éves beszámolókat vette alapul.

| (182) | Az eltelt időből fakadó korlátozott lehetőségek ellenére a könyvvizsgálók teljesíteni tudták szerződéses feladatukat és el tudták végezni a könyvvizsgálatot, majd értékelték az RTP közszolgálati kötelezettségeinek teljesítését és az ezért kapott kompenzációt. A könyvvizsgálatok konkrétan megemlítik, hogy a könyvvizsgálók le tudták küzdeni az eltelt hosszú idő miatt felmerült nehézségeket, és el tudták végezni az auditot. Noha például a könyvvizsgálók fenntartják, hogy a költségelszámolási kritériumokat és a költségelosztási módszereket nem állt módjukban megvizsgálni, ez nem akadályozta őket abban, hogy elvégezzék a könyvvizsgálatot és megalapozott következtetésekre jussanak. Az összefoglaló jelentés kimondja, hogy: „az RTP valamennyi költsége és bevétele azon a feltevésen alapul, hogy tevékenysége kizárólag televíziós közszolgálat nyújtására korlátozódik, és hogy ezek a könyvvizsgálatok a vállalat belső könyvvizsgálója és külső könyvvizsgálók által egyaránt ellenőrzött pénzügyi kimutatásokon alapultak, amelyekből csak olyan lényegi információkra derült fény, amelyeket az éves beszámolók részletesen ismertetnek.” (90) A Bizottság korábban már megállapította (lásd e határozat (18) preambulumbekezdését), hogy az RTP a vizsgált években kizárólag közszolgálati tevékenységeket folytatott, míg a kereskedelmi tevékenységeket az RTP jogilag önálló leányvállalatai végezték. A költségelosztási kritériumok ennélfogva csak az RTP-nél felmerült közszolgálati költségeken belüli költségelosztás szempontjából relevánsak, és ezért a közszolgálati költségek teljes összegét nem érintik.
  Ami a pénzügyi információkat illeti, a Bizottság megállapította, hogy a külső könyvvizsgálók jogszerűen hivatkozhattak az éves pénzügyi beszámolókra, amelyekhez minden esetben mellékelték az RTP elszámolásának pontosságát hitelesítő könyvvizsgálatot. A közszolgáltatási szerződések értelmében a közszolgálati beszámolókon végzett külső könyvvizsgálat célja annak ellenőrzése volt, hogy az RTP az előírásoknak megfelelően eleget tett-e közszolgálati kötelezettségeinek, és hogy a közszolgálati kompenzáció összege megfelel-e az ilyen kötelezettségek teljesítéséből fakadó költségeknek. Ennélfogva, noha a vizsgált évek során történő közszolgálat-nyújtásra vonatkozó pénzügyi adatok a közszolgálat RTP általi biztosításához kapcsolódtak, további független ellenőrzésre volt szükség annak megállapítása érdekében, hogy a keletkezett költségek összhangban álltak-e a közszolgálati mandátummal. |
| --- | --- |

(182)

Az eltelt időből fakadó korlátozott lehetőségek ellenére a könyvvizsgálók teljesíteni tudták szerződéses feladatukat és el tudták végezni a könyvvizsgálatot, majd értékelték az RTP közszolgálati kötelezettségeinek teljesítését és az ezért kapott kompenzációt. A könyvvizsgálatok konkrétan megemlítik, hogy a könyvvizsgálók le tudták küzdeni az eltelt hosszú idő miatt felmerült nehézségeket, és el tudták végezni az auditot. Noha például a könyvvizsgálók fenntartják, hogy a költségelszámolási kritériumokat és a költségelosztási módszereket nem állt módjukban megvizsgálni, ez nem akadályozta őket abban, hogy elvégezzék a könyvvizsgálatot és megalapozott következtetésekre jussanak. Az összefoglaló jelentés kimondja, hogy: „az RTP valamennyi költsége és bevétele azon a feltevésen alapul, hogy tevékenysége kizárólag televíziós közszolgálat nyújtására korlátozódik, és hogy ezek a könyvvizsgálatok a vállalat belső könyvvizsgálója és külső könyvvizsgálók által egyaránt ellenőrzött pénzügyi kimutatásokon alapultak, amelyekből csak olyan lényegi információkra derült fény, amelyeket az éves beszámolók részletesen ismertetnek.” (90) A Bizottság korábban már megállapította (lásd e határozat (18) preambulumbekezdését), hogy az RTP a vizsgált években kizárólag közszolgálati tevékenységeket folytatott, míg a kereskedelmi tevékenységeket az RTP jogilag önálló leányvállalatai végezték. A költségelosztási kritériumok ennélfogva csak az RTP-nél felmerült közszolgálati költségeken belüli költségelosztás szempontjából relevánsak, és ezért a közszolgálati költségek teljes összegét nem érintik.

Ami a pénzügyi információkat illeti, a Bizottság megállapította, hogy a külső könyvvizsgálók jogszerűen hivatkozhattak az éves pénzügyi beszámolókra, amelyekhez minden esetben mellékelték az RTP elszámolásának pontosságát hitelesítő könyvvizsgálatot. A közszolgáltatási szerződések értelmében a közszolgálati beszámolókon végzett külső könyvvizsgálat célja annak ellenőrzése volt, hogy az RTP az előírásoknak megfelelően eleget tett-e közszolgálati kötelezettségeinek, és hogy a közszolgálati kompenzáció összege megfelel-e az ilyen kötelezettségek teljesítéséből fakadó költségeknek. Ennélfogva, noha a vizsgált évek során történő közszolgálat-nyújtásra vonatkozó pénzügyi adatok a közszolgálat RTP általi biztosításához kapcsolódtak, további független ellenőrzésre volt szükség annak megállapítása érdekében, hogy a keletkezett költségek összhangban álltak-e a közszolgálati mandátummal.

| (183) | A külső könyvvizsgálók ezt megerősítik. Az 1992–1997 közötti évekre vonatkozóan a könyvvizsgálók megállapítják, hogy: „mennyiségi szempontból az RTP – a koncessziós szerződésben meghatározottak szerint – alapvetően teljesítette műsorszolgáltatási kötelezettségeit, nagy hangsúlyt helyezve a műsortartalomra vonatkozó kötelezettségre”. A könyvvizsgáló megállapítja, hogy „a rendelkezésre álló dokumentumok, azaz a Könyvvizsgáló és a Hivatalos Könyvvizsgálói Bizottság beszámolóinak vizsgálata során nem jutott a tudomásunkra olyan tény, amely alapján megállapíthatnánk, hogy az elvégzett közszolgálati feladatok és az ezek valós és tényleges költségeire nyújtott kifizetések közötti egyezéssel kapcsolatban benyújtott dokumentumok olyan jelentős érdemi torzításokat tartalmaznának, amelyek érintik azoknak az adott időpontban hatályos jogszabályoknak való megfelelését” (91). |
| --- | --- |

(183)

A külső könyvvizsgálók ezt megerősítik. Az 1992–1997 közötti évekre vonatkozóan a könyvvizsgálók megállapítják, hogy: „mennyiségi szempontból az RTP – a koncessziós szerződésben meghatározottak szerint – alapvetően teljesítette műsorszolgáltatási kötelezettségeit, nagy hangsúlyt helyezve a műsortartalomra vonatkozó kötelezettségre”. A könyvvizsgáló megállapítja, hogy „a rendelkezésre álló dokumentumok, azaz a Könyvvizsgáló és a Hivatalos Könyvvizsgálói Bizottság beszámolóinak vizsgálata során nem jutott a tudomásunkra olyan tény, amely alapján megállapíthatnánk, hogy az elvégzett közszolgálati feladatok és az ezek valós és tényleges költségeire nyújtott kifizetések közötti egyezéssel kapcsolatban benyújtott dokumentumok olyan jelentős érdemi torzításokat tartalmaznának, amelyek érintik azoknak az adott időpontban hatályos jogszabályoknak való megfelelését” (91).

| (184) | Több könyvvizsgálói jelentés is megemlíti, hogy az RTP nagyobb összegű kompenzációt is kérhetett volna, erre azonban a közszolgáltatási szerződésekben, a korábbi közszolgáltatási szerződés 15. cikkének (4) bekezdésében és az 1996. évi új közszolgáltatási szerződés 19. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek miatt nem volt módja. Az 1994., 1996. és 1997. évre vonatkozó külső könyvvizsgálatok kitérnek az RTP-nél a közszolgálat nyújtása során ténylegesen felmerült magas költségek és az RTP részére kifizetett, a felmerült költségeknél alacsonyabb összegű kompenzáció közötti különbségre (92). A könyvvizsgálat által érintett összes évet felölelő végső összefoglaló jelentés kifejezetten kimondja, hogy: „a megítélt és kifizetett kompenzációs költségtérítés minden évben alatta maradt a vonatkozó közszolgálati beszámolókban (RCOPS – Relatório sobre o cumprimento das obrigações de serviço público) feltüntetett összegeknek.”
   (93). |
| --- | --- |

(184)

Több könyvvizsgálói jelentés is megemlíti, hogy az RTP nagyobb összegű kompenzációt is kérhetett volna, erre azonban a közszolgáltatási szerződésekben, a korábbi közszolgáltatási szerződés 15. cikkének (4) bekezdésében és az 1996. évi új közszolgáltatási szerződés 19. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek miatt nem volt módja. Az 1994., 1996. és 1997. évre vonatkozó külső könyvvizsgálatok kitérnek az RTP-nél a közszolgálat nyújtása során ténylegesen felmerült magas költségek és az RTP részére kifizetett, a felmerült költségeknél alacsonyabb összegű kompenzáció közötti különbségre (92). A könyvvizsgálat által érintett összes évet felölelő végső összefoglaló jelentés kifejezetten kimondja, hogy: „a megítélt és kifizetett kompenzációs költségtérítés minden évben alatta maradt a vonatkozó közszolgálati beszámolókban (RCOPS – Relatório sobre o cumprimento das obrigações de serviço público) feltüntetett összegeknek.”
   (93).

| (185) | Egyes könyvvizsgálatok (az 1992. és 1993. évre vonatkozók kivételével) azt állítják, hogy az RTP túllépte a jogszerű hirdetési időkeretet, azaz a közszolgáltatási szerződésekben engedélyezettnél több hirdetést sugárzott. Az RTP ilyen hirdetésből származó bevételét a műsorszolgáltatásról szóló közleménynek megfelelően a közszolgálati költségek kiszámításakor figyelembe kell venni, mivel a közszolgálatból származó bevételt, a hirdetési bevételeket is ideértve, bele kell számítani a vállalat közszolgálati finanszírozási szükségleteibe.
  A hirdetési időkorlát túllépése nem befolyásolta a könyvvizsgáló 1992–1997 közötti évekre vonatkozó elemzését. A közszolgálati kompenzáció megfelelt az RTP által elvégzett közszolgálati feladatoknak, és ezért nem történt túlkompenzálás. Portugália azt is megerősítette, hogy az 1994., 1995. és 1996. évben valamennyi hirdetési nyereséget figyelembe vettek (tehát a hirdetési időkorlát túllépéséből származókat is), és a közszolgálati finanszírozási igényeket ennek megfelelően csökkentették (94). Ami 1996-ot illeti, az új közszolgáltatási szerződés 15. cikke előírta, hogy a kompenzációs összeg meghatározásakor a csatornák üzemeltetéséből származó nyereség nem vehető figyelembe, és az az összes közszolgálati költség kiszámításakor nem számít költségtételnek. A „nyereség” magában foglalja a hirdetési bevételeket. Portugália határozottan megerősítette, hogy a hirdetési nyereséget levonták a szükséges kompenzáció összegéből (95). |
| --- | --- |

(185)

Egyes könyvvizsgálatok (az 1992. és 1993. évre vonatkozók kivételével) azt állítják, hogy az RTP túllépte a jogszerű hirdetési időkeretet, azaz a közszolgáltatási szerződésekben engedélyezettnél több hirdetést sugárzott. Az RTP ilyen hirdetésből származó bevételét a műsorszolgáltatásról szóló közleménynek megfelelően a közszolgálati költségek kiszámításakor figyelembe kell venni, mivel a közszolgálatból származó bevételt, a hirdetési bevételeket is ideértve, bele kell számítani a vállalat közszolgálati finanszírozási szükségleteibe.

A hirdetési időkorlát túllépése nem befolyásolta a könyvvizsgáló 1992–1997 közötti évekre vonatkozó elemzését. A közszolgálati kompenzáció megfelelt az RTP által elvégzett közszolgálati feladatoknak, és ezért nem történt túlkompenzálás. Portugália azt is megerősítette, hogy az 1994., 1995. és 1996. évben valamennyi hirdetési nyereséget figyelembe vettek (tehát a hirdetési időkorlát túllépéséből származókat is), és a közszolgálati finanszírozási igényeket ennek megfelelően csökkentették (94). Ami 1996-ot illeti, az új közszolgáltatási szerződés 15. cikke előírta, hogy a kompenzációs összeg meghatározásakor a csatornák üzemeltetéséből származó nyereség nem vehető figyelembe, és az az összes közszolgálati költség kiszámításakor nem számít költségtételnek. A „nyereség” magában foglalja a hirdetési bevételeket. Portugália határozottan megerősítette, hogy a hirdetési nyereséget levonták a szükséges kompenzáció összegéből (95).

| (186) | Ami az 1998. évet illeti, a BDO Binder külső könyvvizsgáló megvizsgálta az RTP közszolgálati feladata és az ehhez kapcsolódó költségek közötti kapcsolatot. A BDO Binder jelentése több jövőre vonatkozó ajánlást is megfogalmaz, és javasolja az RTP belső ellenőrzésének megerősítését a belső előírásoknak való megfelelés biztosítása érdekében, olyan megállapítást azonban nem tartalmaz, amely szerint az RTP túlzott összegű kompenzációban részesült volna az általa elvégzett közszolgálati feladatokért, illetve amely szerint az RTP által készített közszolgálati beszámolóban szereplő és a Bizottság 2003. október 15-i határozatában felhasznált számadatok nem lennének megbízhatók. A BDO Binder jelentése a konkrét számadatok említésekor utal arra, hogy egyes eszközökről nem készült leltár. A jelentés ugyanakkor a jelek szerint az eszközökről készült leltár hiányát kifogásolja (96), és nem von le olyan következtetést, hogy a vonatkozó beruházásokra nem került sor, és ezért a beruházások értékét helytelenül számolták el. Amint azonban azt Portugália hangsúlyozta, a vonatkozó beruházásokkal kapcsolatos értékeket mindenesetre nem vették figyelembe a kompenzációs számítás során, ami kizárta, hogy a befektetett eszközök amortizációs költségére visszatérítést igényeljenek. |
| --- | --- |

(186)

Ami az 1998. évet illeti, a BDO Binder külső könyvvizsgáló megvizsgálta az RTP közszolgálati feladata és az ehhez kapcsolódó költségek közötti kapcsolatot. A BDO Binder jelentése több jövőre vonatkozó ajánlást is megfogalmaz, és javasolja az RTP belső ellenőrzésének megerősítését a belső előírásoknak való megfelelés biztosítása érdekében, olyan megállapítást azonban nem tartalmaz, amely szerint az RTP túlzott összegű kompenzációban részesült volna az általa elvégzett közszolgálati feladatokért, illetve amely szerint az RTP által készített közszolgálati beszámolóban szereplő és a Bizottság 2003. október 15-i határozatában felhasznált számadatok nem lennének megbízhatók. A BDO Binder jelentése a konkrét számadatok említésekor utal arra, hogy egyes eszközökről nem készült leltár. A jelentés ugyanakkor a jelek szerint az eszközökről készült leltár hiányát kifogásolja (96), és nem von le olyan következtetést, hogy a vonatkozó beruházásokra nem került sor, és ezért a beruházások értékét helytelenül számolták el. Amint azonban azt Portugália hangsúlyozta, a vonatkozó beruházásokkal kapcsolatos értékeket mindenesetre nem vették figyelembe a kompenzációs számítás során, ami kizárta, hogy a befektetett eszközök amortizációs költségére visszatérítést igényeljenek.

| (187) | A hirdetési időkorlátok túllépése tekintetében a BDO Binder jelentése megállapította, hogy a hirdetési bevételeket a közszolgálati finanszírozási igények kiszámításakor figyelembe vették. A többi esethez hasonlóan, a könyvvizsgáló e tényezők egyike alapján sem vélekedett úgy, hogy az RTP nem teljesítette közszolgálati kötelezettségeit, és túlkompenzációt sem állapított meg. |
| --- | --- |

(187)

A hirdetési időkorlátok túllépése tekintetében a BDO Binder jelentése megállapította, hogy a hirdetési bevételeket a közszolgálati finanszírozási igények kiszámításakor figyelembe vették. A többi esethez hasonlóan, a könyvvizsgáló e tényezők egyike alapján sem vélekedett úgy, hogy az RTP nem teljesítette közszolgálati kötelezettségeit, és túlkompenzációt sem állapított meg.

| (188) | Az e határozatban foglalt elemzés szempontjából azonban ennél is fontosabb a BDO Binder jelentésének azon megállapítása (amelyet a SIC sem vitatott), hogy az RTP közszolgálati kötelezettségei teljesítéséhez akár 25 milliárd PTE-t is igényelhetett volna, azonban csupán 14 milliárd PTE-t fizettek ki a részére. Ez azt jelenti, hogy a BDO Binder jelentése nem állapít meg túlkompenzációt, hanem éppen ellenkező következtetésre jut. |
| --- | --- |

(188)

Az e határozatban foglalt elemzés szempontjából azonban ennél is fontosabb a BDO Binder jelentésének azon megállapítása (amelyet a SIC sem vitatott), hogy az RTP közszolgálati kötelezettségei teljesítéséhez akár 25 milliárd PTE-t is igényelhetett volna, azonban csupán 14 milliárd PTE-t fizettek ki a részére. Ez azt jelenti, hogy a BDO Binder jelentése nem állapít meg túlkompenzációt, hanem éppen ellenkező következtetésre jut.

| (189) | Az RTP átszervezéséről szóló NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatban foglaltak szerint a PriceWaterhouseCoopers külső könyvvizsgálat során megvizsgálta, hogy a portugál hatóságok által benyújtott pénzügyi információk összhangban álltak-e az RTP 1991–2003 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi beszámolóival, a közszolgálati beszámolókban feltüntetett összegekkel és más olyan információforrásokkal, amelyek a könyvvizsgáló megítélése szerint fontosak voltak az ellenőrzött könyvvizsgálatok megfelelőségének biztosításához (lásd az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozat (38) preambulumbekezdését). A PWC ellenőrzési jelentése érdemi észrevételek nélkül hitelesítette az adatokat (lásd az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozat (52) preambulumbekezdését). A PWC ellenőrzési jelentése kifejezetten megerősítette, hogy az RTP részére közszolgálati kompenzációként kifizetett összegek megfeleltek a minisztertanácsi rendeletekben szereplő összegeknek (lásd az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozat (41) preambulumbekezdését és 39. táblázatát). A PWC ellenőrzési jelentése észrevételezte az RTP átfogó alulfinanszírozottságát. Rámutatott, hogy a közszolgáltatási szerződések értelmében visszatérítésre jogosult közszolgálati feladatokon túl az RTP olyan közszolgálati feladatokat is ellátott, amelyekért nem igényelhetett állami költségtérítést. A Bizottság az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatában kimondta, hogy a PWC ellenőrzési jelentése ennélfogva megalapozottan támaszkodott az RTP pénzügyi beszámolóira, és megállapította, hogy az RTP valóban krónikusan alulfinanszírozott. E határozat alkalmazásában ezért a közszolgálati beszámolók külső könyvvizsgálatain túl a PWC ellenőrzési jelentése további bizonyítékként szolgál arra vonatkozóan, hogy a Bizottság által a 2005/403/EK határozatban felhasznált adatok helyesek voltak. |
| --- | --- |

(189)

Az RTP átszervezéséről szóló NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatban foglaltak szerint a PriceWaterhouseCoopers külső könyvvizsgálat során megvizsgálta, hogy a portugál hatóságok által benyújtott pénzügyi információk összhangban álltak-e az RTP 1991–2003 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi beszámolóival, a közszolgálati beszámolókban feltüntetett összegekkel és más olyan információforrásokkal, amelyek a könyvvizsgáló megítélése szerint fontosak voltak az ellenőrzött könyvvizsgálatok megfelelőségének biztosításához (lásd az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozat (38) preambulumbekezdését). A PWC ellenőrzési jelentése érdemi észrevételek nélkül hitelesítette az adatokat (lásd az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozat (52) preambulumbekezdését). A PWC ellenőrzési jelentése kifejezetten megerősítette, hogy az RTP részére közszolgálati kompenzációként kifizetett összegek megfeleltek a minisztertanácsi rendeletekben szereplő összegeknek (lásd az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozat (41) preambulumbekezdését és 39. táblázatát). A PWC ellenőrzési jelentése észrevételezte az RTP átfogó alulfinanszírozottságát. Rámutatott, hogy a közszolgáltatási szerződések értelmében visszatérítésre jogosult közszolgálati feladatokon túl az RTP olyan közszolgálati feladatokat is ellátott, amelyekért nem igényelhetett állami költségtérítést. A Bizottság az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatában kimondta, hogy a PWC ellenőrzési jelentése ennélfogva megalapozottan támaszkodott az RTP pénzügyi beszámolóira, és megállapította, hogy az RTP valóban krónikusan alulfinanszírozott. E határozat alkalmazásában ezért a közszolgálati beszámolók külső könyvvizsgálatain túl a PWC ellenőrzési jelentése további bizonyítékként szolgál arra vonatkozóan, hogy a Bizottság által a 2005/403/EK határozatban felhasznált adatok helyesek voltak.

| (190) | A panaszos azon érvelését illetően, amely szerint az állami könyvvizsgáló, a Tribunal de Contas 8/2002 sz. jelentését kellene figyelembe venni, a Bizottság az e határozatban foglalt értékelés során valóban figyelembe vette ezt a jelentést. Elsőként, el kell ismerni, amint azt a SIC is tette, hogy a 8/2002. sz. ellenőrzési jelentés az 1997–2000 közötti időszakot öleli fel, ezért csak az 1997. és 1998. év szempontjából releváns. Noha a jelentés tartalmaz a korábbi évekre vonatkozó adatokat, ezek az RTP általános pénzügyi helyzetének alakulását voltak hivatottak szemléltetni, de nem képezték a Számvevőszék vizsgálatának tárgyát. |
| --- | --- |

(190)

A panaszos azon érvelését illetően, amely szerint az állami könyvvizsgáló, a Tribunal de Contas 8/2002 sz. jelentését kellene figyelembe venni, a Bizottság az e határozatban foglalt értékelés során valóban figyelembe vette ezt a jelentést. Elsőként, el kell ismerni, amint azt a SIC is tette, hogy a 8/2002. sz. ellenőrzési jelentés az 1997–2000 közötti időszakot öleli fel, ezért csak az 1997. és 1998. év szempontjából releváns. Noha a jelentés tartalmaz a korábbi évekre vonatkozó adatokat, ezek az RTP általános pénzügyi helyzetének alakulását voltak hivatottak szemléltetni, de nem képezték a Számvevőszék vizsgálatának tárgyát.

| (191) | Ennél is fontosabb, hogy a 8/2002 sz. jelentés nem tár fel szabálytalanságot az RTP finanszírozásában, és túlkompenzációt sem állapít meg az 1997–2000 közötti évekre (illetve a többi évre) vonatkozóan. Éppen ellenkezőleg, a 8/2002 sz. jelentés számos olyan esetet említ, amikor az RTP strukturális pénzügyi nehézségekkel küzdött. Ennek megfelelően a Bizottságnak a 8/2002 sz. jelentés alapján nem áll módjában megállapítani, hogy adott költségtérítések túlkompenzációnak és jogellenes állami támogatásnak minősülnek. Éppen ellenkezőleg, a 8/2002 sz. jelentés kifejezetten megerősíti, hogy 1993-től 1999 végéig az RTP túlélését csak a vállalat folyamatos és növekvő eladósodása biztosította. |
| --- | --- |

(191)

Ennél is fontosabb, hogy a 8/2002 sz. jelentés nem tár fel szabálytalanságot az RTP finanszírozásában, és túlkompenzációt sem állapít meg az 1997–2000 közötti évekre (illetve a többi évre) vonatkozóan. Éppen ellenkezőleg, a 8/2002 sz. jelentés számos olyan esetet említ, amikor az RTP strukturális pénzügyi nehézségekkel küzdött. Ennek megfelelően a Bizottságnak a 8/2002 sz. jelentés alapján nem áll módjában megállapítani, hogy adott költségtérítések túlkompenzációnak és jogellenes állami támogatásnak minősülnek. Éppen ellenkezőleg, a 8/2002 sz. jelentés kifejezetten megerősíti, hogy 1993-től 1999 végéig az RTP túlélését csak a vállalat folyamatos és növekvő eladósodása biztosította.

| (192) | A panaszos említése szerint a 8/2002 sz. jelentés több ízben bírálja a vállalat vezetőségét, és felhívja a figyelmet olyan hiányosságokra, amelyeket el lehetett volna kerülni. A 8/2002 sz. jelentés célja az volt, hogy általános áttekintést adjon az RTP vezetőségének és a televíziós közszolgálat nyújtásának hatékonyságáról, eredményességéről és gazdaságosságáról. Amint arra a panaszos felhívta a figyelmet, a 8/2002 sz. jelentés közölte, hogy az RTP rugalmatlan struktúrája és túlzott személyzeti hierarchiája miatt alacsony hatásfokkal biztosította a közszolgálatot. A 8/2002 sz. jelentés ezenfelül bírálta a közszolgálat fogalmának rendkívül megfoghatatlan és általános meghatározását, valamint a közszolgáltatási szerződéseket, amelyek az állami könyvvizsgáló szerint kedveznek a szakszerűtlen vezetésnek. |
| --- | --- |

(192)

A panaszos említése szerint a 8/2002 sz. jelentés több ízben bírálja a vállalat vezetőségét, és felhívja a figyelmet olyan hiányosságokra, amelyeket el lehetett volna kerülni. A 8/2002 sz. jelentés célja az volt, hogy általános áttekintést adjon az RTP vezetőségének és a televíziós közszolgálat nyújtásának hatékonyságáról, eredményességéről és gazdaságosságáról. Amint arra a panaszos felhívta a figyelmet, a 8/2002 sz. jelentés közölte, hogy az RTP rugalmatlan struktúrája és túlzott személyzeti hierarchiája miatt alacsony hatásfokkal biztosította a közszolgálatot. A 8/2002 sz. jelentés ezenfelül bírálta a közszolgálat fogalmának rendkívül megfoghatatlan és általános meghatározását, valamint a közszolgáltatási szerződéseket, amelyek az állami könyvvizsgáló szerint kedveznek a szakszerűtlen vezetésnek.

| (193) | Az RTP közszolgálati feladatának meghatározását azonban a Bizottság a 2003. november 15-i határozatában már megvizsgálta. A T-442/03. sz. ügyben hozott bírósági ítélet kimondta, hogy az RTP közszolgálati feladatának tág meghatározása elfogadható (97). Ami az állítólagos hiányosságokat illeti, a Bizottság fel kívánja hívni a figyelmet arra, hogy ezt a szempontot a műsorszolgáltatásról szóló közlemény alkalmazásakor nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(193)

Az RTP közszolgálati feladatának meghatározását azonban a Bizottság a 2003. november 15-i határozatában már megvizsgálta. A T-442/03. sz. ügyben hozott bírósági ítélet kimondta, hogy az RTP közszolgálati feladatának tág meghatározása elfogadható (97). Ami az állítólagos hiányosságokat illeti, a Bizottság fel kívánja hívni a figyelmet arra, hogy ezt a szempontot a műsorszolgáltatásról szóló közlemény alkalmazásakor nem kell figyelembe venni.

| (194) | A harmadik kritérium, amelyet a Bizottságnak értékelnie kell, annak meghatározása, hogy a finanszírozás arányos-e a közszolgálat nettó költségével. |
| --- | --- |

(194)

A harmadik kritérium, amelyet a Bizottságnak értékelnie kell, annak meghatározása, hogy a finanszírozás arányos-e a közszolgálat nettó költségével.

| (195) | A műsorszolgáltatásról szóló közleményben a Bizottság felsorolta azokat a kritériumokat, amelyek alapján értékeli az állami finanszírozás arányosságát, megkövetelve, hogy az állami támogatás ne lépje túlzott mértékben túl a közszolgálati feladat nettó költségeit, és hogy ne legyenek a piacon olyan torzulások, amelyek a közszolgálati feladat teljesítéséhez nem szükségesek (98). |
| --- | --- |

(195)

A műsorszolgáltatásról szóló közleményben a Bizottság felsorolta azokat a kritériumokat, amelyek alapján értékeli az állami finanszírozás arányosságát, megkövetelve, hogy az állami támogatás ne lépje túlzott mértékben túl a közszolgálati feladat nettó költségeit, és hogy ne legyenek a piacon olyan torzulások, amelyek a közszolgálati feladat teljesítéséhez nem szükségesek (98).

| (196) | Mindenekelőtt a közszolgálati tevékenységek költségének pontos meghatározása érdekében a műsorszolgáltatásról szóló közlemény előírja a költségek és a bevételek megfelelő felosztását a közszolgálati és a kereskedelmi tevékenységek között. |
| --- | --- |

(196)

Mindenekelőtt a közszolgálati tevékenységek költségének pontos meghatározása érdekében a műsorszolgáltatásról szóló közlemény előírja a költségek és a bevételek megfelelő felosztását a közszolgálati és a kereskedelmi tevékenységek között.

| (197) | Amint az e határozat (61)–(67) preambulumbekezdésében szerepel, a közszolgáltatási szerződések meghatározzák a költségek és a bevételek azon felhasználási módszerét, amelyet az RTP-nek alkalmaznia kell. Ebben az esetben elvben a Bizottság feladatát megkönnyíti, hogy az RTP olyan analitikus számviteli rendszert alkalmazott, amely lehetővé teszi a társaság által az egyes visszatéríthető közszolgálati kötelezettségek teljesítése érdekében viselt elszámolható költségek számszerűsítését. |
| --- | --- |

(197)

Amint az e határozat (61)–(67) preambulumbekezdésében szerepel, a közszolgáltatási szerződések meghatározzák a költségek és a bevételek azon felhasználási módszerét, amelyet az RTP-nek alkalmaznia kell. Ebben az esetben elvben a Bizottság feladatát megkönnyíti, hogy az RTP olyan analitikus számviteli rendszert alkalmazott, amely lehetővé teszi a társaság által az egyes visszatéríthető közszolgálati kötelezettségek teljesítése érdekében viselt elszámolható költségek számszerűsítését.

| (198) | E rendszer révén az egyes elszámolható kiadási tételeket egy-egy tevékenységhez rendelik hozzá, és következésképpen elosztják az RTP különböző visszatéríthető közszolgálati feladatai között, objektív számviteli elvek alapján. |
| --- | --- |

(198)

E rendszer révén az egyes elszámolható kiadási tételeket egy-egy tevékenységhez rendelik hozzá, és következésképpen elosztják az RTP különböző visszatéríthető közszolgálati feladatai között, objektív számviteli elvek alapján.

| (199) | Tekintettel arra, hogy az egyes visszatéríthető közszolgálati feladatokból származó bevételeket levonják a közszolgálat működési költségeiből, a rendszer garantálja, hogy az éves kompenzációs kifizetések az egyes közszolgálati kötelezettségek nettó költségére korlátozódnak (lásd e határozat (65) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(199)

Tekintettel arra, hogy az egyes visszatéríthető közszolgálati feladatokból származó bevételeket levonják a közszolgálat működési költségeiből, a rendszer garantálja, hogy az éves kompenzációs kifizetések az egyes közszolgálati kötelezettségek nettó költségére korlátozódnak (lásd e határozat (65) preambulumbekezdését).

| (200) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a költség meghatározásához szolgáló paramétereket elvben tárgyilagos és átlátható módon állapították meg. |
| --- | --- |

(200)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a költség meghatározásához szolgáló paramétereket elvben tárgyilagos és átlátható módon állapították meg.

| (201) | Mindazonáltal a költségkompenzációs szabályok alábecsülhetik az RTP közszolgálati tevékenységéből eredő tényleges nettó költséget, és a tényleges finanszírozási igények strukturális alulfinanszírozásához vezethetnek. |
| --- | --- |

(201)

Mindazonáltal a költségkompenzációs szabályok alábecsülhetik az RTP közszolgálati tevékenységéből eredő tényleges nettó költséget, és a tényleges finanszírozási igények strukturális alulfinanszírozásához vezethetnek.

| (202) | Amint az a (65) preambulumbekezdésből kiderül – a közszolgáltatási szerződésekben meghatározott költségszámítási módszerrel összhangban – bizonyos közszolgálati költségeket éves kompenzációk révén a fizetésből kizártak (99). Ezenkívül Portugália tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy bár az RTP-nek ki kellett fizetnie a héát a kapott éves kompenzációs kifizetések után, a számviteli szabályokkal összhangban az ebből eredő költségeket nem lehetett figyelembe venni (lásd a (94) preambulumbekezdést). Végül az RTP a közszolgálati beszámolóiban nem tüntette fel a közszolgálati tevékenységhez szükséges eszközökre irányuló összes beruházást, bár azokat pénzügyi számláiban elkönyvelte (lásd a (67) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(202)

Amint az a (65) preambulumbekezdésből kiderül – a közszolgáltatási szerződésekben meghatározott költségszámítási módszerrel összhangban – bizonyos közszolgálati költségeket éves kompenzációk révén a fizetésből kizártak (99). Ezenkívül Portugália tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy bár az RTP-nek ki kellett fizetnie a héát a kapott éves kompenzációs kifizetések után, a számviteli szabályokkal összhangban az ebből eredő költségeket nem lehetett figyelembe venni (lásd a (94) preambulumbekezdést). Végül az RTP a közszolgálati beszámolóiban nem tüntette fel a közszolgálati tevékenységhez szükséges eszközökre irányuló összes beruházást, bár azokat pénzügyi számláiban elkönyvelte (lásd a (67) preambulumbekezdést).

| (203) | Az Amszterdami Jegyzőkönyv alapján azonban a közszolgálati műsorszolgáltatók finanszírozása a tagállamok feladata. Ebben az esetben Portugália úgy határozott, hogy nem téríti vissza a szolgáltató feladatai teljesítése érdekében viselt költségeinek egy részét. |
| --- | --- |

(203)

Az Amszterdami Jegyzőkönyv alapján azonban a közszolgálati műsorszolgáltatók finanszírozása a tagállamok feladata. Ebben az esetben Portugália úgy határozott, hogy nem téríti vissza a szolgáltató feladatai teljesítése érdekében viselt költségeinek egy részét.

| (204) | A szóban forgó esetben az állam nemcsak éves kompenzációs kifizetésekben részesítette az RTP-t, hanem pótlólagos finanszírozást is biztosított a számára részvénytőke-emelés, kölcsönök és a társadalombiztosításért felelős szervvel kötött megállapodás formájában. A műsorszolgáltatásról szóló közlemény 57. bekezdésével összhangban a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy valamennyi támogatás arányos-e a közszolgálat nettó költségeivel. Az RTP finanszírozása csak ekkor tekinthető az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésével összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(204)

A szóban forgó esetben az állam nemcsak éves kompenzációs kifizetésekben részesítette az RTP-t, hanem pótlólagos finanszírozást is biztosított a számára részvénytőke-emelés, kölcsönök és a társadalombiztosításért felelős szervvel kötött megállapodás formájában. A műsorszolgáltatásról szóló közlemény 57. bekezdésével összhangban a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy valamennyi támogatás arányos-e a közszolgálat nettó költségeivel. Az RTP finanszírozása csak ekkor tekinthető az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésével összeegyeztethetőnek.

| (205) | A Bizottság továbbá úgy értékeli, hogy – a közszolgáltatási szerződések értelmében – az RTP-re háruló, kompenzációra nem jogosult közszolgálati kötelezettségek jogszerű és világosan meghatározott, az állam által hivatalosan a közszolgálat nyújtójára ruházott kötelezettségnek tekinthetők. Következésképpen – az állami támogatási szabályokkal összhangban – Portugália az RTP közszolgálati nettó költségeinek az összességét finanszírozhatja. |
| --- | --- |

(205)

A Bizottság továbbá úgy értékeli, hogy – a közszolgáltatási szerződések értelmében – az RTP-re háruló, kompenzációra nem jogosult közszolgálati kötelezettségek jogszerű és világosan meghatározott, az állam által hivatalosan a közszolgálat nyújtójára ruházott kötelezettségnek tekinthetők. Következésképpen – az állami támogatási szabályokkal összhangban – Portugália az RTP közszolgálati nettó költségeinek az összességét finanszírozhatja.

| (206) | A (207) preambulumbekezdésben látható 6. táblázat áttekintést nyújt az RTP-nek az irányadó költség-elszámolási szabályok szerint kiszámított közszolgálati költségeiről (beruházási költségek és nettó működési költségek), valamint a beruházások és a működési költségek címén kapott kompenzációkról. |
| --- | --- |

(206)

A (207) preambulumbekezdésben látható 6. táblázat áttekintést nyújt az RTP-nek az irányadó költség-elszámolási szabályok szerint kiszámított közszolgálati költségeiről (beruházási költségek és nettó működési költségek), valamint a beruházások és a működési költségek címén kapott kompenzációkról.

| (207) | Elsősorban a közszolgálati tevékenységhez szükséges eszközökre irányuló beruházásokat (5. táblázat), valamint a beruházások finanszírozására szolgáló kompenzációkat (2. táblázat) mutatja be. Másodsorban bemutatja az RTP nettó működési költségeit (4. táblázat), valamint az e költségekre előirányzott kompenzációs kifizetéseket (1. táblázat). Végül a táblázat tartalmazza a társadalombiztosítással kötött megállapodásból és az 1998. évi kölcsönből eredő eseti támogatásokkal nyújtott pénzügyi előnyt.
  6.   táblázat


  A finanszírozási igények és a közszolgálat nettó működési költségeinek összefoglalása az elszámolási szabályok alapján














  (millió PTE) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Összeg |
| Beruházási költségek | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Tőkeinjekciók | –0 | –0 | –10 000,0 | –12 800,0 | –10 000,0 | –14 000,0 | –0 | –46 800,0 |
| A beruházási költségek és a kompenzáció közötti különbség | 2 632,6 | 2 102,0 | –7 236,1 | –11 807,3 | –8 519,6 | –9 962,6 | 6 054,2 | –26 736,8 |
| A közszolgálat működési költségei | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 | 116 456,1 |
| Kompenzációs kifizetések | –6 200,0 | –7 100,0 | –7 145,0 | –7 200,0 | –14 500,0 | –10 350,0 | –14 000,0 | –66 495,0 |
| Társadalombiztosítás | — | –1 206,0 | — | — | — | — | — | –1 206,0 |
| Kölcsön | | | | | | | –20 000,0 | –20 000,0 |
| A működési költségek és a kompenzáció közötti különbség | 518,2 (100) | – 346 | 1 239,1 | 903,3 | 2 717,1 | 27 622,1 | –3 898,7 | 28 755,1 |
| Forrás: pénzügyi beszámoló és közszolgálati beszámolók. |

(207)

Elsősorban a közszolgálati tevékenységhez szükséges eszközökre irányuló beruházásokat (5. táblázat), valamint a beruházások finanszírozására szolgáló kompenzációkat (2. táblázat) mutatja be. Másodsorban bemutatja az RTP nettó működési költségeit (4. táblázat), valamint az e költségekre előirányzott kompenzációs kifizetéseket (1. táblázat). Végül a táblázat tartalmazza a társadalombiztosítással kötött megállapodásból és az 1998. évi kölcsönből eredő eseti támogatásokkal nyújtott pénzügyi előnyt.

6.   táblázat

A finanszírozási igények és a közszolgálat nettó működési költségeinek összefoglalása az elszámolási szabályok alapján

(millió PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Összeg

Beruházási költségek

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Tőkeinjekciók

–0

–0

–10 000,0

–12 800,0

–10 000,0

–14 000,0

–0

–46 800,0

A beruházási költségek és a kompenzáció közötti különbség

2 632,6

2 102,0

–7 236,1

–11 807,3

–8 519,6

–9 962,6

6 054,2

–26 736,8

A közszolgálat működési költségei

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

116 456,1

Kompenzációs kifizetések

–6 200,0

–7 100,0

–7 145,0

–7 200,0

–14 500,0

–10 350,0

–14 000,0

–66 495,0

Társadalombiztosítás

—

–1 206,0

—

—

—

—

—

–1 206,0

Kölcsön

–20 000,0

–20 000,0

A működési költségek és a kompenzáció közötti különbség

518,2 (100)

– 346

1 239,1

903,3

2 717,1

27 622,1

–3 898,7

28 755,1

Forrás: pénzügyi beszámoló és közszolgálati beszámolók.

| (208) | A (201) és (202) preambulumbekezdésben hangsúlyozottak szerint a Portugália által kiválasztott éves kompenzációs kifizetések rendszerének velejárója volt, hogy az RTP által biztosított közszolgálati feladatok tényleges költségeit alulbecsülték, ami által a rendszer tartozások felhalmozódásához vezetett. Az RTP pénzügyi egyensúlyának fenntartása céljából egy második fázisban Portugália eseti támogatásokat alkalmazott az RTP közszolgálati szolgáltatásai költségeinek finanszírozásához. |
| --- | --- |

(208)

A (201) és (202) preambulumbekezdésben hangsúlyozottak szerint a Portugália által kiválasztott éves kompenzációs kifizetések rendszerének velejárója volt, hogy az RTP által biztosított közszolgálati feladatok tényleges költségeit alulbecsülték, ami által a rendszer tartozások felhalmozódásához vezetett. Az RTP pénzügyi egyensúlyának fenntartása céljából egy második fázisban Portugália eseti támogatásokat alkalmazott az RTP közszolgálati szolgáltatásai költségeinek finanszírozásához.

| (209) | Amint az a (207) preambulumbekezdés 6. táblázatában látható, a tőkeinjekció 26 736,8 millió PTE-vel túlkompenzálta a közszolgálati beruházásokat, miközben a működési költségek a kompenzációs kifizetésekkel és egyéb eseti támogatásokkal szemben 28 755,1 millió PTE összegben alulfinanszírozottak voltak. Noha a tőkeinjekciók alapvető célja az eszközberuházások finanszírozása volt, azokat a felhalmozódott tartozások visszafizetésére is felhasználták. |
| --- | --- |

(209)

Amint az a (207) preambulumbekezdés 6. táblázatában látható, a tőkeinjekció 26 736,8 millió PTE-vel túlkompenzálta a közszolgálati beruházásokat, miközben a működési költségek a kompenzációs kifizetésekkel és egyéb eseti támogatásokkal szemben 28 755,1 millió PTE összegben alulfinanszírozottak voltak. Noha a tőkeinjekciók alapvető célja az eszközberuházások finanszírozása volt, azokat a felhalmozódott tartozások visszafizetésére is felhasználták.

| (210) | A (207) preambulumbekezdésben szereplő 6. táblázatból az is kiderül, hogy a teljes kompenzáció 2 018,3 millió PTE-vel alacsonyabb volt, mint a közszolgálati szolgáltatás nettó költsége (28 755,1 PTE mínusz 26 736,8 millió PTE). Következésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy – az uniós szabályokkal összhangban – az állam által nyújtott finanszírozás arányban áll az RTP nettó működési közszolgálati költségeivel a vizsgálat tárgyát képező időszak vonatkozásában. Ez a megállapítás – a Bizottság kezdeti feltevésével ellentétben – akkor is helytálló, ha a cégbejegyzési illetékek és díjak alóli mentességből származó 11 000 000 PTE-t állami támogatásnak tekintjük (lásd e határozat (119) és (120) preambulumbekezdését). Az RTP még az említett összeggel együtt is 2 007,3 millió PTE értékben alulfinanszírozott lenne. |
| --- | --- |

(210)

A (207) preambulumbekezdésben szereplő 6. táblázatból az is kiderül, hogy a teljes kompenzáció 2 018,3 millió PTE-vel alacsonyabb volt, mint a közszolgálati szolgáltatás nettó költsége (28 755,1 PTE mínusz 26 736,8 millió PTE). Következésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy – az uniós szabályokkal összhangban – az állam által nyújtott finanszírozás arányban áll az RTP nettó működési közszolgálati költségeivel a vizsgálat tárgyát képező időszak vonatkozásában. Ez a megállapítás – a Bizottság kezdeti feltevésével ellentétben – akkor is helytálló, ha a cégbejegyzési illetékek és díjak alóli mentességből származó 11 000 000 PTE-t állami támogatásnak tekintjük (lásd e határozat (119) és (120) preambulumbekezdését). Az RTP még az említett összeggel együtt is 2 007,3 millió PTE értékben alulfinanszírozott lenne.

| (211) | A Bizottság úgy véli, hogy a kapott pénzeszközök feltehetően még az állam által az RTP-re bízott közszolgálati feladatok megvalósításához szükséges összes nettó költségnél is alacsonyabbak voltak, figyelembe véve, hogy a (207) preambulumbekezdésben szereplő 6. táblázat nem tartalmazza az RTP 1992–1998 közötti időszakra vonatkozó közszolgálati költségeinek összességét. |
| --- | --- |

(211)

A Bizottság úgy véli, hogy a kapott pénzeszközök feltehetően még az állam által az RTP-re bízott közszolgálati feladatok megvalósításához szükséges összes nettó költségnél is alacsonyabbak voltak, figyelembe véve, hogy a (207) preambulumbekezdésben szereplő 6. táblázat nem tartalmazza az RTP 1992–1998 közötti időszakra vonatkozó közszolgálati költségeinek összességét.

| (212) | A műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel összhangban a Bizottságnak bizonyságot kell szereznie nemcsak arról, hogy az állam által nyújtott finanszírozás arányban áll a közszolgálat nyújtásának nettó költségeivel, hanem arról is, hogy a piac nem torzult – a közszolgálati feladatok ellátásához szükséges mértéken túl – a közszolgálati tevékenységekből eredő kereskedelmi tevékenységeket illetően, amelyekre vonatkozóan nem lehetséges a költségek pontos hozzárendelése bevételi oldalról. Ilyen torzulás áll fenn, amennyiben az RTP előidézi a piacon a hirdetési díjak csökkenését, amivel csökkenti a versenytársak bevételeit (101). Ebben az esetben az RTP nem maximálná kereskedelmi bevételeit és szükségtelenül emelné az állami finanszírozási igényeket. A műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel összhangban az ilyen magatartás, ha bizonyítást nyer, nem tekinthető a műsorszolgáltatóra ruházott közszolgálati feladatok lényegéből adódónak (102). |
| --- | --- |

(212)

A műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel összhangban a Bizottságnak bizonyságot kell szereznie nemcsak arról, hogy az állam által nyújtott finanszírozás arányban áll a közszolgálat nyújtásának nettó költségeivel, hanem arról is, hogy a piac nem torzult – a közszolgálati feladatok ellátásához szükséges mértéken túl – a közszolgálati tevékenységekből eredő kereskedelmi tevékenységeket illetően, amelyekre vonatkozóan nem lehetséges a költségek pontos hozzárendelése bevételi oldalról. Ilyen torzulás áll fenn, amennyiben az RTP előidézi a piacon a hirdetési díjak csökkenését, amivel csökkenti a versenytársak bevételeit (101). Ebben az esetben az RTP nem maximálná kereskedelmi bevételeit és szükségtelenül emelné az állami finanszírozási igényeket. A műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel összhangban az ilyen magatartás, ha bizonyítást nyer, nem tekinthető a műsorszolgáltatóra ruházott közszolgálati feladatok lényegéből adódónak (102).

| (213) | A vizsgálati eljárást megindító 2001. november 15-i határozatában a Bizottság kijelentette, hogy ha az ilyen magatartás bizonyítást nyerne, egy esetleges túlkompenzáció értékelésekor figyelembe venné ezeket a torzulásokat és az azokból adódó nagyobb mértékű állami finanszírozási igényt. Az eljárás e szakaszában a Bizottság utalt arra, hogy „azon információk alapján, amelyek ebben a pillanatban a Bizottság birtokában vannak, nem állapítható meg, hogy az RTP ilyen magatartást tanúsított volna” (103). |
| --- | --- |

(213)

A vizsgálati eljárást megindító 2001. november 15-i határozatában a Bizottság kijelentette, hogy ha az ilyen magatartás bizonyítást nyerne, egy esetleges túlkompenzáció értékelésekor figyelembe venné ezeket a torzulásokat és az azokból adódó nagyobb mértékű állami finanszírozási igényt. Az eljárás e szakaszában a Bizottság utalt arra, hogy „azon információk alapján, amelyek ebben a pillanatban a Bizottság birtokában vannak, nem állapítható meg, hogy az RTP ilyen magatartást tanúsított volna” (103).

| (214) | Az üggyel kapcsolatos eljárás megindítására vonatkozó észrevételek benyújtására irányuló felhívást követően a Bizottság egyetlen olyan észrevételt sem kapott az RTP versenytársaitól, amely arra utalna vagy bizonyítaná, hogy az RTP olyan, a kereskedelmi piacon versenyellenes magatartást tanúsított volna, amely a Szerződéssel összeegyeztethetetlen, nagyobb mértékű állami támogatáshoz vezethetne (104). |
| --- | --- |

(214)

Az üggyel kapcsolatos eljárás megindítására vonatkozó észrevételek benyújtására irányuló felhívást követően a Bizottság egyetlen olyan észrevételt sem kapott az RTP versenytársaitól, amely arra utalna vagy bizonyítaná, hogy az RTP olyan, a kereskedelmi piacon versenyellenes magatartást tanúsított volna, amely a Szerződéssel összeegyeztethetetlen, nagyobb mértékű állami támogatáshoz vezethetne (104).

| (215) | Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy semmi nem utal ilyen magatartásra. Tehát a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy úgy tűnik, hogy az RTP a kereskedelmi piacon nem tanúsított versenyellenes, nagyobb mértékű állami finanszírozási igényeket eredményező magatartást, és e magatartás eredményeként nem történt túlkompenzáció. |
| --- | --- |

(215)

Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy semmi nem utal ilyen magatartásra. Tehát a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy úgy tűnik, hogy az RTP a kereskedelmi piacon nem tanúsított versenyellenes, nagyobb mértékű állami finanszírozási igényeket eredményező magatartást, és e magatartás eredményeként nem történt túlkompenzáció.

| (216) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a társadalombiztosításért felelős szervvel kötött megállapodást, a tőkeinjekciókat és az alárendelt kölcsönt, valamint a cégbejegyzési illetékek és díjak alóli mentességet állami támogatásnak kell tekinteni az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ennek ellenére az RTP-nek az eseti támogatásokon alapuló finanszírozása az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésével összhangban összeegyeztethető a belső piaccal. A teljes finanszírozás arányos a világosan meghatározott és az RTP-re ruházott közszolgálati kötelezettségeknek megfelelő nettó költségekkel. Következésképpen, az állami finanszírozás nem érintette az uniós érdekkel ellentétes mértékben az uniós kereskedelem feltételeit, sem az Unión belüli versenyt az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésével összhangban (105). |
| --- | --- |

(216)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a társadalombiztosításért felelős szervvel kötött megállapodást, a tőkeinjekciókat és az alárendelt kölcsönt, valamint a cégbejegyzési illetékek és díjak alóli mentességet állami támogatásnak kell tekinteni az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ennek ellenére az RTP-nek az eseti támogatásokon alapuló finanszírozása az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésével összhangban összeegyeztethető a belső piaccal. A teljes finanszírozás arányos a világosan meghatározott és az RTP-re ruházott közszolgálati kötelezettségeknek megfelelő nettó költségekkel. Következésképpen, az állami finanszírozás nem érintette az uniós érdekkel ellentétes mértékben az uniós kereskedelem feltételeit, sem az Unión belüli versenyt az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésével összhangban (105).

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (217) | A Bizottság megállapítja, hogy Portugália jogszerűtlenül, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével biztosította a szóban forgó eseti támogatásokat (106). Ez nem vonatkozik a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közjegyzői okiratba foglalás díja és a közzétételi díjak alól biztosított mentességre, mivel ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(217)

A Bizottság megállapítja, hogy Portugália jogszerűtlenül, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével biztosította a szóban forgó eseti támogatásokat (106). Ez nem vonatkozik a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közjegyzői okiratba foglalás díja és a közzétételi díjak alól biztosított mentességre, mivel ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak.

| (218) | A (143) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság megállapítja, hogy a társadalombiztosításért felelős szervvel kötött 1993. évi megállapodás, az 1994 és 1997 között nyújtott tőkeinjekciók és az 1998. évi alárendelt kölcsön állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Hasonlóképpen állami támogatásnak minősül a cégbejegyzési illetékek alóli, a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesség, valamint a díjak és illetékek alóli, a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése szerinti mentesség. Az eseti támogatásokat állami források formájában nyújtották és azok az RTP előnyben részesítésével torzíthatják a belső piaci versenyt, valamint érinthetik a kereskedelmet.
  Az eseti támogatások nem tesznek eleget az Altmark-ítéletben foglalt feltételeknek, mivel nem értékelhetők olyan kompenzációs rendszer keretében, amelyben a paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen megállapították volna. Továbbá az RTP-t nyilvánvalóan nem nyilvános pályázat útján választották ki, amely garantálná a lehető legalacsonyabb költségszintet, és nincsenek arra utaló jelek, hogy az eseti kifizetések összegét egy átlagos vállalkozás által viselt költségek elemzése alapján határozták volna meg. |
| --- | --- |

(218)

A (143) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság megállapítja, hogy a társadalombiztosításért felelős szervvel kötött 1993. évi megállapodás, az 1994 és 1997 között nyújtott tőkeinjekciók és az 1998. évi alárendelt kölcsön állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Hasonlóképpen állami támogatásnak minősül a cégbejegyzési illetékek alóli, a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesség, valamint a díjak és illetékek alóli, a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése szerinti mentesség. Az eseti támogatásokat állami források formájában nyújtották és azok az RTP előnyben részesítésével torzíthatják a belső piaci versenyt, valamint érinthetik a kereskedelmet.

Az eseti támogatások nem tesznek eleget az Altmark-ítéletben foglalt feltételeknek, mivel nem értékelhetők olyan kompenzációs rendszer keretében, amelyben a paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen megállapították volna. Továbbá az RTP-t nyilvánvalóan nem nyilvános pályázat útján választották ki, amely garantálná a lehető legalacsonyabb költségszintet, és nincsenek arra utaló jelek, hogy az eseti kifizetések összegét egy átlagos vállalkozás által viselt költségek elemzése alapján határozták volna meg.

| (219) | Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében foglalt mentesség – az RTP-nek a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújtott állandó mentesség kivételével – alkalmazandó az eseti támogatásokra. Az elemzéssel összhangban a támogatások világosan meghatározott és a 21/92. sz. törvénnyel és a közszolgáltatási szerződésekkel megfelelően az RTP-re bízott közszolgálati kötelezettségeket ellentételeztek. Az eseti támogatások arányosak az RTP nettó közszolgálati működési költségeivel. Az eseti támogatások nem torzítják a versenyt az uniós érdekekkel ellentétes mértékben, mivel arányosak az RTP nettó közszolgálati költségeivel. Az RTP kereskedelmi tevékenységei során nem tanúsított versenyellenes magatartást. |
| --- | --- |

(219)

Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében foglalt mentesség – az RTP-nek a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújtott állandó mentesség kivételével – alkalmazandó az eseti támogatásokra. Az elemzéssel összhangban a támogatások világosan meghatározott és a 21/92. sz. törvénnyel és a közszolgáltatási szerződésekkel megfelelően az RTP-re bízott közszolgálati kötelezettségeket ellentételeztek. Az eseti támogatások arányosak az RTP nettó közszolgálati működési költségeivel. Az eseti támogatások nem torzítják a versenyt az uniós érdekekkel ellentétes mértékben, mivel arányosak az RTP nettó közszolgálati költségeivel. Az RTP kereskedelmi tevékenységei során nem tanúsított versenyellenes magatartást.

| (220) | A Bizottság megállapítja, hogy a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdésében biztosított állandó mentesség a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül, mivel nem tekinthető az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséért járó kompenzációnak. Portugáliának ezért el kell törölnie az említett törvényt. Ezenfelül gondoskodnia kell arról, hogy az RTP-nek az említett törvény értelmében nyújtott támogatásokat a társaság visszafizesse. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság megállapítja, hogy a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdésében biztosított állandó mentesség a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül, mivel nem tekinthető az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséért járó kompenzációnak. Portugáliának ezért el kell törölnie az említett törvényt. Ezenfelül gondoskodnia kell arról, hogy az RTP-nek az említett törvény értelmében nyújtott támogatásokat a társaság visszafizesse.

| (221) | A fenti következtetésekre tekintettel a Bizottság, |
| --- | --- |

(221)

A fenti következtetésekre tekintettel a Bizottság,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Portugália által a Radiotelevisão Portuguesa, SA (RTP) részére nyújtott alábbi eseti támogatások a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek:

| a) | 1 206 millió PTE összegű tartozás átütemezése Portugália által az RTP javára a társadalombiztosításért felelős szervvel kötött 1993. évi megállapodás formájában; |
| --- | --- |

a)

1 206 millió PTE összegű tartozás átütemezése Portugália által az RTP javára a társadalombiztosításért felelős szervvel kötött 1993. évi megállapodás formájában;

| b) | az 1994 és 1997 közötti, 46 800 millió PTE összegű tőkeinjekciók; |
| --- | --- |

b)

az 1994 és 1997 közötti, 46 800 millió PTE összegű tőkeinjekciók;

| c) | az 1998-ban nyújtott 20 000 millió PTE összegű kölcsön; |
| --- | --- |

c)

az 1998-ban nyújtott 20 000 millió PTE összegű kölcsön;

| d) | a 21/92. sz. portugál törvény 11. cikkének (1) bekezdésében biztosított, cégbejegyzési illetékek alóli ideiglenes mentesség összesen 11 000 000 PTE értékben. |
| --- | --- |

d)

a 21/92. sz. portugál törvény 11. cikkének (1) bekezdésében biztosított, cégbejegyzési illetékek alóli ideiglenes mentesség összesen 11 000 000 PTE értékben.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett állami támogatási intézkedések a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint összeegyeztethetők a belső piaccal, mivel nem vezettek az RTP-re bízott közszolgálati feladatok nettó költségeinek túlkompenzálásához.

2. cikk

A 21/92. sz. portugál törvény 11. cikkének (1) bekezdésében biztosított, a közjegyzői okiratba foglalási díjak és a közzétételi díjak alóli mentesség nem minősül állami támogatásnak.

3. cikk

(1)   A 21/92. sz. portugál törvény 11. cikkének (2) bekezdése szerinti, az RTP-nek minden bejegyzési, nyilvántartásba vételi és változásbejegyzési eljáráshoz kapcsolódó illeték és díj megfizetése alóli, korlátozás nélküli mentesítése a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

2.   A Portugália által a 21/92. sz. törvény 11. cikkének (2) bekezdése alapján jogellenesen, a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével az RTP javára nyújtott állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen.

4. cikk

(1)   Portugália hatályon kívül helyezi az e határozat 3. cikkének (1) bekezdésében említett törvényt, és elrendeli az RTP részére a törvény hatályon kívül helyezéséig az említett rendelkezés értelmében kifizetett állami támogatások visszafizetését.

(2)   A visszafizetendő összegek tartalmazzák azt a kamatot, amely az összegeknek az RTP rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszafizetésig tartó időszak után jár.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK rendelettel összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

5. cikk

(1)   Az 3. cikkben említett törvény alapján odaítélt támogatás visszafizettetése azonnali és tényleges.

(2)   Portugália biztosítja, hogy e határozatot az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtsák.

6. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Portugália benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:

| a) | a 21/92. sz. törvény 11. cikke (2) bekezdésének eltörlése érdekében hozott intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

a)

a 21/92. sz. törvény 11. cikke (2) bekezdésének eltörlése érdekében hozott intézkedések részletes leírása;

| b) | az RTP által visszafizetendő teljes összeg (tőkeösszeg és kamatok); |
| --- | --- |

b)

az RTP által visszafizetendő teljes összeg (tőkeösszeg és kamatok);

| c) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

c)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| d) | azt igazoló dokumentumok, hogy az RTP-t felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

azt igazoló dokumentumok, hogy az RTP-t felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Amíg a 3. cikkben említett támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Portugália folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság egyszerű kérésére Portugália azonnali tájékoztatást ad az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Ugyancsak részletes tájékoztatást nyújt az RTP által már visszafizetett támogatásokról és visszakövetelési kamatokról.

7. cikk

Ennek a határozatnak Portugália a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. december 20-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  2009. december 1-jei hatállyal az Európai Közösséget létrehozó (EK-) szerződés 88. cikke az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni. Hasonlóképpen az Európai Uniót létrehozó szerződés 86. cikkének (2) bekezdése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikkének (2) bekezdésévé vált.

1

(2)  HL C 329., 2008.12.24., 24. o.

2

(3)  HL C 85., 2002.4.9., 9. o.

3

(4)  HL L 142., 2005.6.6., 1. o.

4

(5)  Az Elsőfokú Bíróság T-442/03. sz., SIC kontra Bizottság ügyben hozott 2008. június 26-i ítélete, EBHT 2008., II-01161. o.

5

SIC kontra Bizottság

(6)  Lásd a T-442/03. sz. ügyben hozott ítélet 255. és 256. pontját.

6

(7)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

7

(8)  Az RTP portugál közszolgálati műsorszolgáltató számára történő kompenzációs kifizetésekről szóló E 14/2005. sz. ügyben hozott 2006. március 22-i határozat.

8

(9)  Az RTP portugál állami műsorszolgáltató által felhalmozott tartozások átszervezéséhez nyújtott pénzügyi támogatásról szóló, NN 31/2006. sz. ügyben hozott 2006. július 4-i határozat (HL C 222., 2006.9.15., 4. o.).

9

(10)  1955. október 18-i 40341. sz. törvény, amelyben a portugál állam előmozdítja: „egy olyan részvénytársaság megalapítását [...], amellyel televíziós közszolgálati koncessziós szerződést köt Portugália területére vonatkozóan”.

10

(11)  Az 1990. december 31-i 49/90. sz. minisztertanácsi határozat 11.4. és 11.5. pontja és az 1992. február 22-i 6/92. sz. minisztertanácsi határozat 3. pontja.

11

(12)  Az RTP alapszabályáról szóló 21/92. sz. törvény melléklete a 3. cikk (2) bekezdésben úgy rendelkezik, hogy az RTP a következő kereskedelmi tevékenységeket végezheti: i. televíziós reklámtevékenység gyakorlása; ii. termékek, különösen a tevékenységeivel kapcsolatos programok és publikációk értékesítése; iii. műszaki tanácsadási és szakmai képzési szolgáltatások nyújtása és együttműködés egyéb, hazai vagy külföldi társaságokkal; iv. televíziós műsorszolgáltatáshoz szükséges eszközök, filmek, magnószalagok, videokazetták és hasonló termékek értékesítése és bérbeadása; v. érdekeltség szerzése kiegészítő vállalkozáscsoportokban és gazdasági érdekeltségű európai csoportokban, valamint részvények vagy kvóták útján részesedés más társaságokban a kereskedelmi jogszabályokban foglalt bármely formában.

12

(13)  Ez a határozat nem ismerteti bővebben a Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott határozatával meg nem semmisített intézkedéseket. Lásd e határozat (11) preambulumbekezdését.

13

(14)  1 EUR = 200,482 PTE, az euro portugáliai bevezetésekor meghatározott rögzített árfolyam (HL L 359., 1998.12.31., 1. o.).

14

(15)  A 21/92. sz. törvény 5. cikke szerint: „Az RTP SA által teljesített közszolgálati kötelezettségek (...) kompenzációs kifizetésre jogosítják fel a társaságot, amelynek pontos összege a közszolgálat biztosításának tényleges bekerülési költségének felel meg, amelyek objektíven mérhető kritériumok alapján kerülnek megállapításra, a gazdálkodási hatékonyság elve alapján.”

15

(16)  Az NN 31/06. sz. (korábbi CP 164/01., CP 60/03. és CP 114/04. sz.) állami támogatással kapcsolatos, az RTP portugál állami műsorszolgáltató által felhalmozott tartozások átszervezéséhez nyújtott pénzügyi támogatása ügyben hozott 2006. július 4-i bizottsági határozat 25. lábjegyzetében a Bizottság tisztázta, hogy a C 85/01. sz. ügyben hozott eredeti határozatban foglalt kompenzációs összegnek az említett határozatban előírt 30,9 millió EUR helyett 26,9 millió EUR-nak kellene lennie. Mivel az NN 31/06. sz. ügyben hozott határozat a 26,9 millió EUR-s összeget ítélte megfelelőnek, ez a határozat is ezt alkalmazza.

16

Forrás: minisztertanácsi rendelet.

Forrás

(17)  Ez a rendelkezés módosítást követően ma nyilvánosan hozzáférhető internetes oldalon történő közzétételt ír elő.

17

(18)  Az 1988. július 20-i 84/88. sz. törvény 3. cikkének (2) és (3) bekezdése.

18

(19)  Az 1990. december 21-i 404/90. sz. törvényerejű rendelet.

19

(20)  A Portugália által benyújtott, 2010. június 8-i dokumentum, 248. és azt követő pontok.

20

(21)  A portugál állam és az RTP között létrejött 1993. március 17-i korábbi közszolgáltatási szerződés 14. cikke és az 1996. december 31. óta hatályos új közszolgáltatási szerződés 21. cikke, lásd az alábbi 26. lábjegyzetet.

21

(22)  7/98. sz. törvény.

22

(23)  A 160/96. sz. törvényerejű rendelet 1. cikke.

23

(24)  1999-ben 3,54 %-os, 2000-ben 4,14 %-os, 2001-ben 5,05 %-os, 2002-ben 3,62 %-os, 2003-ban pedig 2,95 %-os kamatlábat alkalmaztak.

24

(25)  A módosított kölcsönszerződés 5. cikke.

25

(26)  Hitelintézetekkel szemben, illetve kötvényekben fennálló rövid lejáratú, középtávú és hosszú lejáratú tartozások.

26

Forrás: az RTP pénzügyi számlái.

Forrás:

(27)  A televízió tevékenységének gyakorlásáról szóló, 1990. szeptember 7-i 58/90. sz. törvény.

27

(28)  1993. március 17-én Portugália és az RTP közszolgáltatási szerződést írt alá (korábbi közszolgáltatási szerződés). 1996. december 31-én ennek a szerződésnek a helyébe az új közszolgáltatási szerződés lépett.

28

(29)  Az RTP-nek: a) tiszteletben kell tartania a szabadság, a függetlenség, valamint a hátrányos megkülönböztetés és az összefonódás tilalmának elvét; b) meg kell védenie függetlenségét a hatóságokkal szemben; c) programját a minőség és a sokféleség követelményei szerint kell kialakítania a közönség érdekében.

29

(30)  Az RTP-nek: a) és c) hozzá kell járulnia a közönség felvilágosításához, tájékoztatásához és általában annak képzéséhez; b) biztosítania kell a hírközlési lefedettséget; d)–h) sugárzási időt kell átengednie az üzenetek, közlemények és hivatalos bejelentések közvetítéséhez, a vallási szervezeteknek, a politikai pártoknak, a szakszervezeteknek, a közigazgatásnak és a kormánynak; i) két, általános lefedettségű programot kell sugároznia, amelyek közül legalább egynek el kell érnie az Azori-szigetek és Madeira autonóm régiót; j), m) oktatási, sport és kulturális jellegű programokat és képzési programokat kell sugároznia; l) támogatnia és népszerűsítenie kell a filmművészetet; n) fenn kell tartania az audiovizuális archívumokat; o) biztosítania kell a szükséges eszközöket az Azori-szigetek és Madeira autonóm régióval folytatott műsor- és tájékoztatáscseréhez; p) gyártania és sugároznia kell a külföldön élő portugál közösségeknek szóló műsorokat; q) együtt kell működnie a portugál nyelvű országokkal; r) biztosítania kell a külföldön történt főbb események közvetlen lefedését; s) kapcsolatokat kell fenntartania az európai televíziós közszolgálatot nyújtó társaságokkal; t) biztosítania kell a televíziós tevékenység gyakorlásának az illetékes nemzetközi fórumok által meghatározott irányoknak való megfelelőségét.

30

(31)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 4. cikke és az új közszolgáltatási szerződés 4. és 5. cikke.

31

(32)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 5–8. és 10. cikke és az új közszolgáltatási szerződés 6–13. cikke.

32

(33)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 1. cikke kimondja, hogy a szerződés célja azoknak a feltételeknek a meghatározása volt, amelyek alapján az RTP televíziós közszolgálatot biztosít. 1. cikkében az új szerződés kimondja, hogy az RTP az egyetlen televíziós közszolgáltató az 58/90. sz. törvény 5. cikkének és a 21/92. törvény 4. cikkének értelmében.

33

(34)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 9. cikke és az új közszolgáltatási szerződés 23. cikke.

34

(35)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 15., 16., 18. és 19. cikke és az új közszolgáltatási szerződés 18. és 25. cikke.

35

(36)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 19. cikke és az új közszolgáltatási szerződés 25. cikke, és a 31-A/98. sz. törvény 47. cikkének (2) bekezdése.

36

(37)  Portugália 2010. június 8-i levelének 53. és 54. pontja. Lásd még a 2009. szeptember 7-én benyújtott dokumentum 108. pontját.

37

(38)  A könyvvizsgáló teljes neve: „Pedro Roque SROC, Revisores Oficias de Contas, inscrita na Lista das SROC/s com no 125”, Lisszabon. A cég a portugál könyvvizsgálók hivatalos jegyzékében szereplő hivatalos revizor, ami azt jelenti, hogy meg kell felelnie bizonyos könyvvizsgálói standardoknak, és független véleményt kell nyújtania.

38

(39)  BDO Binder & Co. Auditoria, Impostos e Consultoria, Lisszabon, Portugália.

39

(40)  http://www.erc.pt/pt/estudos-e-publicacoes/auditorias-ao-servico-publico-de-radio-e-televisao.

40

(41)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 13. cikke és az új közszolgáltatási szerződés 20. cikke.

41

(42)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 14. cikke és az új közszolgáltatási szerződés 21. cikke.

42

(43)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 12. cikke részletesen meghatározza a kompenzálandó költségeket, valamint azok számítási módszerét: a fedezetkülönbözet (az RTP 1 által viselt költségek és a legnagyobb magántelevízió-üzemeltető által viselt költségek közötti különbség), az üzemeltetési deficit az autonóm tartományokban, az audiovizuális archívum üzemeltetési deficitje, az RTP-Internacional működési költsége, a hivatalos nyelvként a portugált használó afrikai országokkal (PALOP) folytatott együttműködéssel kapcsolatos szerkezet működési költsége, a sugárzási idő bizonyos szervezeteknek történő átengedésének költsége, a kiküldöttek és a tudósítók költsége és a São Carlos Színház Alapítvány költsége. Az új közszolgáltatási szerződés 15. cikke részletesen meghatározza a kompenzálandó költségeket és azok számítási módszerét. A fedezendő tételek a következők: 1. az RTP 1 és az RTP 2 üzemeltetési költsége; 2. specifikus szolgáltatásnyújtási kötelezettségek, amelyekre hivatkozik a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja; és 3. a fedezetkülönbözet.

43

(44)  A Portugália által 1999. március 31-én kelt levélben szolgáltatott információ.

44

(45)  Az új közszolgáltatási szerződés 14. cikkének (2) bekezdése.

45

(46)  Kivéve a fedezetkülönbözettel összefüggő költségeket.

46

(47)  Az új közszolgáltatási szerződés 19. cikkének (1) és (3) bekezdése. Az új közszolgáltatási szerződés előírta, hogy az RTP 2 működési költségei 1996. január 1-jétől visszamenőleges hatállyal visszatéríthetők.

47

(48)  Noha a Sport TV működtetése nem költségtérítésre jogosult közszolgálati feladat, az RTP a közszolgálati költségeket a Sport TV nyereségével csökkentette. E csökkentés jogalapja az 1998. július 14-i 31-A/98. sz. törvény 47. cikkének (3) bekezdése, amely előírja, hogy az RTP más csatornák tevékenységében való közreműködéséből származó nyereséget közszolgálati kezdeményezések finanszírozására kell felhasználni.

48

Forrás: portugál hatóságok és a közszolgálati beszámolók.

Forrás:

(49)  Lásd a 2. lábjegyzetet. Az érdekelt felek egyéb intézkedésekre vonatkozó észrevételei a 2005/406/EK határozat (74)–(84) preambulumbekezdésében találhatók.

49

(50)  Lásd például a következőt: Rui Gerra da Fonseca: Ha valamely közvállalkozás alapszabályának jogi természetét törvényerejű rendelet alapján határozzák meg, ennek törvényerejű rendelettől eltérő más jogi eszköz útján történő módosítása alkotmányellenes, ahogyan alkotmányellenesek a módosítást egyszerű magánjogi eszköz útján engedélyező szabályok is, Autonomia Estatutária das Empresas Publicas e Descentralização Administrativa, Coimbra 2005.

50

Rui Gerra da Fonseca

Autonomia Estatutária das Empresas Publicas e Descentralização Administrativa, Coimbra 2005.

(51)  A 224/95. sz. ügyben hozott 1995. április 26-i ítélet és az 576/96. sz. ügyben hozott 1996. április 16-i ítélet.

51

(52)  A Portugália által 2010. június 8-án benyújtott dokumentum.

52

(53)  A Portugália által 2011. június 17-én benyújtott dokumentum.

53

(54)  A 91/A/77. sz. törvényerejű rendelet semmissé nyilvánította az RTP 1976-os alapszabályát és előírta, hogy az RTP-t egy közigazgatási bizottságnak kell irányítania.

54

(55)  Lásd a Bíróság C-53/00. sz., Ferring SA kontra Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS) ügyben hozott 2001. november 22-i ítéletét, EBHT 2001., I-9067. o.

55

Ferring SA kontra Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS)

(56)  Az új közszolgáltatási szerződés 3. és 4. cikke.

56

(57)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 14. cikke és az új közszolgáltatási szerződés 21. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy: „A szóban forgó beruházásokban az első szerződő félnek mint részvényesnek elsősorban tőkeemelés formájában kell részt vennie”.

57

(58)  Lásd Portugália 2009. szeptember 7-i levelének 108. pontját.

58

(59)  Lásd e határozat 36. lábjegyzetét.

59

(60)  Az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 10. pontja (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.).

60

(61)  A Bíróság C-159/91. és C-160/91. sz., Christian Poucet kontra Assurances générales de France et Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon egyesített ügyekben hozott 1993. február 17-i ítélete, EBHT 1993., I-637. o.

61

Christian Poucet kontra Assurances générales de France et Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon

(62)  A Bíróság C-295/97. sz., Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA kontra International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH és Ministero della Difesa ügyben hozott 1999. június 17-i ítélete, EBHT 1999., I-3735. o., 35. pont.

62

Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA kontra International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH és Ministero della Difesa

(63)  A 160/96. sz. törvényerejű rendelet 1. cikke.

63

(64)  Lásd a T-442/03. sz. ügyben hozott ítélet 64. pontját.

64

(65)  Lásd a T-442/03. sz. ügyben hozott ítélet 51. pontját.

65

(66)  Lásd a Portugália által 2010. június 8-án benyújtott dokumentum 214–221. pontját.

66

(67)  Lásd a T-442/03. sz. ügyben hozott ítélet 75–77. pontját.

67

(68)  Lásd még a következőt: A C-14/99. sz., Adria-Wien Pipeline GmbH és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH kontra Finanzlandesdirektion für Kärnten ügyben hozott 2001. november 8-i ítélet, EBHT 2001, I-8365. o.

68

Adria-Wien Pipeline GmbH és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH kontra Finanzlandesdirektion für Kärnten

(69)  A 91/A/77. sz. törvényerejű rendelet rögzítette, hogy a szerkezeti válság miatt az RTP-t egy Közigazgatási Bizottságnak kell irányítania.

69

(70)  Lásd a Bíróság C-342/96. sz., Spanyol Királyság kontra Bizottság ügyben hozott ítéletét, EBHT 1999., I-02459. o.

70

Spanyol Királyság kontra Bizottság

(71)  A Bizottság közleménye a tagállamoknak – Az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének és a Bizottság 80/723/EGK irányelve 5. cikkének a feldolgozóipari ágazat közvállalkozásaira történő alkalmazása (HL C 307., 1993.11.13., 3. o.).

71

(72)  A referencia-kamatláb az ötéves bankközi swap kamatlábon alapszik, amelynek értékét bónusz egészíti ki (lásd a Bizottság közleményét a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról, HL C 273., 1997.9.9., 3. o.). Az 1997. január 1. után érvényes portugál referenciakamatokat lásd: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html.

72

(73)  Lásd az Elsőfokú Bíróság T-185/00., T-216/00., T-299/00. és T-300/00. sz., Métropole Télévision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco, SA (T-299/00) és SIC Sociedade Independente de Comunicação, SA (T-300/00) kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott 2002. október 8-i ítéletét, EBHT 2002., II-3805. o.

73

Métropole Télévision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco, SA (T-299/00) és SIC Sociedade Independente de Comunicação, SA (T-300/00) kontra Bizottság

(74)  A Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban, ha az állami támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más olyan vállalkozásokkal szemben, amelyek Unión belüli kereskedelemben folytatnak versenyt, úgy kell tekintetni, hogy az adott állami támogatás érinti ezt a kereskedelmet. Lásd a következőket: a Bíróság 730/79. sz., Philip Morris Holland kontra Bizottság ügyben hozott 1980. szeptember 17-i ítélete, EBHT 1980., 671. o., 11. pont; a Bíróság C-303/88. sz., Olasz Köztársaság kontra Bizottság ügyben hozott 1991. március 21-i ítélete, EBHT 1991., I-1433. o., 17. pont és a Bíróság C-156/98. sz. Németországi Szövetségi Köztársaság kontra Bizottság ügyben hozott 2000. szeptember 19-i ítélete, EBHT 2000., I-6857. o., 33. pont.

74

Philip Morris Holland kontra Bizottság

Olasz Köztársaság kontra Bizottság

Németországi Szövetségi Köztársaság kontra Bizottság

(75)  A Bíróság C-280/00. sz., Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügyben hozott 2003. július 24-i ítélete, EBHT 2003., I-7747. o.

75

Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(76)  Uo., 101–109. pont. Ezekben a bekezdésekben a Bíróság azt vizsgálta, hogy a közlekedési vállalkozásoknak nyújtott – állami támogatásnak minősített – bizonyos állami kifizetések összeegyeztethetők-e a közös piac elvével, az EK-Szerződés 77. cikkének [jelenleg az EUMSZ 93. cikke] értelmében, mégpedig közszolgálati kötelezettség teljesítésének fizetése címén. A Bíróság nem zárta ki ezt a lehetőséget, feltéve, hogy a közlekedési ágazatra vonatkozó másodlagos jogban előírt feltételek teljesülnek. Ezt az érvelést kell értelemszerűen alkalmazni az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése [jelenleg az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése] alapján olyan – nemcsak közlekedési – vállalkozásokra, amelyeket általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával bíztak meg.

76

(77)  HL C 320., 2001.11.15., 5. o. Időbeli hatálya okán ebben az ügyben is a 2001. évi közleményt kell alkalmazni.

77

(78)  Lásd a műsorszolgáltatásról szóló közlemény 29. pontját.

78

(79)  Az Amszterdami Jegyzőkönyv úgy tekinti, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás közvetlenül kapcsolódik minden társadalom természetes demokratikus, szociális és kulturális igényeihez, valamint a társadalmi kommunikációt jellemző pluralizmus megőrzésének igényéhez. Pontosabban a tagállamok jogosultak a közszolgálati műsorszolgáltatás finanszírozására (...), amennyiben az ilyen finanszírozást a műsorszolgáltatást végző szervezetek az egyes tagállamok által átruházott, meghatározott és megszervezett közszolgálati feladat ellátására kapják, és amennyiben az ilyen finanszírozás a Közösségen belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben, ugyanakkor e tekintetben a közszolgálati feladat megvalósulását is figyelembe kell venni”.

79

(80)  Lásd a műsorszolgáltatásról szóló közlemény 33. pontját.

80

(81)  Uo.

81

(82)  Uo.

82

(83)  Lásd az Elsőfokú Bíróság T-442/03. sz. ügyben hozott ítéletének 81. pontját. A Bizottság azon állítását, amely szerint az átalakításra nem volt szükség, nem az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdése (jelenleg az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdése) szerinti összeegyeztethetőségi vizsgálattal összefüggésben tette.

83

(84)  Lásd a Törvényszék T-568/08. és T-573/08. sz., Métropole télévision (M6) és Télévision française 1 SA (TFI) egyesített ügyekben hozott ítéletének 139. pontját (az Európai Bírósági Határozatok Tárában még nem tették közzé).

84

Métropole télévision (M6) és Télévision française 1 SA (TFI)

(85)  A Tanács 1989. október 3-i 89/552/EGK irányelve a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról (HL L 298., 1989.10.17., 23. o.). Az 5. cikk értelmében: „A tagállamok [...] biztosítják, hogy a műsorszolgáltatók adásidejüknek legalább 10 %-át tartalékolják európai művek számára [...], vagy a műsorkészítési költségvetésük legalább 10 %-át szánják olyan európai alkotások számára, amelyeket a műsorszolgáltatóktól független producerek állítanak elő.” Ezen túlmenően, a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1997. június 30-i 97/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 202., 1997.7.30., 60. o.) (45) preambulumbekezdésével összhangban: „Európában az audiovizuális termékek gyártása támogatásának célja a tagállamokban [...] folytatható [...] egyebek között a közérdekű feladat megfogalmazásával bizonyos műsorszolgáltató szervezetek esetében, beleértve azt a kötelezettséget, hogy jelentős mértékben járuljanak hozzá az európai műsorgyártásba történő befektetéshez”. Ezt az irányelvet a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.) hatályon kívül helyezte.

85

(86)  A korábbi közszolgáltatási szerződés 13. cikke és az új közszolgáltatási szerződés 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

86

(87)  Portugália 1999. június 30-i levele.

87

(88)  A műsorszolgáltatásról szóló közlemény 40. pontja.

88

(89)  1992-re vonatkozóan nem állt rendelkezésre közszolgálati beszámoló, ez azonban jogi előírás sem volt, mivel ilyen követelményt csak a korábbi közszolgáltatási szerződés írt elő. Szintén az 1992. évre vonatkozóan a könyvvizsgálók azonban arra a következtetésre jutottak, hogy az akkor hatályos jogszabályokat nem sértették meg. Ezenfelül túlkompenzációt sem állapítottak meg.

89

(90)  A külső könyvvizsgálatokról szóló összefoglaló jelentés 1.4b. pontja.

90

(91)  A fordítás az eredeti portugál szöveget követi, amely „koncessziós szerződéseket” említ. A koncessziós szerződések megegyeznek a közszolgáltatási szerződésekkel, azaz az e határozatban említett korábbi és új közszolgáltatási szerződéssel; lásd még e határozat 26. lábjegyzetét.

91

(92)  1994-re vonatkozóan ez az érték 14 034 734 000 PTE volt, amely bizonyíthatóan meghaladta a kormány által megítélt összeget, a 15. cikk (4) bekezdése értelmében azonban az e határozat 1. táblázatában szereplő 7 145 millió PTE összegű kifizetésen túl további kompenzáció nem volt kérhető. 1996-ra vonatkozóan ez az érték 14 594 568 000 PTE volt, amely meghaladta a megítélt 14 500 millió PTE-t. 1997-ben ez az érték 11 752 261 000 PTE volt, amellyel szemben 10 350 millió PTE tényleges kifizetés történt.

92

(93)  A könyvvizsgálatokról szóló összefoglaló jelentés 23. oldala.

93

(94)  A Portugália által 2011. augusztus 25-én benyújtott dokumentum.

94

(95)  Lásd még a Bizottság NN 31/06. sz. ügyben hozott határozatának (27) és (116) preambulumbekezdését.

95

(96)  Meg kell jegyezni, hogy Portugália szerint e kifogás mértéke jóval kisebb, mivel 53 millió EUR-ból mindössze 4 millióval nem tudtak elszámolni.

96

(97)  Lásd a T-442/03. sz. ügyben hozott ítélet 194. és azt követő pontjait, különösen a 201. és 203. pontot.

97

(98)  A műsorszolgáltatásról szóló közlemény 57. és 58. pontja.

98

(99)  Az egyes és a kettes csatorna működési költségei – a korábbi közszolgáltatási szerződéssel összhangban – megfelelnek a finanszírozási költségeknek és a megfeleltetési költségeknek, amennyiben egyéb üzemeltetők is létrejöttek.

99

(100)  Az 1992. évre vonatkozóan figyelembe kell venni a 11 000 000 PTE összegű cégbejegyzési illetéket, lásd e határozat alábbi, (210) preambulumbekezdését.

100

Forrás: pénzügyi beszámoló és közszolgálati beszámolók.

Forrás:

(101)  A műsorszolgáltatásról szóló közlemény 58. pontja.

101

(102)  Uo.

102

(103)  Az üggyel kapcsolatos eljárást megindító határozat (91) preambulumbekezdése.

103

(104)  Hangsúlyozni kell, hogy 1993-ban a SIC, a panaszos szintén megsértette az EK-Szerződés 86. cikkének (korábbi 90. cikk) (1) bekezdését (jelenleg az EUMSZ 106. cikkének (1) bekezdése) a portugál állam által a reklámpiacon létrehozott jogi struktúrára és az RTP műsorvásárlási politikájára vonatkozóan (lásd a Bizottság 1989. szeptember 17-i 89/536/EGK határozatát is). Következésképpen a Bizottság ezeket az állításokat a 86. cikk (1) bekezdése alapján értékelte.

104

(105)  A műsorszolgáltatásról szóló közlemény 58. pontja.

105

(106)  E tekintetben lásd a határozat tényeket ismertető szakaszát, amely bemutatja az egyes intézkedések végrehajtását.

106

---