# Europos Sąjungos L 114/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.114.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 114 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. balandžio 26d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.114.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 114

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. balandžio 26d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2012 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 359/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga metamas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2012 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms (
  1
  ) | 8 |
| | | 2012 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 361/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 14 |
| | | 2012 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 362/2012, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas tam tikrų pieno produktų, eksportuotinų į Dominikos Respubliką pagal Reglamente (EB) Nr. 1187/2009 nustatytas kvotas, eksporto licencijų paraiškoms | 16 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/214/ES |
| | * | 2012 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Vokietijai atstovaujantis pakaitinis narys | 17 |
| | | 2012/215/ES |
| | * | 2012 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Liuksemburgui atstovaujantis narys | 18 |
| | | 2012/216/ES |
| | * | 2012 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Regionų komiteto Suomijai atstovaujantis narys ir pakaitinis narys | 19 |
| | | 2012/217/ES |
| | * | 2012 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Regionų komiteto Prancūzijai atstovaujantys septyni nariai ir Prancūzijai atstovaujančių vienuolika pakaitinių narių | 20 |
| | | 2012/218/ES |
| | * | 2012 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybai ir didmeninei prekybai Vokietijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2426)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2012/219/ES |
| | * | 2012 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo pripažįstama, kad Serbijoje neaptikta Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman ir Kotthoff) Davis et al.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2524) | 28 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | | 2012/220/ES |
| | * | 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA bendrosios tranzito procedūros jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2012 dėl Kroatijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros | 29 |
| | | 2012/221/ES |
| | * | 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2012 dėl Kroatijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo | 31 |
| | | 2012/222/ES |
| | * | 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA bendrosios tranzito procedūros jungtinio komiteto sprendimas Nr. 2/2012 dėl Turkijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros | 33 |
| | | 2012/223/ES |
| | * | 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo jungtinio komiteto sprendimas Nr. 2/2012 dėl Turkijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo | 35 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2012 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 359/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga metamas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (
  1
  )

1

1

*

2012 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms (
  1
  )

de minimis

1

8

2012 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 361/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

14

2012 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 362/2012, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas tam tikrų pieno produktų, eksportuotinų į Dominikos Respubliką pagal Reglamente (EB) Nr. 1187/2009 nustatytas kvotas, eksporto licencijų paraiškoms

16

SPRENDIMAI

2012/214/ES

*

2012 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Vokietijai atstovaujantis pakaitinis narys

17

2012/215/ES

*

2012 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Liuksemburgui atstovaujantis narys

18

2012/216/ES

*

2012 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Regionų komiteto Suomijai atstovaujantis narys ir pakaitinis narys

19

2012/217/ES

*

2012 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Regionų komiteto Prancūzijai atstovaujantys septyni nariai ir Prancūzijai atstovaujančių vienuolika pakaitinių narių

20

2012/218/ES

*

2012 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybai ir didmeninei prekybai Vokietijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2426)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2426)

1

21

2012/219/ES

*

2012 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo pripažįstama, kad Serbijoje neaptikta Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman ir Kotthoff) Davis et al.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2524)

Clavibacter michiganensis

sepedonicus

et al

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2524)

28

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

2012/220/ES

*

2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA bendrosios tranzito procedūros jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2012 dėl Kroatijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros

29

2012/221/ES

*

2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2012 dėl Kroatijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo

31

2012/222/ES

*

2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA bendrosios tranzito procedūros jungtinio komiteto sprendimas Nr. 2/2012 dėl Turkijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros

33

2012/223/ES

*

2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo jungtinio komiteto sprendimas Nr. 2/2012 dėl Turkijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 359/2012

2012 m. balandžio 25 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga metamas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 13 straipsnio 2 dalį ir 78 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies c punktą Tarybos direktyva 91/414/EEB (2) turi būti taikoma veikliųjų medžiagų, kurių atžvilgiu pagal 2008 m. sausio 17 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 33/2008, nustatančio išsamias Tarybos direktyvos 91/414/EEB nuostatų taikymo taisykles, susijusias su veikliųjų medžiagų, įtrauktų į šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą darbų programą, bet neįtrauktų į jos I priedą, vertinimo įprasta ir skubos tvarka (3), 16 straipsnį nustatyta, kad dokumentų rinkinys yra išsamus, tvirtinimo procedūrai ir sąlygoms. Metamas – veiklioji medžiaga, kurios dokumentų rinkinys, kaip nustatyta pagal minėtą reglamentą, yra išsamus; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies c punktą Tarybos direktyva 91/414/EEB (2) turi būti taikoma veikliųjų medžiagų, kurių atžvilgiu pagal 2008 m. sausio 17 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 33/2008, nustatančio išsamias Tarybos direktyvos 91/414/EEB nuostatų taikymo taisykles, susijusias su veikliųjų medžiagų, įtrauktų į šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą darbų programą, bet neįtrauktų į jos I priedą, vertinimo įprasta ir skubos tvarka (3), 16 straipsnį nustatyta, kad dokumentų rinkinys yra išsamus, tvirtinimo procedūrai ir sąlygoms. Metamas – veiklioji medžiaga, kurios dokumentų rinkinys, kaip nustatyta pagal minėtą reglamentą, yra išsamus;

| (2) | Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (4) ir (EB) Nr. 1490/2002 (5) nustatytos išsamios Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbo programos antrojo ir trečiojo etapų įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima jas įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Į tuos sąrašus yra įtrauktas metamas. 2009 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimu 2009/562/EB dėl metamo neįtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą ir dėl augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registracijos panaikinimo (6) nuspręsta metamo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą neįtraukti; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (4) ir (EB) Nr. 1490/2002 (5) nustatytos išsamios Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbo programos antrojo ir trečiojo etapų įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima jas įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Į tuos sąrašus yra įtrauktas metamas. 2009 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimu 2009/562/EB dėl metamo neįtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą ir dėl augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registracijos panaikinimo (6) nuspręsta metamo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą neįtraukti;

| (3) | vadovaudamasis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalimi pirminis pranešėjas (toliau – pareiškėjas) pateikė naują paraišką prašydamas taikyti skubos tvarką, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 33/2008 14–19 straipsniuose; |
| --- | --- |

(3)

vadovaudamasis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalimi pirminis pranešėjas (toliau – pareiškėjas) pateikė naują paraišką prašydamas taikyti skubos tvarką, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 33/2008 14–19 straipsniuose;

| (4) | paraiška pateikta Belgijai, kuri Reglamentu (EB) Nr. 1490/2002 paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare. Nustatytas skubos tvarkos terminas nebuvo pažeistas. Veikliosios medžiagos specifikacija ir nurodyta paskirtis yra tokios pat, kokios nustatytos Sprendimu 2009/562/EB. Minėta paraiška taip pat atitinka kitus Reglamento (EB) Nr. 33/2008 15 straipsnyje nustatytus turinio ir tvarkos reikalavimus; |
| --- | --- |

(4)

paraiška pateikta Belgijai, kuri Reglamentu (EB) Nr. 1490/2002 paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare. Nustatytas skubos tvarkos terminas nebuvo pažeistas. Veikliosios medžiagos specifikacija ir nurodyta paskirtis yra tokios pat, kokios nustatytos Sprendimu 2009/562/EB. Minėta paraiška taip pat atitinka kitus Reglamento (EB) Nr. 33/2008 15 straipsnyje nustatytus turinio ir tvarkos reikalavimus;

| (5) | Belgija įvertino pareiškėjo pateiktus papildomus duomenis ir parengė papildomą ataskaitą. 2010 m. rugpjūčio 31 d. ji šią ataskaitą pateikė Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) ir Komisijai; |
| --- | --- |

(5)

Belgija įvertino pareiškėjo pateiktus papildomus duomenis ir parengė papildomą ataskaitą. 2010 m. rugpjūčio 31 d. ji šią ataskaitą pateikė Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) ir Komisijai;

| (6) | Tarnyba papildomą ataskaitą perdavė kitoms valstybėms narėms ir pareiškėjui, kad šie pateiktų pastabų, o gautas pastabas persiuntė Komisijai. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 33/2008 20 straipsnio 1 dalimi ir Komisijos prašymu, 2011 m. rugpjūčio 8 d. Tarnyba Komisijai pateikė savo išvadą dėl metamo (7). Vertinimo ataskaitos projektą, papildomą ataskaitą ir Tarnybos išvadą valstybės narės ir Komisija apsvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2012 m. kovo 9 d. pateikė kaip Komisijos metamo peržiūros ataskaitą; |
| --- | --- |

(6)

Tarnyba papildomą ataskaitą perdavė kitoms valstybėms narėms ir pareiškėjui, kad šie pateiktų pastabų, o gautas pastabas persiuntė Komisijai. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 33/2008 20 straipsnio 1 dalimi ir Komisijos prašymu, 2011 m. rugpjūčio 8 d. Tarnyba Komisijai pateikė savo išvadą dėl metamo (7). Vertinimo ataskaitos projektą, papildomą ataskaitą ir Tarnybos išvadą valstybės narės ir Komisija apsvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2012 m. kovo 9 d. pateikė kaip Komisijos metamo peržiūros ataskaitą;

| (7) | ataskaitą rengusios valstybės narės papildomoje ataskaitoje ir naujoje Tarnybos išvadoje daugiausia dėmesio skirta susirūpinimą kėlusiems klausimams, dėl kurių medžiaga nebuvo įtraukta į sąrašą. Visų pirma susirūpinta dėl to, kad nebuvo galima patvirtinti, kad poveikis vartotojams yra priimtinas ir nebuvo duomenų apie priemaišos N,N-dimetiltiokarbamido (toliau – DMTU) veikimą aplinkoje; |
| --- | --- |

(7)

ataskaitą rengusios valstybės narės papildomoje ataskaitoje ir naujoje Tarnybos išvadoje daugiausia dėmesio skirta susirūpinimą kėlusiems klausimams, dėl kurių medžiaga nebuvo įtraukta į sąrašą. Visų pirma susirūpinta dėl to, kad nebuvo galima patvirtinti, kad poveikis vartotojams yra priimtinas ir nebuvo duomenų apie priemaišos N,N-dimetiltiokarbamido (toliau – DMTU) veikimą aplinkoje;

| (8) | remiantis nauja pareiškėjo pateikta informacija, galima manyti, kad poveikis vartotojams yra priimtinas, o dėl DMTU veikimo aplinkoje nepriimtino poveikio nebus; |
| --- | --- |

(8)

remiantis nauja pareiškėjo pateikta informacija, galima manyti, kad poveikis vartotojams yra priimtinas, o dėl DMTU veikimo aplinkoje nepriimtino poveikio nebus;

| (9) | taigi, remiantis pranešėjo pateikta papildoma informacija, konkrečius susirūpinimą keliančius klausimus, dėl kurių medžiaga nebuvo įtraukta, galima išspręsti. |
| --- | --- |

(9)

taigi, remiantis pranešėjo pateikta papildoma informacija, konkrečius susirūpinimą keliančius klausimus, dėl kurių medžiaga nebuvo įtraukta, galima išspręsti.

| (10) | atlikus įvairius tyrimus nustatyta, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra metamo, gali būti laikomi apskritai atitinkančiais Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktų reikalavimus, visų pirma dėl Komisijos peržiūros ataskaitoje išnagrinėtos ir apibūdintos naudojimo paskirties. Todėl tikslinga metamą patvirtinti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

(10)

atlikus įvairius tyrimus nustatyta, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra metamo, gali būti laikomi apskritai atitinkančiais Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktų reikalavimus, visų pirma dėl Komisijos peržiūros ataskaitoje išnagrinėtos ir apibūdintos naudojimo paskirties. Todėl tikslinga metamą patvirtinti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009;

| (11) | tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį kartu su to reglamento 6 straipsniu ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina nustatyti tam tikras sąlygas ir apribojimus; |
| --- | --- |

(11)

tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį kartu su to reglamento 6 straipsniu ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina nustatyti tam tikras sąlygas ir apribojimus;

| (12) | nepažeidžiant išvados, kad metamas turėtų būti patvirtintas, visų pirma reikėtų paprašyti papildomos patvirtinamosios informacijos; |
| --- | --- |

(12)

nepažeidžiant išvados, kad metamas turėtų būti patvirtintas, visų pirma reikėtų paprašyti papildomos patvirtinamosios informacijos;

| (13) | prieš patvirtinant veikliąją medžiagą turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų reikalavimų, nustatytų patvirtinus veikliąją medžiagą; |
| --- | --- |

(13)

prieš patvirtinant veikliąją medžiagą turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų reikalavimų, nustatytų patvirtinus veikliąją medžiagą;

| (14) | tačiau, nepažeidžiant Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų įpareigojimų, kurie atsiranda patvirtinus medžiagą, ir atsižvelgiant į ypatingą padėtį, susidariusią dėl perėjimo nuo Direktyvos 91/414/EEB prie Reglamento (EB) Nr. 1107/2009, turėtų būti taikomos toliau išdėstytos nuostatos. Valstybėms narėms po patvirtinimo turėtų būti suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėtų peržiūrėti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra metamo ir kuriuos jos galėjo registruoti tam tikroms naudojimo reikmėms pagal Sprendimo 2009/562/EB 3 straipsnį, registraciją. Apskaičiuojant tą laikotarpį reikia atsižvelgti į minėtą nuostatą. Valstybės narės turėtų atitinkamai pataisyti, pakeisti arba panaikinti galiojančią registraciją; |
| --- | --- |

(14)

tačiau, nepažeidžiant Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų įpareigojimų, kurie atsiranda patvirtinus medžiagą, ir atsižvelgiant į ypatingą padėtį, susidariusią dėl perėjimo nuo Direktyvos 91/414/EEB prie Reglamento (EB) Nr. 1107/2009, turėtų būti taikomos toliau išdėstytos nuostatos. Valstybėms narėms po patvirtinimo turėtų būti suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėtų peržiūrėti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra metamo ir kuriuos jos galėjo registruoti tam tikroms naudojimo reikmėms pagal Sprendimo 2009/562/EB 3 straipsnį, registraciją. Apskaičiuojant tą laikotarpį reikia atsižvelgti į minėtą nuostatą. Valstybės narės turėtų atitinkamai pataisyti, pakeisti arba panaikinti galiojančią registraciją;

| (15) | tais atvejais, kai valstybės narės augalų apsaugos produktams, kuriuose yra metamo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 46 straipsnį nustato kokį nors lengvatinį laikotarpį, nustatydamos šį laikotarpį jos turėtų atsižvelgti į Sprendimo 2009/562/EB 4 straipsnį. Taigi šis lengvatinis laikotarpis turėtų baigtis 2014 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(15)

tais atvejais, kai valstybės narės augalų apsaugos produktams, kuriuose yra metamo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 46 straipsnį nustato kokį nors lengvatinį laikotarpį, nustatydamos šį laikotarpį jos turėtų atsižvelgti į Sprendimo 2009/562/EB 4 straipsnį. Taigi šis lengvatinis laikotarpis turėtų baigtis 2014 m. gruodžio 31 d.;

| (16) | patirtis, įgyta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą įtraukiant veikliąsias medžiagas, įvertintas remiantis 1992 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3600/92, nustatančio išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 8 straipsnio 2 dalyje, pirmojo etapo įgyvendinimo taisykles (8), nuostatomis, rodo, kad gali kilti sunkumų išaiškinant galiojančios registracijos turėtojų pareigas, susijusias su galimybe naudotis duomenimis. Todėl, siekiant išvengti tolesnių sunkumų, būtina aiškiau apibrėžti valstybių narių pareigas, visų pirma pareigą patikrinti, ar registracijos turėtojas gali naudotis tos direktyvos II priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu. Tačiau, jas aiškiau apibrėžus, valstybėms narėms ar registracijos turėtojams naujų įpareigojimų, palyginti su nustatytaisiais iki šiol priimtomis direktyvomis, kuriomis iš dalies keičiamas minėtos direktyvos I priedas, arba reglamentais, kuriais patvirtinamos veikliosios medžiagos, neatsirastų; |
| --- | --- |

(16)

patirtis, įgyta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą įtraukiant veikliąsias medžiagas, įvertintas remiantis 1992 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3600/92, nustatančio išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 8 straipsnio 2 dalyje, pirmojo etapo įgyvendinimo taisykles (8), nuostatomis, rodo, kad gali kilti sunkumų išaiškinant galiojančios registracijos turėtojų pareigas, susijusias su galimybe naudotis duomenimis. Todėl, siekiant išvengti tolesnių sunkumų, būtina aiškiau apibrėžti valstybių narių pareigas, visų pirma pareigą patikrinti, ar registracijos turėtojas gali naudotis tos direktyvos II priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu. Tačiau, jas aiškiau apibrėžus, valstybėms narėms ar registracijos turėtojams naujų įpareigojimų, palyginti su nustatytaisiais iki šiol priimtomis direktyvomis, kuriomis iš dalies keičiamas minėtos direktyvos I priedas, arba reglamentais, kuriais patvirtinamos veikliosios medžiagos, neatsirastų;

| (17) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 4 dalį 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (9), priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(17)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 4 dalį 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (9), priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (18) | dėl aiškumo Sprendimas 2009/562/EB turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(18)

dėl aiškumo Sprendimas 2009/562/EB turėtų būti panaikintas;

| (19) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(19)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Veikliosios medžiagos patvirtinimas

Pagal I priede nustatytas sąlygas patvirtinama tame priede nurodyta veiklioji medžiaga metamas.

2 straipsnis

Pakartotinis augalų apsaugos produktų vertinimas

1.   Vadovaudamosi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, valstybės narės, jei būtina, iki 2014 m. gruodžio 31 d. iš dalies keičia arba panaikina galiojančius augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos metamas, registraciją.

Iki tos dienos jos turi patikrinti, ar laikomasi šio reglamento I priede nurodytų reikalavimų, išskyrus to priedo B dalies konkrečių nuostatų skiltyje nurodytus reikalavimus, ir ar registracijos turėtojas turi visą dokumentų rinkinį, atitinkantį Direktyvos 91/414/EEB II priedo reikalavimus, arba gali juo naudotis pagal tos direktyvos 13 straipsnio 1–4 dalyse ir Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 62 straipsnyje nustatytas sąlygas.

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies nuostatų valstybės narės kiekvieną registruotą augalų apsaugos produktą, kurio sudėtyje metamas yra vienintelė veiklioji medžiaga arba viena iš keleto veikliųjų medžiagų, kurios visos įtrauktos į Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedą iki 2012 m. birželio 30 d., iš naujo įvertina pagal vienodus principus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje, vadovaudamosi Direktyvos 91/414/EEB III priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu ir atsižvelgdamos į šio reglamento I priedo konkrečių nuostatų skilties B dalį. Remdamosi tuo vertinimu valstybės narės nustato, ar produktas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas.

Po to valstybės narės:

| a) | jei būtina, iš dalies keičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje metamas yra vienintelė veiklioji medžiaga, registraciją iki 2016 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

a)

jei būtina, iš dalies keičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje metamas yra vienintelė veiklioji medžiaga, registraciją iki 2016 m. birželio 30 d.;

| b) | jei būtina, iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje metamas yra viena iš kelių veikliųjų medžiagų, registraciją iki 2016 m. birželio 30 d. arba iki tokiam pakeitimui ar panaikinimui skirtos dienos, nustatytos atitinkamu teisės aktu ar aktais, kuriais atitinkama medžiaga ar medžiagos buvo įtrauktos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą arba patvirtintos, pasirinkdamos vėliausią datą. |
| --- | --- |

b)

jei būtina, iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje metamas yra viena iš kelių veikliųjų medžiagų, registraciją iki 2016 m. birželio 30 d. arba iki tokiam pakeitimui ar panaikinimui skirtos dienos, nustatytos atitinkamu teisės aktu ar aktais, kuriais atitinkama medžiaga ar medžiagos buvo įtrauktos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą arba patvirtintos, pasirinkdamos vėliausią datą.

3 straipsnis

Lengvatinis laikotarpis

Jei valstybės narės esamą registraciją panaikina arba iš dalies pakeičia pagal 2 straipsnio 1 dalį, bet koks pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 46 straipsnį valstybių narių nustatytas lengvatinis laikotarpis turi būti kuo trumpesnis ir baigtis 2014 m. gruodžio 31 d.

4 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 pakeitimai

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

5 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas 2009/562/EB panaikinamas.

6 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo data

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2012 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

2

(3)  OL L 15, 2008 1 18, p. 5.

3

(4)  OL L 55, 2000 2 29, p. 25.

4

(5)  OL L 224, 2002 8 21, p. 23.

5

(6)  OL L 196, 2009 7 28, p. 22.

6

(7)  Europos maisto saugos tarnyba. „Bendros peržiūros išvada dėl veikliosios medžiagos pesticido metamo keliamos rizikos vertinimo“. EMST leidinys, 2011 m.; 9(9):2334.[97 p.] doi:10.2903/j.efsa. 2011.2334. Galima rasti internete adresu www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

(8)  OL L 366, 1992 12 15, p. 10.

8

(9)  OL L 153, 2011 6 11, p. 1.

9

---

I PRIEDAS

| Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metamas
  CAS Nr. 144–54–7
  CIPAC Nr. 20 | Metilditiokarbamo rūgštis | ≥ 965 g/kg
  Išreikšta natrio metamu pagal sausos medžiagos svorį
  ≥ 990 g/kg
  Išreikšta kalio metamu pagal sausos medžiagos svorį
  Svarbios priemaišos: | Metilizotiocianatas (MITC)






  — | ne daugiau kaip 12 g/kg sausos medžiagos svorio (natrio metamas) |

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

Metamas

CAS Nr. 144–54–7

CIPAC Nr. 20

Metilditiokarbamo rūgštis

≥ 965 g/kg

Išreikšta natrio metamu pagal sausos medžiagos svorį

≥ 990 g/kg

Išreikšta kalio metamu pagal sausos medžiagos svorį

Svarbios priemaišos:

Metilizotiocianatas (MITC)

—

ne daugiau kaip 12 g/kg sausos medžiagos svorio (natrio metamas)

| — | ne daugiau kaip 0,42 g/kg sausos medžiagos svorio (kalio metamas) |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 0,42 g/kg sausos medžiagos svorio (kalio metamas)

| | N,N’-dimetiltiokarbamidas (DMTU)






  — | ne daugiau kaip 23 g/kg sausos medžiagos svorio (natrio metamas) |
| --- | --- | --- |

N,N’-dimetiltiokarbamidas (DMTU)

—

ne daugiau kaip 23 g/kg sausos medžiagos svorio (natrio metamas)

| — | ne daugiau kaip 6 g/kg sausos medžiagos svorio (kalio metamas) |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 6 g/kg sausos medžiagos svorio (kalio metamas)

2012 m. liepos 1 d.

2022 m. birželio 30 d.

A   DALIS

Leidžiama naudoti tik kaip nematocidą, herbicidą ir insekticidą, produktą naudojant kaip dirvos fumigantą prieš augalų sodinimą; produktą tame pat lauke leidžiama naudoti ne dažniau kaip vieną kartą per trejus metus.

Gali būti leidžiama naudoti atvirame lauke dirvą purškiant arba laistant, šiltnamiuose leidžiama naudoti tik lašelinio drėkinimo būdu. Produktą naudojant lašelinio drėkinimo būdu turi būti nurodyta naudoti dujoms atsparią plastikinę plėvelę.

Atvirame lauke galima naudoti ne daugiau kaip 153 kg/ha (tai atitinka 86,3 kg/ha MITC).

Registracija suteikiama tik profesionaliems naudotojams.

B   dalis

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į metamo peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2012 m. kovo 9 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės:

| a) | ypatingą dėmesį skiria naudotojų apsaugai ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., nurodyta naudoti tinkamas asmens apsaugos priemones ir riboti kasdienį darbo krūvį; |
| --- | --- |

a)

ypatingą dėmesį skiria naudotojų apsaugai ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., nurodyta naudoti tinkamas asmens apsaugos priemones ir riboti kasdienį darbo krūvį;

| b) | ypatingą dėmesį skiria darbuotojų apsaugai ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., nurodyta naudoti tinkamas asmens apsaugos priemones, nustatyti laikotarpį, po kurio galima patekti į paveiktą vietą, ir riboti kasdienį darbo krūvį; |
| --- | --- |

b)

ypatingą dėmesį skiria darbuotojų apsaugai ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., nurodyta naudoti tinkamas asmens apsaugos priemones, nustatyti laikotarpį, po kurio galima patekti į paveiktą vietą, ir riboti kasdienį darbo krūvį;

| c) | ypatingą dėmesį skiria pašaliniams asmenims ir gyventojams ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., kad būtų reikalaujama naudojant produktą ir kol praeis 24 val. po jo naudojimo nustatyti buferinę zoną nuo zonos, kurioje naudojamas produktas, perimetro iki visų gyvenamųjų vietų ir teritorijų, kuriomis naudojasi plačioji visuomenė, ir kad būtų nustatyta prievolė naudoti įspėjamuosius ženklus ir ženklinti žemę; |
| --- | --- |

c)

ypatingą dėmesį skiria pašaliniams asmenims ir gyventojams ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., kad būtų reikalaujama naudojant produktą ir kol praeis 24 val. po jo naudojimo nustatyti buferinę zoną nuo zonos, kurioje naudojamas produktas, perimetro iki visų gyvenamųjų vietų ir teritorijų, kuriomis naudojasi plačioji visuomenė, ir kad būtų nustatyta prievolė naudoti įspėjamuosius ženklus ir ženklinti žemę;

| d) | ypatingą dėmesį skiria požeminiam vandeniui, kai veiklioji medžiaga naudojama regionuose, kuriuose vyrauja lengvai pažeidžiamas dirvožemis ir (arba) ypatingos klimato sąlygos, ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., kad būtų reikalaujama nustatyti buferinę zoną; |
| --- | --- |

d)

ypatingą dėmesį skiria požeminiam vandeniui, kai veiklioji medžiaga naudojama regionuose, kuriuose vyrauja lengvai pažeidžiamas dirvožemis ir (arba) ypatingos klimato sąlygos, ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., kad būtų reikalaujama nustatyti buferinę zoną;

| e) | ypatingą dėmesį skiria rizikai, kuri kyla atsitiktinai paveiktiems organizmams, ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose prireikus būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones. |
| --- | --- |

e)

ypatingą dėmesį skiria rizikai, kuri kyla atsitiktinai paveiktiems organizmams, ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose prireikus būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones.

Pareiškėjas pateikia patvirtinamąją informaciją apie metilizotiocianatą, susijusią su:

| 1) | galimu metilizotiocianato plitimu oru dideliu atstumu ir su tuo susijusios rizikos aplinkai vertinimą; |
| --- | --- |

1)

galimu metilizotiocianato plitimu oru dideliu atstumu ir su tuo susijusios rizikos aplinkai vertinimą;

| 2) | galima požeminio vandens tarša. |
| --- | --- |

2)

galima požeminio vandens tarša.

Tą informaciją pareiškėjas Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai pateikia iki 2014 m. gegužės 31 d.

---

(1)  Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatybę ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.

---

II PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo B dalis papildoma šiuo įrašu:

| Nr. | Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „22 | Metamas
  CAS Nr. 144–54–7
  CIPAC Nr. 20 | Metilditiokarbamo rūgštis | ≥ 965 g/kg
  Išreikšta natrio metamu pagal sausos medžiagos svorį
  ≥ 990 g/kg
  Išreikšta kalio metamu pagal sausos medžiagos svorį
  Svarbios priemaišos: | Metilizotiocianatas (MITC)






  — | ne daugiau kaip 12 g/kg sausos medžiagos svorio (natrio metamas) |

Nr.

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

„22

Metamas

CAS Nr. 144–54–7

CIPAC Nr. 20

Metilditiokarbamo rūgštis

≥ 965 g/kg

Išreikšta natrio metamu pagal sausos medžiagos svorį

≥ 990 g/kg

Išreikšta kalio metamu pagal sausos medžiagos svorį

Svarbios priemaišos:

Metilizotiocianatas (MITC)

—

ne daugiau kaip 12 g/kg sausos medžiagos svorio (natrio metamas)

| — | ne daugiau kaip 0,42 g/kg sausos medžiagos svorio (kalio metamas) |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 0,42 g/kg sausos medžiagos svorio (kalio metamas)

| | N,N’-dimetiltiokarbamidas (DMTU)






  — | ne daugiau kaip 23 g/kg sausos medžiagos svorio (natrio metamas) |
| --- | --- | --- |

N,N’-dimetiltiokarbamidas (DMTU)

—

ne daugiau kaip 23 g/kg sausos medžiagos svorio (natrio metamas)

| — | ne daugiau kaip 6 g/kg sausos medžiagos svorio (kalio metamas) |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 6 g/kg sausos medžiagos svorio (kalio metamas)

2012 m. liepos 1 d.

2022 m. birželio 30 d.

A   DALIS

Leidžiama naudoti tik kaip nematocidą, herbicidą ir insekticidą, produktą naudojant kaip dirvos fumigantą prieš augalų sodinimą; produktą tame pat lauke leidžiama naudoti ne dažniau kaip vieną kartą per trejus metus.

Gali būti leidžiama naudoti atvirame lauke dirvą purškiant arba laistant, šiltnamiuose leidžiama naudoti tik lašelinio drėkinimo būdu. Produktą naudojant lašelinio drėkinimo būdu turi būti nurodyta naudoti dujoms atsparią plastikinę plėvelę.

Atvirame lauke galima naudoti ne daugiau kaip 153 kg/ha (tai atitinka 86,3 kg/ha MITC).

Registracija suteikiama tik profesionaliems naudotojams.

B   DALIS

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į metamo peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2012 m. kovo 9 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės:

| a) | ypatingą dėmesį skiria naudotojų apsaugai ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., nurodyta naudoti tinkamas asmens apsaugos priemones ir riboti kasdienį darbo krūvį; |
| --- | --- |

a)

ypatingą dėmesį skiria naudotojų apsaugai ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., nurodyta naudoti tinkamas asmens apsaugos priemones ir riboti kasdienį darbo krūvį;

| b) | ypatingą dėmesį skiria darbuotojų apsaugai ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., nurodyta naudoti tinkamas asmens apsaugos priemones, nustatyti laikotarpį, po kurio galima patekti į paveiktą vietą, ir riboti kasdienį darbo krūvį; |
| --- | --- |

b)

ypatingą dėmesį skiria darbuotojų apsaugai ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., nurodyta naudoti tinkamas asmens apsaugos priemones, nustatyti laikotarpį, po kurio galima patekti į paveiktą vietą, ir riboti kasdienį darbo krūvį;

| c) | ypatingą dėmesį skiria pašaliniams asmenims ir gyventojams ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., kad būtų reikalaujama naudojant produktą ir kol praeis 24 val. po jo naudojimo nustatyti buferinę zoną nuo zonos, kurioje naudojamas produktas, perimetro iki visų gyvenamųjų vietų ir teritorijų, kuriomis naudojasi plačioji visuomenė, ir kad būtų nustatyta prievolė naudoti įspėjamuosius ženklus ir ženklinti žemę; |
| --- | --- |

c)

ypatingą dėmesį skiria pašaliniams asmenims ir gyventojams ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., kad būtų reikalaujama naudojant produktą ir kol praeis 24 val. po jo naudojimo nustatyti buferinę zoną nuo zonos, kurioje naudojamas produktas, perimetro iki visų gyvenamųjų vietų ir teritorijų, kuriomis naudojasi plačioji visuomenė, ir kad būtų nustatyta prievolė naudoti įspėjamuosius ženklus ir ženklinti žemę;

| d) | ypatingą dėmesį skiria požeminiam vandeniui, kai veiklioji medžiaga naudojama regionuose, kuriuose vyrauja lengvai pažeidžiamas dirvožemis ir (arba) ypatingos klimato sąlygos, ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., kad būtų reikalaujama nustatyti buferinę zoną; |
| --- | --- |

d)

ypatingą dėmesį skiria požeminiam vandeniui, kai veiklioji medžiaga naudojama regionuose, kuriuose vyrauja lengvai pažeidžiamas dirvožemis ir (arba) ypatingos klimato sąlygos, ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones, pvz., kad būtų reikalaujama nustatyti buferinę zoną;

| e) | ypatingą dėmesį skiria rizikai, kuri kyla atsitiktinai paveiktiems organizmams, ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose prireikus būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones; |
| --- | --- |

e)

ypatingą dėmesį skiria rizikai, kuri kyla atsitiktinai paveiktiems organizmams, ir užtikrina, kad naudojimo sąlygose prireikus būtų nurodyta taikyti rizikos mažinimo priemones;

Pareiškėjas pateikia patvirtinamąją informaciją apie metilizotiocianatą, susijusią su:

| 1) | galimu metilizotiocianato plitimu oru dideliu atstumu ir su tuo susijusios rizikos aplinkai vertinimą; |
| --- | --- |

1)

galimu metilizotiocianato plitimu oru dideliu atstumu ir su tuo susijusios rizikos aplinkai vertinimą;

| 2) | galima požeminio vandens tarša. |
| --- | --- |

2)

galima požeminio vandens tarša.

Tą informaciją pareiškėjas Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai pateikia iki 2014 m. gegužės 31 d.“

---

(1)  Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatybę ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.

1

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 360/2012

2012 m. balandžio 25 d.

dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms valstybės horizontalios pagalbos rūšims (1), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

paskelbusi šio reglamento projektą (2),

pasikonsultavusi su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 994/98 Komisija įgaliojama reglamentu nustatyti ribą, už kurią mažesnės pagalbos priemonės nelaikomos atitinkančiomis visus Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, ir dėl to joms netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje numatytas pranešimo reikalavimas; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 994/98 Komisija įgaliojama reglamentu nustatyti ribą, už kurią mažesnės pagalbos priemonės nelaikomos atitinkančiomis visus Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, ir dėl to joms netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje numatytas pranešimo reikalavimas;

| (2) | remdamasi tuo reglamentu Komisija priėmė 2006 m. gruodžio 15 d. Reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (3), kuriame vienam pagalbos gavėjui trejų fiskalinių metų laikotarpiui nustatoma bendra de minimis200 000 EUR riba; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi tuo reglamentu Komisija priėmė 2006 m. gruodžio 15 d. Reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (3), kuriame vienam pagalbos gavėjui trejų fiskalinių metų laikotarpiui nustatoma bendra de minimis200 000 EUR riba;

| (3) | Komisijos patirtis taikant valstybės pagalbos taisykles įmonėms, kurios teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį, rodo, kad riba, už kurią mažesnės tokioms įmonėms suteiktos lengvatos gali būti laikomos nedarančiomis poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir (arba) neiškraipoma konkurencija arba nekeliama tokia grėsmė, kai kuriais atvejais gali skirtis nuo Reglamentu (EB) Nr. 1998/2006 nustatytos bendros de minimis ribos. Iš tiesų, bent jau kai kurios iš tų lengvatų gali būti laikomos kompensacija už papildomas išlaidas, susijusias su visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimu. Be to, daug veiklos rūšių, laikomų visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimu, yra riboto teritorinio pobūdžio. Todėl kartu su Reglamentu (EB) Nr. 1998/2006 reikėtų priimti reglamentą, kuriame būtų nustatytos specialios de minimis taisyklės įmonėms, kurios teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas. Reikėtų nustatyti de minimis pagalbos, kurią kiekviena įmonė gali gauti konkretų laikotarpį, ribas; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos patirtis taikant valstybės pagalbos taisykles įmonėms, kurios teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį, rodo, kad riba, už kurią mažesnės tokioms įmonėms suteiktos lengvatos gali būti laikomos nedarančiomis poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir (arba) neiškraipoma konkurencija arba nekeliama tokia grėsmė, kai kuriais atvejais gali skirtis nuo Reglamentu (EB) Nr. 1998/2006 nustatytos bendros de minimis ribos. Iš tiesų, bent jau kai kurios iš tų lengvatų gali būti laikomos kompensacija už papildomas išlaidas, susijusias su visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimu. Be to, daug veiklos rūšių, laikomų visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimu, yra riboto teritorinio pobūdžio. Todėl kartu su Reglamentu (EB) Nr. 1998/2006 reikėtų priimti reglamentą, kuriame būtų nustatytos specialios de minimis taisyklės įmonėms, kurios teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas. Reikėtų nustatyti de minimis pagalbos, kurią kiekviena įmonė gali gauti konkretų laikotarpį, ribas;

| (4) | atsižvelgiant į Komisijos patirtį, pagalba, skiriama įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, neturėtų būti laikoma darančia poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir (arba) iškraipyti konkurencijos arba kelti tokią grėsmę, jeigu bendra visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančiai įmonei skiriamos pagalbos suma neviršija 500 000 EUR per bet kurį trejų fiskalinių metų laikotarpį. Atsižvelgiant į keleivių vežimo keliais transporto sektoriaus vystymąsi ir į daugiausia vietinio pobūdžio visuotinės ekonominės svarbos paslaugas šioje srityje, nėra tinkama taikyti mažesnę ribą šiam sektoriui, jam turėtų būti taikoma 500 000 EUR riba; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į Komisijos patirtį, pagalba, skiriama įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, neturėtų būti laikoma darančia poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir (arba) iškraipyti konkurencijos arba kelti tokią grėsmę, jeigu bendra visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančiai įmonei skiriamos pagalbos suma neviršija 500 000 EUR per bet kurį trejų fiskalinių metų laikotarpį. Atsižvelgiant į keleivių vežimo keliais transporto sektoriaus vystymąsi ir į daugiausia vietinio pobūdžio visuotinės ekonominės svarbos paslaugas šioje srityje, nėra tinkama taikyti mažesnę ribą šiam sektoriui, jam turėtų būti taikoma 500 000 EUR riba;

| (5) | siekiant nustatyti, ar neviršijama ta riba, reikia vertinti tuos fiskalinius metus, kuriuos fiskaliniais tikslais vertina atitinkamos valstybės narės įmonė. Santykinis trejų metų laikotarpis turėtų būti vertinamas etapais, kad kiekvieną kartą teikiant naują de minimis pagalbą būtų nustatytas bendras per atitinkamus fiskalinius metus ir per praėjusius dvejus fiskalinius metus suteiktos tokios pagalbos dydis. Todėl būtina atsižvelgti į valstybės narės suteiktą pagalbą, net jeigu ji buvo visa arba dalinai finansuojama Sąjungos kilmės ištekliais. Neturėtų būti sudaromos sąlygos nustatytą de minimis ribą viršijančią pagalbą išskirstyti į mažesnes dalis tam, kad jos patektų į šio reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

(5)

siekiant nustatyti, ar neviršijama ta riba, reikia vertinti tuos fiskalinius metus, kuriuos fiskaliniais tikslais vertina atitinkamos valstybės narės įmonė. Santykinis trejų metų laikotarpis turėtų būti vertinamas etapais, kad kiekvieną kartą teikiant naują de minimis pagalbą būtų nustatytas bendras per atitinkamus fiskalinius metus ir per praėjusius dvejus fiskalinius metus suteiktos tokios pagalbos dydis. Todėl būtina atsižvelgti į valstybės narės suteiktą pagalbą, net jeigu ji buvo visa arba dalinai finansuojama Sąjungos kilmės ištekliais. Neturėtų būti sudaromos sąlygos nustatytą de minimis ribą viršijančią pagalbą išskirstyti į mažesnes dalis tam, kad jos patektų į šio reglamento taikymo sritį;

| (6) | šis reglamentas turėtų būti taikomas tik visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms teikti skirtai pagalbai. Todėl pagalbą gaunančiai įmonei turėtų būti raštu pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, kurioms skirta pagalba. Šiame pavedime turėtų būti nurodytos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, kurioms teikti įmonei suteikiama pagalba, tačiau jame nebūtinai turi būti pateikta visa išsami informacija, kaip nustatyta 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendime 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (4); |
| --- | --- |

(6)

šis reglamentas turėtų būti taikomas tik visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms teikti skirtai pagalbai. Todėl pagalbą gaunančiai įmonei turėtų būti raštu pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, kurioms skirta pagalba. Šiame pavedime turėtų būti nurodytos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, kurioms teikti įmonei suteikiama pagalba, tačiau jame nebūtinai turi būti pateikta visa išsami informacija, kaip nustatyta 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendime 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (4);

| (7) | atsižvelgiant į specialias taisykles, taikomas žemės ūkio produktų pagrindinės gamybos, žuvininkystės, akvakultūros ir krovinių vežimo keliais sektoriuose, į tai, kad šių sektorių įmonėms retai pavedama teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas ir į riziką, kad Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus tuose sektoriuose gali atitikti mažesnės pagalbos sumos, negu nurodyta šiame reglamente, šis reglamentas neturėtų būti taikomas šiems sektoriams. Tačiau jeigu įmonės veikia žemės ūkio produktų pagrindinės gamybos, žuvininkystės, akvakultūros arba krovinių vežimo keliais sektoriuose ir kartu kituose sektoriuose ar vykdo kitą veiklą, šis reglamentas turėtų būti taikomas tiems kitiems sektoriams ar veiklai (pavyzdžiui, šiukšlių surinkimui jūroje), jeigu valstybės narės tinkamomis priemonėmis, kaip antai atskirdamos veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad veiklai tuose sektoriuose, kuriems šis reglamentas netaikomas, nebūtų teikiama de minimis pagalba pagal šį reglamentą. Valstybės narės gali įvykdyti šį įpareigojimą visų pirma de minimis pagalbos suma kompensuodamos tik paslaugos teikimo sąnaudas, įskaitant nuosaikų pelną. Šis reglamentas neturėtų būti taikomas anglių sektoriui, atsižvelgiant į jo specifinius bruožus ir į tai, kad tame sektoriuje veikiančioms įmonėms retai pavedama teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į specialias taisykles, taikomas žemės ūkio produktų pagrindinės gamybos, žuvininkystės, akvakultūros ir krovinių vežimo keliais sektoriuose, į tai, kad šių sektorių įmonėms retai pavedama teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas ir į riziką, kad Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus tuose sektoriuose gali atitikti mažesnės pagalbos sumos, negu nurodyta šiame reglamente, šis reglamentas neturėtų būti taikomas šiems sektoriams. Tačiau jeigu įmonės veikia žemės ūkio produktų pagrindinės gamybos, žuvininkystės, akvakultūros arba krovinių vežimo keliais sektoriuose ir kartu kituose sektoriuose ar vykdo kitą veiklą, šis reglamentas turėtų būti taikomas tiems kitiems sektoriams ar veiklai (pavyzdžiui, šiukšlių surinkimui jūroje), jeigu valstybės narės tinkamomis priemonėmis, kaip antai atskirdamos veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad veiklai tuose sektoriuose, kuriems šis reglamentas netaikomas, nebūtų teikiama de minimis pagalba pagal šį reglamentą. Valstybės narės gali įvykdyti šį įpareigojimą visų pirma de minimis pagalbos suma kompensuodamos tik paslaugos teikimo sąnaudas, įskaitant nuosaikų pelną. Šis reglamentas neturėtų būti taikomas anglių sektoriui, atsižvelgiant į jo specifinius bruožus ir į tai, kad tame sektoriuje veikiančioms įmonėms retai pavedama teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas;

| (8) | atsižvelgiant į žemės ūkio ir ne žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos panašumus, šis reglamentas turėtų būti taikomas žemės ūkio produktų perdirbimui ir prekybai, jeigu tenkinamos tam tikros sąlygos. Nei veikla ūkyje, kaip antai grūdų derliaus nuėmimas, pjovimas, kūlimas arba kiaušinių pakavimas, būtina ruošiant produktą pirmajam pardavimui, nei pirmas pardavimas perpardavėjams arba perdirbėjams šiuo atžvilgiu neturėtų būti laikomi perdirbimu arba prekyba; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į žemės ūkio ir ne žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos panašumus, šis reglamentas turėtų būti taikomas žemės ūkio produktų perdirbimui ir prekybai, jeigu tenkinamos tam tikros sąlygos. Nei veikla ūkyje, kaip antai grūdų derliaus nuėmimas, pjovimas, kūlimas arba kiaušinių pakavimas, būtina ruošiant produktą pirmajam pardavimui, nei pirmas pardavimas perpardavėjams arba perdirbėjams šiuo atžvilgiu neturėtų būti laikomi perdirbimu arba prekyba;

| (9) | Teisingumo Teismas nustatė (5), kad kai Sąjunga teisės aktais įteisino bendrą atitinkamo žemės ūkio sektoriaus rinkos organizavimą, valstybės narės buvo įpareigotos nesiimti jokių priemonių, galinčių jam pakenkti arba nuo jo nukrypti. Dėl šios priežasties šio reglamento nuostatų nereikėtų taikyti pagalbai, kurios dydis nustatomas pagal rinkai pateiktų arba joje įsigytų produktų kainą arba kiekį. Reglamentas taip pat neturėtų būti taikomas de minimis pagalbai, kuri būtų susieta su pagrindinių gamintojų prievole ją dalintis; |
| --- | --- |

(9)

Teisingumo Teismas nustatė (5), kad kai Sąjunga teisės aktais įteisino bendrą atitinkamo žemės ūkio sektoriaus rinkos organizavimą, valstybės narės buvo įpareigotos nesiimti jokių priemonių, galinčių jam pakenkti arba nuo jo nukrypti. Dėl šios priežasties šio reglamento nuostatų nereikėtų taikyti pagalbai, kurios dydis nustatomas pagal rinkai pateiktų arba joje įsigytų produktų kainą arba kiekį. Reglamentas taip pat neturėtų būti taikomas de minimis pagalbai, kuri būtų susieta su pagrindinių gamintojų prievole ją dalintis;

| (10) | šis reglamentas neturėtų būti taikomas de minimis eksporto pagalbai arba de minimis pagalbai, kuria sudaromos palankesnės sąlygos vietiniams nei importuotiems produktams; |
| --- | --- |

(10)

šis reglamentas neturėtų būti taikomas de minimis eksporto pagalbai arba de minimis pagalbai, kuria sudaromos palankesnės sąlygos vietiniams nei importuotiems produktams;

| (11) | šis reglamentas neturėtų būti taikomas sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (6), kadangi nėra tinkama teikti veiklos pagalbą sunkumus patiriančioms įmonėms ne restruktūrizacijos tikslais, taip pat kyla sunkumų nustatant tokio pobūdžio įmonėms suteiktos pagalbos bendrąjį subsidijos ekvivalentą; |
| --- | --- |

(11)

šis reglamentas neturėtų būti taikomas sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (6), kadangi nėra tinkama teikti veiklos pagalbą sunkumus patiriančioms įmonėms ne restruktūrizacijos tikslais, taip pat kyla sunkumų nustatant tokio pobūdžio įmonėms suteiktos pagalbos bendrąjį subsidijos ekvivalentą;

| (12) | remiantis principais, reglamentuojančiais pagalbą, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, de minimis pagalba turėtų būti laikoma suteikta tuo momentu, kai įmonė pagal nacionalinį teisinį režimą įgyja juridinę teisę tokią pagalbą gauti; |
| --- | --- |

(12)

remiantis principais, reglamentuojančiais pagalbą, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, de minimis pagalba turėtų būti laikoma suteikta tuo momentu, kai įmonė pagal nacionalinį teisinį režimą įgyja juridinę teisę tokią pagalbą gauti;

| (13) | siekiant užkirsti kelią įvairiose Sąjungos priemonėse nustatytų didžiausių pagalbos intensyvumo dydžių nesilaikymui, de minimis pagalba neturėtų būti sumuojama su valstybės pagalba, skiriama toms pačioms tinkamoms finansuoti sąnaudoms padengti, jeigu dėl tokio pagalbos sumavimo kiekvienam atvejui būdingomis aplinkybėmis nustatytas pagalbos intensyvumas viršytų Komisijos priimtame bendrosios išimties reglamente arba sprendime nustatytą dydį; |
| --- | --- |

(13)

siekiant užkirsti kelią įvairiose Sąjungos priemonėse nustatytų didžiausių pagalbos intensyvumo dydžių nesilaikymui, de minimis pagalba neturėtų būti sumuojama su valstybės pagalba, skiriama toms pačioms tinkamoms finansuoti sąnaudoms padengti, jeigu dėl tokio pagalbos sumavimo kiekvienam atvejui būdingomis aplinkybėmis nustatytas pagalbos intensyvumas viršytų Komisijos priimtame bendrosios išimties reglamente arba sprendime nustatytą dydį;

| (14) | šiuo reglamentu neturėtų būti ribojamas Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 taikymas įmonėms, kurios teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas. Teikdamos pagalbą už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą valstybės narės turėtų galėti laisvai pasirinkti remtis arba šiuo reglamentu, arba Reglamentu (EB) Nr. 1998/2006; |
| --- | --- |

(14)

šiuo reglamentu neturėtų būti ribojamas Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 taikymas įmonėms, kurios teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas. Teikdamos pagalbą už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą valstybės narės turėtų galėti laisvai pasirinkti remtis arba šiuo reglamentu, arba Reglamentu (EB) Nr. 1998/2006;

| (15) | Altmark sprendime (7) Teisingumo Teismas nustatė keletą sąlygų, kurios turi būti tenkinamos, kad kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugos teikimą nebūtų laikoma valstybės pagalba. Šiomis sąlygomis užtikrinama, kad kompensacija už grynąsias sąnaudas, kurias patyrė veiksmingai veikiančios įmonės teikdamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, nebūtų laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Tas grynąsias sąnaudas viršijanti kompensacija yra valstybės pagalba, kuri gali būti laikoma suderinama remiantis taikytinomis Sąjungos taisyklėmis. Kad šis reglamentas nebūtų taikomas siekiant nesilaikyti sprendime Altmark nustatytų sąlygų ir kad pagal šį reglamentą suteikta de minimis pagalba nedarytų poveikio prekybai dėl jos sumavimo su kita kompensacija už tą pačią visuotinės ekonominės svarbos paslaugą, de minimis pagalba pagal šį reglamentą neturėtų būti sumuojama su kita kompensacija už tą pačią paslaugą neatsižvelgiant į tai, ar ji yra ar nėra valstybės pagalba pagal Altmark sprendimą arba suderinama valstybės pagalba pagal Sprendimą 2012/21/ES, arba Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (2011 m.) (8)“. Todėl šis reglamentas neturėtų būti taikomas kompensacijai, gautai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, už kurių teikimą taip pat suteikta kitokios rūšies kompensacija, išskyrus atvejus, kai ta kita kompensacija yra de minimis pagalba pagal kitus de minimis reglamentus ir laikomasi šiame reglamente nustatytų sumavimo taisyklių; |
| --- | --- |

(15)

Altmark sprendime (7) Teisingumo Teismas nustatė keletą sąlygų, kurios turi būti tenkinamos, kad kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugos teikimą nebūtų laikoma valstybės pagalba. Šiomis sąlygomis užtikrinama, kad kompensacija už grynąsias sąnaudas, kurias patyrė veiksmingai veikiančios įmonės teikdamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, nebūtų laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Tas grynąsias sąnaudas viršijanti kompensacija yra valstybės pagalba, kuri gali būti laikoma suderinama remiantis taikytinomis Sąjungos taisyklėmis. Kad šis reglamentas nebūtų taikomas siekiant nesilaikyti sprendime Altmark nustatytų sąlygų ir kad pagal šį reglamentą suteikta de minimis pagalba nedarytų poveikio prekybai dėl jos sumavimo su kita kompensacija už tą pačią visuotinės ekonominės svarbos paslaugą, de minimis pagalba pagal šį reglamentą neturėtų būti sumuojama su kita kompensacija už tą pačią paslaugą neatsižvelgiant į tai, ar ji yra ar nėra valstybės pagalba pagal Altmark sprendimą arba suderinama valstybės pagalba pagal Sprendimą 2012/21/ES, arba Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (2011 m.) (8)“. Todėl šis reglamentas neturėtų būti taikomas kompensacijai, gautai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, už kurių teikimą taip pat suteikta kitokios rūšies kompensacija, išskyrus atvejus, kai ta kita kompensacija yra de minimis pagalba pagal kitus de minimis reglamentus ir laikomasi šiame reglamente nustatytų sumavimo taisyklių;

| (16) | siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir teisingą de minimis ribos taikymą, visos valstybės narės turėtų taikyti tą patį skaičiavimo metodą. Siekiant palengvinti tokį skaičiavimą ir atsižvelgiant į esamą de minimis taisyklės taikymo praktiką, pagalbos sumos, kurios nėra teikiamos pinginių forma, turėtų būti konvertuojamos į bendrąjį subsidijos ekvivalentą. Apskaičiuojant skaidrių pagalbos formų, išskyrus dotacijas arba dalimis mokamą pagalbą, subsidijos ekvivalentą reikia remtis tokios pagalbos teikimo metu rinkoje galiojančiomis normomis. Siekiant, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklės būtų taikomos vienodai, skaidriai ir paprastai, įgyvendinant šį reglamentą taikytinomis rinkos normomis turėtų būti laikomos orientacinės normos, šiuo metu nustatytos Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (9); |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir teisingą de minimis ribos taikymą, visos valstybės narės turėtų taikyti tą patį skaičiavimo metodą. Siekiant palengvinti tokį skaičiavimą ir atsižvelgiant į esamą de minimis taisyklės taikymo praktiką, pagalbos sumos, kurios nėra teikiamos pinginių forma, turėtų būti konvertuojamos į bendrąjį subsidijos ekvivalentą. Apskaičiuojant skaidrių pagalbos formų, išskyrus dotacijas arba dalimis mokamą pagalbą, subsidijos ekvivalentą reikia remtis tokios pagalbos teikimo metu rinkoje galiojančiomis normomis. Siekiant, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklės būtų taikomos vienodai, skaidriai ir paprastai, įgyvendinant šį reglamentą taikytinomis rinkos normomis turėtų būti laikomos orientacinės normos, šiuo metu nustatytos Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (9);

| (17) | siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir veiksmingą stebėjimą šis reglamentas turėtų būti taikomas tik skaidriai de minimis pagalbai. Skaidria pagalba laikytina tokia pagalba, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą galima tiksliai ex ante apskaičiuoti neatlikus rizikos įvertinimo. Tiksliai apskaičiuoti galima, pavyzdžiui, dotacijas, palūkanų subsidijas ir apribotą atleidimą nuo mokesčių. Pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos, neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai bendra valstybės injekcijos suma yra mažesnė negu nustatyta de minimis riba. Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (10) nurodyta pagalba, kurią sudaro kapitalo priemonės, neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai pagal susijusią rizikos kapitalo schemą kiekvienai tikslinei įmonei numatomas kapitalas neviršija de minimis ribos. Pagalba, kurią sudaro paskolos, turėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, kai bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis dotacijos suteikimo metu rinkoje galiojusiomis palūkanų normomis; |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir veiksmingą stebėjimą šis reglamentas turėtų būti taikomas tik skaidriai de minimis pagalbai. Skaidria pagalba laikytina tokia pagalba, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą galima tiksliai ex ante apskaičiuoti neatlikus rizikos įvertinimo. Tiksliai apskaičiuoti galima, pavyzdžiui, dotacijas, palūkanų subsidijas ir apribotą atleidimą nuo mokesčių. Pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos, neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai bendra valstybės injekcijos suma yra mažesnė negu nustatyta de minimis riba. Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (10) nurodyta pagalba, kurią sudaro kapitalo priemonės, neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai pagal susijusią rizikos kapitalo schemą kiekvienai tikslinei įmonei numatomas kapitalas neviršija de minimis ribos. Pagalba, kurią sudaro paskolos, turėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, kai bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis dotacijos suteikimo metu rinkoje galiojusiomis palūkanų normomis;

| (18) | būtina užtikrinti garantijų schemų, kurios negali turėti poveikio prekybai ir iškraipyti konkurencijos ir apie kurias turima pakankamai duomenų galimam poveikiui patikimai įvertinti, teisinį tikrumą. Todėl šiuo reglamentu 500 000 EUR de minimis riba turėtų būti pakeista į ribą, priklausančią nuo garantijos ir pagrįstą individualios paskolos pagrindinės garantijos suma. Ši konkreti riba turi būti apskaičiuota remiantis metodika, pagal kurią vertinama valstybės pagalbos suma, įtraukta į garantijų schemas, pagal kurias padengiamos perspektyvių įmonių paskolos. Nuo garantijos priklausančiai ribai apskaičiuoti naudojama metodika ir duomenys neturėtų apimti sunkumus patiriančių įmonių, nurodytų Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Todėl ši konkreti riba neturėtų būti taikoma individualiai pagalbai, suteiktai ne pagal garantijos schemą, sunkumus patiriančioms įmonėms suteiktai pagalbai arba garantijoms, teikiamoms pagrindiniams sandoriams, kurie nelaikomi paskolomis, pavyzdžiui, garantijos kapitalo sandoriams. Konkreti riba turėtų būti nustatyta pagal tai, kad atsižvelgiant į 13 % ribos normą (galutinis įsipareigojimų nevykdymo santykis), atspindinčią garantijų schemų blogiausią atvejį Sąjungoje, 3 750 000 EUR sudarančios garantijos bendrasis subsidijos ekvivalentas gali būti prilygintas 500 000 EUR de minimis ribai. Šios konkrečios ribos turėtų būti taikomos tik garantijoms, dengiančioms iki 80 % pagrindinės paskolos. Komisijos patvirtintą metodologiją, apie kurią buvo pranešta remiantis Komisijos reglamentu valstybės pagalbos srityje, valstybės narės gali taip pat naudoti vertindamos pagal garantiją numatytą bendrąjį subsidijos ekvivalentą, jeigu patvirtintoje metodologijoje aiškiai apibrėžta garantijų ir pagrindinių sandorių rūšis atsižvelgiant į šio reglamento taikymą; |
| --- | --- |

(18)

būtina užtikrinti garantijų schemų, kurios negali turėti poveikio prekybai ir iškraipyti konkurencijos ir apie kurias turima pakankamai duomenų galimam poveikiui patikimai įvertinti, teisinį tikrumą. Todėl šiuo reglamentu 500 000 EUR de minimis riba turėtų būti pakeista į ribą, priklausančią nuo garantijos ir pagrįstą individualios paskolos pagrindinės garantijos suma. Ši konkreti riba turi būti apskaičiuota remiantis metodika, pagal kurią vertinama valstybės pagalbos suma, įtraukta į garantijų schemas, pagal kurias padengiamos perspektyvių įmonių paskolos. Nuo garantijos priklausančiai ribai apskaičiuoti naudojama metodika ir duomenys neturėtų apimti sunkumus patiriančių įmonių, nurodytų Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Todėl ši konkreti riba neturėtų būti taikoma individualiai pagalbai, suteiktai ne pagal garantijos schemą, sunkumus patiriančioms įmonėms suteiktai pagalbai arba garantijoms, teikiamoms pagrindiniams sandoriams, kurie nelaikomi paskolomis, pavyzdžiui, garantijos kapitalo sandoriams. Konkreti riba turėtų būti nustatyta pagal tai, kad atsižvelgiant į 13 % ribos normą (galutinis įsipareigojimų nevykdymo santykis), atspindinčią garantijų schemų blogiausią atvejį Sąjungoje, 3 750 000 EUR sudarančios garantijos bendrasis subsidijos ekvivalentas gali būti prilygintas 500 000 EUR de minimis ribai. Šios konkrečios ribos turėtų būti taikomos tik garantijoms, dengiančioms iki 80 % pagrindinės paskolos. Komisijos patvirtintą metodologiją, apie kurią buvo pranešta remiantis Komisijos reglamentu valstybės pagalbos srityje, valstybės narės gali taip pat naudoti vertindamos pagal garantiją numatytą bendrąjį subsidijos ekvivalentą, jeigu patvirtintoje metodologijoje aiškiai apibrėžta garantijų ir pagrindinių sandorių rūšis atsižvelgiant į šio reglamento taikymą;

| (19) | gavusi pranešimą iš valstybės narės, Komisija gali nagrinėti, ar pagalbos priemonės, kurios nesudaro dotacija, paskola, garantija, kapitalo injekcija, rizikos kapitalo priemonė arba apribotas atleidimas nuo mokesčių, bendrosios subsidijos ekvivalentas neviršija de minimis ribos ir todėl jai galėtų būti taikomos šio reglamento nuostatos; |
| --- | --- |

(19)

gavusi pranešimą iš valstybės narės, Komisija gali nagrinėti, ar pagalbos priemonės, kurios nesudaro dotacija, paskola, garantija, kapitalo injekcija, rizikos kapitalo priemonė arba apribotas atleidimas nuo mokesčių, bendrosios subsidijos ekvivalentas neviršija de minimis ribos ir todėl jai galėtų būti taikomos šio reglamento nuostatos;

| (20) | Komisija privalo užtikrinti, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklių būtų laikomasi, visų pirma, kad pagalba, teikiama pagal de minimis pagalbos taisykles, atitiktų jų sąlygas. Remdamosi Sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodytu bendradarbiavimo principu valstybės narės turėtų palengvinti šios užduoties įgyvendinimą, sukurdamos reikalingas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bendra de minimis pagalbos suma, suteikta tai pačiai įmonei visuotinės svarbos paslaugoms teikti, neviršytų bendros leidžiamos ribos. Todėl, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų dėl de minimis pagalbos sumavimo pagal kitus de minimis reglamentus, teikdamos de minimis pagalbą pagal šį reglamentą valstybės narės turėtų informuoti atitinkamą įmonę apie pagalbos sumą ir kad ji yra pagalba de minimis, darydamos nuorodą į šį reglamentą. Be to, prieš teikdama tokią pagalbą atitinkama valstybė narė turėtų gauti iš įmonės deklaraciją apie bet kokią kitą per einamuosius ir dvejus ankstesnius fiskalinius metus pagal šį reglamentą arba kitus de minimis reglamentus gautą de minimis pagalbą. Valstybė narė taip pat galėtų užtikrinti, kad būtų tinkamai laikomasi nustatytos ribos, naudodamasi centriniu registru; |
| --- | --- |

(20)

Komisija privalo užtikrinti, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklių būtų laikomasi, visų pirma, kad pagalba, teikiama pagal de minimis pagalbos taisykles, atitiktų jų sąlygas. Remdamosi Sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodytu bendradarbiavimo principu valstybės narės turėtų palengvinti šios užduoties įgyvendinimą, sukurdamos reikalingas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bendra de minimis pagalbos suma, suteikta tai pačiai įmonei visuotinės svarbos paslaugoms teikti, neviršytų bendros leidžiamos ribos. Todėl, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų dėl de minimis pagalbos sumavimo pagal kitus de minimis reglamentus, teikdamos de minimis pagalbą pagal šį reglamentą valstybės narės turėtų informuoti atitinkamą įmonę apie pagalbos sumą ir kad ji yra pagalba de minimis, darydamos nuorodą į šį reglamentą. Be to, prieš teikdama tokią pagalbą atitinkama valstybė narė turėtų gauti iš įmonės deklaraciją apie bet kokią kitą per einamuosius ir dvejus ankstesnius fiskalinius metus pagal šį reglamentą arba kitus de minimis reglamentus gautą de minimis pagalbą. Valstybė narė taip pat galėtų užtikrinti, kad būtų tinkamai laikomasi nustatytos ribos, naudodamasi centriniu registru;

| (21) | šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant Sąjungos teisės reikalavimų viešųjų pirkimų srityje arba papildomų reikalavimų, nustatytų Sutartyje arba Sąjungos sektorinės teisės aktuose; |
| --- | --- |

(21)

šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant Sąjungos teisės reikalavimų viešųjų pirkimų srityje arba papildomų reikalavimų, nustatytų Sutartyje arba Sąjungos sektorinės teisės aktuose;

| (22) | šis reglamentas turėtų būti taikomas iki jo įsigaliojimo įmonėms, teikiančioms visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, suteiktai pagalbai; |
| --- | --- |

(22)

šis reglamentas turėtų būti taikomas iki jo įsigaliojimo įmonėms, teikiančioms visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, suteiktai pagalbai;

| (23) | Komisija ketina peržiūrėti šį reglamentą po penkerių metų nuo jo įsigaliojimo, |
| --- | --- |

(23)

Komisija ketina peržiūrėti šį reglamentą po penkerių metų nuo jo įsigaliojimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis ir apibrėžtys

1.   Šis reglamentas taikomas pagalbai, suteiktai įmonėms, kurios teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugą pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį.

2.   Šis reglamentas netaikomas:

| a) | pagalbai, suteiktai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje veikiančioms įmonėms, kurioms taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (11); |
| --- | --- |

a)

pagalbai, suteiktai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje veikiančioms įmonėms, kurioms taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (11);

| b) | pagalbai, suteiktai įmonėms, užsiimančioms žemės ūkio produktų pagrindine gamyba; |
| --- | --- |

b)

pagalbai, suteiktai įmonėms, užsiimančioms žemės ūkio produktų pagrindine gamyba;

| c) | pagalbai, suteiktai įmonėms, užsiimančioms žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba, šiais atvejais:






  i) | kai pagalbos dydis nustatomas pagal iš pagrindinių gamintojų įsigytų arba atitinkamų įmonių rinkai pateiktų produktų kainą arba kiekį; |
| --- | --- | --- |

c)

pagalbai, suteiktai įmonėms, užsiimančioms žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba, šiais atvejais:

i)

kai pagalbos dydis nustatomas pagal iš pagrindinių gamintojų įsigytų arba atitinkamų įmonių rinkai pateiktų produktų kainą arba kiekį;

| ii) | kai pagalba priklauso nuo to, ar bus dalinai arba visa perduota pagrindiniams gamintojams; |
| --- | --- |

ii)

kai pagalba priklauso nuo to, ar bus dalinai arba visa perduota pagrindiniams gamintojams;

| d) | pagalbai su eksportu susijusiai veiklai trečiosiose šalyse arba valstybėse narėse, t. y. pagalbai, tiesiogiai susijusiai su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei veikla, arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla; |
| --- | --- |

d)

pagalbai su eksportu susijusiai veiklai trečiosiose šalyse arba valstybėse narėse, t. y. pagalbai, tiesiogiai susijusiai su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei veikla, arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla;

| e) | pagalbai, kuri priklauso nuo to, ar daugiau vartojama vietinių nei importuotų prekių; |
| --- | --- |

e)

pagalbai, kuri priklauso nuo to, ar daugiau vartojama vietinių nei importuotų prekių;

| f) | pagalbai, suteiktai anglių sektoriuje veikiančioms įmonėms, kaip apibrėžta Tarybos sprendime 2010/787/ES (12); |
| --- | --- |

f)

pagalbai, suteiktai anglių sektoriuje veikiančioms įmonėms, kaip apibrėžta Tarybos sprendime 2010/787/ES (12);

| g) | pagalbai, suteiktai įmonėms, vykdančioms krovinių vežimo keliais veiklą samdos pagrindais arba už atlygį; |
| --- | --- |

g)

pagalbai, suteiktai įmonėms, vykdančioms krovinių vežimo keliais veiklą samdos pagrindais arba už atlygį;

| h) | pagalbai, suteiktai sunkumus patiriančioms įmonėms. |
| --- | --- |

h)

pagalbai, suteiktai sunkumus patiriančioms įmonėms.

Jei įmonės veikia ir pirmos pastraipos a, b, c arba g punktuose nurodytuose sektoriuose, ir sektoriuose, kurie įtraukti į šio reglamento taikymo sritį, šis reglamentas taikomas tik pagalbai, kuri suteikta tuose kituose sektoriuose ar kitai veiklai, su sąlyga, kad valstybės narės tinkamomis priemonėmis, kaip antai atskirdamos veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad veiklai tuose sektoriuose, kuriems šis reglamentas netaikomas, nebūtų teikiama de minimis pagalba pagal šį reglamentą.

3.   Šiame reglamente:

a)   žemės ūkio produktai– produktai, išvardyti Sutarties I priede, išskyrus žuvininkystės produktus;

b)   žemės ūkio produktų perdirbimas– bet kokia su žemės ūkio produktu atliekama operacija, kurią atlikus taip pat gaunamas žemės ūkio produktas, išskyrus ūkyje vykdomą veiklą, susijusią su pasiruošimu parduoti augalinį arba gyvūninį produktą pirmą kartą;

c)   prekyba žemės ūkio produktais– produktų laikymas arba eksponavimas, siekiant parduoti, pasiūlyti parduoti, tiekti arba kitaip pateikti rinkai, išskyrus atvejus, kai pirminės produkcijos gamintojas produkciją pirmą kartą parduoda perpardavėjams arba perdirbėjams, ir išskyrus bet kokią produkto paruošimo tokiam pirmam pardavimui veiklą; kai pirminės produkcijos gamintojas tą produkciją parduoda galutiniams vartotojams tam tikslui skirtose atskirose patalpose, tai laikoma pardavimu.

2 straipsnis

De minimis pagalba

1.   Įmonėms skiriama pagalba visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms teikti laikoma neatitinkančia visų Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijų, todėl jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje numatytas pranešimo reikalavimas, jei ji atitinka šio straipsnio 2–8 punktuose nustatytas sąlygas.

2.   Bendra vienai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančiai įmonei skiriamos de minimis pagalbos suma neviršija 500 000 EUR per bet kurį trejų fiskalinių metų laikotarpį.

Ši riba taikoma neatsižvelgiant į de minimis pagalbos formą ir į tai, ar valstybės narės suteikta pagalba visa arba dalinai finansuojama Sąjungos kilmės ištekliais. Laikotarpis nustatomas vertinant tuos fiskalinius metus, kuriuos vertina atitinkamos valstybės narės įmonė.

3.   2 dalyje nustatyta riba išreiškiama pinigine dotacija. Skaičiuojamos bendrosios sumos, t. y. neatskaičius mokesčių ar kitų rinkliavų. Jeigu pagalba teikiama ne dotacijos forma, pagalbos suma atitinka pagalbos bendrąjį subsidijos ekvivalentą.

Jeigu pagalba mokama dalimis, jos vertė perskaičiuojama skyrimo metu. Palūkanų norma, naudojama diskontuojant, yra pagalbos suteikimo metu galiojusi diskonto norma.

4.   Šis reglamentas taikomas tik pagalbai, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą įmanoma tiksliai ex ante apskaičiuoti neatliekant rizikos vertinimo (skaidri pagalba). Konkrečiai:

| a) | pagalba, kurią sudaro paskolos, laikoma skaidria de minimis pagalba, kai bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis dotacijos suteikimo metu rinkoje galiojusia orientacine norma; |
| --- | --- |

a)

pagalba, kurią sudaro paskolos, laikoma skaidria de minimis pagalba, kai bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis dotacijos suteikimo metu rinkoje galiojusia orientacine norma;

| b) | pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos, nėra laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai bendra valstybės injekcijos suma neviršija nustatytos de minimis ribos; |
| --- | --- |

b)

pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos, nėra laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai bendra valstybės injekcijos suma neviršija nustatytos de minimis ribos;

| c) | pagalba, kurią sudaro kapitalo priemonės, nėra laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai pagal susijusią rizikos kapitalo schemą kiekvienai tikslinei įmonei numatomas kapitalas neviršija de minimis ribos; |
| --- | --- |

c)

pagalba, kurią sudaro kapitalo priemonės, nėra laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai pagal susijusią rizikos kapitalo schemą kiekvienai tikslinei įmonei numatomas kapitalas neviršija de minimis ribos;

| d) | sunkumų nepatiriančioms įmonėms pagal garantijos schemą suteikta individuali pagalba laikoma skaidria de minimis pagalba, kai suteikiamos pagrindinės paskolos garantijos dalis neviršija 3 750 000 EUR vienai įmonei. Jeigu pagrindinės paskolos garantijos dalis sudaro tik atitinkamą šios ribos dalį, laikoma, kad tos garantijos bendrasis subsidijos ekvivalentas atitinka 2 dalyje nustatytos ribos tą pačią dalį. Garantija neviršija 80 proc. pagrindinės paskolos. Garantijų schemos taip pat laikomos skaidriomis, jeigu:






  i) | iki schemos įgyvendinimo garantijų bendrajam subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti naudojama metodika buvo patvirtinta apie ją pranešus Komisijai pagal valstybės pagalbos srityje Komisijos priimtą reglamentą ir |
| --- | --- | --- |

d)

sunkumų nepatiriančioms įmonėms pagal garantijos schemą suteikta individuali pagalba laikoma skaidria de minimis pagalba, kai suteikiamos pagrindinės paskolos garantijos dalis neviršija 3 750 000 EUR vienai įmonei. Jeigu pagrindinės paskolos garantijos dalis sudaro tik atitinkamą šios ribos dalį, laikoma, kad tos garantijos bendrasis subsidijos ekvivalentas atitinka 2 dalyje nustatytos ribos tą pačią dalį. Garantija neviršija 80 proc. pagrindinės paskolos. Garantijų schemos taip pat laikomos skaidriomis, jeigu:

i)

iki schemos įgyvendinimo garantijų bendrajam subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti naudojama metodika buvo patvirtinta apie ją pranešus Komisijai pagal valstybės pagalbos srityje Komisijos priimtą reglamentą ir

| ii) | patvirtintoje metodikoje aiškiai apibrėžta garantijų ir pagrindinių sandorių rūšis, atsižvelgiant į šio reglamento taikymą. |
| --- | --- |

ii)

patvirtintoje metodikoje aiškiai apibrėžta garantijų ir pagrindinių sandorių rūšis, atsižvelgiant į šio reglamento taikymą.

5.   Jeigu bendra už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą pagal šį reglamentą įmonei suteiktos de minimis pagalbos suma viršija 2 dalyje nustatytą ribą, tokiai sumai šis reglamentas negali būti taikomas, net tai jos daliai, kuri neviršija tos ribos. Tokiu atveju šis reglamentas negali būti taikomas šiai pagalbos priemonei.

6.   De minimis pagalba pagal šį reglamentą nesumuojama su valstybės pagalba, skiriama toms pačioms tinkamoms finansuoti sąnaudoms padengti, jeigu dėl tokio pagalbos sumavimo kiekvienu atveju atskirai nustatytas pagalbos intensyvumas viršytų Komisijos priimtame bendrosios išimties reglamente arba sprendime nustatytą dydį.

7.   De minimis pagalba pagal šį reglamentą gali būti sumuojama su de minimis pagalba pagal kitus de minimis reglamentus neviršijant 2 dalyje nustatytos ribos.

8.   De minimis pagalba pagal šį reglamentą nesumuojama su jokia kita kompensacija, suteikta už tos pačios visuotinės ekonominės svarbos paslaugos teikimą, neatsižvelgiant į tai, ar ta kompensacija yra valstybės pagalba, ar ne.

3 straipsnis

Stebėjimas

1.   Jeigu valstybė narė įmonei ketina skirti de minimis pagalbą pagal šį reglamentą, ji raštu informuoja įmonę apie bendruoju subsidijos ekvivalentu išreikštą skiriamos pagalbos dydį ir pagalbos de minimis pobūdį, pateikdama aiškią nuorodą į šį reglamentą ir nurodydama jo pavadinimą bei skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje numerį. Jeigu de minimis pagalba pagal šį reglamentą schemos pagrindu teikiama skirtingoms įmonėms ir pagal schemą toms įmonėms teikiamos skirtingos pagalbos sumos, atitinkama valstybė narė gali nuspręsti laikytis šio įsipareigojimo pranešdama įmonėms apie fiksuoto dydžio sumą, prilygstančią pagal schemą teikiamai didžiausiai pagalbos sumai. Tokiu atveju fiksuoto dydžio suma bus remiamasi sprendžiant, ar neviršijama 2 straipsnio 2 dalyje nurodyta riba. Prieš teikiant pagalbą, iš visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančios įmonės valstybė narė taip pat gauna raštišką arba elektroninę deklaraciją apie bet kokią kitą de minimis pagalbą, gautą pagal šį reglamentą arba kitus de minimis reglamentus per dvejus ankstesnius ir einamuosius fiskalinius metus.

Valstybė narė suteikia naują de minimis pagalbą pagal šį reglamentą tik patikrinusi, ar dėl jos bendra atitinkamai įmonei pagal šį reglamentą suteikta de minimis pagalba neviršys 2 straipsnio 2 dalyje nustatytos ribos ir ar laikomasi 2 straipsnio 6, 7 ir 8 dalyse nustatytų pagalbos sumavimo taisyklių.

2.   Jeigu valstybė narė įsteigė centrinį de minimis pagalbos registrą, kuriame kaupiama išsami informacija apie visų tos valstybės narės institucijų suteiktą de minimis pagalbą visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms, 1 dalies pirma pastraipa netaikoma nuo momento, kai registre sukaupiama trejų metų informacija.

3.   Valstybės narės registruoja ir renka visą informaciją apie šio reglamento taikymą. Tokiuose dokumentuose pateikiama visa informacija, reikalinga įrodyti, kad šio reglamento sąlygos yra tenkinamos. Duomenys apie individualiai suteiktą de minimis pagalbą saugomi 10 fiskalinių metų nuo pagalbos suteikimo datos. Duomenys apie de minimis pagalbos schemą saugomi 10 metų nuo datos, kada paskutinį kartą pagal tokią schemą buvo suteikta individuali pagalba. Komisijai raštu paprašius, atitinkama valstybė narė per 20 darbo dienų arba per ilgesnį prašyme nurodytą laikotarpį pateikia Komisijai visą informaciją, kurią Komisija mano esant reikalingą siekiant įvertinti, ar tenkinamos visos šiuo reglamentu nustatytos sąlygos, ypač bendra de minimis pagalbos suma, kurią pagal šį reglamentą arba kitus de minimis reglamentus gavo bet kuri įmonė.

4 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Šis reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms teikti suteiktai de minimis pagalbai, jeigu ji atitinka 1 ir 2 straipsniuose nustatytas sąlygas. Bet kokia pagalba visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms teikti, kuri neatitinka tų sąlygų, įvertinama remiantis atitinkamais sprendimais, bendrosiomis nuostatomis, rekomendacijomis, komunikatais ir pranešimais.

Pasibaigus šio reglamento galiojimo laikui, bet kokia šio reglamento sąlygas atitinkanti de minimis pagalba gali būti toliau teisėtai teikiama dar šešių mėnesių laikotarpiu.

5 straipsnis

Įsigaliojimas ir galiojimo laikas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas iki 2018 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 142, 1998 5 14, p. 1.

1

(2)  OL L 8, 2012 1 11, p. 23.

2

(3)  OL L 379, 2006 12 28, p. 5.

3

(4)  OL L 7, 2012 1 11, p. 3.

4

(5)  2002 m. gruodžio 12 d. sprendimas Prancūzijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-456/00, Rink. p. I-11949.

5

Prancūzijos Respublika

Europos Bendrijų Komisiją

(6)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

6

(7)  2003 m. liepos 24 d. sprendimas Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, Rink. p. I-7747.

7

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(8)  OL C 8, 2012 1 11, p. 15.

8

(9)  OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

9

(10)  OL C 194, 2006 8 18, p. 2.

10

(11)  OL L 17, 2000 1 21, p. 22.

11

(12)  OL L 336, 2010 12 21, p. 24.

12

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 361/2012

2012 m. balandžio 25 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 25 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | JO | 98,8 |
| MA | 58,7 |
| TN | 124,7 |
| TR | 110,1 |
| ZZ | 98,1 |
| 0707 00 05 | JO | 216,8 |
| TR | 148,3 |
| ZZ | 182,6 |
| 0709 93 10 | TR | 140,2 |
| ZZ | 140,2 |
| 0805 10 20 | EG | 58,5 |
| IL | 77,3 |
| MA | 52,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 50 10 | TR | 58,4 |
| ZZ | 58,4 |
| 0808 10 80 | AR | 94,2 |
| BR | 81,0 |
| CA | 117,0 |
| CL | 95,1 |
| CN | 119,8 |
| MK | 31,8 |
| NZ | 125,7 |
| US | 153,6 |
| ZA | 85,5 |
| ZZ | 100,4 |
| 0808 30 90 | AR | 96,4 |
| CL | 114,1 |
| CN | 81,7 |
| US | 107,0 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 101,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

JO

98,8

MA

58,7

TN

124,7

TR

110,1

ZZ

98,1

0707 00 05

JO

216,8

TR

148,3

ZZ

182,6

0709 93 10

TR

140,2

ZZ

140,2

0805 10 20

EG

58,5

IL

77,3

MA

52,8

TR

50,5

ZZ

59,8

0805 50 10

TR

58,4

ZZ

58,4

0808 10 80

AR

94,2

BR

81,0

CA

117,0

CL

95,1

CN

119,8

MK

31,8

NZ

125,7

US

153,6

ZA

85,5

ZZ

100,4

0808 30 90

AR

96,4

CL

114,1

CN

81,7

US

107,0

ZA

109,2

ZZ

101,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/16

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 362/2012

2012 m. balandžio 25 d.

kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas tam tikrų pieno produktų, eksportuotinų į Dominikos Respubliką pagal Reglamente (EB) Nr. 1187/2009 nustatytas kvotas, eksporto licencijų paraiškoms

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą“) (1),

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1187/2009, kuriuo nustatomos išsamios specialiosios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatų dėl pieno ir pieno produktų eksporto licencijų ir eksporto grąžinamųjų išmokų taikymo taisyklės (2), ypač į jo 31 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 III skyriaus 3 skirsnyje nustatyta į Dominikos Respubliką pagal tai šaliai nustatytą kvotą eksportuotinų tam tikrų pieno produktų eksporto licencijų skyrimo tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 III skyriaus 3 skirsnyje nustatyta į Dominikos Respubliką pagal tai šaliai nustatytą kvotą eksportuotinų tam tikrų pieno produktų eksporto licencijų skyrimo tvarka;

| (2) | 2012–2013 kvotos metams pateiktos paraiškos neviršija skirto kiekio. Todėl dera numatyti, kaip pagal Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 31 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą paskirstyti likusį kiekį. Šio likusio kiekio eksporto licencijos turėtų būti skiriamos su sąlyga, kad atitinkami ūkio subjektai kompetentingoms valdžios institucijoms praneš apie patvirtintą kiekį ir sumokės užstatą, |
| --- | --- |

(2)

2012–2013 kvotos metams pateiktos paraiškos neviršija skirto kiekio. Todėl dera numatyti, kaip pagal Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 31 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą paskirstyti likusį kiekį. Šio likusio kiekio eksporto licencijos turėtų būti skiriamos su sąlyga, kad atitinkami ūkio subjektai kompetentingoms valdžios institucijoms praneš apie patvirtintą kiekį ir sumokės užstatą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

2012 m. liepos 1 d.–2013 m. birželio 30 d. kvotų laikotarpio eksporto licencijų paraiškos, pateiktos 2012 m. balandžio 1–10 d., yra priimamos.

Kiekiui, dėl kurio pateiktos Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 27 straipsnio 2 dalyje išvardytų produktų eksporto licencijų paraiškos, nurodytos šio straipsnio pirmoje dalyje, taikomi šie paskirstymo koeficientai:

| — | 1,294210 paraiškoms, pateiktoms dėl Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 28 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos kvotos dalies, |
| --- | --- |

—

1,294210 paraiškoms, pateiktoms dėl Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 28 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos kvotos dalies,

| — | 2,928104 paraiškoms, pateiktoms dėl Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 28 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos kvotos dalies. |
| --- | --- |

—

2,928104 paraiškoms, pateiktoms dėl Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 28 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos kvotos dalies.

Prašomą kiekį viršijančio ir pagal šio straipsnio antroje dalyje nustatytus koeficientus paskirstyto kiekio eksporto licencijos skiriamos, jei ūkio subjektas per savaitę po šio reglamento paskelbimo praneša apie patvirtintą kiekį ir jei sumokėtas nustatytas užstatas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečiąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 25 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 318, 2009 12 4, p. 1.

2

---

SPRENDIMAI

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/17

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. balandžio 24 d.

kuriuo skiriamas Regionų komiteto Vokietijai atstovaujantis pakaitinis narys

(2012/214/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Vokietijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Heino VAHLDIECK kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Heino VAHLDIECK kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:

| — | Heiko HECHT, Mitglied des Europa-ausschusses der Hamburgischen Bürgerschaft. |
| --- | --- |

—

Heiko HECHT, Mitglied des Europa-ausschusses der Hamburgischen Bürgerschaft.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2012 m. balandžio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/18

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. balandžio 24 d.

kuriuo skiriamas Regionų komiteto Liuksemburgui atstovaujantis narys

(2012/215/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Liuksemburgo Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Albert LENTZ kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Albert LENTZ kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto nariu skiriamas:

| — | Ali KAES, Bourgmestre de la commune de Tandel. |
| --- | --- |

—

Ali KAES, Bourgmestre de la commune de Tandel.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2012 m. balandžio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/19

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. balandžio 24 d.

kuriuo skiriami Regionų komiteto Suomijai atstovaujantis narys ir pakaitinis narys

(2012/216/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Suomijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Folke SJÖLUND kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta; |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Folke SJÖLUND kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta;

| (3) | pasibaigus Britt LUNDBERG kadencijai tapo laisva pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(3)

pasibaigus Britt LUNDBERG kadencijai tapo laisva pakaitinio nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

| a) | nare






  — | Gun-Mari LINDHOLM, Kansliminister, Åland, |
| --- | --- | --- |

a)

nare

—

Gun-Mari LINDHOLM, Kansliminister, Åland,

ir

| b) | pakaitiniu nariu






  — | Wille VALVE, Ledamot av Ålands lagting. |
| --- | --- | --- |

b)

pakaitiniu nariu

—

Wille VALVE, Ledamot av Ålands lagting.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2012 m. balandžio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/20

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. balandžio 24 d.

kuriuo skiriami Regionų komiteto Prancūzijai atstovaujantys septyni nariai ir Prancūzijai atstovaujančių vienuolika pakaitinių narių

(2012/217/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Prancūzijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Claude du GRANRUT, Alain LE VERN, Daniel PERCHERON, Jean PRORIOL, Camille de ROCCA SERRA, Alain ROUSSET ir Ange SANTINI kadencijai tapo laisvos septynios Regionų komiteto narių vietos; |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Claude du GRANRUT, Alain LE VERN, Daniel PERCHERON, Jean PRORIOL, Camille de ROCCA SERRA, Alain ROUSSET ir Ange SANTINI kadencijai tapo laisvos septynios Regionų komiteto narių vietos;

| (3) | pasibaigus Jacques AUXIETTE, Jean-Paul BACHY, Martine CALDEROLI-LOTZ, Anne-Marie COMPARINI, Jean-Jacques FRITZ, Claude GEWERC, Arlette GROSSKOST, Antoine KARAM, Martin MALVY, Michel NEUGNOT ir Élisabeth THÉVENON-DURANTIN kadencijai tapo laisvos vienuolika Regionų komiteto pakaitinių narių vietų, |
| --- | --- |

(3)

pasibaigus Jacques AUXIETTE, Jean-Paul BACHY, Martine CALDEROLI-LOTZ, Anne-Marie COMPARINI, Jean-Jacques FRITZ, Claude GEWERC, Arlette GROSSKOST, Antoine KARAM, Martin MALVY, Michel NEUGNOT ir Élisabeth THÉVENON-DURANTIN kadencijai tapo laisvos vienuolika Regionų komiteto pakaitinių narių vietų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

| a) | nariais:






  — | François DECOSTER, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais, |
| --- | --- | --- |

a)

nariais:

—

François DECOSTER, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais,

| — | Jean-Paul DENANOT, Conseiller régional du Limousin, |
| --- | --- |

—

Jean-Paul DENANOT, Conseiller régional du Limousin,

| — | Claude GEWERC, Conseiller régional de Picardie, |
| --- | --- |

—

Claude GEWERC, Conseiller régional de Picardie,

| — | Annabelle JAEGER, Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d’Azur, |
| --- | --- |

—

Annabelle JAEGER, Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d’Azur,

| — | Pascal MANGIN, Conseiller régional d’Alsace, |
| --- | --- |

—

Pascal MANGIN, Conseiller régional d’Alsace,

| — | Didier ROBERT, Conseiller régional de la Réunion, |
| --- | --- |

—

Didier ROBERT, Conseiller régional de la Réunion,

| — | Stéphan ROSSIGNOL, Conseiller régional du Languedoc Roussillon |
| --- | --- |

—

Stéphan ROSSIGNOL, Conseiller régional du Languedoc Roussillon

ir

| b) | pakaitiniais nariais:






  — | Laurent BEAUVAIS, Conseiller régional de Basse-Normandie, |
| --- | --- | --- |

b)

pakaitiniais nariais:

—

Laurent BEAUVAIS, Conseiller régional de Basse-Normandie,

| — | Caroline CAYEUX, Conseillère régionale de Picardie, |
| --- | --- |

—

Caroline CAYEUX, Conseillère régionale de Picardie,

| — | Nathalie COLIN-OESTERLE, Conseillère régionale de Lorraine, |
| --- | --- |

—

Nathalie COLIN-OESTERLE, Conseillère régionale de Lorraine,

| — | Mathieu DARNAUD, Conseiller régional de Rhône-Alpes, |
| --- | --- |

—

Mathieu DARNAUD, Conseiller régional de Rhône-Alpes,

| — | Marie-Marguerite DUFAY, Conseillère régionale de Franche-Comté, |
| --- | --- |

—

Marie-Marguerite DUFAY, Conseillère régionale de Franche-Comté,

| — | Nicolas FLORIAN, Conseiller régional d’Aquitaine, |
| --- | --- |

—

Nicolas FLORIAN, Conseiller régional d’Aquitaine,

| — | Peggy KANÇAL, Conseillère régionale d’Aquitaine, |
| --- | --- |

—

Peggy KANÇAL, Conseillère régionale d’Aquitaine,

| — | Alain LE VERN, Conseiller régional de Haute-Normandie, |
| --- | --- |

—

Alain LE VERN, Conseiller régional de Haute-Normandie,

| — | Victorin LUREL, Conseiller régional de Guadeloupe, |
| --- | --- |

—

Victorin LUREL, Conseiller régional de Guadeloupe,

| — | Daniel PERCHERON, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais, |
| --- | --- |

—

Daniel PERCHERON, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais,

| — | Christophe ROSSIGNOL, Conseiller régional du Centre. |
| --- | --- |

—

Christophe ROSSIGNOL, Conseiller régional du Centre.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2012 m. balandžio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/21

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. balandžio 24 d.

dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybai ir didmeninei prekybai Vokietijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2426)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/218/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (1), ypač į jos 30 straipsnio 5 ir 6 dalis,

atsižvelgdama į 2011 m. spalio 26 d. Federalinės energetikos pramonės ir vandens asociacijos (vok. Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., toliau – BDEW) elektroniniu paštu pateiktą paraišką,

kadangi:

I.   FAKTAI

| (1) | 2011 m. spalio 26 d. BDEW pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 5 dalį Komisijai elektroniniu paštu atsiuntė paraišką. 2011 m. lapkričio 11 d. Komisija informavo Vokietijos valdžios institucijas apie paraišką ir taip pat 2012 m. sausio 10 d. elektroniniu laišku paprašė Vokietijos valdžios institucijų, o 2011 m. gruodžio 21 d. elektroniniu laišku – BDEW, pateikti papildomos informacijos. Vokietijos valdžios institucijos papildomos informacijos pateikė 2011 m. gruodžio 14 d. elektroniniu laišku, o BDEW – 2012 m. sausio 17 d., sausio 26 d. ir vasario 28 d. elektroniniais laiškais. |
| --- | --- |

(1)

2011 m. spalio 26 d. BDEW pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 5 dalį Komisijai elektroniniu paštu atsiuntė paraišką. 2011 m. lapkričio 11 d. Komisija informavo Vokietijos valdžios institucijas apie paraišką ir taip pat 2012 m. sausio 10 d. elektroniniu laišku paprašė Vokietijos valdžios institucijų, o 2011 m. gruodžio 21 d. elektroniniu laišku – BDEW, pateikti papildomos informacijos. Vokietijos valdžios institucijos papildomos informacijos pateikė 2011 m. gruodžio 14 d. elektroniniu laišku, o BDEW – 2012 m. sausio 17 d., sausio 26 d. ir vasario 28 d. elektroniniais laiškais.

| (2) | Paraiška, kurią BDEW pateikė sektoriaus perkančiųjų subjektų vardu, yra susijusi, kaip teigiama paraiškoje, su „visų rūšių elektrinių statyba, pirkimu ir eksploatavimu (įskaitant techninę priežiūrą) bei susijusia pagalbine veikla“ (2). |
| --- | --- |

(2)

Paraiška, kurią BDEW pateikė sektoriaus perkančiųjų subjektų vardu, yra susijusi, kaip teigiama paraiškoje, su „visų rūšių elektrinių statyba, pirkimu ir eksploatavimu (įskaitant techninę priežiūrą) bei susijusia pagalbine veikla“ (2).

| (3) | Kartu su paraiška pateikiama ir 2011 m. liepos 25 d. Federalinės konkurencijos tarnybos (vok. Bundeskartellamt) nuomonė. Šioje nuomonėje, kuri buvo paskelbta remiantis susijusiais Vokietijos teisės aktais, mėginama atsakyti į klausimą, ar veiklą, kuriai taikoma procedūra, tiesiogiai veikia konkurencija. Ši nuomonė pagrįsta išsamiu susijusių rinkų sektoriuose atliktu tyrimu. |
| --- | --- |

(3)

Kartu su paraiška pateikiama ir 2011 m. liepos 25 d. Federalinės konkurencijos tarnybos (vok. Bundeskartellamt) nuomonė. Šioje nuomonėje, kuri buvo paskelbta remiantis susijusiais Vokietijos teisės aktais, mėginama atsakyti į klausimą, ar veiklą, kuriai taikoma procedūra, tiesiogiai veikia konkurencija. Ši nuomonė pagrįsta išsamiu susijusių rinkų sektoriuose atliktu tyrimu.

II.   TEISINIS PAGRINDAS

| (4) | Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnyje nustatyta, kad sutartims, kuriomis suteikiama galimybė vykdyti į direktyvos taikymo sritį įtrauktą veiklą, ši direktyva netaikoma, jeigu valstybėje narėje, kurioje minėta veikla vykdoma, tokią veiklą tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų. Tiesioginė konkurencija vertinama remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į konkrečius sektoriaus ypatumus. Laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko atitinkamus Bendrijos teisės aktus, kuriais atveriamas tam tikras sektorius arba jo dalis. Šie teisės aktai išvardyti Direktyvos 2004/17/EB XI priede, kuriame nurodyta, kad elektros energijos sektoriui taikoma 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (3). Direktyva 96/92/EB buvo pakeista 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria panaikinama Direktyva 96/92/EB (4), kuri taip pat pakeista 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria panaikinama Direktyva 2003/54/EB (5). |
| --- | --- |

(4)

Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnyje nustatyta, kad sutartims, kuriomis suteikiama galimybė vykdyti į direktyvos taikymo sritį įtrauktą veiklą, ši direktyva netaikoma, jeigu valstybėje narėje, kurioje minėta veikla vykdoma, tokią veiklą tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų. Tiesioginė konkurencija vertinama remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į konkrečius sektoriaus ypatumus. Laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko atitinkamus Bendrijos teisės aktus, kuriais atveriamas tam tikras sektorius arba jo dalis. Šie teisės aktai išvardyti Direktyvos 2004/17/EB XI priede, kuriame nurodyta, kad elektros energijos sektoriui taikoma 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (3). Direktyva 96/92/EB buvo pakeista 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria panaikinama Direktyva 96/92/EB (4), kuri taip pat pakeista 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria panaikinama Direktyva 2003/54/EB (5).

| (5) | Vokietija yra įgyvendinusi ir taiko ne tik Direktyvą 96/92/EB, bet ir direktyvas 2003/54/EB ir 2009/72/EB. Todėl, remiantis 30 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa, reikėtų laikyti, kad visoje Vokietijos teritorijoje galimybės patekti į rinką neribojamos. |
| --- | --- |

(5)

Vokietija yra įgyvendinusi ir taiko ne tik Direktyvą 96/92/EB, bet ir direktyvas 2003/54/EB ir 2009/72/EB. Todėl, remiantis 30 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa, reikėtų laikyti, kad visoje Vokietijos teritorijoje galimybės patekti į rinką neribojamos.

| (6) | Tiesioginės konkurencijos sąlygas reikėtų vertinti remiantis įvairiais rodikliais, iš kurių nė vienas per se nėra būtinai lemiamas. Vertinant rinkas, kurioms skirtas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kuriuos reikia atsižvelgti, yra pagrindinių rinkos dalyvių užimama atitinkamos rinkos dalis. Kitas kriterijus – koncentracijos tose rinkose laipsnis. Turint omenyje atitinkamų rinkų ypatumus, reikėtų atsižvelgti ir į kitus kriterijus, kaip antai balansavimo rinkos veikimą, kainų konkurenciją ir vartotojų polinkį keisti tiekėją. |
| --- | --- |

(6)

Tiesioginės konkurencijos sąlygas reikėtų vertinti remiantis įvairiais rodikliais, iš kurių nė vienas per se nėra būtinai lemiamas. Vertinant rinkas, kurioms skirtas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kuriuos reikia atsižvelgti, yra pagrindinių rinkos dalyvių užimama atitinkamos rinkos dalis. Kitas kriterijus – koncentracijos tose rinkose laipsnis. Turint omenyje atitinkamų rinkų ypatumus, reikėtų atsižvelgti ir į kitus kriterijus, kaip antai balansavimo rinkos veikimą, kainų konkurenciją ir vartotojų polinkį keisti tiekėją.

| (7) | Šis sprendimas nedaro įtakos konkurencijos taisyklių taikymui. |
| --- | --- |

(7)

Šis sprendimas nedaro įtakos konkurencijos taisyklių taikymui.

III.   VERTINIMAS

| (8) | Vokietijos elektros energijos rinkai būdinga tai, kad šioje šalyje yra daug elektrinių, kurias eksploatuoja daug įvairių rinkos dalyvių (6). Didžioji elektros energijos gamybos pajėgumų dalis tenka keturioms stambioms energetikos įmonėms: „RWE AG“, „E.ON AG“, „EnBW AG“ ir „Vattenfall Europe AG“. Kadangi dvi iš šių įmonių, RWE ir E.ON, yra privačios įmonės (t. y. įmonės, kurioms perkančiosios institucijos neturi tiesioginės ar netiesioginės lemiamos įtakos, kaip nurodyta Direktyvos 2004/17/EB 2 straipsnio 1 dalies b punkte), kurios elektros energijos gamybos sektoriuje veikia ne pagal specialiąsias ar išimtines teises, nurodytas Direktyvos 2004/17/EB 2 straipsnio 3 dalyje, jos nėra perkantieji subjektai pagal Direktyvoje 2004/17/EB pateiktą apibrėžtį. Todėl pirkimui, kurį jos vykdo norėdamos gaminti arba parduoti elektros energiją, šios direktyvos nuostatos netaikomos. Taigi, atsižvelgiant į šią veiklą, jos turėtų būti laikomos perkančiųjų subjektų, kurių vykdomam pirkimui šios direktyvos nuostatos yra taikomos, konkurentėmis. Todėl tiriant, ar veiklą veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų, daugiausia dėmesio bus skiriama perkantiesiems subjektams. |
| --- | --- |

(8)

Vokietijos elektros energijos rinkai būdinga tai, kad šioje šalyje yra daug elektrinių, kurias eksploatuoja daug įvairių rinkos dalyvių (6). Didžioji elektros energijos gamybos pajėgumų dalis tenka keturioms stambioms energetikos įmonėms: „RWE AG“, „E.ON AG“, „EnBW AG“ ir „Vattenfall Europe AG“. Kadangi dvi iš šių įmonių, RWE ir E.ON, yra privačios įmonės (t. y. įmonės, kurioms perkančiosios institucijos neturi tiesioginės ar netiesioginės lemiamos įtakos, kaip nurodyta Direktyvos 2004/17/EB 2 straipsnio 1 dalies b punkte), kurios elektros energijos gamybos sektoriuje veikia ne pagal specialiąsias ar išimtines teises, nurodytas Direktyvos 2004/17/EB 2 straipsnio 3 dalyje, jos nėra perkantieji subjektai pagal Direktyvoje 2004/17/EB pateiktą apibrėžtį. Todėl pirkimui, kurį jos vykdo norėdamos gaminti arba parduoti elektros energiją, šios direktyvos nuostatos netaikomos. Taigi, atsižvelgiant į šią veiklą, jos turėtų būti laikomos perkančiųjų subjektų, kurių vykdomam pirkimui šios direktyvos nuostatos yra taikomos, konkurentėmis. Todėl tiriant, ar veiklą veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų, daugiausia dėmesio bus skiriama perkantiesiems subjektams.

| (9) | Didmeninė prekyba elektros energija vykdoma biržose, t. y. Europos energetikos biržos AG (EEX) ir Europos elektros energijos biržos S.E. (EPEX) neatidėliojamų atsiskaitymų ir išankstinių sandorių rinkose, arba užbiržinėje rinkoje sandorius sudarant be tarpininkų. Elektros energijos kaina biržose paprastai yra laikoma orientacine kaina, pagal kurią sudaromi sandoriai be tarpininkų. Gamybos įmonės optimizuoja elektrinių eksploatavimą atsižvelgdamos į neatidėliojamų atsiskaitymų rinkoje vykdomos prekybos rezultatus. Iš tiesų, eksploatuojamos tik tos elektrinės, kurių ribinės sąnaudos yra mažesnės už rinkos kainą. |
| --- | --- |

(9)

Didmeninė prekyba elektros energija vykdoma biržose, t. y. Europos energetikos biržos AG (EEX) ir Europos elektros energijos biržos S.E. (EPEX) neatidėliojamų atsiskaitymų ir išankstinių sandorių rinkose, arba užbiržinėje rinkoje sandorius sudarant be tarpininkų. Elektros energijos kaina biržose paprastai yra laikoma orientacine kaina, pagal kurią sudaromi sandoriai be tarpininkų. Gamybos įmonės optimizuoja elektrinių eksploatavimą atsižvelgdamos į neatidėliojamų atsiskaitymų rinkoje vykdomos prekybos rezultatus. Iš tiesų, eksploatuojamos tik tos elektrinės, kurių ribinės sąnaudos yra mažesnės už rinkos kainą.

| (10) | Įstatyme dėl pirmenybės tiekti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą elektros energiją (vok. Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energine) (7) (toliau – EEG) nustatytos taisyklės, taikomos elektros energijai, pagamintai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (8), kuri, be elektros energijos, pagamintos iš įprastinių energijos išteklių (9), užima vis svarbesnę vietą Vokietijos rinkoje. Pagal iš dalies pakeistą EEG, kuris įsigaliojo 2012 m. pradžioje, iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos energijos dalis iki 2020 m. turi padidėti iki 35 % viso tiekiamo elektros energijos kiekio, 2030 m. – iki 50 %, o 2050 m. – iki 80 %. |
| --- | --- |

(10)

Įstatyme dėl pirmenybės tiekti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą elektros energiją (vok. Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energine) (7) (toliau – EEG) nustatytos taisyklės, taikomos elektros energijai, pagamintai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (8), kuri, be elektros energijos, pagamintos iš įprastinių energijos išteklių (9), užima vis svarbesnę vietą Vokietijos rinkoje. Pagal iš dalies pakeistą EEG, kuris įsigaliojo 2012 m. pradžioje, iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos energijos dalis iki 2020 m. turi padidėti iki 35 % viso tiekiamo elektros energijos kiekio, 2030 m. – iki 50 %, o 2050 m. – iki 80 %.

| (11) | 2010 m. pabaigoje 160,5 GW generavimo pajėgumai buvo prijungti prie elektros energijos perdavimo sistemos operatorių (77,6 GW) ir paskirstymo sistemos operatorių (82,9 GW) tinklų. Šie pajėgumai, palyginti su 2009 m. (152,7 GW), padidėjo apie 7,8 GW. Vertinant pagal bendrą pajėgumų dydį, elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumai yra 54,2 GW. Už maždaug 50,7 GW elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, mokama pagal EEG tarifus. Tai reiškia, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumai sudaro apie 34 % visų elektros energijos gamybos pajėgumų (10). |
| --- | --- |

(11)

2010 m. pabaigoje 160,5 GW generavimo pajėgumai buvo prijungti prie elektros energijos perdavimo sistemos operatorių (77,6 GW) ir paskirstymo sistemos operatorių (82,9 GW) tinklų. Šie pajėgumai, palyginti su 2009 m. (152,7 GW), padidėjo apie 7,8 GW. Vertinant pagal bendrą pajėgumų dydį, elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumai yra 54,2 GW. Už maždaug 50,7 GW elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, mokama pagal EEG tarifus. Tai reiškia, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumai sudaro apie 34 % visų elektros energijos gamybos pajėgumų (10).

| (12) | Kalbant apie elektros energijos tiekimą į bendrą tinklą, 2010 m. iš viso patiekta 531,2 TWh elektros energijos: 367,5 TWh – perdavimo sistemoms ir 163,7 TWh – paskirstymo sistemoms. Elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių į bendrą tinklą patiekta 93,7 TWh ir už 80,7 TWh šio kiekio kompensuota pagal EEG. Tai reiškia, kad tiekiamas iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos kiekis sudaro apie 18 % viso į bendrą tinklą patiekto kiekio – ši dalis yra mažesnė nei 34 % visų šiems ištekliams numatytų gamybos pajėgumų (11). Šį skirtumą lemia tai, kad atsinaujinančiųjų išteklių panaudojimo laikotarpis per metus yra trumpesnis nei įprastinių išteklių. |
| --- | --- |

(12)

Kalbant apie elektros energijos tiekimą į bendrą tinklą, 2010 m. iš viso patiekta 531,2 TWh elektros energijos: 367,5 TWh – perdavimo sistemoms ir 163,7 TWh – paskirstymo sistemoms. Elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių į bendrą tinklą patiekta 93,7 TWh ir už 80,7 TWh šio kiekio kompensuota pagal EEG. Tai reiškia, kad tiekiamas iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos kiekis sudaro apie 18 % viso į bendrą tinklą patiekto kiekio – ši dalis yra mažesnė nei 34 % visų šiems ištekliams numatytų gamybos pajėgumų (11). Šį skirtumą lemia tai, kad atsinaujinančiųjų išteklių panaudojimo laikotarpis per metus yra trumpesnis nei įprastinių išteklių.

| (13) | Kita Vokietijos elektros energijos rinkos savybė yra susijusi su neseniai nacionalinių institucijų priimtu sprendimu uždaryti 8 branduolines elektrines, kurių bendras pajėgumas yra 8 400 MW (12) – šis sprendimas priimtas po 2011 m. pradžioje Japonijoje įvykusios branduolinės katastrofos. Be to, nuspręsta iki 2022 m. uždaryti likusias Vokietijos branduolines elektrines. Dėl to per trumpą laikotarpį pasikeitė importo ir eksporto pusiausvyra – Vokietija, kuri iki 2010 m. buvo elektros energijos eksportuotoja, 2011 m. tapo elektros energijos importuotoja. |
| --- | --- |

(13)

Kita Vokietijos elektros energijos rinkos savybė yra susijusi su neseniai nacionalinių institucijų priimtu sprendimu uždaryti 8 branduolines elektrines, kurių bendras pajėgumas yra 8 400 MW (12) – šis sprendimas priimtas po 2011 m. pradžioje Japonijoje įvykusios branduolinės katastrofos. Be to, nuspręsta iki 2022 m. uždaryti likusias Vokietijos branduolines elektrines. Dėl to per trumpą laikotarpį pasikeitė importo ir eksporto pusiausvyra – Vokietija, kuri iki 2010 m. buvo elektros energijos eksportuotoja, 2011 m. tapo elektros energijos importuotoja.

| (14) | Remiantis ankstesne Komisijos patirtimi (13), elektros energijos sektoriuje galima išskirti šias svarbias produktų rinkas: i) gamybos ir didmeninio tiekimo; ii) perdavimo; iii) paskirstymo ir iv) mažmeninio tiekimo. Nors kai kurias iš šių rinkų galima skirstyti toliau, pagal iki šiol Komisijos taikomą praktiką (14) elektros energijos gamybos rinka ir didmeninio tiekimo rinka nebuvo atskiriamos, kadangi tokia gamyba yra tik pirmas etapas visoje vertės grandinėje. Tačiau pagamintos elektros energijos kiekiais prekiaujama didmeninėje rinkoje. |
| --- | --- |

(14)

Remiantis ankstesne Komisijos patirtimi (13), elektros energijos sektoriuje galima išskirti šias svarbias produktų rinkas: i) gamybos ir didmeninio tiekimo; ii) perdavimo; iii) paskirstymo ir iv) mažmeninio tiekimo. Nors kai kurias iš šių rinkų galima skirstyti toliau, pagal iki šiol Komisijos taikomą praktiką (14) elektros energijos gamybos rinka ir didmeninio tiekimo rinka nebuvo atskiriamos, kadangi tokia gamyba yra tik pirmas etapas visoje vertės grandinėje. Tačiau pagamintos elektros energijos kiekiais prekiaujama didmeninėje rinkoje.

| (15) | BDEW paraiška yra susijusi su elektros energijos gamyba ir didmenine prekyba. Federalinės konkurencijos tarnybos nuomonėje produktų rinka apibrėžiama kaip „pirminio elektros energijos pardavimo rinka“ (15), kuri apima visų elektros energijos tiekėjų, parduodančių savo produkciją, pirminį pardavimą ir grynąjį elektros energijos importą, tačiau neapima tolesnės rinkos dalyvių prekybos. Be to, Federalinės konkurencijos tarnybos nuomone, pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba ir prekyba nėra šios rinkos dalis. |
| --- | --- |

(15)

BDEW paraiška yra susijusi su elektros energijos gamyba ir didmenine prekyba. Federalinės konkurencijos tarnybos nuomonėje produktų rinka apibrėžiama kaip „pirminio elektros energijos pardavimo rinka“ (15), kuri apima visų elektros energijos tiekėjų, parduodančių savo produkciją, pirminį pardavimą ir grynąjį elektros energijos importą, tačiau neapima tolesnės rinkos dalyvių prekybos. Be to, Federalinės konkurencijos tarnybos nuomone, pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba ir prekyba nėra šios rinkos dalis.

| (16) | Federalinės konkurencijos tarnybos nuomone, pagal EEG reglamentuojama elektros energija yra susijusi su atskira rinka, atsižvelgiant į jos pirminį pardavimą. Pagal EEG reglamentuojama elektros energija paprastai nėra tiesiogiai parduodama didmeninėje rinkoje – pirmiausia ją perka perdavimo sistemos operatoriai pagal teisės aktuose nustatytą kompensavimo normą. Tada šią elektros energiją jie parduoda didmeninėje rinkoje (antras etapas). |
| --- | --- |

(16)

Federalinės konkurencijos tarnybos nuomone, pagal EEG reglamentuojama elektros energija yra susijusi su atskira rinka, atsižvelgiant į jos pirminį pardavimą. Pagal EEG reglamentuojama elektros energija paprastai nėra tiesiogiai parduodama didmeninėje rinkoje – pirmiausia ją perka perdavimo sistemos operatoriai pagal teisės aktuose nustatytą kompensavimo normą. Tada šią elektros energiją jie parduoda didmeninėje rinkoje (antras etapas).

| (17) | Federalinė konkurencijos tarnyba daro išvadą, kad pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba ir prekyba nėra organizuojamos konkurenciniu pagrindu ir kad pagal EEG reglamentuojama elektros energija nepriklauso nuo paklausos ir kainų rodiklių (16). Išvada, visų pirma, yra paremta toliau nurodytais faktais. |
| --- | --- |

(17)

Federalinė konkurencijos tarnyba daro išvadą, kad pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba ir prekyba nėra organizuojamos konkurenciniu pagrindu ir kad pagal EEG reglamentuojama elektros energija nepriklauso nuo paklausos ir kainų rodiklių (16). Išvada, visų pirma, yra paremta toliau nurodytais faktais.

| (18) | Tiekiant į bendrą tinklą pirmenybė suteikiama pagal EEG reglamentuojamai elektros energijai, todėl pagal EEG reglamentuojama elektros energija visiškai nepriklauso nuo paklausos. Be to, gamyba ir tiekimas į bendrą tinklą nepriklauso nuo kainų, nes operatoriai turi teisę gauti teisės aktuose nustatytą išmoką. Perdavimo sistemos operatoriai pagal EEG reglamentuojama elektros energija neatidėliojamų atsiskaitymų rinkoje prekiauja pagal teisės aktų nuostatas, kurios taikomos nepaliekant jokios veiksmų laisvės. |
| --- | --- |

(18)

Tiekiant į bendrą tinklą pirmenybė suteikiama pagal EEG reglamentuojamai elektros energijai, todėl pagal EEG reglamentuojama elektros energija visiškai nepriklauso nuo paklausos. Be to, gamyba ir tiekimas į bendrą tinklą nepriklauso nuo kainų, nes operatoriai turi teisę gauti teisės aktuose nustatytą išmoką. Perdavimo sistemos operatoriai pagal EEG reglamentuojama elektros energija neatidėliojamų atsiskaitymų rinkoje prekiauja pagal teisės aktų nuostatas, kurios taikomos nepaliekant jokios veiksmų laisvės.

| (19) | Be to, Federalinė konkurencijos tarnyba pažymėjo, kad, remiantis įstatymais, pagal EEG reglamentuojama elektros energija gali būti prekiaujama tiesiogiai, ir kai kurie operatoriai išnaudoja šią galimybę. EEG nustatyta, kad EEG nurodytų įrenginių operatoriai gali pirmą mėnesio dieną pasirinkti, ar vykdyti tiesioginį pardavimą ar gauti EEG nustatytą atitinkamų tarifų išmoką. Taigi, atsižvelgdami į rinkos kainų prognozę ir paklausą, EEG nurodytų įrenginių operatoriai gali kiekvieną mėnesį nuspręsti, kuri iš pardavimo formų jiems priimtinesnė. Tačiau ateityje ši tiesioginė prekyba nebus reikšminga. |
| --- | --- |

(19)

Be to, Federalinė konkurencijos tarnyba pažymėjo, kad, remiantis įstatymais, pagal EEG reglamentuojama elektros energija gali būti prekiaujama tiesiogiai, ir kai kurie operatoriai išnaudoja šią galimybę. EEG nustatyta, kad EEG nurodytų įrenginių operatoriai gali pirmą mėnesio dieną pasirinkti, ar vykdyti tiesioginį pardavimą ar gauti EEG nustatytą atitinkamų tarifų išmoką. Taigi, atsižvelgdami į rinkos kainų prognozę ir paklausą, EEG nurodytų įrenginių operatoriai gali kiekvieną mėnesį nuspręsti, kuri iš pardavimo formų jiems priimtinesnė. Tačiau ateityje ši tiesioginė prekyba nebus reikšminga.

| (20) | Pagal iš dalies pakeistą EEG, kuris įsigaliojo 2012 m. pradžioje, EEG nurodytų įrenginių operatoriai, kaip nurodyta pirmiau, turi galimybę prekiauti savo pačių pagaminta elektros energija ir taip pat gauti prekybos išmokas. Prekybos išmoka yra skirta EEG nurodyto fiksuoto dydžio kompensacijos ir ex post nustatytos vidutinės mėnesio kainos biržoje skirtumui išlyginti. Tačiau nėra privaloma pasirinkti prekybos išmoką, t. y. EEG nurodytų įrenginių operatoriai gali nuolat naudotis fiksuoto dydžio kompensacijos mokėjimo sistema arba bet kurį mėnesį vėl ją pradėti taikyti. Tačiau numatoma, kad didžiausiu pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos kiekiu prekiaus perdavimo sistemos operatoriai. Be to, rinkos išmokos modelio taikymas nepakeis to fakto, kad EEG nurodytiems gamintojams bendra suteiktos kompensacijos suma, visų pirma, nustatoma ne pagal rinkos kainas (17). |
| --- | --- |

(20)

Pagal iš dalies pakeistą EEG, kuris įsigaliojo 2012 m. pradžioje, EEG nurodytų įrenginių operatoriai, kaip nurodyta pirmiau, turi galimybę prekiauti savo pačių pagaminta elektros energija ir taip pat gauti prekybos išmokas. Prekybos išmoka yra skirta EEG nurodyto fiksuoto dydžio kompensacijos ir ex post nustatytos vidutinės mėnesio kainos biržoje skirtumui išlyginti. Tačiau nėra privaloma pasirinkti prekybos išmoką, t. y. EEG nurodytų įrenginių operatoriai gali nuolat naudotis fiksuoto dydžio kompensacijos mokėjimo sistema arba bet kurį mėnesį vėl ją pradėti taikyti. Tačiau numatoma, kad didžiausiu pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos kiekiu prekiaus perdavimo sistemos operatoriai. Be to, rinkos išmokos modelio taikymas nepakeis to fakto, kad EEG nurodytiems gamintojams bendra suteiktos kompensacijos suma, visų pirma, nustatoma ne pagal rinkos kainas (17).

| (21) | Todėl Federalinė konkurencijos tarnyba pripažįsta, kad nors pagal EEG reglamentuojama elektros energija daro konkurencinį spaudimą iš įprastinių išteklių pagamintai elektros energijai, nėra teisinga manyti priešingai; todėl pagal EEG reglamentuojama elektros energija negali būti įtraukta į tą pačią rinką, kaip ir įprastinė elektros energija, nes rinkos sąlygos, vyraujančios vykdant pirminį pardavimą, labai skiriasi atsižvelgiant į šiuos du elektros energijos gamybos būdus. Be to, pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos pirminį pardavimą dažniausiai vykdo perdavimo sistemos operatoriai. Todėl akivaizdu, kad rinka skiriasi nuo įprastinės elektros energijos didmeninės rinkos ir vertinant paklausos požiūriu. |
| --- | --- |

(21)

Todėl Federalinė konkurencijos tarnyba pripažįsta, kad nors pagal EEG reglamentuojama elektros energija daro konkurencinį spaudimą iš įprastinių išteklių pagamintai elektros energijai, nėra teisinga manyti priešingai; todėl pagal EEG reglamentuojama elektros energija negali būti įtraukta į tą pačią rinką, kaip ir įprastinė elektros energija, nes rinkos sąlygos, vyraujančios vykdant pirminį pardavimą, labai skiriasi atsižvelgiant į šiuos du elektros energijos gamybos būdus. Be to, pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos pirminį pardavimą dažniausiai vykdo perdavimo sistemos operatoriai. Todėl akivaizdu, kad rinka skiriasi nuo įprastinės elektros energijos didmeninės rinkos ir vertinant paklausos požiūriu.

| (22) | Atsižvelgiant į Vokietijos elektros energijos rinkos specifiškumą, siekiant įvertinti Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas ir nepažeidžiant konkurencijos įstatymo nuostatų, susijusi produktų rinka šiame dokumente apibrėžiama kaip elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių ir jos pirminio pardavimo rinka. Dėl pirmiau nurodytų priežasčių pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba ir pirminis pardavimas nėra šios rinkos dalis ir toliau šiame dokumente jie bus vertinami atskirai. |
| --- | --- |

(22)

Atsižvelgiant į Vokietijos elektros energijos rinkos specifiškumą, siekiant įvertinti Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas ir nepažeidžiant konkurencijos įstatymo nuostatų, susijusi produktų rinka šiame dokumente apibrėžiama kaip elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių ir jos pirminio pardavimo rinka. Dėl pirmiau nurodytų priežasčių pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba ir pirminis pardavimas nėra šios rinkos dalis ir toliau šiame dokumente jie bus vertinami atskirai.

| (23) | Kaip nurodyta paraiškoje, prašymas yra susijęs su Vokietijos Federacinės Respublikos teritorijoje vykdoma veikla. Pareiškėjas ieško galimybių įžengti į platesnę rinką, įskaitant Vokietijos ir Austrijos rinkas, atsižvelgdamas į keletą veiksnių, susijusių su teisinio pagrindo raida, elektros energijos importo ir eksporto lygiu ir rinkų susiejimo ir perkrovos valdymo procedūromis, bet galiausiai padaro išvadą, kad „pareiškėjas negali priimti galutinio sprendimo dėl to, ar Vokietijos didmeninė elektros energijos rinka ir susijusios kaimyninių šalių rinkos šiuo metu yra pakankamai integruotos, kad būtų laikomos regionine rinka.“ |
| --- | --- |

(23)

Kaip nurodyta paraiškoje, prašymas yra susijęs su Vokietijos Federacinės Respublikos teritorijoje vykdoma veikla. Pareiškėjas ieško galimybių įžengti į platesnę rinką, įskaitant Vokietijos ir Austrijos rinkas, atsižvelgdamas į keletą veiksnių, susijusių su teisinio pagrindo raida, elektros energijos importo ir eksporto lygiu ir rinkų susiejimo ir perkrovos valdymo procedūromis, bet galiausiai padaro išvadą, kad „pareiškėjas negali priimti galutinio sprendimo dėl to, ar Vokietijos didmeninė elektros energijos rinka ir susijusios kaimyninių šalių rinkos šiuo metu yra pakankamai integruotos, kad būtų laikomos regionine rinka.“

| (24) | Federalinė konkurencijos tarnyba, atsižvelgdama į sektoriuose atliktą tyrimą, daro prielaidą, kad Vokietijoje ir Austrijoje yra bendroji pirminė elektros energijos rinka. Ši išvada pagrįsta tuo, kad nėra kliūčių, susijusių su Vokietijos ir Austrijos energetikos tinklus sujungiančioms jungtims ir standartine prekybos ir kainų nustatymo sritimi Europos elektros energijos biržoje S.E. (EPEX). |
| --- | --- |

(24)

Federalinė konkurencijos tarnyba, atsižvelgdama į sektoriuose atliktą tyrimą, daro prielaidą, kad Vokietijoje ir Austrijoje yra bendroji pirminė elektros energijos rinka. Ši išvada pagrįsta tuo, kad nėra kliūčių, susijusių su Vokietijos ir Austrijos energetikos tinklus sujungiančioms jungtims ir standartine prekybos ir kainų nustatymo sritimi Europos elektros energijos biržoje S.E. (EPEX).

| (25) | Anksčiau Komisija dažniausiai elektros energijos rinkas pagal jų dydį apibrėždavo kaip nacionalines (18) ar laikė jas dar mažesnėmis (19). Kartais Komisija suteikdavo galimybę dalyvauti ne tik nacionalinėse rinkose (20). |
| --- | --- |

(25)

Anksčiau Komisija dažniausiai elektros energijos rinkas pagal jų dydį apibrėždavo kaip nacionalines (18) ar laikė jas dar mažesnėmis (19). Kartais Komisija suteikdavo galimybę dalyvauti ne tik nacionalinėse rinkose (20).

| (26) | Komisija mano, kad siekiant įvertinti Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas ir nepažeidžiant konkurencijos įstatymo nuostatų, nėra būtina nustatyti tikslaus susijusios įprastinės elektros energijos gamybos ir pirminio pardavimo geografinės rinkos dydžio, nes pagal bet kokį alternatyvios rinkos apibrėžimą būtų gauti tokie patys vertinimo rezultatai. |
| --- | --- |

(26)

Komisija mano, kad siekiant įvertinti Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas ir nepažeidžiant konkurencijos įstatymo nuostatų, nėra būtina nustatyti tikslaus susijusios įprastinės elektros energijos gamybos ir pirminio pardavimo geografinės rinkos dydžio, nes pagal bet kokį alternatyvios rinkos apibrėžimą būtų gauti tokie patys vertinimo rezultatai.

| (27) | Pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamybos ir pirminio pardavimo geografinės apimtys negalėtų būti didesnės nei Vokietijos teritorija, nes šios apimtys nustatytos pagal konkrečias Vokietijos EEG pateiktas teisines sąlygas. |
| --- | --- |

(27)

Pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamybos ir pirminio pardavimo geografinės apimtys negalėtų būti didesnės nei Vokietijos teritorija, nes šios apimtys nustatytos pagal konkrečias Vokietijos EEG pateiktas teisines sąlygas.

a)   Rinkos dalys ir rinkos koncentracija

| (28) | Kadangi taip nuspręsta remiantis nusistovėjusia praktika (21), susijusia su pagal 30 straipsnį priimamais Komisijos sprendimais, Komisija laikėsi nuomonės, kad elektros energijos gamybos atžvilgiu „vienas konkurencijos laipsnio nacionalinėse rinkose rodiklis yra trijų didžiausių gamintojų bendra rinkos dalis“. |
| --- | --- |

(28)

Kadangi taip nuspręsta remiantis nusistovėjusia praktika (21), susijusia su pagal 30 straipsnį priimamais Komisijos sprendimais, Komisija laikėsi nuomonės, kad elektros energijos gamybos atžvilgiu „vienas konkurencijos laipsnio nacionalinėse rinkose rodiklis yra trijų didžiausių gamintojų bendra rinkos dalis“.

| (29) | Remiantis Federalinės konkurencijos tarnybos nuomone (22), pagrindinių trijų gamintojų bendra rinkos dalis pagal į bendrą tinklą tiekiamos elektros energijos kiekius 2007 m. sudarė 74 %, 2008 m. – 73 %, o 2010 m. – 70 %. Todėl Vokietijos elektros energijos rinka yra diapazono viduryje, palyginti su ankstesniais sprendimais dėl išimčių pagal Direktyvos 2004/17/EB (23) 30 straipsnį. |
| --- | --- |

(29)

Remiantis Federalinės konkurencijos tarnybos nuomone (22), pagrindinių trijų gamintojų bendra rinkos dalis pagal į bendrą tinklą tiekiamos elektros energijos kiekius 2007 m. sudarė 74 %, 2008 m. – 73 %, o 2010 m. – 70 %. Todėl Vokietijos elektros energijos rinka yra diapazono viduryje, palyginti su ankstesniais sprendimais dėl išimčių pagal Direktyvos 2004/17/EB (23) 30 straipsnį.

| (30) | Tačiau primenama, kad pagrindiniams dviems gamintojams RWE ir E.ON, kurių bendra rinkos dalis sudaro 58 % (24), pirkimo įstatymo nuostatos netaikomos. |
| --- | --- |

(30)

Tačiau primenama, kad pagrindiniams dviems gamintojams RWE ir E.ON, kurių bendra rinkos dalis sudaro 58 % (24), pirkimo įstatymo nuostatos netaikomos.

| (31) | Šio sprendimo tikslas – nustatyti, ar elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos atžvilgiu esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias galima laisvai patekti), kad, net jei netaikomos drausminės priemonės, nustatomos išsamiomis Direktyvoje 2004/17/EB nustatytomis pirkimo taisyklėmis, su atitinkamos veiklos vykdymu susiję pirkimai būtų vykdomi skaidriai, be diskriminacijos ir remiantis kriterijais, leidžiančiais priimti ekonomiškai palankiausią sprendimą. Atsižvelgiant į tai, svarbu atminti, kad įmonės, kurioms netaikoma viešojo pirkimo tvarka (t. y. RWE ir E.ON), dalyvaudamos šiose rinkose turi galimybę daryti konkurencinį spaudimą kitiems rinkos dalyviams. Ši sąlyga nesikeis net jeigu Austrija bus įtraukta į susijusią geografinę rinką, nes numatoma, kad pagrindinių gamintojų rinkos dalys bus tik šiek tiek mažesnės rinkoje, kurioje dalyvaus Austrija ir Vokietija (25). |
| --- | --- |

(31)

Šio sprendimo tikslas – nustatyti, ar elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos atžvilgiu esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias galima laisvai patekti), kad, net jei netaikomos drausminės priemonės, nustatomos išsamiomis Direktyvoje 2004/17/EB nustatytomis pirkimo taisyklėmis, su atitinkamos veiklos vykdymu susiję pirkimai būtų vykdomi skaidriai, be diskriminacijos ir remiantis kriterijais, leidžiančiais priimti ekonomiškai palankiausią sprendimą. Atsižvelgiant į tai, svarbu atminti, kad įmonės, kurioms netaikoma viešojo pirkimo tvarka (t. y. RWE ir E.ON), dalyvaudamos šiose rinkose turi galimybę daryti konkurencinį spaudimą kitiems rinkos dalyviams. Ši sąlyga nesikeis net jeigu Austrija bus įtraukta į susijusią geografinę rinką, nes numatoma, kad pagrindinių gamintojų rinkos dalys bus tik šiek tiek mažesnės rinkoje, kurioje dalyvaus Austrija ir Vokietija (25).

| (32) | Atsižvelgiant į elektros energijos gamybą iš įprastinių išteklių ir jos didmeninį tiekimą, pirmiau pateikti faktai gali būti laikomi tiesioginės rinkos dalyvių, kuriems taikomos pirkimo įstatymo nuostatos, tiesioginės konkurencijos rodikliu. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgiant į elektros energijos gamybą iš įprastinių išteklių ir jos didmeninį tiekimą, pirmiau pateikti faktai gali būti laikomi tiesioginės rinkos dalyvių, kuriems taikomos pirkimo įstatymo nuostatos, tiesioginės konkurencijos rodikliu.

| (33) | Be to, svarbu pažymėti, kad 2011 m. birželio mėn. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „2009–2010 m. dujų ir elektros energijos vidaus rinkos kūrimo pažangos ataskaita“ (26) nurodyta, kad rinkos koncentracija Vokietijoje sumažėjo (27), palyginti su ankstesniais metais, ir Vokietijos elektros energijos rinka priskiriama „vidutiniškai koncentruotų rinkų“ kategorijai (28), kurių Herfindahlio ir Hirchmano indeksas (HHI) (29) pagal pajėgumus yra nuo 750 iki 1 800. |
| --- | --- |

(33)

Be to, svarbu pažymėti, kad 2011 m. birželio mėn. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „2009–2010 m. dujų ir elektros energijos vidaus rinkos kūrimo pažangos ataskaita“ (26) nurodyta, kad rinkos koncentracija Vokietijoje sumažėjo (27), palyginti su ankstesniais metais, ir Vokietijos elektros energijos rinka priskiriama „vidutiniškai koncentruotų rinkų“ kategorijai (28), kurių Herfindahlio ir Hirchmano indeksas (HHI) (29) pagal pajėgumus yra nuo 750 iki 1 800.

| (34) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus skaičius, pagal šį sprendimą ir nepažeidžiant konkurencijos įstatymo nuostatų, galima daryti prielaidą perkančiųjų subjektų atžvilgiu, kad koncentracijos rinkoje laipsnis gali būti laikomas elektros energijos gamybos iš įprastinių šaltinių ir jos didmeninės prekybos Vokietijoje tam tikro lygio konkurencijos rodikliu. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus skaičius, pagal šį sprendimą ir nepažeidžiant konkurencijos įstatymo nuostatų, galima daryti prielaidą perkančiųjų subjektų atžvilgiu, kad koncentracijos rinkoje laipsnis gali būti laikomas elektros energijos gamybos iš įprastinių šaltinių ir jos didmeninės prekybos Vokietijoje tam tikro lygio konkurencijos rodikliu.

b)   Kiti veiksniai

| (35) | Pastaraisiais metais (iki 2011 m. kovo mėn.) Vokietija buvo elektros energijos eksportuotoja. Tačiau priėmus sprendimą palaipsniui sustabdyti elektros energijos gamybą keliose branduolinėse elektrinėse Vokietija tapo elektros energijos importuotoja. Todėl šiuo metu rinkoje pastebimas konkurencinis spaudimas, susidarantis dėl galimybės importuoti elektros energiją iš už Vokietijos teritorijos ribų. Taip užtikrinama, kad investuoti elektros energijos sektoriuje Vokietijos teritorijoje būtų neįmanoma neatsižvelgiant į kitus kaimyninių šalių gamintojus. Todėl reikėtų laikyti, kad šie veiksniai neprieštarauja išvadai, kad Vokietijos elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių rinkoje dalyvaujančių perkančiųjų subjektų veiklą veikia konkurencija. Be to, padėties, susijusios su vartotojų polinkiu keisti tiekėją, analizė (30) ir likvidumo laipsnis didmeninės prekybos rinkoje (31) rodo, kad šie veiksniai neprieštarauja išvadai, kad Vokietijos elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių rinkoje dalyvaujančių perkančiųjų subjektų veiklą veikia konkurencija. Galiausiai, reikėtų pažymėti ir tai, kad Vokietijos balansavimo rinka (32) ir jos pagrindinės savybės (rinkos kainomis grindžiamas kainų nustatymas ir kainų skirtumas, susidarantis dėl teigiamo ir neigiamo elektros energijos balanso) neprieštarauja išvadai, kad Vokietijos elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių rinkoje dalyvaujančių perkančiųjų subjektų veiklą veikia konkurencija. |
| --- | --- |

(35)

Pastaraisiais metais (iki 2011 m. kovo mėn.) Vokietija buvo elektros energijos eksportuotoja. Tačiau priėmus sprendimą palaipsniui sustabdyti elektros energijos gamybą keliose branduolinėse elektrinėse Vokietija tapo elektros energijos importuotoja. Todėl šiuo metu rinkoje pastebimas konkurencinis spaudimas, susidarantis dėl galimybės importuoti elektros energiją iš už Vokietijos teritorijos ribų. Taip užtikrinama, kad investuoti elektros energijos sektoriuje Vokietijos teritorijoje būtų neįmanoma neatsižvelgiant į kitus kaimyninių šalių gamintojus. Todėl reikėtų laikyti, kad šie veiksniai neprieštarauja išvadai, kad Vokietijos elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių rinkoje dalyvaujančių perkančiųjų subjektų veiklą veikia konkurencija. Be to, padėties, susijusios su vartotojų polinkiu keisti tiekėją, analizė (30) ir likvidumo laipsnis didmeninės prekybos rinkoje (31) rodo, kad šie veiksniai neprieštarauja išvadai, kad Vokietijos elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių rinkoje dalyvaujančių perkančiųjų subjektų veiklą veikia konkurencija. Galiausiai, reikėtų pažymėti ir tai, kad Vokietijos balansavimo rinka (32) ir jos pagrindinės savybės (rinkos kainomis grindžiamas kainų nustatymas ir kainų skirtumas, susidarantis dėl teigiamo ir neigiamo elektros energijos balanso) neprieštarauja išvadai, kad Vokietijos elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių rinkoje dalyvaujančių perkančiųjų subjektų veiklą veikia konkurencija.

| (36) | Pagal EEG reglamentuojamai elektros energijai užtikrinamas pirmenybinis prijungimas prie bendrojo elektros tiekimo tinklo ir teikiama pirmenybė tiekiant elektros energiją į bendrą tinklą – tai reiškia, kad pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba nepriklauso nuo paklausos. Kadangi pagal EEG reglamentuojama elektros energija paprastai gaminama už didesnę nei rinkos kainą, buvo sukurta sistema, kurią taikant pagal EEG reglamentuojamai elektros energijai suteikiama išskirtinė pagalba. EEG nurodytų įrenginių operatoriai (33) turi teisę 20 metų (pridedant ir atidavimo eksploatuoti metus) pagal teisės aktuose nustatytą normą gauti kompensaciją, kurią užtikrina perdavimo sistemos operatoriai. Ši kompensacija skirta padengti jų sąnaudas ir todėl yra didesnė už rinkos kainą. Todėl jie gali tiekti savo pagamintą elektros energiją į bendrą tiekimo tinklą neatsižvelgdami į biržos kainą (34). |
| --- | --- |

(36)

Pagal EEG reglamentuojamai elektros energijai užtikrinamas pirmenybinis prijungimas prie bendrojo elektros tiekimo tinklo ir teikiama pirmenybė tiekiant elektros energiją į bendrą tinklą – tai reiškia, kad pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba nepriklauso nuo paklausos. Kadangi pagal EEG reglamentuojama elektros energija paprastai gaminama už didesnę nei rinkos kainą, buvo sukurta sistema, kurią taikant pagal EEG reglamentuojamai elektros energijai suteikiama išskirtinė pagalba. EEG nurodytų įrenginių operatoriai (33) turi teisę 20 metų (pridedant ir atidavimo eksploatuoti metus) pagal teisės aktuose nustatytą normą gauti kompensaciją, kurią užtikrina perdavimo sistemos operatoriai. Ši kompensacija skirta padengti jų sąnaudas ir todėl yra didesnė už rinkos kainą. Todėl jie gali tiekti savo pagamintą elektros energiją į bendrą tiekimo tinklą neatsižvelgdami į biržos kainą (34).

| (37) | Pagal EEG reglamentuojama elektros energija paprastai nėra tiesiogiai parduodama didmeninėje rinkoje – pirmiausia ją perka perdavimo sistemos operatoriai, norintys gauti teisės aktuose nustatytą kompensaciją. Perdavimo sistemos operatoriai atsako už tai, kad pagal EEG reglamentuojama elektros energija būtų prekiaujama elektros energijos neatidėliojamų atsiskaitymų rinkoje, nors dėl to jie patiria nuostolių. Šias sąnaudas padengia galutiniai elektros energijos vartotojai, kurie elektros energijos tiekėjams sumoka papildomą EEG nurodytą mokestį – šios sumos vėliau atitenka perdavimo sistemos operatoriams. Elektros energijos tiekėjai, perkantys daugiau nei 50 % pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos, įskaitant ne mažiau nei 20 % iš saulės arba vėjo pagamintos elektros energijos, moka mažesnį EEG nurodytą mokestį. |
| --- | --- |

(37)

Pagal EEG reglamentuojama elektros energija paprastai nėra tiesiogiai parduodama didmeninėje rinkoje – pirmiausia ją perka perdavimo sistemos operatoriai, norintys gauti teisės aktuose nustatytą kompensaciją. Perdavimo sistemos operatoriai atsako už tai, kad pagal EEG reglamentuojama elektros energija būtų prekiaujama elektros energijos neatidėliojamų atsiskaitymų rinkoje, nors dėl to jie patiria nuostolių. Šias sąnaudas padengia galutiniai elektros energijos vartotojai, kurie elektros energijos tiekėjams sumoka papildomą EEG nurodytą mokestį – šios sumos vėliau atitenka perdavimo sistemos operatoriams. Elektros energijos tiekėjai, perkantys daugiau nei 50 % pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos, įskaitant ne mažiau nei 20 % iš saulės arba vėjo pagamintos elektros energijos, moka mažesnį EEG nurodytą mokestį.

| (38) | Be to, EEG nurodytų įrenginių operatoriai irgi turi galimybę vykdyti „tiesioginę elektros energijos prekybą“. Tai reiškia, kad EEG nurodytų įrenginių operatorius gali nuspręsti atsisakyti teisės aktuose nustatytos kompensacijos ir prekiauti elektros energija tiesiogiai neatidėliojamų atsiskaitymų rinkoje. Dėl didelių pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamybos sąnaudų, tiesioginė prekyba, kuriai netaikomos teisės aktuose nustatytos sąlygos, paprastai nėra perspektyvi alternatyva. Anksčiau šis metodas dažniausiai buvo taikomas ribotai tuo atveju, kai pirkėjams pavykdavo gauti leidimą netaikyti EEG nurodyto papildomo mokesčio dėl to, kad jie tam tikrą tiesiogiai iš gamintojo tiekiamos pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos kiekį derindavo su įprastine elektros energija (35). 2012 m. pradžioje įsigaliojus naujam EEG galimybė taikyti šią išimtį yra ribojama – taip tikimasi sumažinti šios rūšies tiesioginę prekybą (36). |
| --- | --- |

(38)

Be to, EEG nurodytų įrenginių operatoriai irgi turi galimybę vykdyti „tiesioginę elektros energijos prekybą“. Tai reiškia, kad EEG nurodytų įrenginių operatorius gali nuspręsti atsisakyti teisės aktuose nustatytos kompensacijos ir prekiauti elektros energija tiesiogiai neatidėliojamų atsiskaitymų rinkoje. Dėl didelių pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamybos sąnaudų, tiesioginė prekyba, kuriai netaikomos teisės aktuose nustatytos sąlygos, paprastai nėra perspektyvi alternatyva. Anksčiau šis metodas dažniausiai buvo taikomas ribotai tuo atveju, kai pirkėjams pavykdavo gauti leidimą netaikyti EEG nurodyto papildomo mokesčio dėl to, kad jie tam tikrą tiesiogiai iš gamintojo tiekiamos pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos kiekį derindavo su įprastine elektros energija (35). 2012 m. pradžioje įsigaliojus naujam EEG galimybė taikyti šią išimtį yra ribojama – taip tikimasi sumažinti šios rūšies tiesioginę prekybą (36).

| (39) | Naujas įstatymas suteikia naują „tiesioginės prekybos“ galimybę, tačiau įtraukiamas „rinkos išmokos“ mokėjimas pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamintojams. Šia išmoka padengiamas didesnių sąnaudų ir vidutinės rinkos kainos skirtumas (toliau – rinkos išmokos modelis). Perdavimo sistemos operatoriai numato, kad 2012 m. visų rūšių elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pardavimas pagal rinkos išmokos modelį sudarys 15 % (37). Galima daryti išvadą, kad šiuo metu ir artimiausiu metu didžiausia pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos dalis bus parduodama taikant teisės aktuose nustatytas išmokas ir naudojantis perdavimo sistemos operatorių paslaugomis. Nesubsidijuota tiesioginė prekyba nebus reikšminga. |
| --- | --- |

(39)

Naujas įstatymas suteikia naują „tiesioginės prekybos“ galimybę, tačiau įtraukiamas „rinkos išmokos“ mokėjimas pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamintojams. Šia išmoka padengiamas didesnių sąnaudų ir vidutinės rinkos kainos skirtumas (toliau – rinkos išmokos modelis). Perdavimo sistemos operatoriai numato, kad 2012 m. visų rūšių elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pardavimas pagal rinkos išmokos modelį sudarys 15 % (37). Galima daryti išvadą, kad šiuo metu ir artimiausiu metu didžiausia pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos dalis bus parduodama taikant teisės aktuose nustatytas išmokas ir naudojantis perdavimo sistemos operatorių paslaugomis. Nesubsidijuota tiesioginė prekyba nebus reikšminga.

| (40) | Dėl pirmiau minėtų priežasčių pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba ir pirminė prekyba yra reguliuojamos sistemos dalis, pagal kurią gamintojams kompensuojama sumokant teisės aktuose nustatytą sumą. Šių gamintojų veiklos neveikia konkurencija, nes jie gali tiekti savo pagamintą pagal EEG reglamentuojamą elektros energiją neatsižvelgdami į vyraujančią rinkos kainą. Be to, dėl suteiktos pirmenybės tiekiant elektros energiją į bendrą tinklą jie gali parduoti visą pagamintos energijos kiekį. Todėl negalima daryti išvados, kad pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamintojų veiklą veikia konkurencija. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą informaciją, jokių kitų rodiklių, kurių sąrašas pateikiamas 6 konstatuojamoje dalyje, vertinti nereikia. |
| --- | --- |

(40)

Dėl pirmiau minėtų priežasčių pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba ir pirminė prekyba yra reguliuojamos sistemos dalis, pagal kurią gamintojams kompensuojama sumokant teisės aktuose nustatytą sumą. Šių gamintojų veiklos neveikia konkurencija, nes jie gali tiekti savo pagamintą pagal EEG reglamentuojamą elektros energiją neatsižvelgdami į vyraujančią rinkos kainą. Be to, dėl suteiktos pirmenybės tiekiant elektros energiją į bendrą tinklą jie gali parduoti visą pagamintos energijos kiekį. Todėl negalima daryti išvados, kad pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamintojų veiklą veikia konkurencija. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą informaciją, jokių kitų rodiklių, kurių sąrašas pateikiamas 6 konstatuojamoje dalyje, vertinti nereikia.

IV.   IŠVADOS

| (41) | Atsižvelgiant į pirmiau išnagrinėtus veiksnius, reikėtų manyti, kad Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatyta tiesioginės konkurencijos sąlyga vertinant perkančiuosius subjektus, dalyvaujančius Vokietijos elektros energijos gamybos ir didmeninio tiekimo rinkose, yra tenkinama. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgiant į pirmiau išnagrinėtus veiksnius, reikėtų manyti, kad Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatyta tiesioginės konkurencijos sąlyga vertinant perkančiuosius subjektus, dalyvaujančius Vokietijos elektros energijos gamybos ir didmeninio tiekimo rinkose, yra tenkinama.

| (42) | Kadangi pripažįstama, kad neribojamo patekimo į rinką sąlyga tenkinama, Direktyva 2004/17/EB neturėtų būti taikoma, kai perkantieji subjektai sudaro sutartis, kurių paskirtis – suteikti galimybę Vokietijoje gaminti ir didmeniniu būdu tiekti iš įprastinių energijos išteklių pagamintą elektros energiją, ir kai jie rengia projektavimo konkursus dėl tokios veiklos vykdymo toje geografinėje teritorijoje. |
| --- | --- |

(42)

Kadangi pripažįstama, kad neribojamo patekimo į rinką sąlyga tenkinama, Direktyva 2004/17/EB neturėtų būti taikoma, kai perkantieji subjektai sudaro sutartis, kurių paskirtis – suteikti galimybę Vokietijoje gaminti ir didmeniniu būdu tiekti iš įprastinių energijos išteklių pagamintą elektros energiją, ir kai jie rengia projektavimo konkursus dėl tokios veiklos vykdymo toje geografinėje teritorijoje.

| (43) | Tačiau reikėtų manyti, kad Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatyta tiesioginės konkurencijos sąlyga vertinant perkančiuosius subjektus, vykdančius pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamybą ir pirminį pardavimą Vokietijoje, nėra tenkinama. |
| --- | --- |

(43)

Tačiau reikėtų manyti, kad Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatyta tiesioginės konkurencijos sąlyga vertinant perkančiuosius subjektus, vykdančius pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamybą ir pirminį pardavimą Vokietijoje, nėra tenkinama.

| (44) | Kadangi pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamybai ir pirminiam pardavimui ir toliau taikomos Direktyvos 2004/17/EB nuostatos, primenama, kad pirkimo sutartys dėl kelių rūšių veiklos turi būti aiškinamos pagal Direktyvos 2004/17/EB 9 straipsnį. Tai reiškia, kad, kai perkantysis subjektas rengia mišrius pirkimus, t. y. pirkimus, kuriais siekiama paremti tiek veiklą, kuriai netaikoma Direktyva 2004/17/EB, tiek veiklą, kuriai ji taikoma, atsižvelgiama į pagrindinę veiklą, dėl kurios visų pirma sudaroma sutartis. Rengiant tokius mišrius viešuosius pirkimus, kurių pagrindinis tikslas – remti pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamybą ir didmeninę prekybą, taikoma ta Direktyvos 2004/17/EB nuostata. Jei objektyviai neįmanoma nustatyti, dėl kurios rūšies veiklos visų pirma siekiama sudaryti sutartį, sutartis sudaroma pagal Direktyvos 2004/17/EB 9 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas taisykles. Šis sprendimas pagrįstas teisine ir faktine padėtimi nuo 2011 m. spalio mėn. iki 2012 m. vasario mėn., kaip matyti iš BDEW ir Vokietijos institucijų pateiktos informacijos. Jį galima keisti, jeigu, iš esmės pasikeitus teisinei arba faktinei padėčiai, nebebūtų tenkinamos Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalies taikymo elektros energijos gamybai iš įprastinių išteklių ir jos didmeniniam tiekimui sąlygos. |
| --- | --- |

(44)

Kadangi pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamybai ir pirminiam pardavimui ir toliau taikomos Direktyvos 2004/17/EB nuostatos, primenama, kad pirkimo sutartys dėl kelių rūšių veiklos turi būti aiškinamos pagal Direktyvos 2004/17/EB 9 straipsnį. Tai reiškia, kad, kai perkantysis subjektas rengia mišrius pirkimus, t. y. pirkimus, kuriais siekiama paremti tiek veiklą, kuriai netaikoma Direktyva 2004/17/EB, tiek veiklą, kuriai ji taikoma, atsižvelgiama į pagrindinę veiklą, dėl kurios visų pirma sudaroma sutartis. Rengiant tokius mišrius viešuosius pirkimus, kurių pagrindinis tikslas – remti pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamybą ir didmeninę prekybą, taikoma ta Direktyvos 2004/17/EB nuostata. Jei objektyviai neįmanoma nustatyti, dėl kurios rūšies veiklos visų pirma siekiama sudaryti sutartį, sutartis sudaroma pagal Direktyvos 2004/17/EB 9 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas taisykles. Šis sprendimas pagrįstas teisine ir faktine padėtimi nuo 2011 m. spalio mėn. iki 2012 m. vasario mėn., kaip matyti iš BDEW ir Vokietijos institucijų pateiktos informacijos. Jį galima keisti, jeigu, iš esmės pasikeitus teisinei arba faktinei padėčiai, nebebūtų tenkinamos Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalies taikymo elektros energijos gamybai iš įprastinių išteklių ir jos didmeniniam tiekimui sąlygos.

| (45) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Viešųjų sutarčių patariamojo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(45)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Viešųjų sutarčių patariamojo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2004/17/EB netaikoma perkančiųjų subjektų sudaromoms sutartims, kurių paskirtis – suteikti elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių ir pirminio pardavimo Vokietijoje galimybę.

Pagal šį sprendimą iš įprastinių energijos išteklių gauta elektros energija reiškia elektros energiją, kuri nepriskiriama EEG taikymo sričiai. Be to, pagal EEG ir šiame dokumente pateiktas sąlygas „atsinaujinantieji energijos ištekliai“ reiškia hidroenergiją, įskaitant bangas, potvynius ir atoslūgius, osmosinę energiją, vėją, saulę, geoterminę energiją, biomasę, įskaitant biodujas, biometaną, sąvartynų dujas ir nuotekų valymo įrenginių dujas, taip pat biologiškai skaidžią komunalinių ir pramoninių atliekų dalį.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 24 d.

Komisijos vardu

Michel BARNIER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

1

(2)  Į prašymą suteikti išimtį ketinama įtraukti ir su elektros gamyba susijusią veiklą, pvz., termofikacinių elektrinių veiklą.

2

(3)  OL L 27, 1997 1 30, p. 20.

3

(4)  OL L 176, 2003 7 15, p. 37.

4

(5)  OL L 211, 2009 8 14, p. 55.

5

(6)  Remiantis 2010 m. lapkričio mėn. aplinkos apsaugos ir energetikos srities Eurostato duomenimis, 2008 m. Vokietijoje veikė daugiau nei 450 elektros energijos gamybos įmonių, kurios pagamino ne mažiau nei 95 % grynojo elektros kiekio.

6

(7)  EEG nustatytos pirmenybinio prijungimo prie bendrojo elektros tiekimo tinklo, į kurį tiekiama iš atsinaujinančiųjų išteklių ir naudojant kasyklų dujas pagaminta elektros energija, taisyklės; pirmenybinio pirkimo, perdavimo, paskirstymo ir mokėjimo, kuriuos atlieka tinklo operatoriai ir kurie yra susiję su minėta elektros energija ir termofikacinėse elektrinėse pagaminta elektros energija, įskaitant išmokų už šios elektros energijos integravimą į elektros tiekimo sistemą taikymą, taisyklės; ir nacionalinės išlyginimo sistemos, taikomos įsigytam elektros energijos kiekiui, už kurį buvo sumokėta pagal tarifą nustatyta suma arba išmoka, taikymo taisyklės.

7

(8)  Pagal EEG ir šiame dokumente pateiktas sąlygas „atsinaujinantieji energijos ištekliai“ reiškia hidroenergiją, įskaitant bangas, potvynius ir atoslūgius, osmosinę energiją, vėją, saulę, geoterminę energiją, biomasę, įskaitant biodujas, biometaną, sąvartynų dujas ir nuotekų valymo įrenginių dujas, taip pat biologiškai skaidžią komunalinių ir pramoninių atliekų dalį.

8

(9)  Pagal šį sprendimą iš įprastinių energijos išteklių gauta elektros energija ir įprastinė elektros energija reiškia EEG taikymo sričiai nepriskiriamą elektros energiją.

9

(10)  Pagal 2011 m. stebėsenos lyginamojo standarto ataskaitą, kurią pateikė Federalinė elektros, dujų, telekomunikacijų, pašto ir geležinkelio tinklų tarnyba (vok. Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen), p. 9.

10

Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen

(11)  Pagal 2011 m. stebėsenos lyginamojo standarto ataskaitą, kurią pateikė Federalinė elektros, dujų, telekomunikacijų, pašto ir geležinkelio tinklų tarnyba, p. 10.

11

(12)  Pagal 2011 m. stebėsenos ataskaitą, kurią pateikė Federalinė elektros, dujų, telekomunikacijų, pašto ir geležinkelio tinklų tarnyba.

12

(13)  2006 m. balandžio 25 d. bylos COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA 10 straipsnis, p. 3.

13

(14)  2005 m. sausio 21 d. bylos COMP/M.3696 – E.ON/MOL 223 straipsnis, 2009 m. birželio 23 d. bylos COMP/M.5467 – RWE-ESSENT 23 straipsnis.

14

(15)  Pagal Federalinės konkurencijos tarnybos nuomonę, p. 5.

15

(16)  Pagal Federalinės konkurencijos tarnybos nuomonę, p. 5.

16

(17)  Atskiram operatoriui skiriama kompensacija gali skirtis – tai priklauso nuo to, ar jis sugebės parduoti savo elektros energiją už kainą, viršijančią vidutinę mėnesio kainą.

17

(18)  Komisijos sprendimų 2008/585/EB (OL L 188, 2008 7 16, p. 28, 9 konstatuojamoji dalis) ir 2008/741/EB (OL L 251, 2008 9 19, p. 35, 9 konstatuojamoji dalis) ir 2004 m. gruodžio 9 d. bylos COMP/M.3440 – ENI/EDP/GDP 23 straipsnis.

18

(19)  Komisijos sprendimas 2010/403/EB (OL L 186, 2010 7 20, p. 44, 9 konstatuojamoji dalis).

19

(20)  2003 m. spalio 30 d. bylos COMP/M.3268 – SYDKRAFT/GRANINGE 27 straipsnis ir 2005 m. balandžio 26 d. bylos COMP/M.3665 – ENEL/SLOVENSKE ELEKTRARNE 14 straipsnis.

20

(21)  Komisijos sprendimai 2009/47/EB (OL L 19, 2009 1 23, p. 57); 2008/585/EB, 2008/741/EB, 2007/141/EB (OL L 62, 2007 3 1, p. 23); 2007/706/EB (OL L 287, 2007 11 1, p. 18); 2006/211/EB (OL L 76, 2006 3 15, p. 6) ir 2006/422/EB (OL L 168, 2006 6 21, p. 33).

21

(22)  Pagal Federalinės konkurencijos tarnybos nuomonę, 2 straipsnis, p. 7.

22

(23)  Pagrindinių trijų gamintojų Jungtinėje Karalystėje, Austrijoje ir Lenkijoje (55 %) bendros rinkos dalies vertės (atitinkamai 39 %, 52 % ir 55 %), yra mažesnės, tačiau atitinkamos vertės Suomijoje (73,6 %) ir Švedijoje (87 %) yra didesnės.

23

(24)  Gamyba apskaičiuojama atsižvelgiant į turimas elektrines, bendra nuosavybės teise priklausančių elektrinių turimą akcijų dalį ir ilgalaikes gamybos apimtis, užtikrintas sudarant sutartis (sutarties sudarymo teisės).

24

(25)  Pagal Federalinės konkurencijos tarnybos nuomonę, 3 straipsnis, p. 7.

25

(26)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/legislation/doc/20100609_internal_market_report_2009_2010.pdf

26

(27)  Žr. Komisijos tarnybų darbinio dokumento 4 skyrių (p. 7).

27

(28)  2011 m. birželio mėn. Komisijos tarnybų darbinio dokumento „2009–2010 m. dujų ir elektros energijos vidaus rinkos kūrimo pažangos ataskaita“ techninio priedo 3.1 lentelė (p. 12).

28

(29)  Herfindahlio ir Hirchmano indeksas apibrėžiamas kaip kvadratu pakeltų kiekvienos įmonės individualiųjų rinkos dalių suma. Pagal šią formulę šis indeksas gali būti lygus nuo beveik 0 iki 10 000 ir gali aprėpti ir labai didelį labai mažų įmonių skaičių, ir vieną monopolistinį gamintoją. HHI mažėjimas paprastai rodo konkurencijos didėjimą ir atvirkščiai – indekso didėjimas rodo konkurencijos mažėjimą.

29

(30)  Pagal 2011 m. birželio mėn. Komisijos tarnybų darbinio dokumento „2009–2010 m. dujų ir elektros energijos vidaus rinkos kūrimo pažangos ataskaita“ techninio priedo 2.1 lentelę (p. 6) ir 2.2 lentelę (p. 7) 2009 m. Vokietijoje tiekėjų keitimo lygis tarp didelių įmonių buvo 10,7 % pagal apimtį ir 15,6 % pagal laisvųjų vartotojų skaitiklių skaičių.

30

(31)  Pagal 2011 m. stebėsenos ataskaitą, kurią pateikė Federalinė elektros, dujų, telekomunikacijų, pašto ir geležinkelio tinklų tarnyba, (p. 28) Vokietijos didmeninė rinka yra ypatingai likvidi. 2010 m. didmeninės prekybos apimtis buvo apie 10 600 TWh. Šis skaičius 17 kartų viršija faktinę elektros energijos paklausą Vokietijoje.

31

(32)  Dar vienu rodikliu taip pat reikėtų laikyti balansavimo mechanizmų veikimą, nors jie susiję su nedidele visos elektros energijos, pagamintos ir (arba) suvartotos valstybėje narėje, dalimi. Tai svarbu tokiu atveju, kai yra didelis kainos, kuri mokama už perdavimo sistemos operatorių tiekiamą trūkstamą arba perteklinę elektros energiją, ir kainos, kuri mokama jiems vėl perkant perteklinę produkciją, skirtumas, kuris gali sudaryti sunkumų mažesniems rinkos dalyviams ir stabdyti konkurencijos raidą.

32

(33)  Pagal šį sprendimą ir EEG „EEG nurodytas įrenginys“ reiškia bet kokį įrenginį, kuriuo elektros energija gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba naudojant kasyklų dujas. Įrenginiai, kuriais elektros energija gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba naudojant kasyklų dujas, taip pat reiškia visus įrenginius, skirtus priimti elektros energiją, kuriuose ši energija, pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių arba naudojant kasyklų dujas, laikinai saugoma ir paverčiama elektros energija. „EEG nurodytų įrenginių operatorius“ reiškia bet kokį asmenį, neatsižvelgiant į nuosavybės klausimą, kuris naudoja įrenginį elektros energijai gaminti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba naudojant kasyklų dujas.

33

(34)  Pagal EEG reglamentuojamai elektros energijai taikoma kompensacija paprastai yra didesnė už biržos kainą, todėl pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos kaina yra didesnė nei iš įprastinių energijos išteklių pagamintos elektros energijos. Šias papildomas sąnaudas turi padengti elektros energijos vartotojai sumokėdami EEG nurodytą mokestį, kuris 2011 m. buvo 3,5 cento/kWh.

34

(35)  Šis reiškinys kartais buvo vadinamas ekologiškos elektros energijos privilegija (vok. Grünstromprivileg).

35

Grünstromprivileg

(36)  Perdavimo sistemos operatoriai numato, kad 2012 m. ši tiesioginė prekyba (2012 m. EEG 33b straipsnis) sudarys 3,7 %.

36

Žr. http://www.eeg-kwk.net/de/file/111115_Eckwerte_Einspeisung_final.pdf

(37)  Žr. http://www.eeg-kwk.net/de/file/111115_Eckwerte_Einspeisung_final.pdf

37

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/28

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. balandžio 24 d.

kuriuo pripažįstama, kad Serbijoje neaptikta Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman ir Kotthoff) Davis et al.

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2524)

(2012/219/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos III priedo A dalies 12 punktą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2000/29/EB III priedo A dalies 12 punkte numatytas bendras Solanum L. stiebagumbių ir jų hibridų, išskyrus tuos, kurie išvardyti A dalies 10 ir 11 punktuose, įvežimo į Bendriją draudimas, įskaitant trečiųjų šalių kilmės Solanum tuberosum L. stiebagumbius. Draudimas netaikomas trečiosioms Europos šalims, kuriose neaptikta Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman ir Kotthoff) Davis et al. (toliau – organizmas); |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2000/29/EB III priedo A dalies 12 punkte numatytas bendras Solanum L. stiebagumbių ir jų hibridų, išskyrus tuos, kurie išvardyti A dalies 10 ir 11 punktuose, įvežimo į Bendriją draudimas, įskaitant trečiųjų šalių kilmės Solanum tuberosum L. stiebagumbius. Draudimas netaikomas trečiosioms Europos šalims, kuriose neaptikta Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman ir Kotthoff) Davis et al. (toliau – organizmas);

| (2) | pagal Serbijos pateiktas oficialias 2009, 2010 ir 2011 m. tyrimų ataskaitas ir pagal informaciją, surinktą 2009 m. lapkričio ir gruodžio mėn. šalyje Maisto ir veterinarijos tarnybai atliekant patikrą, nustatyta, kad organizmo Serbijoje neaptikta ir kad tiek importuojamiems, tiek šalyje auginamiems Solanum tuberosum L. stiebagumbiams taikomos kontrolės, patikrinimo bei tyrimų procedūros; |
| --- | --- |

(2)

pagal Serbijos pateiktas oficialias 2009, 2010 ir 2011 m. tyrimų ataskaitas ir pagal informaciją, surinktą 2009 m. lapkričio ir gruodžio mėn. šalyje Maisto ir veterinarijos tarnybai atliekant patikrą, nustatyta, kad organizmo Serbijoje neaptikta ir kad tiek importuojamiems, tiek šalyje auginamiems Solanum tuberosum L. stiebagumbiams taikomos kontrolės, patikrinimo bei tyrimų procedūros;

| (3) | todėl tikslinga pripažinti, kad Serbijoje organizmo neaptikta; |
| --- | --- |

(3)

todėl tikslinga pripažinti, kad Serbijoje organizmo neaptikta;

| (4) | šis sprendimas nepažeidžia vėlesnių išvadų, pagal kurias Serbijoje gali būti aptiktas minėtas organizmas; |
| --- | --- |

(4)

šis sprendimas nepažeidžia vėlesnių išvadų, pagal kurias Serbijoje gali būti aptiktas minėtas organizmas;

| (5) | Komisija prašo Serbijos kasmet pateikti informaciją, kurios reikia patvirtinti, kad Serbijoje vis dar neaptikta organizmo; |
| --- | --- |

(5)

Komisija prašo Serbijos kasmet pateikti informaciją, kurios reikia patvirtinti, kad Serbijoje vis dar neaptikta organizmo;

| (6) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pripažinimas

Pripažįstama, kad Serbijoje neaptikta Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman ir Kotthoff) Davis et al.

2 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 24 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1.

1

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/29

---

ES IR ELPA BENDROSIOS TRANZITO PROCEDŪROS JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2012

2012 m. sausio 19 d.

dėl Kroatijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros

(2012/220/ES)

JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl bendrosios tranzito procedūros (1) (toliau – Konvencija), ypač į jos 15 straipsnio 3 dalies e punktą,

kadangi:

| (1) | prekybos su Kroatija skatinimą palengvintų bendrosios tranzito procedūros taikymas prekėms, vežamoms tarp Kroatijos ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos; |
| --- | --- |

(1)

prekybos su Kroatija skatinimą palengvintų bendrosios tranzito procedūros taikymas prekėms, vežamoms tarp Kroatijos ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos;

| (2) | siekiant taikyti tokią procedūrą, tikslinga pakviesti Kroatiją prisijungti prie Konvencijos, |
| --- | --- |

(2)

siekiant taikyti tokią procedūrą, tikslinga pakviesti Kroatiją prisijungti prie Konvencijos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Konvencijos 15a straipsnį Kroatija kviečiama, pasikeičiant Europos Sąjungos Tarybos ir Kroatijos laiškais, pridedamais prie šio sprendimo, nuo 2012 m. liepos 1 d. prisijungti prie Konvencijos.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 19 d.

Jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  OL L 226, 1987 8 13, p. 2.

1

---

PRIEDAS

Gerbiamasis Pone,

turiu garbės Jums pranešti apie 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA bendrosios tranzito procedūros jungtinio komiteto sprendimą (Sprendimas Nr. 1/2012), kuriuo Kroatija kviečiama tapti 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros Susitariančiąja Šalimi. Europos Sąjunga ragina Kroatiją užtikrinti, kad ji pirmiau minėtą Konvenciją be diskriminacijos taikys visoms valstybėms narėms.

Pagal Konvencijos 15a straipsnį Kroatijos prisijungimas prie Konvencijos gali būti atliktas pateikiant Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui prisijungimo dokumentą kartu su Konvencijos vertimu į Kroatijos valstybinę kalbą.

Reiškiu Jums didžią pagarbą.

Generalinis Sekretorius

Europos Sąjungos Tarybos Generalinis sekretoriatas

Kroatija,

atsižvelgdama į 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA bendrosios tranzito procedūros jungtinio komiteto sprendimą (Sprendimas Nr. 1/2012), kuriuo Kroatija kviečiama tapti 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros (toliau – Konvencija) Susitariančiąja Šalimi,

atsižvelgdama į kvietimą prisijungti prie Konvencijos ir

pageidaudama tapti Konvencijos Susitariančiąja Šalimi,

ŠIUO LAIŠKU

prisijungia prie Konvencijos;

prideda prieš šio dokumento Konvencijos vertimą į Kroatijos valstybinę kalbą;

pareiškia, kad priima visas ES ir ELPA bendrosios tranzito procedūros jungtinio komiteto rekomendacijas ir sprendimus, priimtus nuo 2012 m. sausio 19 d. iki Kroatijos prisijungimo įsigaliojimo pagal Konvencijos 15a straipsnį datos.

Priimta ...

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/31

---

ES IR ELPA PREKYBOS PREKĖMIS FORMALUMŲ SUPAPRASTINIMO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2012

2012 m. sausio 19 d.

dėl Kroatijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo

(2012/221/ES)

JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo (1) (toliau – Konvencija), ypač į jos 11 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | prekių apyvarta su Kroatija būtų palengvinta supaprastinus formalumus, susijusius su prekyba prekėmis tarp Kroatijos ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos; |
| --- | --- |

(1)

prekių apyvarta su Kroatija būtų palengvinta supaprastinus formalumus, susijusius su prekyba prekėmis tarp Kroatijos ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos;

| (2) | siekiant sudaryti sąlygas tokiam palengvinimui, tikslinga pakviesti Kroatiją prisijungti prie Konvencijos, |
| --- | --- |

(2)

siekiant sudaryti sąlygas tokiam palengvinimui, tikslinga pakviesti Kroatiją prisijungti prie Konvencijos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Konvencijos 11a straipsnį Kroatija kviečiama, pasikeičiant Europos Sąjungos Tarybos ir Kroatijos laiškais, pridedamais prie šio sprendimo, nuo 2012 m. liepos 1 d. prisijungti prie Konvencijos.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 19 d.

Jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  OL L 134, 1987 5 22, p. 2.

1

---

PRIEDAS

Gerbiamasis Pone,

turiu garbės Jums pranešti apie 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo jungtinio komiteto sprendimą (Sprendimas Nr. 1/2012), kuriuo Kroatija kviečiama tapti 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo Susitariančiąja Šalimi.

Pagal Konvencijos 11a straipsnį Kroatijos prisijungimas prie Konvencijos gali būti atliktas pateikiant Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui prisijungimo dokumentą kartu su Konvencijos vertimu į Kroatijos valstybinę kalbą.

Reiškiu Jums didžią pagarbą.

Generalinis Sekretorius

Europos Sąjungos Tarybos Generalinis sekretoriatas

Kroatija,

atsižvelgdama į 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo jungtinio komiteto sprendimą (Sprendimas Nr. 1/2012), kuriuo Kroatija kviečiama prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo (toliau – Konvencija),

pageidaudama tapti Konvencijos Susitariančiąja Šalimi,

ŠIUO LAIŠKU

prisijungia prie Konvencijos;

prideda prie šio dokumento Konvencijos vertimą į Kroatijos valstybinę kalbą;

pareiškia, kad priima visas ES ir ELPA prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo jungtinio komiteto rekomendacijas ir sprendimus, priimtus nuo 2012 m. sausio 19 d. iki Kroatijos prisijungimo įsigaliojimo pagal Konvencijos 11a straipsnį datos.

Priimta ...

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/33

---

ES IR ELPA BENDROSIOS TRANZITO PROCEDŪROS JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 2/2012

2012 m. sausio 19 d.

dėl Turkijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros

(2012/222/ES)

JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl bendrosios tranzito procedūros (1) (toliau – Konvencija), ypač į jos 15 straipsnio 3 dalies e punktą,

kadangi:

| (1) | prekybos su Turkija skatinimą palengvintų bendrosios tranzito procedūros taikymas prekėms, vežamoms tarp Turkijos ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos; |
| --- | --- |

(1)

prekybos su Turkija skatinimą palengvintų bendrosios tranzito procedūros taikymas prekėms, vežamoms tarp Turkijos ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos;

| (2) | siekiant taikyti tokią procedūrą, tikslinga pakviesti Turkiją prisijungti prie Konvencijos, |
| --- | --- |

(2)

siekiant taikyti tokią procedūrą, tikslinga pakviesti Turkiją prisijungti prie Konvencijos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Konvencijos 15a straipsnį Turkija kviečiama, pasikeičiant Europos Sąjungos Tarybos ir Turkijos laiškais, pridedamais prie šio sprendimo, nuo 2012 m. liepos 1 d. prisijungti prie Konvencijos.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 19 d.

Jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  OL L 226, 1987 8 13, p. 2.

1

---

PRIEDAS

Gerbiamasis Pone,

Turiu garbės Jums pranešti apie 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA bendrosios tranzito procedūros jungtinio komiteto sprendimą (Sprendimas Nr. 2/2012), kuriuo Turkija kviečiama tapti 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros Susitariančiąja Šalimi. Europos Sąjunga ragina Turkiją užtikrinti, kad ji pirmiau minėtą Konvenciją be diskriminacijos taikys visoms valstybėms narėms.

Pagal Konvencijos 15a straipsnį Turkijos prisijungimas prie Konvencijos gali būti atliktas pateikiant Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui prisijungimo dokumentą kartu su Konvencijos vertimu į Turkijos valstybinę kalbą.

Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

Generalinis Sekretorius

Europos Sąjungos Tarybos Generalinis sekretoriatas

Turkija,

atsižvelgdama į 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA bendrosios tranzito procedūros jungtinio komiteto sprendimą (Sprendimas Nr. 2/2012), kuriuo Turkija kviečiama tapti 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros (toliau – Konvencija) Susitariančiąja Šalimi,

atsižvelgdama į kvietimą prisijungti prie Konvencijos ir

pageidaudama tapti Konvencijos Susitariančiąja Šalimi,

ŠIUO LAIŠKU

prisijungia prie Konvencijos;

prieš šio dokumento prideda Konvencijos vertimą į Turkijos valstybinę kalbą;

pareiškia, kad priima visas ES ir ELPA bendrosios tranzito procedūros jungtinio komiteto rekomendacijas ir sprendimus, priimtus nuo 2012 m. sausio 19 d. iki Turkijos prisijungimo įsigaliojimo pagal Konvencijos 15a straipsnį datos.

Priimta ...

---

| 26.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/35

---

ES IR ELPA PREKYBOS PREKĖMIS FORMALUMŲ SUPAPRASTINIMO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 2/2012

2012 m. sausio 19 d.

dėl Turkijos kvietimo prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo

(2012/223/ES)

JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo (1) (toliau – Konvencija), ypač į jos 11 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | rengiantis Turkijos stojimui į Europos Sąjungą, prekių apyvarta su Turkija būtų palengvinta supaprastinus formalumus, susijusius su prekyba prekėmis tarp Turkijos ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos; |
| --- | --- |

(1)

rengiantis Turkijos stojimui į Europos Sąjungą, prekių apyvarta su Turkija būtų palengvinta supaprastinus formalumus, susijusius su prekyba prekėmis tarp Turkijos ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos;

| (2) | siekiant sudaryti sąlygas tokiam palengvinimui, tikslinga pakviesti Turkiją prisijungti prie Konvencijos, |
| --- | --- |

(2)

siekiant sudaryti sąlygas tokiam palengvinimui, tikslinga pakviesti Turkiją prisijungti prie Konvencijos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Konvencijos 11a straipsnį Turkija kviečiama, pasikeičiant Europos Sąjungos Tarybos ir Turkijos laiškais, pridedamais prie šio sprendimo, nuo 2012 m. liepos 1 d. prisijungti prie Konvencijos.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Brussels 2012 m. sausio 19 d.

Jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  OL L 134, 1987 5 22, p. 2.

1

---

PRIEDAS

Gerbiamasis Pone,

turiu garbės Jums pranešti apie 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo jungtinio komiteto sprendimą (Sprendimas Nr. 2/2012), kuriuo Turkija kviečiama tapti 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo Susitariančiąja Šalimi.

Pagal Konvencijos 11a straipsnį Turkijos prisijungimas prie Konvencijos gali būti atliktas pateikiant Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui prisijungimo dokumentą kartu su Konvencijos vertimu į Turkijos valstybinę kalbą.

Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

Generalinis Sekretorius

Europos Sąjungos Tarybos Generalinis sekretoriatas

Turkija,

atsižvelgdama į 2012 m. sausio 19 d. ES ir ELPA prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo jungtinio komiteto sprendimą (Sprendimas Nr. 2/2012), kuriuo Turkija kviečiama prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo (toliau – Konvencija),

pageidaudama tapti Konvencijos Susitariančiąja Šalimi,

ŠIUO LAIŠKU

prisijungia prie Konvencijos;

prideda prieš šio dokumento Konvencijos vertimą į Turkijos valstybinę kalbą;

pareiškia, kad priima visas ES ir ELPA prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo jungtinio komiteto rekomendacijas ir sprendimus, priimtus nuo 2012 m. sausio 19 d. iki Turkijos prisijungimo įsigaliojimo pagal Konvencijos 11a straipsnį datos.

Priimta ...

---