# Az Európai Unió L 168/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.168.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 168 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. június 28. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.168.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 168

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. június 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2012/341/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. június 25.) az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosítása vonatkozásában képviselendő álláspontról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 558/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 26.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a többek között a Koreai Köztársaságból feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról | 3 |
| | * | A Tanács 559/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 26.) a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 6 |
| | * | A Tanács 560/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 26.) az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 14 |
| | * | A Bizottság 561/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 27.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló 284/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 17 |
| | * | A Bizottság 562/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 27.) az élelmiszerenzimek kockázatértékeléséhez szükséges konkrét adatok tekintetében a 234/2011/EU bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság 563/2012/EU rendelete (2012. június 27.) a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének az uniós referencialaboratóriumok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 24 |
| | * | A Bizottság 564/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 27.) a 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2012-ben alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról | 26 |
| | | A Bizottság 565/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 35 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/342/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. június 22.) a Régiók Bizottsága egy német póttagjának kinevezéséről | 37 |
| | | 2012/343/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. június 27.) a Kínai Népköztársaságból származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről | 38 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2012/341/EU

*

A Tanács határozata (2012. június 25.) az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosítása vonatkozásában képviselendő álláspontról

1

RENDELETEK

*

A Tanács 558/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 26.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a többek között a Koreai Köztársaságból feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról

3

*

A Tanács 559/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 26.) a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

6

*

A Tanács 560/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 26.) az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

14

*

A Bizottság 561/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 27.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló 284/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

17

*

A Bizottság 562/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 27.) az élelmiszerenzimek kockázatértékeléséhez szükséges konkrét adatok tekintetében a 234/2011/EU bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  )

1

21

*

A Bizottság 563/2012/EU rendelete (2012. június 27.) a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének az uniós referencialaboratóriumok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

24

*

A Bizottság 564/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 27.) a 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2012-ben alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról

26

A Bizottság 565/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

35

HATÁROZATOK

2012/342/EU

*

A Tanács határozata (2012. június 22.) a Régiók Bizottsága egy német póttagjának kinevezéséről

37

2012/343/EU

*

A Bizottság határozata (2012. június 27.) a Kínai Népköztársaságból származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

38

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Bissau-guineai Köztársaság békéjét, biztonságát és stabilitását veszélyeztető egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. május 3-i 377/2012/EU tanácsi rendelethez (HL L 119., 2012.5.4.) | 55 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Bissau-guineai Köztársaság békéjét, biztonságát és stabilitását veszélyeztető egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. május 3-i 377/2012/EU tanácsi rendelethez (HL L 119., 2012.5.4.)

(HL L 119., 2012.5.4.)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. június 25.)

az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosítása vonatkozásában képviselendő álláspontról

(2012/341/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (EGT-megállapodás) XIII. mellékletét a 2011. július 19-i 90/2011 EGT vegyes bizottsági határozat (3) módosította, amelynek révén a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) belefoglalták az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (EGT-megállapodás) XIII. mellékletét a 2011. július 19-i 90/2011 EGT vegyes bizottsági határozat (3) módosította, amelynek révén a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) belefoglalták az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az 1008/2008/EK rendeletnek az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodásba foglalása révén ugyanezen szabályok érvényesek az Unió és Svájc között a svájci és közösségi légi fuvarozók vonatkozásában (5). |
| --- | --- |

(2)

Az 1008/2008/EK rendeletnek az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodásba foglalása révén ugyanezen szabályok érvényesek az Unió és Svájc között a svájci és közösségi légi fuvarozók vonatkozásában (5).

| (3) | Az 1008/2008/EK rendeletnek az Európai Szabadkereskedelmi Társulás létrehozásáról szóló egyezménybe (vaduzi egyezmény) (6) foglalásával ugyanezeket a szabályokat állapították meg Svájc és az EGT-tag EFTA-államok között Svájc és az EGT-tag EFTA-államok légi fuvarozói vonatkozásában. |
| --- | --- |

(3)

Az 1008/2008/EK rendeletnek az Európai Szabadkereskedelmi Társulás létrehozásáról szóló egyezménybe (vaduzi egyezmény) (6) foglalásával ugyanezeket a szabályokat állapították meg Svájc és az EGT-tag EFTA-államok között Svájc és az EGT-tag EFTA-államok légi fuvarozói vonatkozásában.

| (4) | Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy a svájci légi fuvarozók légiforgalmi szolgáltatásokat működtethessenek az Unió valamely tagállamából EGT-tag EFTA-államokba, és fordítva. |
| --- | --- |

(4)

Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy a svájci légi fuvarozók légiforgalmi szolgáltatásokat működtethessenek az Unió valamely tagállamából EGT-tag EFTA-államokba, és fordítva.

| (5) | Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(5)

Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió által az EGT Vegyes Vizottságban az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) javasolt módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontnak az e határozathoz mellékelt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

1

(2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

(3)  HL L 262., 2011.10.6., 62. o.

3

(4)  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

4

(5)  A Közösség–Svájc Légiközlekedési Vegyes Bizottság 2010. április 7-i 1/2010 határozata, (HL L 106., 2010.4.28., 20. o.).

5

(6)  Az EFTA Tanács 2012. március 22-i 1/2012 határozata.

6

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG .../2012 HATÁROZATA

(...)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét a ...-i ... EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét a ...-i ... EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét a 2011. július 19-i 90/2011 EGT vegyes bizottsági határozat (2) módosította, amely a megállapodásba foglalta a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3). |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét a 2011. július 19-i 90/2011 EGT vegyes bizottsági határozat (2) módosította, amely a megállapodásba foglalta a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3).

| (3) | A szerződő felek biztosítani kívánják, hogy az EGT-tag EFTA-államok légi fuvarozói légiforgalmi szolgáltatásokat működtethessenek az Unió tagállamai és Svájc között. |
| --- | --- |

(3)

A szerződő felek biztosítani kívánják, hogy az EGT-tag EFTA-államok légi fuvarozói légiforgalmi szolgáltatásokat működtethessenek az Unió tagállamai és Svájc között.

| (4) | A szerződő felek biztosítani kívánják azt is, hogy a közösségi légi fuvarozók légiforgalmi szolgáltatásokat működtethessenek az EGT-tag EFTA-államok és Svájc között. |
| --- | --- |

(4)

A szerződő felek biztosítani kívánják azt is, hogy a közösségi légi fuvarozók légiforgalmi szolgáltatásokat működtethessenek az EGT-tag EFTA-államok és Svájc között.

| (5) | E célból az EGT vegyes bizottság a kölcsönösség feltételével jogot kíván adni a svájci légi fuvarozóknak arra, hogy légi járatokat működtessenek az Unió tagállamai és az EGT-tag EFTA-államok között. |
| --- | --- |

(5)

E célból az EGT vegyes bizottság a kölcsönösség feltételével jogot kíván adni a svájci légi fuvarozóknak arra, hogy légi járatokat működtessenek az Unió tagállamai és az EGT-tag EFTA-államok között.

| (6) | Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 64a. pontja (1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következőképpen módosul:

| 1. | A jelenlegi b) kiigazítás c) kiigazításra változik. |
| --- | --- |

1.

A jelenlegi b) kiigazítás c) kiigazításra változik.

| 2. | A melléklet az a) kiigazítást követően a következő kiigazítással egészül ki:






  „b) | A 15. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  »6.   A közösségi és az EGT-tag EFTA-államok légi fuvarozóival azonos feltételek mellett a svájci légi fuvarozók jogosultak légiforgalmi szolgáltatások működtetésére az Európai Unió tagállamai és az EGT-tag EFTA-államok között. Ennek az a feltétele, hogy egyrészt a Közösség és Svájc az EGT-tag EFTA-államok légi fuvarozóit feljogosítsa légiforgalmi szolgáltatások működtetésére az Európai Unió tagállamai és és Svájc között, másrészt pedig hogy Svájc és az EGT-tag EFTA-államok a Közösség légi fuvarozóit feljogosítsa légiforgalmi szolgáltatások működtetésére Svájc és az EGT-tag EFTA-államok között.
  E rendelkezést érintő valamennyi korlátozás, amely a meglévő, egyrészt a Közösségre, másrészt pedig az EGT-tag EFTA-államokra kötelező, kétoldalú vagy többoldalú megállapodásból ered, hatályát veszti.«” |
| --- | --- | --- |

2.

A melléklet az a) kiigazítást követően a következő kiigazítással egészül ki:

„b)

A 15. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»6.   A közösségi és az EGT-tag EFTA-államok légi fuvarozóival azonos feltételek mellett a svájci légi fuvarozók jogosultak légiforgalmi szolgáltatások működtetésére az Európai Unió tagállamai és az EGT-tag EFTA-államok között. Ennek az a feltétele, hogy egyrészt a Közösség és Svájc az EGT-tag EFTA-államok légi fuvarozóit feljogosítsa légiforgalmi szolgáltatások működtetésére az Európai Unió tagállamai és és Svájc között, másrészt pedig hogy Svájc és az EGT-tag EFTA-államok a Közösség légi fuvarozóit feljogosítsa légiforgalmi szolgáltatások működtetésére Svájc és az EGT-tag EFTA-államok között.

E rendelkezést érintő valamennyi korlátozás, amely a meglévő, egyrészt a Közösségre, másrészt pedig az EGT-tag EFTA-államokra kötelező, kétoldalú vagy többoldalú megállapodásból ered, hatályát veszti.«”

2. cikk

Ez a határozat ...-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT vegyes bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt valamennyi értesítést megkapta (4), vagy az EGT-tag EFTA-államok légi fuvarozói számára az Európai Unió tagállamai és Svájc közötti légiforgalmi szolgáltatások nyújtására jogot biztosító, az Európai Unió és Svájc közötti megállapodás hatálybalépésének napján, vagy másrészt a közösségi légi fuvarozók számára Svájc és az EGT-tag EFTA-államok közötti légiforgalmi szolgáltatások nyújtására jogot biztosító, az EGT-tag EFTA-államok és Svájc közötti megállapodás hatálybalépésének napján attól függően, hogy melyik a legkésőbbi időpont.

3. cikk

Az EGT vegyes bizottság elnöke értesíti Svájcot e határozat elfogadásáról, valamint adott esetben az EGT vegyes bizottsághoz az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerinti utolsó értesítésről.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  HL L ....

1

(2)  HL L 262., 2011.10.6., 62. o.

2

(3)  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

3

(4)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

4

---

RENDELETEK

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/3

---

A TANÁCS 558/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 26.)

a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a többek között a Koreai Köztársaságból feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 13. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: a Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (1) | Az 1858/2005/EK rendelettel (2) a Tanács dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vetett ki a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, többek között a Kínai Népköztársaságból származó, 3 mm-t meghaladó keresztmetszetű acél drótkötelekre és -kábelekre, beleértve a zárt sodrású köteleket is, viszont kizárva a rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket (a továbbiakban: egyes acél drótkötelek és -kábelek vagy az érintett termék). A fent említett behozatallal kapcsolatos intézkedéseket az uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti CIF nettó árra alkalmazandó 60,4 %-os vámtétel képezte. |
| --- | --- |

(1)

Az 1858/2005/EK rendelettel (2) a Tanács dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vetett ki a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, többek között a Kínai Népköztársaságból származó, 3 mm-t meghaladó keresztmetszetű acél drótkötelekre és -kábelekre, beleértve a zárt sodrású köteleket is, viszont kizárva a rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket (a továbbiakban: egyes acél drótkötelek és -kábelek vagy az érintett termék). A fent említett behozatallal kapcsolatos intézkedéseket az uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti CIF nettó árra alkalmazandó 60,4 %-os vámtétel képezte.

| (2) | 2009. augusztus 12-én – az európai uniós acéldrótkötél-gyártók összekötő bizottsága kérelmének benyújtását követően – a Bizottság az alaprendelet 13. cikkének megfelelően vizsgálatot indított. A vizsgálatot a 400/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) zárta le, mellyel a Tanács a Kínai Népköztársaságból származó egyes acél drótkötelekre és -kábelekre kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztette a szóban forgó termékkel azonos, a Koreai Köztársaságból feladott termékekre (a továbbiakban: a kiterjesztett intézkedések). Ugyanez a rendelet a fenti intézkedések alóli mentességet rendelt el bizonyos, a rendeletben konkrétan felsorolt koreai vállalatok által feladott termékek behozatalára, mivel az érintett vállalatokról megállapítást nyert, hogy azok nem játszották ki az intézkedéseket. Ezenfelül, bár az eredeti intézkedések hatálya alá tartozó egyes érintett koreai vállalatok kapcsolatban álltak a Kínai Népköztársasággal, nem volt bizonyítható, hogy az ilyen kapcsolatokat azért alakították volna ki, vagy arra használták volna fel, hogy kijátsszák a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra érvényes intézkedéseket (4). |
| --- | --- |

(2)

2009. augusztus 12-én – az európai uniós acéldrótkötél-gyártók összekötő bizottsága kérelmének benyújtását követően – a Bizottság az alaprendelet 13. cikkének megfelelően vizsgálatot indított. A vizsgálatot a 400/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) zárta le, mellyel a Tanács a Kínai Népköztársaságból származó egyes acél drótkötelekre és -kábelekre kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztette a szóban forgó termékkel azonos, a Koreai Köztársaságból feladott termékekre (a továbbiakban: a kiterjesztett intézkedések). Ugyanez a rendelet a fenti intézkedések alóli mentességet rendelt el bizonyos, a rendeletben konkrétan felsorolt koreai vállalatok által feladott termékek behozatalára, mivel az érintett vállalatokról megállapítást nyert, hogy azok nem játszották ki az intézkedéseket. Ezenfelül, bár az eredeti intézkedések hatálya alá tartozó egyes érintett koreai vállalatok kapcsolatban álltak a Kínai Népköztársasággal, nem volt bizonyítható, hogy az ilyen kapcsolatokat azért alakították volna ki, vagy arra használták volna fel, hogy kijátsszák a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra érvényes intézkedéseket (4).

| (3) | A Tanács a 102/2012/EU végrehajtási rendelettel (5) – az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálatot követően – elrendelte a fent említett intézkedések fenntartását. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a 102/2012/EU végrehajtási rendelettel (5) – az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálatot követően – elrendelte a fent említett intézkedések fenntartását.

B.   A FELÜLVIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSA

| (4) | A 969/2011/EU rendelettel (6) a Bizottság felülvizsgálatot indított a 400/2010/EU végrehajtási rendeletre vonatkozóan azzal a céllal, hogy megállapítsa, biztosítható-e mentesség egy koreai exportőr, a Seil Wire & Cable (a továbbiakban: a kérelmező) számára az említett intézkedések alól, hatályon kívül helyezte a kérelmezőtől származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámot, és kötelezővé tette a kérelmezőtől származó behozatal nyilvántartásba vételét. |
| --- | --- |

(4)

A 969/2011/EU rendelettel (6) a Bizottság felülvizsgálatot indított a 400/2010/EU végrehajtási rendeletre vonatkozóan azzal a céllal, hogy megállapítsa, biztosítható-e mentesség egy koreai exportőr, a Seil Wire & Cable (a továbbiakban: a kérelmező) számára az említett intézkedések alól, hatályon kívül helyezte a kérelmezőtől származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámot, és kötelezővé tette a kérelmezőtől származó behozatal nyilvántartásba vételét.

| (5) | A Bizottság megindította a felülvizsgálatot, mivel megállapította, hogy elegendő prima facie bizonyíték támasztja alá a kérelmező állításait, miszerint az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében új exportáló gyártónak minősül, és teljesíti azon feltételeket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése szerint elnyerje az intézkedések kiterjesztése alóli mentességet. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság megindította a felülvizsgálatot, mivel megállapította, hogy elegendő prima facie bizonyíték támasztja alá a kérelmező állításait, miszerint az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében új exportáló gyártónak minősül, és teljesíti azon feltételeket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése szerint elnyerje az intézkedések kiterjesztése alóli mentességet.

| (6) | A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a kérelmező a 969/2011/EU rendelet (5)–(7) preambulumbekezdésében leírt módon teljesíti-e a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség elnyeréséhez szükséges feltételeket, és ehhez ellenőrizte, hogy a kérelmező:






  i. | a kiterjesztett intézkedéseket eredményező vizsgálat vizsgálati ideje alatt – azaz 2008. július 1. és 2009. június 30. között – nem exportálta-e az Európai Unióba az érintett terméket; |
| --- | --- | --- |

(6)

A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a kérelmező a 969/2011/EU rendelet (5)–(7) preambulumbekezdésében leírt módon teljesíti-e a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség elnyeréséhez szükséges feltételeket, és ehhez ellenőrizte, hogy a kérelmező:

i.

a kiterjesztett intézkedéseket eredményező vizsgálat vizsgálati ideje alatt – azaz 2008. július 1. és 2009. június 30. között – nem exportálta-e az Európai Unióba az érintett terméket;

| ii. | nem játszotta-e ki a Kínából származó egyes acél drótkötelekre és -kábelekre alkalmazandó intézkedéseket; továbbá |
| --- | --- |

ii.

nem játszotta-e ki a Kínából származó egyes acél drótkötelekre és -kábelekre alkalmazandó intézkedéseket; továbbá

| iii. | a kiterjesztett intézkedéseket eredményező vizsgálat vizsgálati időszakának lejártát követően kezdte-e el az érintett terméket exportálni az Európai Unióba. |
| --- | --- |

iii.

a kiterjesztett intézkedéseket eredményező vizsgálat vizsgálati időszakának lejártát követően kezdte-e el az érintett terméket exportálni az Európai Unióba.

| (7) | A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket a fent említett feltételek teljesülésének meghatározása céljából szükségesnek tartott. Ezen eljárás keretében helyszíni ellenőrző vizsgálatra került sor a kérelmező telephelyén. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket a fent említett feltételek teljesülésének meghatározása céljából szükségesnek tartott. Ezen eljárás keretében helyszíni ellenőrző vizsgálatra került sor a kérelmező telephelyén.

C.   MEGÁLLAPÍTÁSOK

| (8) | A kérelmező elegendő bizonyítékot szolgáltatott ahhoz, hogy bizonyítsa: megfelel a fenti (6) preambulumbekezdésben említett mindhárom követelménynek. Valóban bizonyítani tudta továbbá, hogy i. a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszak során nem exportálta az Unióba az érintett terméket; ii. nem játszotta ki a Kínából származó egyes acél drótkötelekre és -kábelekre alkalmazandó intézkedéseket; és iii. az érintett terméket 2009. június 30-át követően kezdte el exportálni az Európai Unióba. Ezért az érintett vállalat részére mentességet kell biztosítani. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmező elegendő bizonyítékot szolgáltatott ahhoz, hogy bizonyítsa: megfelel a fenti (6) preambulumbekezdésben említett mindhárom követelménynek. Valóban bizonyítani tudta továbbá, hogy i. a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszak során nem exportálta az Unióba az érintett terméket; ii. nem játszotta ki a Kínából származó egyes acél drótkötelekre és -kábelekre alkalmazandó intézkedéseket; és iii. az érintett terméket 2009. június 30-át követően kezdte el exportálni az Európai Unióba. Ezért az érintett vállalat részére mentességet kell biztosítani.

D.   A KITERJESZTETT INTÉZKEDÉSEK ALÓLI MENTESSÉGBEN RÉSZESÜLŐ VÁLLALATOK JEGYZÉKÉNEK MÓDOSÍTÁSA

| (9) | A vizsgálatnak a fenti (8) preambulumbekezdésben foglalt megállapításait figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Seil Wire & Cable vállalatot fel kell venni azon vállalatok jegyzékébe, amelyek mentességet kaptak a 102/2012/EU végrehajtási rendelet által a Kínai Népköztársaságból származó egyes acél drótkötelekre és -kábelekre kivetett, valamint a Koreai Köztársaságból feladott egyes drótkötelekre és -kábelekre kiterjesztett végleges dömpingellenes vám alól. A Seil Wire & Cable vállalatot ezért fel kell venni a 102/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében konkrétan megnevezett vállalatok jegyzékébe. A 400/2010/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a mentesség akkor alkalmazható, ha a tagállamok vámhatóságaihoz az említett rendelet mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlákat nyújtanak be. Ennek hiányában a dömpingellenes vámot továbbra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálatnak a fenti (8) preambulumbekezdésben foglalt megállapításait figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Seil Wire & Cable vállalatot fel kell venni azon vállalatok jegyzékébe, amelyek mentességet kaptak a 102/2012/EU végrehajtási rendelet által a Kínai Népköztársaságból származó egyes acél drótkötelekre és -kábelekre kivetett, valamint a Koreai Köztársaságból feladott egyes drótkötelekre és -kábelekre kiterjesztett végleges dömpingellenes vám alól. A Seil Wire & Cable vállalatot ezért fel kell venni a 102/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében konkrétan megnevezett vállalatok jegyzékébe. A 400/2010/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a mentesség akkor alkalmazható, ha a tagállamok vámhatóságaihoz az említett rendelet mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlákat nyújtanak be. Ennek hiányában a dömpingellenes vámot továbbra is alkalmazni kell.

| (10) | A kérelmező és az uniós gazdasági ágazat tájékoztatást kapott a vizsgálat eredményeiről, és lehetősége nyílt arra, hogy megtegye észrevételeit. Észrevételeiket indokolt esetben figyelembe vették, |
| --- | --- |

(10)

A kérelmező és az uniós gazdasági ágazat tájékoztatást kapott a vizsgálat eredményeiről, és lehetősége nyílt arra, hogy megtegye észrevételeit. Észrevételeiket indokolt esetben figyelembe vették,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 102/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (4) bekezdésében szereplő táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| „Ország | Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Koreai Köztársaság | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| | Chung Woo Rope Co. Ltd., 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co. Ltd., 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A 969 |
| | Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co. Ltd., 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg., 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang YONG Cable Mfg.Co. Ltd., 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969” |

„Ország

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Koreai Köztársaság

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co. Ltd., 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co. Ltd., 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A 969

Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co. Ltd., 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg., 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang YONG Cable Mfg.Co. Ltd., 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969”

2. cikk

A vámhatóságok kötelesek megszüntetni a behozatalnak a 969/2011/EK rendelet 3. cikkének megfelelően történő nyilvántartásba vételét. Az ily módon nyilvántartásba vett behozatalra nem szedhető be dömpingellenes vám.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2012. június 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 299., 2005.11.16., 1. o.

2

(3)  HL L 117., 2010.5.11., 1. o.

3

(4)  Lásd a 400/2010/EU végrehajtási rendelet (80) preambulumbekezdését.

4

(5)  HL L 36., 2012.2.9., 1. o.

5

(6)  HL L 254., 2011.9.30., 7. o.

6

---

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/6

---

A TANÁCS 559/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 26.)

a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 19. és 24. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések

| (1) | A 2603/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára. Az alaprendelet 20. cikke szerinti gyorsított felülvizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit az 1645/2005/EK tanácsi rendelet (3) tartalmazza. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 193/2007/EK rendeletével (4) további öt éves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges kiegyenlítő vámot. A kiegyenlítő intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (5) egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a továbbiakban: legutóbbi felülvizsgálat). Ezek a kiegyenlítő intézkedések egy mértékvámot jelentenek. A vámtétel tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között van azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvámtétel tonnánként 69,4 EUR. |
| --- | --- |

(1)

A 2603/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára. Az alaprendelet 20. cikke szerinti gyorsított felülvizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit az 1645/2005/EK tanácsi rendelet (3) tartalmazza. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 193/2007/EK rendeletével (4) további öt éves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges kiegyenlítő vámot. A kiegyenlítő intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (5) egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a továbbiakban: legutóbbi felülvizsgálat). Ezek a kiegyenlítő intézkedések egy mértékvámot jelentenek. A vámtétel tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között van azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvámtétel tonnánként 69,4 EUR.

| (2) | Egy indiai vállalat, a South Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/07 értesítésében (6) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó szubvencióellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

Egy indiai vállalat, a South Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/07 értesítésében (6) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó szubvencióellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re kell alkalmazni.

1.2.   Meglévő dömpingellenes intézkedések

| (3) | A 2604/2000/EK rendelettel (7) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET behozatalára. Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (8) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) 11. cikke (4) bekezdése értelmében ezt követően felülvizsgálatot folytattak a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozóan, amely végleges megállapításait és következtetéseit az 1646/2005/EK tanácsi rendelet (9) tartalmazza. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 192/2007/EK rendeletével (10) további öt éves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges dömpingellenes vámot. A dömpingellenes intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította. A dömpingellenes intézkedésekre a kár megszüntetéséhez szükséges szinten került sor, dömpingellenes mértékvám formájában. A vámtétel tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között van azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvámtétel tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: jelenlegi dömpingellenes intézkedések). |
| --- | --- |

(3)

A 2604/2000/EK rendelettel (7) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET behozatalára. Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (8) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) 11. cikke (4) bekezdése értelmében ezt követően felülvizsgálatot folytattak a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozóan, amely végleges megállapításait és következtetéseit az 1646/2005/EK tanácsi rendelet (9) tartalmazza. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 192/2007/EK rendeletével (10) további öt éves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges dömpingellenes vámot. A dömpingellenes intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította. A dömpingellenes intézkedésekre a kár megszüntetéséhez szükséges szinten került sor, dömpingellenes mértékvám formájában. A vámtétel tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között van azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvámtétel tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: jelenlegi dömpingellenes intézkedések).

| (4) | Egy indiai vállalat, a South Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/06 értesítésében (11) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó dömpingellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Egy indiai vállalat, a South Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/06 értesítésében (11) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó dömpingellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re kell alkalmazni.

| (5) | A Bizottság a 2005/697/EK határozattal (12) elfogadta a South Asian Petrochem Ltd-nek a minimum importár meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási felajánlását (a továbbiakban: kötelezettségvállalás). Egy névváltoztatást követően a Bizottság 2010/C 335/05 értesítésében (13) megállapította, hogy a South Asian Petrochem Ltd által felajánlott kötelezettségvállalás a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re vonatkozik. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a 2005/697/EK határozattal (12) elfogadta a South Asian Petrochem Ltd-nek a minimum importár meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási felajánlását (a továbbiakban: kötelezettségvállalás). Egy névváltoztatást követően a Bizottság 2010/C 335/05 értesítésében (13) megállapította, hogy a South Asian Petrochem Ltd által felajánlott kötelezettségvállalás a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re vonatkozik.

1.3.   A részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (6) | A PET egyik indiai exportáló gyártója, a Dhunseri Petrochem & Tea Limited (a továbbiakban: kérelmező) részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be az alaprendelet 19. cikke alapján. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő támogatás kivizsgálására korlátozták. A kérelmező egyidejűleg a jelenlegi dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre dömpingellenes és kiegyenlítő maradványvámok alkalmazandók, és a kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint történik. |
| --- | --- |

(6)

A PET egyik indiai exportáló gyártója, a Dhunseri Petrochem & Tea Limited (a továbbiakban: kérelmező) részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be az alaprendelet 19. cikke alapján. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő támogatás kivizsgálására korlátozták. A kérelmező egyidejűleg a jelenlegi dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre dömpingellenes és kiegyenlítő maradványvámok alkalmazandók, és a kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint történik.

| (7) | A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához az intézkedés jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott különösen arra vonatkozóan, hogy támogatásának összege jóval az esetében jelenleg alkalmazandó vám mértéke alá csökkent. A támogatás mértékének összességében való csökkenése elsősorban a termék exportorientáltegység-státusának („EOU”) megszűnésére vezethető vissza. A gyorsított felülvizsgálat során megállapított 13,9 %-os támogatás túlnyomó többsége (13,5 %) az EOU-rendszerből származott. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához az intézkedés jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott különösen arra vonatkozóan, hogy támogatásának összege jóval az esetében jelenleg alkalmazandó vám mértéke alá csökkent. A támogatás mértékének összességében való csökkenése elsősorban a termék exportorientáltegység-státusának („EOU”) megszűnésére vezethető vissza. A gyorsított felülvizsgálat során megállapított 13,9 %-os támogatás túlnyomó többsége (13,5 %) az EOU-rendszerből származott.

| (8) | A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, így a Bizottság 2011. április 2-án 2011/C 102/08 értesítése (14) útján bejelentette az alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: a jelenlegi felülvizsgálat) megindítását. Hatályát tekintve a felülvizsgálat a kérelmező támogatásának vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(8)

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, így a Bizottság 2011. április 2-án 2011/C 102/08 értesítése (14) útján bejelentette az alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: a jelenlegi felülvizsgálat) megindítását. Hatályát tekintve a felülvizsgálat a kérelmező támogatásának vizsgálatára korlátozódott.

1.4.   A vizsgálatban érintett felek

| (9) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(9)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (10) | Egy érdekelt fél kért meghallgatást, amelyet biztosítottak számára. |
| --- | --- |

(10)

Egy érdekelt fél kért meghallgatást, amelyet biztosítottak számára.

| (11) | A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek és India kormányának és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a válaszokat. |
| --- | --- |

(11)

A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek és India kormányának és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a válaszokat.

| (12) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező telephelyein az indiai Kalkuttában, valamint az indiai kormánynál Újdelhiben (a Külkereskedelmi Főigazgatóságon és a Kereskedelmi Minisztériumban) és Kalkuttában (a Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságon és Nyugat-Bengália kormányánál). |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező telephelyein az indiai Kalkuttában, valamint az indiai kormánynál Újdelhiben (a Külkereskedelmi Főigazgatóságon és a Kereskedelmi Minisztériumban) és Kalkuttában (a Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságon és Nyugat-Bengália kormányánál).

1.5.   A felülvizsgálati időszak

| (13) | A támogatásra vonatkozó vizsgálat a 2010. április 1-je és 2011. március 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(13)

A támogatásra vonatkozó vizsgálat a 2010. április 1-je és 2011. március 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

1.6.   Párhuzamos dömpingellenes vizsgálat

| (14) | A Bizottság 2011. április 2-án 2011/C 102/09 értesítésében (15) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján a jelenlegi dömpingellenes intézkedések tekintetében részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság 2011. április 2-án 2011/C 102/09 értesítésében (15) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján a jelenlegi dömpingellenes intézkedések tekintetében részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

| (15) | A párhuzamos dömpingellenes vizsgálat megállapította, hogy a változások nem bizonyulnak tartósnak. Következésképpen a felülvizsgálatot a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül megszüntették. |
| --- | --- |

(15)

A párhuzamos dömpingellenes vizsgálat megállapította, hogy a változások nem bizonyulnak tartósnak. Következésképpen a felülvizsgálatot a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül megszüntették.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (16) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező PET (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(16)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező PET (a továbbiakban: érintett termék).

2.2.   Hasonló termék

| (17) | A vizsgálat feltárta, hogy az Indiában gyártott és az Uniónak értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait és felhasználását tekintve azonos az Indiában a hazai piacon gyártott és értékesített termékkel. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket az alaprendelet 2. cikke c) pontja értelmében hasonló terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálat feltárta, hogy az Indiában gyártott és az Uniónak értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait és felhasználását tekintve azonos az Indiában a hazai piacon gyártott és értékesített termékkel. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket az alaprendelet 2. cikke c) pontja értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.

3.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

3.1.   Támogatás

| (18) | Az indiai kormány és a kérelmező által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor: | Nemzeti rendszerek:







  a) | vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS); |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Az indiai kormány és a kérelmező által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor:

Nemzeti rendszerek:

a)

vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);

| b) | exportorientált egységek (Export Oriented Units, EOU)/exportfeldolgozó övezetek (Export Processing Zones, EPZ)/különleges gazdasági övezetek (Special Economic Zones, SEZ); |
| --- | --- |

b)

exportorientált egységek (Export Oriented Units, EOU)/exportfeldolgozó övezetek (Export Processing Zones, EPZ)/különleges gazdasági övezetek (Special Economic Zones, SEZ);

| c) | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS); |
| --- | --- |

c)

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);

| d) | piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; FMS); |
| --- | --- |

d)

piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; FMS);

| e) | exporthitelrendszer (ECS); |
| --- | --- |

e)

exporthitelrendszer (ECS);

| f) | jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES). |
| --- | --- |

f)

jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES).

| | Regionális rendszerek:







  g) | nyugat-bengáli ösztönzési rendszer (West Bengal Incentive Scheme; WBIS). |
| --- | --- | --- |

Regionális rendszerek:

g)

nyugat-bengáli ösztönzési rendszer (West Bengal Incentive Scheme; WBIS).

| (19) | A (18) preambulumbekezdésben meghatározott a)–d) pont alatti rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992. évi 22. sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika, a továbbiakban: FTP) című dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszakra két FTP-dokumentum vonatkozik: az FTP 04–09 és az FTP 09–14. Az utóbbi 2009 augusztusában lépett hatályba. Az indiai kormány ezenfelül az FTP 04–09 és az FTP 09–14 dokumentumra irányadó eljárásokat lefekteti a „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 04–09, illetve HOP I 09–14). Az eljárási kézikönyvet szintén rendszeresen frissítik. |
| --- | --- |

(19)

A (18) preambulumbekezdésben meghatározott a)–d) pont alatti rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992. évi 22. sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika, a továbbiakban: FTP) című dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszakra két FTP-dokumentum vonatkozik: az FTP 04–09 és az FTP 09–14. Az utóbbi 2009 augusztusában lépett hatályba. Az indiai kormány ezenfelül az FTP 04–09 és az FTP 09–14 dokumentumra irányadó eljárásokat lefekteti a „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 04–09, illetve HOP I 09–14). Az eljárási kézikönyvet szintén rendszeresen frissítik.

| (20) | Az e) pont szerinti rendszer a banki tevékenységek szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amely lehetővé teszi az Indiai Központi Bank (a továbbiakban: IKB) számára, hogy az exporthitelek területén utasításokat adjon a kereskedelmi bankoknak. |
| --- | --- |

(20)

Az e) pont szerinti rendszer a banki tevékenységek szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amely lehetővé teszi az Indiai Központi Bank (a továbbiakban: IKB) számára, hogy az exporthitelek területén utasításokat adjon a kereskedelmi bankoknak.

| (21) | Az f) pont alatti rendszer alapja a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amelyet a pénzügyi törvény évente módosít. |
| --- | --- |

(21)

Az f) pont alatti rendszer alapja a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amelyet a pénzügyi törvény évente módosít.

| (22) | A g) pont szerinti rendszert Nyugat-Bengália kormánya kezeli, és a nyugat-bengáli kormány Kereskedelmi és Ipari Igazgatósága hozta létre 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésével, amelynek helyébe legutóbb a 2004. március 24-i 134-CI/O/Incentive/17/03/I sz. értesítés lépett. |
| --- | --- |

(22)

A g) pont szerinti rendszert Nyugat-Bengália kormánya kezeli, és a nyugat-bengáli kormány Kereskedelmi és Ipari Igazgatósága hozta létre 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésével, amelynek helyébe legutóbb a 2004. március 24-i 134-CI/O/Incentive/17/03/I sz. értesítés lépett.

3.2.   Vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPBS)

a)   Jogalap

| (23) | A DEPBS részletes leírását az FTP 04–09 és az FTP 09–14 4.3. bekezdése, valamint a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 4. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(23)

A DEPBS részletes leírását az FTP 04–09 és az FTP 09–14 4.3. bekezdése, valamint a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 4. fejezete tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (24) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(24)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

c)   A DEPBS gyakorlati végrehajtása

| (25) | A jogosult exportőr kérelmezhet DEPBS-hiteleket, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak ilyen DEPBS-szinteket. Ezeket a szinteket attól függetlenül határozzák meg, hogy a behozatali vámokat megfizették-e vagy sem. A DEPB-szint az érintett termék esetében a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka során a FOB-paritáson számított érték 8 %-a volt, 58 INR/kg értékhatárral. Ebből következik, hogy a maximális kedvezmény 4,64 INR/kg. |
| --- | --- |

(25)

A jogosult exportőr kérelmezhet DEPBS-hiteleket, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak ilyen DEPBS-szinteket. Ezeket a szinteket attól függetlenül határozzák meg, hogy a behozatali vámokat megfizették-e vagy sem. A DEPB-szint az érintett termék esetében a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka során a FOB-paritáson számított érték 8 %-a volt, 58 INR/kg értékhatárral. Ebből következik, hogy a maximális kedvezmény 4,64 INR/kg.

| (26) | Ahhoz, hogy jogosult legyen a rendszerben nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció időpontjában az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áru exportálásának érdekében az indiai vámhatóságok – a feladási eljárás során – kiállítanak egy exportfuvarszámlát. Ez a dokumentum többek között feltünteti az adott exporttranzakcióra nyújtandó DEPBS-hitel összegét. Az exportfuvarszámla kiállításakor az exportőr már tudja, milyen gazdasági előnnyel számolhat. Amint a vámhatóságok kiállították az exportfuvarszámlát, az indiai kormánynak megszűnik azon joga, hogy mérlegelje, nyújtható-e DEPBS-hitel. A kedvezmény kiszámításához releváns DEPBS-szint az lesz, amelyet az exportnyilatkozat megtételének időpontjában alkalmaztak. Ezért nincs lehetőség a kedvezmény mértékének visszamenőleges módosítására. |
| --- | --- |

(26)

Ahhoz, hogy jogosult legyen a rendszerben nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció időpontjában az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áru exportálásának érdekében az indiai vámhatóságok – a feladási eljárás során – kiállítanak egy exportfuvarszámlát. Ez a dokumentum többek között feltünteti az adott exporttranzakcióra nyújtandó DEPBS-hitel összegét. Az exportfuvarszámla kiállításakor az exportőr már tudja, milyen gazdasági előnnyel számolhat. Amint a vámhatóságok kiállították az exportfuvarszámlát, az indiai kormánynak megszűnik azon joga, hogy mérlegelje, nyújtható-e DEPBS-hitel. A kedvezmény kiszámításához releváns DEPBS-szint az lesz, amelyet az exportnyilatkozat megtételének időpontjában alkalmaztak. Ezért nincs lehetőség a kedvezmény mértékének visszamenőleges módosítására.

| (27) | Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolhatók. Ezek a hitelek a továbbiakban felhasználhatók – a beruházási javak kivételével – a korlátozás nélkül importálható áruk későbbi behozatalakor fizetendő vám kifizetésére. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek. |
| --- | --- |

(27)

Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolhatók. Ezek a hitelek a továbbiakban felhasználhatók – a beruházási javak kivételével – a korlátozás nélkül importálható áruk későbbi behozatalakor fizetendő vám kifizetésére. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek.

| (28) | A DEPBS-hitelek iránti kérelmeket elektronikusan kell benyújtani, és azok korlátlan számú exporttranzakcióra vonatkozhatnak. A DEPBS-hitelek kérelmezésére de facto nincsenek meghatározva szigorú határidők. A DEPBS kezelésére használt elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 4.47. bekezdésében említett benyújtási határidőn túli exporttranzakciókat. Sőt, amint azt a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 9.3. bekezdése világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek csekély (azaz a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés kivetése mellett bármikor elbírálhatók. |
| --- | --- |

(28)

A DEPBS-hitelek iránti kérelmeket elektronikusan kell benyújtani, és azok korlátlan számú exporttranzakcióra vonatkozhatnak. A DEPBS-hitelek kérelmezésére de facto nincsenek meghatározva szigorú határidők. A DEPBS kezelésére használt elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 4.47. bekezdésében említett benyújtási határidőn túli exporttranzakciókat. Sőt, amint azt a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 9.3. bekezdése világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek csekély (azaz a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés kivetése mellett bármikor elbírálhatók.

| (29) | Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(29)

Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.

d)   A DEPBS-re vonatkozó következtetések

| (30) | Az DEPBS az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának ii. alpontja és a 3. cikk 2. pontja értelmében támogatást nyújt. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végeredményben behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a DEPBS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel növeli likviditását. |
| --- | --- |

(30)

Az DEPBS az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának ii. alpontja és a 3. cikk 2. pontja értelmében támogatást nyújt. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végeredményben behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a DEPBS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel növeli likviditását.

| (31) | Ezen túlmenően a DEPBS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(31)

Ezen túlmenően a DEPBS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.

| (32) | Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának ii. alpontja értelmében – a kérelmező állításával ellentétben – nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, a hitel összege pedig nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva van kiszámítva. Ezenkívül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy az exporttermék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat. |
| --- | --- |

(32)

Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának ii. alpontja értelmében – a kérelmező állításával ellentétben – nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, a hitel összege pedig nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva van kiszámítva. Ezenkívül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy az exporttermék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.

e)   A DEPBS megszüntetése

| (33) | A 2011. június 17-i 54 (RE-2010)/2009–2014 sz. nyilvános értesítéssel a DEPBS-t utolsó alkalommal hosszabbították meg három hónappal, 2011. szeptember 30-ig. Mivel ezt követően nem jelentettek be további meghosszabbítást, a DEPBS-t ténylegesen visszavonták 2011. szeptember 30-tól kezdődően. Ennek következtében a rendszer 2011. szeptember 30. után semmiféle előnyt nem juttat a kérelmezőnek. Ezért ellenőrizni kell, hogy szükséges-e erre a rendszerre az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése szerinti intézkedéseket alkalmazni. |
| --- | --- |

(33)

A 2011. június 17-i 54 (RE-2010)/2009–2014 sz. nyilvános értesítéssel a DEPBS-t utolsó alkalommal hosszabbították meg három hónappal, 2011. szeptember 30-ig. Mivel ezt követően nem jelentettek be további meghosszabbítást, a DEPBS-t ténylegesen visszavonták 2011. szeptember 30-tól kezdődően. Ennek következtében a rendszer 2011. szeptember 30. után semmiféle előnyt nem juttat a kérelmezőnek. Ezért ellenőrizni kell, hogy szükséges-e erre a rendszerre az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése szerinti intézkedéseket alkalmazni.

| (34) | Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a kérelmező már részesült a párhuzamos vámvisszatérítési rendszer által nyújtott hasonló előnyökben. A PET vámvisszatérítési mértéke a FOB-paritáson számított érték 5,5 %-a, de legfeljebb 5,50 INR/kg. Mivel azonban a vámvisszatérítési rendszert nem alkalmazták a felülvizsgálati időszak alatt, lehetetlen a támogatás összegének kiszámítása ennél a rendszernél. |
| --- | --- |

(34)

Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a kérelmező már részesült a párhuzamos vámvisszatérítési rendszer által nyújtott hasonló előnyökben. A PET vámvisszatérítési mértéke a FOB-paritáson számított érték 5,5 %-a, de legfeljebb 5,50 INR/kg. Mivel azonban a vámvisszatérítési rendszert nem alkalmazták a felülvizsgálati időszak alatt, lehetetlen a támogatás összegének kiszámítása ennél a rendszernél.

| (35) | A kérelmező állítása szerint a vámvisszatérítési rendszer megfelel az alaprendelet II. mellékletében foglalt, „a termelési folyamathoz hozzáadott felhasználandó anyagokkal kapcsolatos iránymutatásoknak” különösen az említett melléklet I. bekezdésének. Azonban megállapítást nyert, hogy – a DEPBS-hez hasonlóan – a vámvisszatérítés mértékét attól függetlenül határozzák meg, hogy a behozatali vámokat ténylegesen befizették-e vagy sem. |
| --- | --- |

(35)

A kérelmező állítása szerint a vámvisszatérítési rendszer megfelel az alaprendelet II. mellékletében foglalt, „a termelési folyamathoz hozzáadott felhasználandó anyagokkal kapcsolatos iránymutatásoknak” különösen az említett melléklet I. bekezdésének. Azonban megállapítást nyert, hogy – a DEPBS-hez hasonlóan – a vámvisszatérítés mértékét attól függetlenül határozzák meg, hogy a behozatali vámokat ténylegesen befizették-e vagy sem.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (36) | Az alaprendelet 3. cikke 2. pontja és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek nyújtott és a felülvizsgálati időszak alatt megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően történt. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor exporttranzakciókra. Jelenleg az indiai kormány kötelezően lemond a vámról, ami az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 3. cikke 2. pontja és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek nyújtott és a felülvizsgálati időszak alatt megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően történt. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor exporttranzakciókra. Jelenleg az indiai kormány kötelezően lemond a vámról, ami az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül.

| (37) | A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott hitelek összegét. |
| --- | --- |

(37)

A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott hitelek összegét.

| (38) | Indokolt kérésre az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése második albekezdése a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor a hitelekből levonták a támogatás megkapása érdekében szükségszerűen felmerült költségeket. |
| --- | --- |

(38)

Indokolt kérésre az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése második albekezdése a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor a hitelekből levonták a támogatás megkapása érdekében szükségszerűen felmerült költségeket.

| (39) | Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdése szerint ezeket a támogatási összegeket a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdése szerint ezeket a támogatási összegeket a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (40) | A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban a kérelmező esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 6,7 %. |
| --- | --- |

(40)

A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban a kérelmező esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 6,7 %.

3.3.   Exportorientált egységek (Export Oriented Units, EOU)/exportfeldolgozó övezetek (Export Processing Zones, EPZ)/különleges gazdasági övezetek (Special Economic Zones, SEZ)

| (41) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártó a felülvizsgálati időszakban az EOU/EPZ/SEZ rendszerből nem jutott előnyhöz. Ezeket a rendszereket ezért e vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni. |
| --- | --- |

(41)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártó a felülvizsgálati időszakban az EOU/EPZ/SEZ rendszerből nem jutott előnyhöz. Ezeket a rendszereket ezért e vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni.

3.4.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

a)   Jogalap

| (42) | Az EPCGS részletes leírása az FTP 04–09 és az FTP 09–14 5. fejezetében, valamint a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 5. fejezetében található. |
| --- | --- |

(42)

Az EPCGS részletes leírása az FTP 04–09 és az FTP 09–14 5. fejezetében, valamint a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 5. fejezetében található.

b)   Jogosultság

| (43) | Erre a rendszerre a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kötött” gyártó-exportőrök és kereskedő-exportőrök jogosultak. |
| --- | --- |

(43)

Erre a rendszerre a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kötött” gyártó-exportőrök és kereskedő-exportőrök jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (44) | Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb 10 éves használt) beruházási javakat. Ebből a célból az indiai kormány – kérelemre és térítés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 5 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű exportáru előállítására kell felhasználni. Az FTP 09-14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb. |
| --- | --- |

(44)

Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb 10 éves használt) beruházási javakat. Ebből a célból az indiai kormány – kérelemre és térítés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 5 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű exportáru előállítására kell felhasználni. Az FTP 09-14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb.

| (45) | Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója igénybe veheti a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Választható lehetőségként a belföldi gyártó az EPCGS-engedély jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan kérheti „exportnak tekintett művelethez” kapcsolódó kedvezmény igénybevételét is. |
| --- | --- |

(45)

Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója igénybe veheti a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Választható lehetőségként a belföldi gyártó az EPCGS-engedély jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan kérheti „exportnak tekintett művelethez” kapcsolódó kedvezmény igénybevételét is.

| (46) | Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(46)

Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.

d)   Az EPCGS-sel kapcsolatos következtetések

| (47) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke 1. pontjának a) alpontja ii. alpontja és 3. cikke 2. pontja értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám növeli a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(47)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke 1. pontjának a) alpontja ii. alpontja és 3. cikke 2. pontja értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám növeli a vállalat likviditását.

| (48) | Továbbá az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. A kérelmező állítása szerint a beruházási javak beszerzése tekintetében nem kellene exportteljesítménytől függőnek tekinteni azokat az EPCGS-támogatásokat, amelyeknél az exportkötelezettség már a felülvizsgálati időszak előtt teljesült. Ezért ezeket nem lenne szabad egyedi támogatásnak tekinteni és kiegyenlíteni. Ezt az állítást azonban vissza kellett utasítani. Ki kell emelni, hogy maga a támogatás exportteljesítmény-függő volt, vagyis nem adták volna meg, ha a vállalat nem vállalt volna bizonyos exportkötelezettséget. |
| --- | --- |

(48)

Továbbá az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. A kérelmező állítása szerint a beruházási javak beszerzése tekintetében nem kellene exportteljesítménytől függőnek tekinteni azokat az EPCGS-támogatásokat, amelyeknél az exportkötelezettség már a felülvizsgálati időszak előtt teljesült. Ezért ezeket nem lenne szabad egyedi támogatásnak tekinteni és kiegyenlíteni. Ezt az állítást azonban vissza kellett utasítani. Ki kell emelni, hogy maga a támogatás exportteljesítmény-függő volt, vagyis nem adták volna meg, ha a vállalat nem vállalt volna bizonyos exportkötelezettséget.

| (49) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya nem terjed ki a beruházási javakra, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel azokat az exportált termékek előállítása során nem használják el. |
| --- | --- |

(49)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya nem terjed ki a beruházási javakra, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel azokat az exportált termékek előállítása során nem használják el.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (50) | A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikke (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra (azaz 18,93 évre) elosztva. Az időközben felhalmozódott gazdasági előny teljes értékének kifejezése érdekében a Bizottság ehhez az összeghez kamatokat adott hozzá. E célra az Indiában a felülvizsgálati időszak során a helyi valutában kínált hitelekre érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek. |
| --- | --- |

(50)

A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikke (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra (azaz 18,93 évre) elosztva. Az időközben felhalmozódott gazdasági előny teljes értékének kifejezése érdekében a Bizottság ehhez az összeghez kamatokat adott hozzá. E célra az Indiában a felülvizsgálati időszak során a helyi valutában kínált hitelekre érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek.

| (51) | Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye. |
| --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye.

| (52) | A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 0,6 %. |
| --- | --- |

(52)

A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 0,6 %.

3.5.   Piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; FMS)

a)   Jogalap

| (53) | Az FMS részletes leírása az FTP 04–09 3.9.1–3.9.2.2. bekezdésében, az FTP 09–14 3.14.1–3.14.3. bekezdésében, a HOP I 04–09 3.20–3.20.3. bekezdésében és a HOP I 09–14 3.8–3.8.2. bekezdésében található. |
| --- | --- |

(53)

Az FMS részletes leírása az FTP 04–09 3.9.1–3.9.2.2. bekezdésében, az FTP 09–14 3.14.1–3.14.3. bekezdésében, a HOP I 04–09 3.20–3.20.3. bekezdésében és a HOP I 09–14 3.8–3.8.2. bekezdésében található.

b)   Jogosultság

| (54) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(54)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (55) | E rendszer keretében minden terméknek a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 37C. függelékében felsorolt országokba irányuló exportja az e rendszer keretében kivitt termékek FOB-paritáson számított értékének 2,5 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, az exportnak tekintett műveleteket, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek. |
| --- | --- |

(55)

E rendszer keretében minden terméknek a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 37C. függelékében felsorolt országokba irányuló exportja az e rendszer keretében kivitt termékek FOB-paritáson számított értékének 2,5 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, az exportnak tekintett műveleteket, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek.

| (56) | Az FMS keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére. |
| --- | --- |

(56)

Az FMS keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére.

| (57) | A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel megtörténte vagy az áruk elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a kérelmező a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását. |
| --- | --- |

(57)

A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel megtörténte vagy az áruk elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a kérelmező a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását.

| (58) | Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(58)

Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.

d)   Az FMS-sel kapcsolatos következtetések

| (59) | Az FMS az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának ii. alpontja és 3. cikke 2. pontja értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel az indiai kormánynak pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az india kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel növeli likviditását. |
| --- | --- |

(59)

Az FMS az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának ii. alpontja és 3. cikke 2. pontja értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel az indiai kormánynak pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az india kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel növeli likviditását.

| (60) | Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítmény függvénye, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdése a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(60)

Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítmény függvénye, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdése a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (61) | Az alaprendelet 3. cikke 1.pontja a) alpontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak a megengedhető vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(61)

Az alaprendelet 3. cikke 1.pontja a) alpontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak a megengedhető vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (62) | A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a kérelmező az eredményelszámolás elve alapján az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(62)

A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a kérelmező az eredményelszámolás elve alapján az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (63) | Ebben a rendszerben a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező tekintetében megállapított támogatási ráta alacsonyabb, mint 0,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Ebben a rendszerben a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező tekintetében megállapított támogatási ráta alacsonyabb, mint 0,1 %.

3.6.   Exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)

| (64) | Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is élvezte az exportfinanszírozására nyújtott kedvezményes kamatokból származó előnyöket 2011. június 30-ig. A rendszer részletes leírása az IKB Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10. című körrendeletében található, melynek címzettje valamennyi indiai kereskedelmi bank. |
| --- | --- |

(64)

Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is élvezte az exportfinanszírozására nyújtott kedvezményes kamatokból származó előnyöket 2011. június 30-ig. A rendszer részletes leírása az IKB Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10. című körrendeletében található, melynek címzettje valamennyi indiai kereskedelmi bank.

| (65) | 2011. július 1-jén az ECS feltételeit az IKB Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD NoDIR. (Exp).BC 04/04.02.002/2011-12. című körrendelete vizsgálta felül. A felülvizsgált feltételek semmiféle előnyt nem juttatnak a kérelmezőnek. Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése szerint ezt a rendszert ennélfogva nem kell kiegyenlíteni. |
| --- | --- |

(65)

2011. július 1-jén az ECS feltételeit az IKB Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD NoDIR. (Exp).BC 04/04.02.002/2011-12. című körrendelete vizsgálta felül. A felülvizsgált feltételek semmiféle előnyt nem juttatnak a kérelmezőnek. Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése szerint ezt a rendszert ennélfogva nem kell kiegyenlíteni.

3.7.   Jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES)

| (66) | A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban az ITES keretében nem jutott előnyhöz. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni. |
| --- | --- |

(66)

A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban az ITES keretében nem jutott előnyhöz. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.

3.8.   Az 1999-es nyugat-bengáli ösztönzési rendszer („1999-es WBIS”)

| (67) | Nyugat-Bengália állam számos ösztönzőt biztosít az ipari vállalatoknak, többek közt a késztermékek eladására kivetett forgalmi adók és központi forgalmi adók alóli mentesség formájában, az ezen államon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari fejlődésének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

(67)

Nyugat-Bengália állam számos ösztönzőt biztosít az ipari vállalatoknak, többek közt a késztermékek eladására kivetett forgalmi adók és központi forgalmi adók alóli mentesség formájában, az ezen államon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari fejlődésének elősegítése érdekében.

a)   Jogalap

| (68) | A Nyugat-Bengália kormánya által alkalmazott rendszer részletes leírása a Nyugat-Bengália kormánya Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságának 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésében található meg. |
| --- | --- |

(68)

A Nyugat-Bengália kormánya által alkalmazott rendszer részletes leírása a Nyugat-Bengália kormánya Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságának 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésében található meg.

b)   Jogosultság

| (69) | A hátrányos területeken új ipari létesítményt létrehozó vagy egy létező ipari létesítményt jelentősen bővítő vállalatok jogosultak kedvezményekre e rendszer keretében. Mindamellett létezik a nem jogosult vállalatok teljes listája (a vállalatok negatív listája), és ennek következtében bizonyos területeken a vállalatok nem részesülhetnek kedvezményekben e rendszerek keretében. |
| --- | --- |

(69)

A hátrányos területeken új ipari létesítményt létrehozó vagy egy létező ipari létesítményt jelentősen bővítő vállalatok jogosultak kedvezményekre e rendszer keretében. Mindamellett létezik a nem jogosult vállalatok teljes listája (a vállalatok negatív listája), és ennek következtében bizonyos területeken a vállalatok nem részesülhetnek kedvezményekben e rendszerek keretében.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (70) | A rendszer keretében a vállalatoknak beruházásokat kell végrehajtaniuk a hátrányos helyzetű területeken. E területek, amelyek bizonyos területi egységeket képviselnek Nyugat-Bengáliában, gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba vannak besorolva, ugyanakkor léteznek az ösztönző rendszerek alkalmazásából kizárt területek is. Az ösztönzők összegének megállapítását szolgáló fő kritérium a beruházás mérete, valamint az a terület, ahol a vállalat található vagy létrejön. |
| --- | --- |

(70)

A rendszer keretében a vállalatoknak beruházásokat kell végrehajtaniuk a hátrányos helyzetű területeken. E területek, amelyek bizonyos területi egységeket képviselnek Nyugat-Bengáliában, gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba vannak besorolva, ugyanakkor léteznek az ösztönző rendszerek alkalmazásából kizárt területek is. Az ösztönzők összegének megállapítását szolgáló fő kritérium a beruházás mérete, valamint az a terület, ahol a vállalat található vagy létrejön.

d)   Következtetés

| (71) | A rendszer az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának (ii) alpontja és 3. cikke 2. pontja értelmében támogatást nyújt. A rendszer a nyugat-bengáli kormány pénzügyi hozzájárulását képezi, mivel a folyósított ösztönzők – jelen esetben a késztermékek eladására kivetett forgalmi adók és központi forgalmi adók alóli mentesség – csökkentik az egyébként esedékes adóbevételt. Ezenkívül ezek az ösztönzők gazdasági előnyt biztosítanak az adott vállalat számára, mert javítják a pénzügyi helyzetét, mivel az egyébként esedékes adók nem kerülnek befizetésre. |
| --- | --- |

(71)

A rendszer az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának (ii) alpontja és 3. cikke 2. pontja értelmében támogatást nyújt. A rendszer a nyugat-bengáli kormány pénzügyi hozzájárulását képezi, mivel a folyósított ösztönzők – jelen esetben a késztermékek eladására kivetett forgalmi adók és központi forgalmi adók alóli mentesség – csökkentik az egyébként esedékes adóbevételt. Ezenkívül ezek az ösztönzők gazdasági előnyt biztosítanak az adott vállalat számára, mert javítják a pénzügyi helyzetét, mivel az egyébként esedékes adók nem kerülnek befizetésre.

| (72) | Továbbá a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében regionális szinten egyedi, mivel csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az adott állam jogszabályaiban meghatározott bizonyos megjelölt földrajzi területen hajtottak végre beruházást. A rendszer nem elérhető az e területen kívül működő vállalatok számára; ezenkívül a gazdasági előny mértéke az adott terület szerint eltérő. |
| --- | --- |

(72)

Továbbá a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében regionális szinten egyedi, mivel csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az adott állam jogszabályaiban meghatározott bizonyos megjelölt földrajzi területen hajtottak végre beruházást. A rendszer nem elérhető az e területen kívül működő vállalatok számára; ezenkívül a gazdasági előny mértéke az adott terület szerint eltérő.

| (73) | Az 1999-es WBIS ennek értelmében kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(73)

Az 1999-es WBIS ennek értelmében kiegyenlíthető.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (74) | A támogatás összegét a felülvizsgálati időszak alatt szokásos esetben esedékes, de az e rendszer keretében meg nem fizetett, a késztermékekre kivetett forgalmi adó és központi forgalmi adó nagysága alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) a felülvizsgálati időszak alatti összes eladásra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mert a támogatás nem exportkontingens és nem a legyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek szerint került folyósításra. A vállalat által szerzett támogatás mértéke 1,4 % volt. |
| --- | --- |

(74)

A támogatás összegét a felülvizsgálati időszak alatt szokásos esetben esedékes, de az e rendszer keretében meg nem fizetett, a késztermékekre kivetett forgalmi adó és központi forgalmi adó nagysága alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) a felülvizsgálati időszak alatti összes eladásra mint megfelelő nevezőre vetítették ki, mert a támogatás nem exportkontingens és nem a legyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek szerint került folyósításra. A vállalat által szerzett támogatás mértéke 1,4 % volt.

3.9.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (75) | A kérelmező esetében az alaprendelet rendelkezései szerint megállapított kiegyenlíthető támogatás teljes összege értékarányosan kifejezve 8,7 %. Ez a támogatási összeg meghaladja az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett de minimis küszöböt. |
| --- | --- |

(75)

A kérelmező esetében az alaprendelet rendelkezései szerint megállapított kiegyenlíthető támogatás teljes összege értékarányosan kifejezve 8,7 %. Ez a támogatási összeg meghaladja az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett de minimis küszöböt.

| (76) | A kérelmező tekintetében a jelenlegi eljárásban megállapított támogatási szintek a következők:










  Rendszerek | DEPBS | EPCGS | FMS | WBIS | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri Petrochem & Tea Ltd | 6,7 % | 0,6 % | < 0,1 % | 1,4 % | 8,7 % |

(76)

A kérelmező tekintetében a jelenlegi eljárásban megállapított támogatási szintek a következők:

Rendszerek

DEPBS

EPCGS

FMS

WBIS

Összesen

Dhunseri Petrochem & Tea Ltd

6,7 %

0,6 %

< 0,1 %

1,4 %

8,7 %

| (77) | Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 19. cikke értelmében a felülvizsgálati időszak alatt a támogatás folytatódott. |
| --- | --- |

(77)

Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 19. cikke értelmében a felülvizsgálati időszak alatt a támogatás folytatódott.

3.10.   A megváltozott körülmények tartós jellege a támogatások tekintetében

| (78) | Az alaprendelet 19. cikke (4) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(78)

Az alaprendelet 19. cikke (4) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

| (79) | Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is élvezte az indiai kormány által nyújtott kiegyenlíthető támogatás kedvezményeit. Emellett a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított támogatási kulcs nem éri el az eredeti vizsgálat során meghatározott mértéket. Megállapítást nyert továbbá, hogy a kérelmező állítása szerinti, a (7) preambulumbekezdésben található változtatásokat valóban végrehajtották. A kérelmező valóban nem élvezte az EOU-rendszerből származó előnyöket a felülvizsgálati időszak alatt, a (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(79)

Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is élvezte az indiai kormány által nyújtott kiegyenlíthető támogatás kedvezményeit. Emellett a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított támogatási kulcs nem éri el az eredeti vizsgálat során meghatározott mértéket. Megállapítást nyert továbbá, hogy a kérelmező állítása szerinti, a (7) preambulumbekezdésben található változtatásokat valóban végrehajtották. A kérelmező valóban nem élvezte az EOU-rendszerből származó előnyöket a felülvizsgálati időszak alatt, a (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint.

| (80) | Az is megállapítást nyert azonban, hogy a kérelmező által a felülvizsgálati időszak alatt használt legfontosabb rendszert (azaz a DEBPS-t) 2011. szeptember 30-án megszüntették, és a kérelmező jelenleg olyan rendszert használ, amelyet nem alkalmaztak a felülvizsgálati időszak alatt (vám-visszatérítési rendszer). Ezért egyértelmű, hogy a felülvizsgálati időszak alatt fennálló helyzet nem tartós jellegű, mivel már időközben jelentős változáson esett át. |
| --- | --- |

(80)

Az is megállapítást nyert azonban, hogy a kérelmező által a felülvizsgálati időszak alatt használt legfontosabb rendszert (azaz a DEBPS-t) 2011. szeptember 30-án megszüntették, és a kérelmező jelenleg olyan rendszert használ, amelyet nem alkalmaztak a felülvizsgálati időszak alatt (vám-visszatérítési rendszer). Ezért egyértelmű, hogy a felülvizsgálati időszak alatt fennálló helyzet nem tartós jellegű, mivel már időközben jelentős változáson esett át.

| (81) | Ebből következik, hogy a részleges időközi felülvizsgálatot a jelenleg hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni. A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és a többi érdekelt felet azokról a tényekről és szempontokról, amelyek alapján az a javaslat született, hogy a vizsgálatot megszüntetik, |
| --- | --- |

(81)

Ebből következik, hogy a részleges időközi felülvizsgálatot a jelenleg hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni. A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és a többi érdekelt felet azokról a tényekről és szempontokról, amelyek alapján az a javaslat született, hogy a vizsgálatot megszüntetik,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül megszűnik.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2012. június 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  HL L 301., 2000.11.30., 1. o.

2

(3)  HL L 266., 2005.10.11., 1. o.

3

(4)  HL L 59., 2007.2.27., 34. o.

4

(5)  HL L 340., 2008.12.19., 1. o.

5

(6)  HL C 335., 2010.12.11., 7. o.

6

(7)  HL L 301., 2000.11.30., 21. o.

7

(8)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

8

(9)  HL L 266., 2005.10.11., 10. o.

9

(10)  HL L 59., 2007.2.27., 1. o.

10

(11)  HL C 335., 2010.12.11., 6. o.

11

(12)  HL L 266., 2005.10.11., 62. o.

12

(13)  HL C 335., 2010.12.11., 5. o.

13

(14)  HL C 102., 2011.4.2., 15. o.

14

(15)  HL C 102., 2011.4.2., 18. o.

15

---

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/14

---

A TANÁCS 560/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 26.)

az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A 2604/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalára. Ezt követően az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján a South Asian Petrochem Ltd tekintetében felülvizsgálat indult, amelynek végleges megállapításai és következtetései az 1646/2005/EK tanácsi rendeletben (3) találhatók. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 192/2007/EK rendeletével (4) további ötéves időtartamra vetett ki végleges dömpingellenes vámot. A dömpingellenes intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (5) egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a továbbiakban: a legutóbbi felülvizsgálat). Az intézkedésekre dömpingellenes mértékvám formájában került sor. A rögzített vámtétel tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: a jelenlegi vámok). |
| --- | --- |

(1)

A 2604/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalára. Ezt követően az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján a South Asian Petrochem Ltd tekintetében felülvizsgálat indult, amelynek végleges megállapításai és következtetései az 1646/2005/EK tanácsi rendeletben (3) találhatók. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 192/2007/EK rendeletével (4) további ötéves időtartamra vetett ki végleges dömpingellenes vámot. A dömpingellenes intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (5) egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a továbbiakban: a legutóbbi felülvizsgálat). Az intézkedésekre dömpingellenes mértékvám formájában került sor. A rögzített vámtétel tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: a jelenlegi vámok).

| (2) | Egy indiai vállalat, a South Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/06 értesítésében (6) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó dömpingellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limitedre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

Egy indiai vállalat, a South Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/06 értesítésében (6) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó dömpingellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limitedre kell alkalmazni.

| (3) | A 2603/2000/EK rendelettel (7) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET behozatalára. Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (8) (a továbbiakban: a szubvencióellenes alaprendelet) 20. cikke értelmében végrehajtott gyorsított felülvizsgálatot követően a végleges intézkedéseket az 1645/2005/EK tanácsi rendeletben (9) foglaltak szerint módosították. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 193/2007/EK rendeletével (10) további ötéves időtartamra vetett ki végleges kiegyenlítő vámot. A legutóbbi felülvizsgálatot követően az 1286/2008/EK rendelet módosította a kiegyenlítő intézkedéseket. Ezek a kiegyenlítő intézkedések egy mértékvámot jelentenek. A rögzített vámtétel tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 69,4 EUR (a továbbiakban: a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések). |
| --- | --- |

(3)

A 2603/2000/EK rendelettel (7) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET behozatalára. Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (8) (a továbbiakban: a szubvencióellenes alaprendelet) 20. cikke értelmében végrehajtott gyorsított felülvizsgálatot követően a végleges intézkedéseket az 1645/2005/EK tanácsi rendeletben (9) foglaltak szerint módosították. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 193/2007/EK rendeletével (10) további ötéves időtartamra vetett ki végleges kiegyenlítő vámot. A legutóbbi felülvizsgálatot követően az 1286/2008/EK rendelet módosította a kiegyenlítő intézkedéseket. Ezek a kiegyenlítő intézkedések egy mértékvámot jelentenek. A rögzített vámtétel tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 69,4 EUR (a továbbiakban: a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések).

| (4) | Egy indiai vállalat, a South Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/07 értesítésében (11) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó szubvencióellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limitedre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Egy indiai vállalat, a South Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/07 értesítésében (11) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó szubvencióellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limitedre kell alkalmazni.

| (5) | A Bizottság a 2005/697/EK határozattal (12) elfogadta a South Asian Petrochem Ltd minimum importárának meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatait (a továbbiakban: a kötelezettségvállalás). Egy névváltoztatást követően a Bizottság 2010/C 335/05 értesítésében (13) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd kötelezettségvállalási ajánlata a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limitedhez tartozik. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a 2005/697/EK határozattal (12) elfogadta a South Asian Petrochem Ltd minimum importárának meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatait (a továbbiakban: a kötelezettségvállalás). Egy névváltoztatást követően a Bizottság 2010/C 335/05 értesítésében (13) arra a következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd kötelezettségvállalási ajánlata a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limitedhez tartozik.

1.2.   Felülvizsgálati kérelem

| (6) | Az egyik indiai exportáló gyártó, a Dhunseri Petrochem & Tea Ltd (a továbbiakban: a kérelmező) részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján. A kérelem a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozódott. A kérelmező egyidejűleg a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre dömpingellenes és kiegyenlítő vámok alkalmazandók, és a kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint történik. |
| --- | --- |

(6)

Az egyik indiai exportáló gyártó, a Dhunseri Petrochem & Tea Ltd (a továbbiakban: a kérelmező) részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján. A kérelem a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozódott. A kérelmező egyidejűleg a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre dömpingellenes és kiegyenlítő vámok alkalmazandók, és a kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint történik.

| (7) | A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a vám jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmező mindenekelőtt azt állította, hogy jelentős változások történtek a vállalat termelési költségeiben, és e változások lényegesen alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezettek a jelenlegi vámok elrendelése óta. A kérelmező a belföldi árait és az Unióba irányuló export során alkalmazott árait összehasonlította, amely alapján a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnt, mint a jelenlegi vámok szintje. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a vám jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmező mindenekelőtt azt állította, hogy jelentős változások történtek a vállalat termelési költségeiben, és e változások lényegesen alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezettek a jelenlegi vámok elrendelése óta. A kérelmező a belföldi árait és az Unióba irányuló export során alkalmazott árait összehasonlította, amely alapján a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnt, mint a jelenlegi vámok szintje.

1.3.   A részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (8) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2011. április 2-án a 2011/C 102/09 értesítéssel (14) (a továbbiakban: a kezdeményezésről szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a kérelmezőt érintő dömping vizsgálatára korlátozódik. |
| --- | --- |

(8)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2011. április 2-án a 2011/C 102/09 értesítéssel (14) (a továbbiakban: a kezdeményezésről szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a kérelmezőt érintő dömping vizsgálatára korlátozódik.

1.4.   A kiegyenlítő intézkedések párhuzamos részleges időközi felülvizsgálata

| (9) | A Bizottság 2011. április 2-án a 2011/C 102/08 (15) értesítéssel bejelentette, hogy a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikke alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a kérelmezőt érintő támogatás vizsgálatára korlátozódik. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2011. április 2-án a 2011/C 102/08 (15) értesítéssel bejelentette, hogy a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikke alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a kérelmezőt érintő támogatás vizsgálatára korlátozódik.

| (10) | A kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálata során megállapítást nyert, hogy a változások nem bizonyulnak tartósnak. Következésképp, a felülvizsgálatot a jelenleg hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül megszüntették. |
| --- | --- |

(10)

A kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálata során megállapítást nyert, hogy a változások nem bizonyulnak tartósnak. Következésképp, a felülvizsgálatot a jelenleg hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül megszüntették.

1.5.   Az érintett felek

| (11) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított, hogy írásban ismertessék észrevételeiket, illetve hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben rögzített határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(11)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított, hogy írásban ismertessék észrevételeiket, illetve hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben rögzített határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (12) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott arról, hogy lehetősége van meghallgatást kérni. Egy érdekelt fél kért meghallgatást, amelyet biztosítottak számára. |
| --- | --- |

(12)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott arról, hogy lehetősége van meghallgatást kérni. Egy érdekelt fél kért meghallgatást, amelyet biztosítottak számára.

| (13) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megállapított határidőn belül meg is kapta a választ. |
| --- | --- |

(13)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megállapított határidőn belül meg is kapta a választ.

| (14) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén az indiai Kalkuttában és az indiai Haldiában. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén az indiai Kalkuttában és az indiai Haldiában.

2.   A KÉRELEM VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (15) | A Bizottságnak címzett, 2012. április 18-i levelében a kérelmező hivatalosan visszavonta az Indiából származó PET behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata iránti kérelmét. A visszavonást főként a kérelmező termelőkapacitásának további növekedése támasztja alá, amely azt mutatja, hogy a termelési költségek várható további csökkenése végett a dömpinggel kapcsolatos változások nem tartós jellegűek. A kérelmező azt állította, hogy a változások folyamatos volta kérdőjelezi meg a vizsgálat során megállapított változások tartós jellegét. Megállapítást nyert, hogy bár a vizsgálat során megállapított változások némelyike tartósnak bizonyult, a vállalat valójában állandó változáson megy keresztül. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottságnak címzett, 2012. április 18-i levelében a kérelmező hivatalosan visszavonta az Indiából származó PET behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata iránti kérelmét. A visszavonást főként a kérelmező termelőkapacitásának további növekedése támasztja alá, amely azt mutatja, hogy a termelési költségek várható további csökkenése végett a dömpinggel kapcsolatos változások nem tartós jellegűek. A kérelmező azt állította, hogy a változások folyamatos volta kérdőjelezi meg a vizsgálat során megállapított változások tartós jellegét. Megállapítást nyert, hogy bár a vizsgálat során megállapított változások némelyike tartósnak bizonyult, a vállalat valójában állandó változáson megy keresztül.

| (16) | A visszavonás tekintetében mérlegelték, hogy indokolt lenne-e a vizsgálat hivatalból történő folytatása. A Bizottság szolgálatai megállapították, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely szerint a megszüntetés az Unió érdekével ellentétes volna. Ennek alapján a felülvizsgálatot meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(16)

A visszavonás tekintetében mérlegelték, hogy indokolt lenne-e a vizsgálat hivatalból történő folytatása. A Bizottság szolgálatai megállapították, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely szerint a megszüntetés az Unió érdekével ellentétes volna. Ennek alapján a felülvizsgálatot meg kell szüntetni.

| (17) | Az érdekeltek tájékoztatást kaptak a felülvizsgálat megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőségük volt észrevételek megtételére. |
| --- | --- |

(17)

Az érdekeltek tájékoztatást kaptak a felülvizsgálat megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőségük volt észrevételek megtételére.

| (18) | Ezért megállapítást nyert, hogy az Indiából származó PET behozatalára vonatkozó felülvizsgálatot a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni, |
| --- | --- |

(18)

Ezért megállapítást nyert, hogy az Indiából származó PET behozatalára vonatkozó felülvizsgálatot a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján megindított részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő dömpingellenes vám módosítása nélkül megszűnik.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2012. június 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 301., 2000.11.30., 21. o.

2

(3)  HL L 266., 2005.10.11., 10. o.

3

(4)  HL L 59., 2007.2.27., 1. o.

4

(5)  HL L 340., 2008.12.19., 1. o.

5

(6)  HL C 335., 2010.12.11., 6. o.

6

(7)  HL L 301., 2000.11.30., 1. o.

7

(8)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

8

(9)  HL L 266., 2005.10.11., 1. o.

9

(10)  HL L 59., 2007.2.27., 34. o.

10

(11)  HL C 335., 2010.12.11., 7. o.

11

(12)  HL L 226., 2005.10.11., 62. o.

12

(13)  HL C 335., 2010.12.11., 5. o.

13

(14)  HL C 102., 2011.4.2., 18. o.

14

(15)  HL C 102., 2011.4.2., 15. o.

15

---

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/17

---

A BIZOTTSÁG 561/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 27.)

a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló 284/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjára,

mivel:

| (1) | A 178/2002/EK rendelet 53. cikke értelmében a Bizottság megfelelő uniós szükségintézkedéseket vezethet be a harmadik országból behozott élelmiszerre és takarmányra vonatkozóan a közegészség, az állati egészség vagy a környezet védelme érdekében, amennyiben az egyes tagállamok által hozott intézkedésekkel nem lehet eredményesen csökkenteni a kockázatot. |
| --- | --- |

(1)

A 178/2002/EK rendelet 53. cikke értelmében a Bizottság megfelelő uniós szükségintézkedéseket vezethet be a harmadik országból behozott élelmiszerre és takarmányra vonatkozóan a közegészség, az állati egészség vagy a környezet védelme érdekében, amennyiben az egyes tagállamok által hozott intézkedésekkel nem lehet eredményesen csökkenteni a kockázatot.

| (2) | A fukusimai atomerőműben 2011. március 11-én bekövetkezett balesetet követően a Bizottság arról értesült, hogy egyes Japánból származó élelmiszertermékek radionuklidszintje meghaladja a Japánban az élelmiszerekre vonatkozóan megállapított beavatkozási szintet. Ez a szennyeződés veszélyt jelenthet a közegészségre és az állatok egészségére az Unióban, ezért a Bizottság elfogadta a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló, 2011. március 25-i 297/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (2). Az említett rendelet helyébe később a 961/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) lépett, majd ezt később a 284/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) váltotta fel. |
| --- | --- |

(2)

A fukusimai atomerőműben 2011. március 11-én bekövetkezett balesetet követően a Bizottság arról értesült, hogy egyes Japánból származó élelmiszertermékek radionuklidszintje meghaladja a Japánban az élelmiszerekre vonatkozóan megállapított beavatkozási szintet. Ez a szennyeződés veszélyt jelenthet a közegészségre és az állatok egészségére az Unióban, ezért a Bizottság elfogadta a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló, 2011. március 25-i 297/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (2). Az említett rendelet helyébe később a 961/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) lépett, majd ezt később a 284/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) váltotta fel.

| (3) | A japán hatóságok nemrégiben arról értesítették a Bizottságot, hogy az Ivate prefektúrából származó, fatörzsön növő shiitake gomba esetében gyakori a megfelelőség hiánya. A fatörzsön növő shiitake gombában talált cézium-134 és cézium-137 összesített értékének szintje meghaladta a Japánban 2012. április 1-jétől alkalmazott szigorúbb, 100 Becquerel/kg-os felső határértéket. Jelentős számú mintában is a 2012. április 1-je előtt hatályos (500 Becquerel/kg) felső határértéket meghaladó értéket mértek. Továbbá a megfelelősség hiányáról értesült a Bizottság néhány, az Ivate prefektúrából származó páfrány-, valamint halminta esetében is. Ivate nem tartozik az érintett területhez tartozó prefektúrák közé, amelyek esetében előírás, hogy az ezen prefektúrákból származó valamennyi takarmányt és élelmiszert vizsgálatnak kell alávetni, mielőtt azokat az EU-ba exportálnák. A közelmúltban észleltekre tekintettel helyénvaló Ivate prefektúrát az érintett területhez sorolni. |
| --- | --- |

(3)

A japán hatóságok nemrégiben arról értesítették a Bizottságot, hogy az Ivate prefektúrából származó, fatörzsön növő shiitake gomba esetében gyakori a megfelelőség hiánya. A fatörzsön növő shiitake gombában talált cézium-134 és cézium-137 összesített értékének szintje meghaladta a Japánban 2012. április 1-jétől alkalmazott szigorúbb, 100 Becquerel/kg-os felső határértéket. Jelentős számú mintában is a 2012. április 1-je előtt hatályos (500 Becquerel/kg) felső határértéket meghaladó értéket mértek. Továbbá a megfelelősség hiányáról értesült a Bizottság néhány, az Ivate prefektúrából származó páfrány-, valamint halminta esetében is. Ivate nem tartozik az érintett területhez tartozó prefektúrák közé, amelyek esetében előírás, hogy az ezen prefektúrákból származó valamennyi takarmányt és élelmiszert vizsgálatnak kell alávetni, mielőtt azokat az EU-ba exportálnák. A közelmúltban észleltekre tekintettel helyénvaló Ivate prefektúrát az érintett területhez sorolni.

| (4) | A 284/2012/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 284/2012/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 284/2012/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | Az 5. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   Az (1) bekezdésben említett nyilatkozat továbbá tanúsítja, hogy:






  a) | a termékek betakarítására és/vagy feldolgozására 2011. március 11. előtt került sor; vagy |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 5. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„3.   Az (1) bekezdésben említett nyilatkozat továbbá tanúsítja, hogy:

a)

a termékek betakarítására és/vagy feldolgozására 2011. március 11. előtt került sor; vagy

| b) | a termékek nem Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Jamanasi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava, Sizuoka vagy Ivate prefektúrából származnak, és azokat nem a felsorolt prefektúrákból szállították; vagy |
| --- | --- |

b)

a termékek nem Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Jamanasi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava, Sizuoka vagy Ivate prefektúrából származnak, és azokat nem a felsorolt prefektúrákból szállították; vagy

| c) | a termékeket Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Jamanasi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava, Sizuoka vagy Ivate prefektúrából szállították, de azok nem ezen prefektúrák valamelyikéből származnak, és a tranzit alatt nem voltak kitéve radioaktív sugárzásnak; vagy |
| --- | --- |

c)

a termékeket Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Jamanasi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava, Sizuoka vagy Ivate prefektúrából szállították, de azok nem ezen prefektúrák valamelyikéből származnak, és a tranzit alatt nem voltak kitéve radioaktív sugárzásnak; vagy

| d) | ha a termékek Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Jamanasi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava, Sizuoka vagy Ivate prefektúrából származnak, a termékekhez mellékelik a mintavétel és a vizsgálat eredményeit tartalmazó vizsgálati jelentést.” |
| --- | --- |

d)

ha a termékek Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Jamanasi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava, Sizuoka vagy Ivate prefektúrából származnak, a termékekhez mellékelik a mintavétel és a vizsgálat eredményeit tartalmazó vizsgálati jelentést.”

| (2) | Az I. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(2)

Az I. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Átmeneti intézkedések

A 284/20126/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, az e rendeletben említett termékek azzal a feltétellel hozhatók be az Unióba, ha azokat az említett rendelet I. mellékletében meghatározott előzetes nyilatkozatmintának megfelelő nyilatkozat kísér, amely igazolja, hogy:

| a) | a termékek e rendelet hatálybalépését megelőzően elhagyták Japánt; vagy |
| --- | --- |

a)

a termékek e rendelet hatálybalépését megelőzően elhagyták Japánt; vagy

| b) | a nyilatkozatot e rendelet hatályba lépése előtt adták ki, és a termékek e rendelet hatálybalépését követő legkésőbb 10 munkanapon belül elhagyták Japánt. |
| --- | --- |

b)

a nyilatkozatot e rendelet hatályba lépése előtt adták ki, és a termékek e rendelet hatálybalépését követő legkésőbb 10 munkanapon belül elhagyták Japánt.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

1

(2)  HL L 80., 2011.3.26., 5. o.

2

(3)  HL L 252., 2011.9.28., 10. o.

3

(4)  HL L 92., 2012.3.30., 16. o.

4

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

Image

Image

---

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/21

---

A BIZOTTSÁG 562/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 27.)

az élelmiszerenzimek kockázatértékeléséhez szükséges konkrét adatok tekintetében a 234/2011/EU bizottsági rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,

az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2011. március 10-i 234/2011/EU bizottsági rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a kérelmet kísérő dossziénak tartalmaznia kell minden rendelkezésre álló, a kockázatértékelés szempontjából releváns adatot. |
| --- | --- |

(1)

az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2011. március 10-i 234/2011/EU bizottsági rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a kérelmet kísérő dossziénak tartalmaznia kell minden rendelkezésre álló, a kockázatértékelés szempontjából releváns adatot.

| (2) | A 234/2011/EU rendeletnek az élelmiszerenzimek kockázatértékeléséhez szükséges konkrét adatokra vonatkozó 8. cikke (1) bekezdése szerint információkat kell nyújtani a biológiai és toxikológiai adatokról. |
| --- | --- |

(2)

A 234/2011/EU rendeletnek az élelmiszerenzimek kockázatértékeléséhez szükséges konkrét adatokra vonatkozó 8. cikke (1) bekezdése szerint információkat kell nyújtani a biológiai és toxikológiai adatokról.

| (3) | Az uniós piacon jelenleg forgalmazott egyes élelmiszerenzimeket Franciaországban és Dániában a nemzeti rendelkezések szerint értékeltek és engedélyeztek, összhangban az élelmiszerügyi tudományos bizottságnak (Scientific Committee on Food) (a továbbiakban: SCF) az élelmiszerenzimekre vonatkozó adatok bemutatásáról szóló iránymutatásaival, amelyeket az 1991. április 11-i véleményében fejtett ki (közzététel 1992-ben) (3). Néhány élelmiszerenzimet (pl. kimozin, invertáz és ureáz) az SCF is értékelt (4). |
| --- | --- |

(3)

Az uniós piacon jelenleg forgalmazott egyes élelmiszerenzimeket Franciaországban és Dániában a nemzeti rendelkezések szerint értékeltek és engedélyeztek, összhangban az élelmiszerügyi tudományos bizottságnak (Scientific Committee on Food) (a továbbiakban: SCF) az élelmiszerenzimekre vonatkozó adatok bemutatásáról szóló iránymutatásaival, amelyeket az 1991. április 11-i véleményében fejtett ki (közzététel 1992-ben) (3). Néhány élelmiszerenzimet (pl. kimozin, invertáz és ureáz) az SCF is értékelt (4).

| (4) | Az enzimkészítmények toxikológiai tulajdonságait illetően az SCF iránymutatásai jelezték, hogy a (géntechnológiával nem módosított) növények és állatok fogyasztható részeiből nyert enzimek általában nem minősülnek egészségügyi problémákat okozó enzimeknek. Az iránymutatások értelmében a biztonságra vonatkozóan különleges dokumentációt nem kell benyújtani, amennyiben a rendes használatnak megfelelő feltételek melletti potenciális fogyasztás nem jár bármely összetevő nagyobb arányú bevitelével, mint a forrásának rendes mértékű fogyasztása, és ha kielégítő kémiai és mikrobiológiai feltételeket lehet meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Az enzimkészítmények toxikológiai tulajdonságait illetően az SCF iránymutatásai jelezték, hogy a (géntechnológiával nem módosított) növények és állatok fogyasztható részeiből nyert enzimek általában nem minősülnek egészségügyi problémákat okozó enzimeknek. Az iránymutatások értelmében a biztonságra vonatkozóan különleges dokumentációt nem kell benyújtani, amennyiben a rendes használatnak megfelelő feltételek melletti potenciális fogyasztás nem jár bármely összetevő nagyobb arányú bevitelével, mint a forrásának rendes mértékű fogyasztása, és ha kielégítő kémiai és mikrobiológiai feltételeket lehet meghatározni.

| (5) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) az élelmiszerenzimekre vonatkozó kérelmek értékeléséhez szükséges adatokat szabályozó követelményekről szóló iránymutatásában (5) szintén kimondta, hogy a géntechnológiával nem módosított növények és állatok ehető részeiből nyert élelmiszerenzimekre vonatkozó toxikológiai adatok be nem nyújtásának indokolása magában foglalhat egy, az élelmiszerenzimek forrásának biztonságát, az enzimek összetételét és tulajdonságait, valamint az élelmiszerekben való felhasználását leíró részletes, bármely meglévő toxikológiai tanulmánnyal alátámasztott dokumentációt, amely kimutatja, hogy összehasonlítható fogyasztás esetén azok nem gyakorolnak negatív hatást az emberi egészségre. Ezért az ilyen ehető forrásból származó élelmiszerenzimekre vonatkozó kérelmeknek nem kötelező toxikológiai adatokat tartalmazniuk. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) az élelmiszerenzimekre vonatkozó kérelmek értékeléséhez szükséges adatokat szabályozó követelményekről szóló iránymutatásában (5) szintén kimondta, hogy a géntechnológiával nem módosított növények és állatok ehető részeiből nyert élelmiszerenzimekre vonatkozó toxikológiai adatok be nem nyújtásának indokolása magában foglalhat egy, az élelmiszerenzimek forrásának biztonságát, az enzimek összetételét és tulajdonságait, valamint az élelmiszerekben való felhasználását leíró részletes, bármely meglévő toxikológiai tanulmánnyal alátámasztott dokumentációt, amely kimutatja, hogy összehasonlítható fogyasztás esetén azok nem gyakorolnak negatív hatást az emberi egészségre. Ezért az ilyen ehető forrásból származó élelmiszerenzimekre vonatkozó kérelmeknek nem kötelező toxikológiai adatokat tartalmazniuk.

| (6) | A Hatóság elfogadta a vélelmezetten biztonságos (Qualified Presumption of Safety) (a továbbiakban: QPS) (6) fogalmát, mint olyan eszközt, amellyel értékelhető azoknak a mikroorganizmusoknak a biztonsága, amelyeket az élelmiszerláncba vagy közvetlenül, vagy adalékanyag, illetve élelmiszerenzim forrásaként iktatnak be. Ez a fogalom azt jelenti, hogy amikor egy mikroorganizmus-törzset hozzárendelnek egy vélelmezetten biztonságos (QPS) csoporthoz és az megfelel a meghatározott minősítéseknek, a Hatóságnak nem kell további biztonsági értékelést folytatnia az előállításhoz használt törzsre vonatkozóan. Ennélfogva ha egy élelmiszerenzim előállításához használt mikroorganizmusnak az ajánlott QPS biológiai hatóanyagok legfrissebb, Hatóság által elfogadott jegyzéke szerint QPS minősítése van, akkor nem követelhető meg, hogy az enzimre vonatkozó kérelem toxikológiai adatokat is tartalmazzon. Amennyiben azonban az enzim-előállítási folyamathoz (előállítás, kinyerés és tisztítás) kapcsolódó maradványok, szennyeződések, vagy bomlástermékek mégis aggodalomra adnak okot, a Hatóság az 1331/2008/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése alapján további adatokat – köztük toxikológiai adatokat – kérhet a kockázatok értékeléséhez. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság elfogadta a vélelmezetten biztonságos (Qualified Presumption of Safety) (a továbbiakban: QPS) (6) fogalmát, mint olyan eszközt, amellyel értékelhető azoknak a mikroorganizmusoknak a biztonsága, amelyeket az élelmiszerláncba vagy közvetlenül, vagy adalékanyag, illetve élelmiszerenzim forrásaként iktatnak be. Ez a fogalom azt jelenti, hogy amikor egy mikroorganizmus-törzset hozzárendelnek egy vélelmezetten biztonságos (QPS) csoporthoz és az megfelel a meghatározott minősítéseknek, a Hatóságnak nem kell további biztonsági értékelést folytatnia az előállításhoz használt törzsre vonatkozóan. Ennélfogva ha egy élelmiszerenzim előállításához használt mikroorganizmusnak az ajánlott QPS biológiai hatóanyagok legfrissebb, Hatóság által elfogadott jegyzéke szerint QPS minősítése van, akkor nem követelhető meg, hogy az enzimre vonatkozó kérelem toxikológiai adatokat is tartalmazzon. Amennyiben azonban az enzim-előállítási folyamathoz (előállítás, kinyerés és tisztítás) kapcsolódó maradványok, szennyeződések, vagy bomlástermékek mégis aggodalomra adnak okot, a Hatóság az 1331/2008/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése alapján további adatokat – köztük toxikológiai adatokat – kérhet a kockázatok értékeléséhez.

| (7) | Az élelmiszerenzimekről szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 6. cikkének a) pontja szerint az uniós listára kizárólag az az élelmiszerenzim vehető fel, amely a rendelkezésre álló tudományos adatok alapján a javasolt felhasználási szint mellett nem veszélyezteti a fogyasztók egészségének biztonságát. A géntechnológiával nem módosított növények és állatok fogyasztható részeiből, valamint QPS minősítéssel rendelkező mikroorganizmusokból nyert élelmiszerenzimek kockázatértékeléséhez szükséges adatok mennyiségi csökkentése nem befolyásolja kedvezőtlenül az élelmiszerügyi tudományos bizottság és a Hatóság útmutatásán alapuló kockázatelemzés minőségét. |
| --- | --- |

(7)

Az élelmiszerenzimekről szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 6. cikkének a) pontja szerint az uniós listára kizárólag az az élelmiszerenzim vehető fel, amely a rendelkezésre álló tudományos adatok alapján a javasolt felhasználási szint mellett nem veszélyezteti a fogyasztók egészségének biztonságát. A géntechnológiával nem módosított növények és állatok fogyasztható részeiből, valamint QPS minősítéssel rendelkező mikroorganizmusokból nyert élelmiszerenzimek kockázatértékeléséhez szükséges adatok mennyiségi csökkentése nem befolyásolja kedvezőtlenül az élelmiszerügyi tudományos bizottság és a Hatóság útmutatásán alapuló kockázatelemzés minőségét.

| (8) | Ami meghatározott élelmiszerenzimek egy kérelembe való csoportosítását illeti, a Hatóság az élelmiszerenzimekre vonatkozó kérelmek értékeléséhez szükséges adatokat szabályozó követelményekről szóló iránymutatásában már kimondta, hogy egy kérelembe lehet csoportosítani az olyan meghatározott élelmiszerenzimeket, amelyek ugyanazzal a katalitikus aktivitással rendelkeznek, ugyanabból a mikroorganizmus-törzsből származnak, és alapvetően ugyanolyan előállítási folyamat eredményei, még akkor is, ha általában minden egyes élelmiszerenzimet külön kell értékelni. |
| --- | --- |

(8)

Ami meghatározott élelmiszerenzimek egy kérelembe való csoportosítását illeti, a Hatóság az élelmiszerenzimekre vonatkozó kérelmek értékeléséhez szükséges adatokat szabályozó követelményekről szóló iránymutatásában már kimondta, hogy egy kérelembe lehet csoportosítani az olyan meghatározott élelmiszerenzimeket, amelyek ugyanazzal a katalitikus aktivitással rendelkeznek, ugyanabból a mikroorganizmus-törzsből származnak, és alapvetően ugyanolyan előállítási folyamat eredményei, még akkor is, ha általában minden egyes élelmiszerenzimet külön kell értékelni.

| (9) | Indokolt, hogy növények vagy állatok fogyasztható részeiből nyert, ugyanolyan katalitikus aktivitással rendelkező, ugyanabból a forrásból (pl. fajok szintjén) nyert, és alapvetően ugyanazzal az eljárással előállított élelmiszerenzimeket egyetlen kérelembe lehessen csoportosítani. |
| --- | --- |

(9)

Indokolt, hogy növények vagy állatok fogyasztható részeiből nyert, ugyanolyan katalitikus aktivitással rendelkező, ugyanabból a forrásból (pl. fajok szintjén) nyert, és alapvetően ugyanazzal az eljárással előállított élelmiszerenzimeket egyetlen kérelembe lehessen csoportosítani.

| (10) | Az is indokolt, hogy azokat az élelmiszerenzimeket, amelyeket QPS minősítésű mikroorganizmusokból vagy olyan mikroorganizmusokból nyernek, amelyekből származó enzimeket Franciaországban vagy Dániában az 1992-es SCF iránymutatásoknak megfelelően értékeltek, egyazon kérelembe lehessen csoportosítani. |
| --- | --- |

(10)

Az is indokolt, hogy azokat az élelmiszerenzimeket, amelyeket QPS minősítésű mikroorganizmusokból vagy olyan mikroorganizmusokból nyernek, amelyekből származó enzimeket Franciaországban vagy Dániában az 1992-es SCF iránymutatásoknak megfelelően értékeltek, egyazon kérelembe lehessen csoportosítani.

| (11) | Az 1337/2008/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően a kockázatértékelés során a Hatóság megfelelően indokolt esetben kérhet további információkat. |
| --- | --- |

(11)

Az 1337/2008/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően a kockázatértékelés során a Hatóság megfelelően indokolt esetben kérhet további információkat.

| (12) | Az uniós élelmiszerenzim-jegyzék felállításának fokozatosan kell megtörténnie, és nem szabad megzavarnia a meglévő élelmiszerenzim-piac működését. A toxikológiai adatok benyújtása alóli mentesség és a dossziék csoportosításának lehetősége csökkenti a kérelmezőkre nehezedő terheket, elsősorban a kkv-k esetében. |
| --- | --- |

(12)

Az uniós élelmiszerenzim-jegyzék felállításának fokozatosan kell megtörténnie, és nem szabad megzavarnia a meglévő élelmiszerenzim-piac működését. A toxikológiai adatok benyújtása alóli mentesség és a dossziék csoportosításának lehetősége csökkenti a kérelmezőkre nehezedő terheket, elsősorban a kkv-k esetében.

| (13) | A toxikológiai adatok benyújtása alóli mentesség és a dossziék csoportosításának lehetősége nem alkalmazható a géntechnológiával módosított növényekből és állatokból előállított élelmiszerenzimekre, a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 5. cikkének meghatározása szerint, sem pedig a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról szóló, 2009. május 6-i 2009/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 2. cikkének b) pontjában meghatározott géntechnológiával módosított mikroorganizmusokból vagy mikroorganizmusok segítségével előállított élelmiszerenzimekre. Ugyanakkor a 2009/41/EK irányelv II. mellékletének A. része 4. pontjában felsorolt technikák felhasználásával, géntechnológiával módosított mikroorganizmusokból nyert élelmiszerenzimek tekintetében a toxikológiai adatok benyújtása alóli mentesség alkalmazható, amennyiben a mikroorganizmusok szülőtörzseinek QPS státusza van (10). |
| --- | --- |

(13)

A toxikológiai adatok benyújtása alóli mentesség és a dossziék csoportosításának lehetősége nem alkalmazható a géntechnológiával módosított növényekből és állatokból előállított élelmiszerenzimekre, a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 5. cikkének meghatározása szerint, sem pedig a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról szóló, 2009. május 6-i 2009/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 2. cikkének b) pontjában meghatározott géntechnológiával módosított mikroorganizmusokból vagy mikroorganizmusok segítségével előállított élelmiszerenzimekre. Ugyanakkor a 2009/41/EK irányelv II. mellékletének A. része 4. pontjában felsorolt technikák felhasználásával, géntechnológiával módosított mikroorganizmusokból nyert élelmiszerenzimek tekintetében a toxikológiai adatok benyújtása alóli mentesség alkalmazható, amennyiben a mikroorganizmusok szülőtörzseinek QPS státusza van (10).

| (14) | A 234/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

A 234/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 234/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  Meghatározások
  E rendelet alkalmazásában:






  a) | „A vélelmezetten biztonságos” minősítés azt a biztonsági állapotot jelenti, amelyet a Hatóság mikroorganizmusok egyes csoportjaira nézve határoz meg olyan értékelés alapján, amely nem adott okot biztonsági aggályokra. |
| --- | --- | --- |

(1)

A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:

„1a. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)

„A vélelmezetten biztonságos” minősítés azt a biztonsági állapotot jelenti, amelyet a Hatóság mikroorganizmusok egyes csoportjaira nézve határoz meg olyan értékelés alapján, amely nem adott okot biztonsági aggályokra.

| b) | „Az SCF 1992-es iránymutatásai” az élelmiszerenzimekre vonatkozó adatok benyújtásáról szóló iránymutatások, amelyeket az élelmiszerügyi tudományos bizottság 1991. április 11-i véleményében (11) fejtett ki. |
| --- | --- |

b)

„Az SCF 1992-es iránymutatásai” az élelmiszerenzimekre vonatkozó adatok benyújtásáról szóló iránymutatások, amelyeket az élelmiszerügyi tudományos bizottság 1991. április 11-i véleményében (11) fejtett ki.

| (2) | A 8. cikk a következő (3), (4), (5) és (6) bekezdésekkel egészül ki:
  „3.   Az (1) bekezdés l) pontjától eltérve egy élelmiszerenzim biztonsági értékelése iránt benyújtott kérelem alátámasztására szolgáló dossziénak nem kell toxikológiai adatokat tartalmaznia, amennyiben a kérdéses élelmiszerenzimet a következőkből nyerik:






  a) | növények és állatok fogyasztható részei, amelyeket emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyeket várhatóan emberek fogyasztanak el; vagy |
| --- | --- | --- |

(2)

A 8. cikk a következő (3), (4), (5) és (6) bekezdésekkel egészül ki:

„3.   Az (1) bekezdés l) pontjától eltérve egy élelmiszerenzim biztonsági értékelése iránt benyújtott kérelem alátámasztására szolgáló dossziénak nem kell toxikológiai adatokat tartalmaznia, amennyiben a kérdéses élelmiszerenzimet a következőkből nyerik:

a)

növények és állatok fogyasztható részei, amelyeket emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyeket várhatóan emberek fogyasztanak el; vagy

| b) | a biztonság minősített vélelmének státuszával rendelkező mikroorganizmusok. |
| --- | --- |

b)

a biztonság minősített vélelmének státuszával rendelkező mikroorganizmusok.

4.   A (3) bekezdés nem alkalmazható, amikor az érintett növények vagy állatok géntechnológiával módosított szervezetek az 1829/2003/EK rendelet 2. cikkének 5. pontjában található meghatározás szerint, vagy amikor az érintett mikroorganizmusok géntechnológiával módosított mikroorganizmusok a 2009/41/EK irányelv (12) 2. cikkének b) pontjában található meghatározás szerint. A (3) bekezdés b) pontja ezzel szemben alkalmazandó azokra a mikroorganizmusokra, amelyek géntechnológiai módosítása a 2009/41/EK irányelv II. melléklete A. részének 4. pontjában felsorolt technikák/módszerek felhasználásával történt.

5.   Az élelmiszerenzimeket lehet egyetlen kérelembe csoportosítani, amennyiben ugyanolyan katalitikus aktivitással rendelkeznek, ugyanabból a forrásból (pl. fajok szintjén) nyerték őket, és alapvetően ugyanazzal az eljárással állították őket elő az alábbiakból:

| a) | növények és állatok fogyasztható részei, amelyeket emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyeket várhatóan emberek fogyasztanak el; vagy |
| --- | --- |

a)

növények és állatok fogyasztható részei, amelyeket emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyeket várhatóan emberek fogyasztanak el; vagy

| b) | a vélelmezetten biztonságos minősítéssel rendelkező mikroorganizmusok; vagy |
| --- | --- |

b)

a vélelmezetten biztonságos minősítéssel rendelkező mikroorganizmusok; vagy

| c) | olyan mikroorganizmusok, amelyekből előállított enzimeket Franciaországban vagy Dániában az illetékes hatóságok az 1992-es SCF iránymutatásoknak megfelelően értékeltek és engedélyeztek. |
| --- | --- |

c)

olyan mikroorganizmusok, amelyekből előállított enzimeket Franciaországban vagy Dániában az illetékes hatóságok az 1992-es SCF iránymutatásoknak megfelelően értékeltek és engedélyeztek.

6.   Az (5) bekezdés nem alkalmazható, amikor az érintett növények vagy állatok az 1829/2003/EK rendelet 2. cikkének 5. pontjában található meghatározás szerinti géntechnológiával módosított szervezetek, vagy amikor az érintett mikroorganizmusok a 2009/41/EK irányelv 2. cikkének b) pontjában található meghatározás szerinti géntechnológiával módosított mikroorganizmusok.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL 354., 2008.12.31., 1. o.

1

(2)  HL L 64., 2011.3.11., 15. o.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf

3

(4)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports_en.html

4

(5)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1305.htm

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf

6

(7)  HL L 354., 2008.12.31., 7. o.

7

(8)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

8

(9)  HL L 125., 2009.5.21., 75. o.

9

(10)  Lásd a 13. oldalt

10

(11)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf”

11

(12)  HL L 125., 2009.5.21., 75. o.”

12

---

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/24

---

A BIZOTTSÁG 563/2012/EU RENDELETE

(2012. június 27.)

a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének az uniós referencialaboratóriumok jegyzéke tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 882/2004/EK rendelet meghatározza az élelmiszereket és a takarmányokat, valamint az állat-egészségügyi kérdéseket és az élő állatokat vizsgáló európai uniós referencialaboratóriumok általános feladatait, kötelezettségeit és a velük szemben támasztott követelményeket. Az élelmiszereket és a takarmányokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumok jegyzéke az említett rendelet VII. mellékletének I. részében található. |
| --- | --- |

(1)

A 882/2004/EK rendelet meghatározza az élelmiszereket és a takarmányokat, valamint az állat-egészségügyi kérdéseket és az élő állatokat vizsgáló európai uniós referencialaboratóriumok általános feladatait, kötelezettségeit és a velük szemben támasztott követelményeket. Az élelmiszereket és a takarmányokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumok jegyzéke az említett rendelet VII. mellékletének I. részében található.

| (2) | Az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és a 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és a 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelv (2) megállapítja az említett irányelv I. mellékletében felsorolt anyagok és maradékanyag-csoportok megfigyelésére vonatkozó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és a 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és a 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelv (2) megállapítja az említett irányelv I. mellékletében felsorolt anyagok és maradékanyag-csoportok megfigyelésére vonatkozó intézkedéseket.

| (3) | Hollandiában a laboratóriumi tevékenységek átszervezését követően a jelenleg az állatgyógyászati készítmények és szennyező anyagok állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagait vizsgáló uniós referencialaboratóriumként jegyzett Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieunek (RIVM) a 96/23/EK irányelv I. melléklete A. csoportjának 1., 2., 3., és 4. pontjában, B. csoportjának 2. d) pontjában és B. csoportjának 3. d) pontjában felsorolt maradékanyagokra vonatkozó összes feladatát (az infrastruktúrát és a személyzetet is beleértve) a RIKILT – Institute of Food Safety – vette át. A RIVM által ellátott feladatokat egy 2011. december 31-ig hatályos keretszerződés értelmében a RIKILT vette át. |
| --- | --- |

(3)

Hollandiában a laboratóriumi tevékenységek átszervezését követően a jelenleg az állatgyógyászati készítmények és szennyező anyagok állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagait vizsgáló uniós referencialaboratóriumként jegyzett Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieunek (RIVM) a 96/23/EK irányelv I. melléklete A. csoportjának 1., 2., 3., és 4. pontjában, B. csoportjának 2. d) pontjában és B. csoportjának 3. d) pontjában felsorolt maradékanyagokra vonatkozó összes feladatát (az infrastruktúrát és a személyzetet is beleértve) a RIKILT – Institute of Food Safety – vette át. A RIVM által ellátott feladatokat egy 2011. december 31-ig hatályos keretszerződés értelmében a RIKILT vette át.

| (4) | Mivel a Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu (RIVM) szerződése lejárt, uniós referencialaboratórium kiválasztására irányuló felhívást tettek közzé a felváltására. Minthogy valamennyi követelménynek megfelelt, a RIKILT-et (Institute of Food Safety) kiválasztották és ki kell jelölni erre a célra. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu (RIVM) szerződése lejárt, uniós referencialaboratórium kiválasztására irányuló felhívást tettek közzé a felváltására. Minthogy valamennyi követelménynek megfelelt, a RIKILT-et (Institute of Food Safety) kiválasztották és ki kell jelölni erre a célra.

| (5) | A 96/23/EK irányelv I. melléklete A. csoportjának 1. és 4. pontjában szereplő anyagok fontossága miatt és azon ténynek köszönhetően, hogy valamennyi követelménynek megfelelt, a RIKILT-et (Institute of Food Safety) kiválasztották és ki kell jelölni az állatgyógyászati készítmények és szennyező anyagok állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagait vizsgáló, a 96/23/EK irányelv I. melléklete A. csoportjának 1., 2., 3., és 4. pontjában, B. csoportjának 2. d) pontjában és B. csoportjának 3. d) pontjában felsorolt maradékanyagokért felelős uniós referencialaboratóriumnak 2012. január 1-jétől. Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől visszaható hatállyal kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

A 96/23/EK irányelv I. melléklete A. csoportjának 1. és 4. pontjában szereplő anyagok fontossága miatt és azon ténynek köszönhetően, hogy valamennyi követelménynek megfelelt, a RIKILT-et (Institute of Food Safety) kiválasztották és ki kell jelölni az állatgyógyászati készítmények és szennyező anyagok állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagait vizsgáló, a 96/23/EK irányelv I. melléklete A. csoportjának 1., 2., 3., és 4. pontjában, B. csoportjának 2. d) pontjában és B. csoportjának 3. d) pontjában felsorolt maradékanyagokért felelős uniós referencialaboratóriumnak 2012. január 1-jétől. Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől visszaható hatállyal kell alkalmazni.

| (6) | A 882/2004/EK rendelet VII. mellékletének I. részét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 882/2004/EK rendelet VII. mellékletének I. részét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 882/2004/EK rendelet VII. mellékletének I. részében a 12. pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

| „a) | A 96/23/EK irányelv I. melléklete A. csoportjának 1., 2., 3., és 4. pontjában, B. csoportjának 2. d) pontjában és B. csoportjának 3. d) pontjában felsorolt maradékanyagok esetében:
  RIKILT – Institute for Food Safety, a Wageningen UR része
  Wageningen
  Hollandia” |
| --- | --- |

„a)

A 96/23/EK irányelv I. melléklete A. csoportjának 1., 2., 3., és 4. pontjában, B. csoportjának 2. d) pontjában és B. csoportjának 3. d) pontjában felsorolt maradékanyagok esetében:

RIKILT – Institute for Food Safety, a Wageningen UR része

Wageningen

Hollandia”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 125., 1996.5.23., 10. o.

2

---

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/26

---

A BIZOTTSÁG 564/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 27.)

a 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2012-ben alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, 69. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, 123. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére, 128. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére és 131. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 73/2009/EK rendelet III. címében foglalt egységes támogatási rendszert 2012-ben alkalmazó tagállamokra vonatkozóan indokolt megállapítani az említett rendelet 52., 53. és 54. cikke szerinti egyes támogatások 2012. évi költségvetési felső határát. |
| --- | --- |

(1)

A 73/2009/EK rendelet III. címében foglalt egységes támogatási rendszert 2012-ben alkalmazó tagállamokra vonatkozóan indokolt megállapítani az említett rendelet 52., 53. és 54. cikke szerinti egyes támogatások 2012. évi költségvetési felső határát.

| (2) | Azon tagállamok esetében, amelyek 2012-ben élnek a 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (1) bekezdése vagy 131. cikkének (1) bekezdése szerinti lehetőséggel, indokolt megállapítani a 73/2009/EK rendelet II. címének 5. fejezete szerinti különleges támogatásra vonatkozó 2012. évi költségvetési felső határt. |
| --- | --- |

(2)

Azon tagállamok esetében, amelyek 2012-ben élnek a 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (1) bekezdése vagy 131. cikkének (1) bekezdése szerinti lehetőséggel, indokolt megállapítani a 73/2009/EK rendelet II. címének 5. fejezete szerinti különleges támogatásra vonatkozó 2012. évi költségvetési felső határt.

| (3) | A 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (4) bekezdése a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii. iii. és iv. alpontjában, valamint a 68. cikk (1) bekezdésének b) és e) pontjában előírt valamely termeléshez kötött támogatási intézkedések finanszírozására felhasználható forrásokat az ugyanazon rendelet 40. cikkében említett nemzeti felső határ 3,5 %-ára korlátozza. Az egyértelműség érdekében a Bizottságnak helyénvaló közzétennie az érintett intézkedésekre vonatkozóan a tagállamok által bejelentett összegekből adódó felső határokat. |
| --- | --- |

(3)

A 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (4) bekezdése a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii. iii. és iv. alpontjában, valamint a 68. cikk (1) bekezdésének b) és e) pontjában előírt valamely termeléshez kötött támogatási intézkedések finanszírozására felhasználható forrásokat az ugyanazon rendelet 40. cikkében említett nemzeti felső határ 3,5 %-ára korlátozza. Az egyértelműség érdekében a Bizottságnak helyénvaló közzétennie az érintett intézkedésekre vonatkozóan a tagállamok által bejelentett összegekből adódó felső határokat.

| (4) | A 73/2009/EK rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összhangban, az említett rendelet 69. cikke (7) bekezdésének megfelelően kiszámított összegeket a 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet (2) III. melléklete határozta meg. Az egyértelműség érdekében a Bizottságnak helyénvaló közzétennie a tagállamok által a 73/2009/EK rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerinti felhasználás céljából bejelentett összegeket. |
| --- | --- |

(4)

A 73/2009/EK rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összhangban, az említett rendelet 69. cikke (7) bekezdésének megfelelően kiszámított összegeket a 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet (2) III. melléklete határozta meg. Az egyértelműség érdekében a Bizottságnak helyénvaló közzétennie a tagállamok által a 73/2009/EK rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerinti felhasználás céljából bejelentett összegeket.

| (5) | Az egyértelműség érdekében helyénvaló közzétenni továbbá az egységes támogatási rendszerre vonatkozó – a 73/2009/EK rendelet 52., 53., 54. és 68. cikkében említett kifizetésekre megállapított felső határoknak ugyanazon rendelet VIII. melléklete szerinti felső határokból való kivonásával kiszámított – 2012. évi költségvetési felső határokat. A 73/2009/EK rendelet 68. cikkében előírt különleges támogatás finanszírozása céljából az említett VIII. mellékletből kivonandó összeg a különleges támogatás tagállamok által bejelentett teljes összege és a különleges támogatás ugyanazon rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerinti finanszírozása céljából bejelentett összegek közötti különbségnek felel meg. Ha az egységes támogatási rendszert végrehajtó valamely tagállam a 68. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás nyújtása mellett dönt, a Bizottságnak bejelentett összeget be kell számítani az egységes támogatási rendszerre vonatkozó felső határba, mivel a támogatás a mezőgazdasági termelő támogatási jogosultsága egységenkénti értékének és/vagy számának növelése formájában valósul meg. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség érdekében helyénvaló közzétenni továbbá az egységes támogatási rendszerre vonatkozó – a 73/2009/EK rendelet 52., 53., 54. és 68. cikkében említett kifizetésekre megállapított felső határoknak ugyanazon rendelet VIII. melléklete szerinti felső határokból való kivonásával kiszámított – 2012. évi költségvetési felső határokat. A 73/2009/EK rendelet 68. cikkében előírt különleges támogatás finanszírozása céljából az említett VIII. mellékletből kivonandó összeg a különleges támogatás tagállamok által bejelentett teljes összege és a különleges támogatás ugyanazon rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerinti finanszírozása céljából bejelentett összegek közötti különbségnek felel meg. Ha az egységes támogatási rendszert végrehajtó valamely tagállam a 68. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás nyújtása mellett dönt, a Bizottságnak bejelentett összeget be kell számítani az egységes támogatási rendszerre vonatkozó felső határba, mivel a támogatás a mezőgazdasági termelő támogatási jogosultsága egységenkénti értékének és/vagy számának növelése formájában valósul meg.

| (6) | A 73/2009/EK rendelet 123. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokolt megállapítani az éves pénzügyi kereteket azon tagállamok esetében, amelyek 2012-ben az említett rendelet V. címének 2. fejezete szerinti egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák. |
| --- | --- |

(6)

A 73/2009/EK rendelet 123. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokolt megállapítani az éves pénzügyi kereteket azon tagállamok esetében, amelyek 2012-ben az említett rendelet V. címének 2. fejezete szerinti egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák.

| (7) | Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 126. cikke szerinti elkülönített cukortámogatás 2012. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek az e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát. |
| --- | --- |

(7)

Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 126. cikke szerinti elkülönített cukortámogatás 2012. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek az e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát.

| (8) | Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 127. cikke szerinti elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás 2012. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek az e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát. |
| --- | --- |

(8)

Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 127. cikke szerinti elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás 2012. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek az e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát.

| (9) | Helyénvaló közzétenni az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok esetében a 73/2009/EK rendelet 128. cikkének (2) bekezdése szerinti átmeneti gyümölcs- és zöldségtámogatásokra alkalmazandó, az említett tagállamok bejelentései alapján megállapított 2012. évi költségvetési felső határt. |
| --- | --- |

(9)

Helyénvaló közzétenni az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok esetében a 73/2009/EK rendelet 128. cikkének (2) bekezdése szerinti átmeneti gyümölcs- és zöldségtámogatásokra alkalmazandó, az említett tagállamok bejelentései alapján megállapított 2012. évi költségvetési felső határt.

| (10) | Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 129. cikke szerinti, a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatás 2012. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek az e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát. |
| --- | --- |

(10)

Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 129. cikke szerinti, a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatás 2012. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek az e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 73/2009/EK rendelet 51. cikkének (2) bekezdésében említett, 2012-re vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet I. melléklete állapítja meg.

(2)   A 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (3) bekezdésében és 131. cikkének (4) bekezdésében említett, 2012-re vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet II. melléklete állapítja meg.

(3)   A 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i., ii., iii. és iv. alpontjában, valamint 68. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában szereplő támogatás tekintetében a 2012-re vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet III. melléklete állapítja meg.

(4)   A 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (1) bekezdésében szereplő különleges támogatás fedezésére a tagállamok által ugyanazon rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint felhasználható összegeket e rendelet IV. melléklete állapítja meg.

(5)   A 73/2009/EK rendelet III. címében említett egységes támogatási rendszer tekintetében a 2012-re vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet V. melléklete állapítja meg.

(6)   A 73/2009/EK rendelet 123. cikkének (1) bekezdésében említett éves pénzügyi keretek 2012. évi összegét e rendelet VI. melléklete állapítja meg.

(7)   A 73/2009/EK rendelet 126. cikkében említett elkülönített cukortámogatás 2012. évi odaítélése céljára a Cseh Köztársaság, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Magyarország, Románia és Szlovákia rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatárát e rendelet VII. melléklete állapítja meg.

(8)   A 73/2009/EK rendelet 127. cikkében említett elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás 2012. évi odaítélése céljára a Cseh Köztársaság, Lengyelország, Magyarország és Szlovákia rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatárát e rendelet VIII. melléklete állapítja meg.

(9)   A 73/2009/EK rendelet 128. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említett, 2012-re vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet IX. melléklete állapítja meg.

(10)   A 73/2009/EK rendelet 129. cikkében említett, a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatás 2012. évi odaítélése céljára Bulgária, Lengyelország és Magyarország rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatárát e rendelet X. melléklete állapítja meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

1

(2)  HL L 316., 2009.12.2., 1. o.

2

---

I. MELLÉKLET

A 73/2009/EK RENDELET 52., 53. ÉS 54. CIKKÉVEL ÖSSZHANGBAN ODAÍTÉLENDŐ KÖZVETLEN KIFIZETÉSEKRE VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FELSŐ HATÁROK

2012. naptári év

| (ezer EUR) |
| --- |
| | BE | DK | ES | FR | IT | AT | PT | SI | FI | SE |
| Juh- és kecskehúsra vonatkozó támogatás | | | | | | | 21 892 | | 600 | |
| Juh- és kecskehúsra vonatkozó kiegészítő támogatás | | | | | | | 7 184 | | 200 | |
| Anyatehénre vonatkozó támogatás | 77 565 | | 261 153 | 525 622 | | 70 578 | 78 695 | | | |
| Anyatehénre vonatkozó kiegészítő támogatás | 19 389 | | 26 000 | | | 99 | 9 462 | | | |
| Paradicsomon kívüli gyümölcs és zöldség – 54. cikk (2) bekezdése | | | | 33 025 | 850 | | | | | |

(ezer EUR)

BE

DK

ES

FR

IT

AT

PT

SI

FI

SE

Juh- és kecskehúsra vonatkozó támogatás

21 892

600

Juh- és kecskehúsra vonatkozó kiegészítő támogatás

7 184

200

Anyatehénre vonatkozó támogatás

77 565

261 153

525 622

70 578

78 695

Anyatehénre vonatkozó kiegészítő támogatás

19 389

26 000

99

9 462

Paradicsomon kívüli gyümölcs és zöldség – 54. cikk (2) bekezdése

33 025

850

---

II. MELLÉKLET

A 73/2009/EK RENDELET 68. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSÉBEN SZEREPLŐ KÜLÖNLEGES TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FELSŐ HATÁROK

2012. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR-ban) |
| --- | --- |
| Belgium | 8 600 |
| Bulgária | 28 500 |
| Cseh Köztársaság | 31 826 |
| Dánia | 36 325 |
| Észtország | 1 253 |
| Írország | 25 000 |
| Görögország | 108 000 |
| Spanyolország | 248 065 |
| Franciaország | 466 600 |
| Olaszország | 321 950 |
| Lettország | 5 130 |
| Litvánia | 13 304 |
| Magyarország | 130 898 |
| Hollandia | 37 900 |
| Ausztria | 13 900 |
| Lengyelország | 106 558 |
| Portugália | 34 111 |
| Románia | 37 545 |
| Szlovénia | 13 154 |
| Szlovákia | 12 000 |
| Finnország | 52 483 |
| Svédország | 3 469 |
| Egyesült Királyság | 29 800 |
| A 68. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett támogatás odaítélése céljából a tagállamok által bejelentett, az egységes támogatási rendszer szerinti felső határon belüli összegek.
  Görögország: 30 000 000 EUR
  Szlovénia: 5 400 000 EUR |

Tagállam

(ezer EUR-ban)

Belgium

8 600

Bulgária

28 500

Cseh Köztársaság

31 826

Dánia

36 325

Észtország

1 253

Írország

25 000

Görögország

108 000

Spanyolország

248 065

Franciaország

466 600

Olaszország

321 950

Lettország

5 130

Litvánia

13 304

Magyarország

130 898

Hollandia

37 900

Ausztria

13 900

Lengyelország

106 558

Portugália

34 111

Románia

37 545

Szlovénia

13 154

Szlovákia

12 000

Finnország

52 483

Svédország

3 469

Egyesült Királyság

29 800

A 68. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett támogatás odaítélése céljából a tagállamok által bejelentett, az egységes támogatási rendszer szerinti felső határon belüli összegek.

Görögország: 30 000 000 EUR

Szlovénia: 5 400 000 EUR

---

III. MELLÉKLET

A 73/2009/EK RENDELET 68. CIKKE (1) BEKEZDÉSE a) PONTJÁNAK i., ii., iii. ÉS iv. ALPONTJÁBAN, VALAMINT 68. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK b) ÉS e) PONTJÁBAN SZEREPLŐ TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FELSŐ HATÁROK

2012. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR-ban) |
| --- | --- |
| Belgium | 4 461 |
| Bulgária | 28 500 |
| Cseh Köztársaság | 31 826 |
| Dánia | 18 285 |
| Észtország | 1 253 |
| Írország | 25 000 |
| Görögország | 78 000 |
| Spanyolország | 184 965 |
| Franciaország | 297 600 |
| Olaszország | 152 950 |
| Lettország | 5 130 |
| Litvánia | 13 304 |
| Magyarország | 46 164 |
| Hollandia | 30 100 |
| Ausztria | 13 900 |
| Lengyelország | 106 558 |
| Portugália | 21 210 |
| Románia | 37 545 |
| Szlovénia | 7 754 |
| Szlovákia | 12 000 |
| Finnország | 52 483 |
| Svédország | 3 469 |
| Egyesült Királyság | 29 800 |

Tagállam

(ezer EUR-ban)

Belgium

4 461

Bulgária

28 500

Cseh Köztársaság

31 826

Dánia

18 285

Észtország

1 253

Írország

25 000

Görögország

78 000

Spanyolország

184 965

Franciaország

297 600

Olaszország

152 950

Lettország

5 130

Litvánia

13 304

Magyarország

46 164

Hollandia

30 100

Ausztria

13 900

Lengyelország

106 558

Portugália

21 210

Románia

37 545

Szlovénia

7 754

Szlovákia

12 000

Finnország

52 483

Svédország

3 469

Egyesült Királyság

29 800

---

IV. MELLÉKLET

A 73/2009/EK RENDELET 68. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSÉBEN SZEREPLŐ KÜLÖNLEGES TÁMOGATÁS FEDEZÉSÉRE A TAGÁLLAMOK ÁLTAL UGYANAZON RENDELET 69. CIKKE (6) BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJA SZERINT FELHASZNÁLHATÓ ÖSSZEGEK

2012. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR-ban) |
| --- | --- |
| Belgium | 8 600 |
| Dánia | 23 250 |
| Írország | 23 900 |
| Görögország | 70 000 |
| Spanyolország | 144 400 |
| Franciaország | 84 000 |
| Olaszország | 144 900 |
| Hollandia | 31 700 |
| Ausztria | 11 900 |
| Portugália | 21 700 |
| Szlovénia | 5 400 |
| Finnország | 6 190 |

Tagállam

(ezer EUR-ban)

Belgium

8 600

Dánia

23 250

Írország

23 900

Görögország

70 000

Spanyolország

144 400

Franciaország

84 000

Olaszország

144 900

Hollandia

31 700

Ausztria

11 900

Portugália

21 700

Szlovénia

5 400

Finnország

6 190

---

V. MELLÉKLET

AZ EGYSÉGES TÁMOGATÁSI RENDSZERRE VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FELSŐ HATÁROK

2012. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR-ban) |
| --- | --- |
| Belgium | 517 901 |
| Dánia | 1 035 927 |
| Németország | 5 852 938 |
| Írország | 1 339 769 |
| Görögország | 2 225 227 |
| Spanyolország | 4 913 824 |
| Franciaország | 7 586 247 |
| Olaszország | 4 202 085 |
| Luxemburg | 37 671 |
| Málta | 5 137 |
| Hollandia | 891 551 |
| Ausztria | 679 111 |
| Portugália | 476 907 |
| Szlovénia | 129 221 |
| Finnország | 523 455 |
| Svédország | 767 437 |
| Egyesült Királyság | 3 958 242 |

Tagállam

(ezer EUR-ban)

Belgium

517 901

Dánia

1 035 927

Németország

5 852 938

Írország

1 339 769

Görögország

2 225 227

Spanyolország

4 913 824

Franciaország

7 586 247

Olaszország

4 202 085

Luxemburg

37 671

Málta

5 137

Hollandia

891 551

Ausztria

679 111

Portugália

476 907

Szlovénia

129 221

Finnország

523 455

Svédország

767 437

Egyesült Királyság

3 958 242

---

VI. MELLÉKLET

A EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁSI RENDSZERRE VONATKOZÓ ÉVES PÉNZÜGYI KERETEK

2012. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR-ban) |
| --- | --- |
| Bulgária | 472 216 |
| Cseh Köztársaság | 755 659 |
| Észtország | 90 789 |
| Ciprus | 45 787 |
| Lettország | 125 540 |
| Litvánia | 323 394 |
| Magyarország | 1 033 364 |
| Lengyelország | 2 504 542 |
| Románia | 1 043 001 |
| Szlovákia | 328 485 |

Tagállam

(ezer EUR-ban)

Bulgária

472 216

Cseh Köztársaság

755 659

Észtország

90 789

Ciprus

45 787

Lettország

125 540

Litvánia

323 394

Magyarország

1 033 364

Lengyelország

2 504 542

Románia

1 043 001

Szlovákia

328 485

---

VII. MELLÉKLET

A 73/2009/EK RENDELET 126. CIKKE SZERINTI ELKÜLÖNÍTETT CUKORTÁMOGATÁS ODAÍTÉLÉSE CÉLJÁBÓL A TAGÁLLAMOK RENDELKEZÉSÉRE ÁLLÓ PÉNZESZKÖZÖK FELSŐ ÖSSZEGHATÁRA

2012. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR-ban) |
| --- | --- |
| Cseh Köztársaság | 44 245 |
| Lettország | 3 308 |
| Litvánia | 10 260 |
| Magyarország | 41 010 |
| Lengyelország | 159 392 |
| Románia | 6 062 |
| Szlovákia | 19 289 |

Tagállam

(ezer EUR-ban)

Cseh Köztársaság

44 245

Lettország

3 308

Litvánia

10 260

Magyarország

41 010

Lengyelország

159 392

Románia

6 062

Szlovákia

19 289

---

VIII. MELLÉKLET

A 73/2009/EK RENDELET 127. CIKKE SZERINTI ELKÜLÖNÍTETT GYÜMÖLCS- ÉS ZÖLDSÉGTÁMOGATÁS ODAÍTÉLÉSE CÉLJÁBÓL A TAGÁLLAMOK RENDELKEZÉSÉRE ÁLLÓ PÉNZESZKÖZÖK FELSŐ ÖSSZEGHATÁRA

2012. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR-ban) |
| --- | --- |
| Cseh Köztársaság | 414 |
| Magyarország | 4 756 |
| Lengyelország | 6 715 |
| Szlovákia | 690 |

Tagállam

(ezer EUR-ban)

Cseh Köztársaság

414

Magyarország

4 756

Lengyelország

6 715

Szlovákia

690

---

IX. MELLÉKLET

A 73/2009/EK RENDELET 128. CIKKE SZERINTI ÁTMENETI GYÜMÖLCS- ÉS ZÖLDSÉGTÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FELSŐ HATÁROK

2012. naptári év

| (ezer EUR-ban) |
| --- |
| Tagállam | Ciprus |
| Paradicsomon kívüli gyümölcs és zöldség – 128. cikk (2) bekezdése | 3 359 |

(ezer EUR-ban)

Tagállam

Ciprus

Paradicsomon kívüli gyümölcs és zöldség – 128. cikk (2) bekezdése

3 359

---

X. MELLÉKLET

A 73/2009/EK RENDELET 129. CIKKE SZERINTI, A BOGYÓS GYÜMÖLCSÖKRE VONATKOZÓ ELKÜLÖNÍTETT TÁMOGATÁS ODAÍTÉLÉSE CÉLJÁBÓL A TAGÁLLAMOK RENDELKEZÉSÉRE ÁLLÓ PÉNZESZKÖZÖK FELSŐ ÖSSZEGHATÁRA

2012. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR-ban) |
| --- | --- |
| Bulgária | 226 |
| Magyarország | 391 |
| Lengyelország | 11 040 |

Tagállam

(ezer EUR-ban)

Bulgária

226

Magyarország

391

Lengyelország

11 040

---

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/35

---

A BIZOTTSÁG 565/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 27.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 27-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | TR | 47,7 |
| ZZ | 47,7 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 103,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0805 50 10 | AR | 75,4 |
| UY | 89,3 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 89,0 |
| 0808 10 80 | AR | 123,6 |
| BR | 88,1 |
| CL | 108,8 |
| NZ | 134,3 |
| US | 121,2 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 107,2 |
| ZZ | 105,8 |
| 0809 10 00 | TR | 200,9 |
| ZZ | 200,9 |
| 0809 29 00 | TR | 379,6 |
| ZZ | 379,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

TR

47,7

ZZ

47,7

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

103,5

ZZ

103,5

0805 50 10

AR

75,4

UY

89,3

ZA

102,4

ZZ

89,0

0808 10 80

AR

123,6

BR

88,1

CL

108,8

NZ

134,3

US

121,2

UY

57,1

ZA

107,2

ZZ

105,8

0809 10 00

TR

200,9

ZZ

200,9

0809 29 00

TR

379,6

ZZ

379,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/37

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. június 22.)

a Régiók Bizottsága egy német póttagjának kinevezéséről

(2012/342/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a német kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU határozatot (2).

| (2) | Manfred RICHTER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Manfred RICHTER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki:

| — | Barbara HACKENSCHMIDT-et, Mitglied des Landtags Brandenburg. |
| --- | --- |

—

Barbara HACKENSCHMIDT-et, Mitglied des Landtags Brandenburg.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. június 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. VESTAGER

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/38

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. június 27.)

a Kínai Népköztársaságból származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

(2012/343/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

| (1) | 2011. április 19-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítés (2) (a továbbiakban: a felülvizsgálati eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékeknek az Unióba történő behozatala vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

2011. április 19-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítés (2) (a továbbiakban: a felülvizsgálati eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékeknek az Unióba történő behozatala vonatkozásában.

| (2) | Az eljárás azt követően indult, hogy 2011. március 7-én a Solae Europe S.A. uniós gyártó (a továbbiakban: panaszos), amelynek termelése a szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki (3), panaszt nyújtott be. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás azt követően indult, hogy 2011. március 7-én a Solae Europe S.A. uniós gyártó (a továbbiakban: panaszos), amelynek termelése a szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki (3), panaszt nyújtott be. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.

2.   AZ ELJÁRÁSBAN ÉRINTETT FELEK

| (3) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, a másik ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, valamint Kína képviselőit, a tudomása szerint érintett importőröket, beszállítókat és felhasználókat, valamint szövetségeiket. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, a másik ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, valamint Kína képviselőit, a tudomása szerint érintett importőröket, beszállítókat és felhasználókat, valamint szövetségeiket. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (4) | A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, amely azt kérelmezte, és konkrét okokkal indokolta ennek szükségességét. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, amely azt kérelmezte, és konkrét okokkal indokolta ennek szükségességét.

| (5) | Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit a Bizottság megvizsgálta, és adott esetben figyelembe vette. |
| --- | --- |

(5)

Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit a Bizottság megvizsgálta, és adott esetben figyelembe vette.

| (6) | Tekintettel az exportáló gyártók és a független uniós importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő, az 1225/2009/EK rendelet 17. cikkének megfelelően. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, ki tudja választani a mintát, valamennyi exportáló gyártót és független uniós importőrt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint – szolgáltasson alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakban (a továbbiakban: vizsgálati időszak) folytatott tevékenységéről. Kína hatóságaival szintén konzultáltak az exportáló gyártók mintavétele vonatkozásában. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel az exportáló gyártók és a független uniós importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő, az 1225/2009/EK rendelet 17. cikkének megfelelően. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, ki tudja választani a mintát, valamennyi exportáló gyártót és független uniós importőrt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint – szolgáltasson alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakban (a továbbiakban: vizsgálati időszak) folytatott tevékenységéről. Kína hatóságaival szintén konzultáltak az exportáló gyártók mintavétele vonatkozásában.

2.1.   MINTAVÉTEL AZ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK ESETÉBEN

| (7) | Az exportáló gyártók közül húszan szolgáltatták a mintavételben kért információkat, és ajánlották fel együttműködésüket a kért határidőn belül. Az említett exportáló gyártók és csoportok által jelentett uniós értékesítési volumen az érintett behozatal mintegy 90 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Az együttműködés tehát nagymértékűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(7)

Az exportáló gyártók közül húszan szolgáltatták a mintavételben kért információkat, és ajánlották fel együttműködésüket a kért határidőn belül. Az említett exportáló gyártók és csoportok által jelentett uniós értékesítési volumen az érintett behozatal mintegy 90 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Az együttműködés tehát nagymértékűnek tekinthető.

| (8) | Tekintettel az együttműködési hajlandóságukat jelző exportáló gyártók vagy gyártói csoportok nagy számára, a Bizottság úgy határozott, hogy az exportáló gyártók esetében mintavétel szükséges. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az együttműködési hajlandóságukat jelző exportáló gyártók vagy gyártói csoportok nagy számára, a Bizottság úgy határozott, hogy az exportáló gyártók esetében mintavétel szükséges.

| (9) | A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján kiválasztotta a mintát, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható legnagyobb reprezentatív mennyiségű behozatalon alapult. Az így kiválasztott minta eredetileg két, egymással kapcsolatban álló vállalatcsoportból állt, melyek többek között öt egyéni gyártót képviseltek, és exportjuk az érintett termék Kínából az EU-ba exportált mennyiségének 40–50 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Azt követően, hogy jelezték, e két csoportot dömpingellenes vám kivetése céljából egyetlen entitásként kellene kezelni (lásd a (41) preambulumbekezdést), a mintába felvették exportáló gyártók egy újabb, harmadik csoportját, tehát így a minta a kínai import 45–60 %-át tette ki. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően az eredeti minta és a minta kiterjesztése kapcsán konzultáltak az érintett felekkel, illetve a kínai hatóságokkal. Két, kapcsolatban álló exportáló gyártó ellenezte a minta kiterjesztését, mivel állításuk szerint, amennyiben kiterjesztik a mintát, az ő vállalatuk megfelelőbb választásként szolgálna a mintába felvételre érdemes harmadik exportőrcsoportként. Hangsúlyozni kell, hogy az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének rendelkezései szerint a javasolt új minta abból a három exportáló gyártói csoportból áll, amelyek a vizsgálat időszak alatt a legnagyobb, az EU-ba irányuló értékesítési volumennel rendelkeztek. Ráadásul a két, kapcsolatban álló gyártó, amely azt jelezte, hogy harmadik csoportként megfelelőbb választásnak bizonyulna, mindössze igen kicsi, a kiválasztott harmadik csoporthoz viszonyítva kevesebb mint 10 %-ot elérő mennyiségben rendelkezett az EU-ba irányuló értékesítési volumennel az érintett termék vonatkozásában. Ezért megerősítésre került, hogy a kiterjesztett mintához a javasolt három csoport a legreprezentatívabb. A felek nem emeltek további kifogást. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján kiválasztotta a mintát, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható legnagyobb reprezentatív mennyiségű behozatalon alapult. Az így kiválasztott minta eredetileg két, egymással kapcsolatban álló vállalatcsoportból állt, melyek többek között öt egyéni gyártót képviseltek, és exportjuk az érintett termék Kínából az EU-ba exportált mennyiségének 40–50 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Azt követően, hogy jelezték, e két csoportot dömpingellenes vám kivetése céljából egyetlen entitásként kellene kezelni (lásd a (41) preambulumbekezdést), a mintába felvették exportáló gyártók egy újabb, harmadik csoportját, tehát így a minta a kínai import 45–60 %-át tette ki. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően az eredeti minta és a minta kiterjesztése kapcsán konzultáltak az érintett felekkel, illetve a kínai hatóságokkal. Két, kapcsolatban álló exportáló gyártó ellenezte a minta kiterjesztését, mivel állításuk szerint, amennyiben kiterjesztik a mintát, az ő vállalatuk megfelelőbb választásként szolgálna a mintába felvételre érdemes harmadik exportőrcsoportként. Hangsúlyozni kell, hogy az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének rendelkezései szerint a javasolt új minta abból a három exportáló gyártói csoportból áll, amelyek a vizsgálat időszak alatt a legnagyobb, az EU-ba irányuló értékesítési volumennel rendelkeztek. Ráadásul a két, kapcsolatban álló gyártó, amely azt jelezte, hogy harmadik csoportként megfelelőbb választásnak bizonyulna, mindössze igen kicsi, a kiválasztott harmadik csoporthoz viszonyítva kevesebb mint 10 %-ot elérő mennyiségben rendelkezett az EU-ba irányuló értékesítési volumennel az érintett termék vonatkozásában. Ezért megerősítésre került, hogy a kiterjesztett mintához a javasolt három csoport a legreprezentatívabb. A felek nem emeltek további kifogást.

2.2.   MINTAVÉTEL AZ IMPORTŐRÖK KÖRÉBEN

| (10) | A benyújtott információk vizsgálatát követően és az együttműködési hajlandóságot mutató importőrök nagy száma miatt az a döntés született, hogy a független importőrök tekintetében mintavétel szükséges. |
| --- | --- |

(10)

A benyújtott információk vizsgálatát követően és az együttműködési hajlandóságot mutató importőrök nagy száma miatt az a döntés született, hogy a független importőrök tekintetében mintavétel szükséges.

| (11) | A mintába való felvételhez az érintett termék Unióba irányuló összes behozatalának 20 %-át képviselő hét, független importőr járult hozzá. A mintába való felvétel céljából három importőrt választottak ki, melyek behozatalai a Kínából származó összes import mintegy 17 %-át és az együttműködő importőrök behozatalainak csaknem 90 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően az érintett felek lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket a minta kiválasztásával kapcsolatban. A felek nem emeltek kifogást. A mintába felvett egyik importőr beszüntette az együttműködést, és nem töltötte ki a kérdőívet. |
| --- | --- |

(11)

A mintába való felvételhez az érintett termék Unióba irányuló összes behozatalának 20 %-át képviselő hét, független importőr járult hozzá. A mintába való felvétel céljából három importőrt választottak ki, melyek behozatalai a Kínából származó összes import mintegy 17 %-át és az együttműködő importőrök behozatalainak csaknem 90 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően az érintett felek lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket a minta kiválasztásával kapcsolatban. A felek nem emeltek kifogást. A mintába felvett egyik importőr beszüntette az együttműködést, és nem töltötte ki a kérdőívet.

2.3.   KITÖLTÖTT KÉRDŐÍVEK ÉS ELLENŐRZÉS

| (12) | Annak érdekében, hogy a mintába felvett kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött számukra. E tekintetben két, a mintába felvett vállalatcsoport kért piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint, míg a mintába felvett fennmaradó vállalatcsoport az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján egyedi elbánást kérelmezett. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy a mintába felvett kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött számukra. E tekintetben két, a mintába felvett vállalatcsoport kért piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint, míg a mintába felvett fennmaradó vállalatcsoport az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján egyedi elbánást kérelmezett.

| (13) | A Bizottság valamennyi olyan, a mintába fel nem vett exportáló gyártó vagy gyártói csoport számára elküldte a piacgazdasági vagy egyedi elbánás iránti igénylőlapokat, amely az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően jelezte az egyedi vizsgálat iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság valamennyi olyan, a mintába fel nem vett exportáló gyártó vagy gyártói csoport számára elküldte a piacgazdasági vagy egyedi elbánás iránti igénylőlapokat, amely az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően jelezte az egyedi vizsgálat iránti kérelmét.

| (14) | A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő exportáló gyártóknak, továbbá a mintában nem szereplő azon exportáló gyártóknak, amelyek egyedi vizsgálatot kérelmeztek, a panaszosnak és a másik uniós gyártónak, a mintába felvett importőröknek, valamint az összes ismert felhasználónak. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő exportáló gyártóknak, továbbá a mintában nem szereplő azon exportáló gyártóknak, amelyek egyedi vizsgálatot kérelmeztek, a panaszosnak és a másik uniós gyártónak, a mintába felvett importőröknek, valamint az összes ismert felhasználónak.

| (15) | Miután a Bizottság információkat kért a lehetséges analóg országokban, vagyis Brazíliában, Izraelben és az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: Egyesült Államok) működő gyártóktól, kérdőíveket küldött az együttműködést ajánló brazíliai és izraeli gyártóknak is annak érdekében, hogy azon vállalatok esetében, amelyeknek nem lehetett megadni a piacgazdasági elbánást, meghatározhassák a rendes értéket (lásd az alábbi (60)–(64) preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(15)

Miután a Bizottság információkat kért a lehetséges analóg országokban, vagyis Brazíliában, Izraelben és az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: Egyesült Államok) működő gyártóktól, kérdőíveket küldött az együttműködést ajánló brazíliai és izraeli gyártóknak is annak érdekében, hogy azon vállalatok esetében, amelyeknek nem lehetett megadni a piacgazdasági elbánást, meghatározhassák a rendes értéket (lásd az alábbi (60)–(64) preambulumbekezdéseket).

| (16) | A Bizottságnak a mintába felvett három kínai exportáló gyártói csoport, egy brazíliai gyártó, egy izraeli gyártó, egy uniós gyártó (mely Belgiumban és Dániában rendelkezik egy-egy gyártási létesítménnyel), a mintába felvett három importőr közül kettő, valamint négy uniós gyártó küldött vissza hiánytalanul kitöltött kérdőívet. Egy másik brazíliai gyártó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottságnak a mintába felvett három kínai exportáló gyártói csoport, egy brazíliai gyártó, egy izraeli gyártó, egy uniós gyártó (mely Belgiumban és Dániában rendelkezik egy-egy gyártási létesítménnyel), a mintába felvett három importőr közül kettő, valamint négy uniós gyártó küldött vissza hiánytalanul kitöltött kérdőívet. Egy másik brazíliai gyártó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza.

| (17) | Emellett az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerint egyedi vizsgálat iránti kérelem érkezett a mintába fel nem vett egyik exportáló gyártótól (A. kérelmező), valamint egy kapcsolatban álló, a mintába fel nem vett exportáló gyártói csoporttól (közösen: B. kérelmező) (4). A mintába felvett felek által szolgáltatott információk és az említett kérelmek, többek között a hiánytalanul kitöltött kérdőívek elemzését követően a Bizottság úgy vélte, hogy a mintába felvett exportáló gyártók és gyártói csoportok száma már akkora, hogy további egyedi vizsgálatok indokolatlanul nagy terhet jelentenének, és megakadályoznák, hogy a vizsgálatot megfelelő idő alatt el lehessen végezni. A kérelmezőket ezért arról tájékoztatták, hogy egyedi vizsgálat iránti kérelmüket elutasították. |
| --- | --- |

(17)

Emellett az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerint egyedi vizsgálat iránti kérelem érkezett a mintába fel nem vett egyik exportáló gyártótól (A. kérelmező), valamint egy kapcsolatban álló, a mintába fel nem vett exportáló gyártói csoporttól (közösen: B. kérelmező) (4). A mintába felvett felek által szolgáltatott információk és az említett kérelmek, többek között a hiánytalanul kitöltött kérdőívek elemzését követően a Bizottság úgy vélte, hogy a mintába felvett exportáló gyártók és gyártói csoportok száma már akkora, hogy további egyedi vizsgálatok indokolatlanul nagy terhet jelentenének, és megakadályoznák, hogy a vizsgálatot megfelelő idő alatt el lehessen végezni. A kérelmezőket ezért arról tájékoztatták, hogy egyedi vizsgálat iránti kérelmüket elutasították.

| (18) | A B. kérelmező kifogásolta, hogy nem mérlegelték egyedi vizsgálat iránti kérelmét. Állítása szerint az elutasítás ellentétes az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével, valamint a dömpingellenes megállapodás 6. cikke (10) bekezdésének a WTO vitarendezési testülete szerinti, a kötőelemek esetében megfogalmazott értelmezésével (5). Másodsorban pedig az elutasítás ellentétes az arányosság alapelvével. |
| --- | --- |

(18)

A B. kérelmező kifogásolta, hogy nem mérlegelték egyedi vizsgálat iránti kérelmét. Állítása szerint az elutasítás ellentétes az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével, valamint a dömpingellenes megállapodás 6. cikke (10) bekezdésének a WTO vitarendezési testülete szerinti, a kötőelemek esetében megfogalmazott értelmezésével (5). Másodsorban pedig az elutasítás ellentétes az arányosság alapelvével.

| (19) | Az első állítást tekintve az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése, valamint a dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (10) bekezdése kifejezetten lehetővé teszi, hogy a vizsgáló hatóság elutasítsa az egyedi vizsgálat iránti kérelmeket, ha az érintett exportőrök és/vagy gyártók száma olyan nagy, hogy a gyakorlatban nehezen megvalósíthatóvá tenné az ilyen vizsgálatot. A kötőelemek esetében a WTO vitarendezési testületének jelentése megállapítja, hogy az időben benyújtott, egyedi vizsgálat iránti kérelmeket alapesetben el kell fogadni, kivéve, ha ez indokolatlanul nagy terhet jelentene (6). Ebben az esetben az egyedi vizsgálatot kérelmezők kérdőívre adott válaszainak és a piacgazdasági elbánás iránti igénylőlapokon feltüntetett válaszainak ellenőrzése helyszíni vizsgálatokkal járna egy vállalatnál (A. kérelmező) és két másik vállalatnál (a B. kérelmezőt alkotó vállalatok). E helyszíni vizsgálatok során ellenőrizni kellene a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának betartását és a vállalatok által szerkezetükkel, költségeikkel (beleértve a gyártási költségeket és a beszerzéseket), értékesítéseikkel és nyereségességükkel kapcsolatban szolgáltatott adatokat. Tekintettel a mintában már megvizsgált vállalatok nagy számára, még egy kérelmező vizsgálata valóban indokolatlanul nagy terhet jelentett volna, és komolyan veszélyeztette volna a vizsgálat megfelelő időben történő lezárását. Ezért jogilag indokolható az egyedi vizsgálat elutasítására vonatkozó döntés, és nem sérti az arányosság elvét. |
| --- | --- |

(19)

Az első állítást tekintve az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése, valamint a dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (10) bekezdése kifejezetten lehetővé teszi, hogy a vizsgáló hatóság elutasítsa az egyedi vizsgálat iránti kérelmeket, ha az érintett exportőrök és/vagy gyártók száma olyan nagy, hogy a gyakorlatban nehezen megvalósíthatóvá tenné az ilyen vizsgálatot. A kötőelemek esetében a WTO vitarendezési testületének jelentése megállapítja, hogy az időben benyújtott, egyedi vizsgálat iránti kérelmeket alapesetben el kell fogadni, kivéve, ha ez indokolatlanul nagy terhet jelentene (6). Ebben az esetben az egyedi vizsgálatot kérelmezők kérdőívre adott válaszainak és a piacgazdasági elbánás iránti igénylőlapokon feltüntetett válaszainak ellenőrzése helyszíni vizsgálatokkal járna egy vállalatnál (A. kérelmező) és két másik vállalatnál (a B. kérelmezőt alkotó vállalatok). E helyszíni vizsgálatok során ellenőrizni kellene a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának betartását és a vállalatok által szerkezetükkel, költségeikkel (beleértve a gyártási költségeket és a beszerzéseket), értékesítéseikkel és nyereségességükkel kapcsolatban szolgáltatott adatokat. Tekintettel a mintában már megvizsgált vállalatok nagy számára, még egy kérelmező vizsgálata valóban indokolatlanul nagy terhet jelentett volna, és komolyan veszélyeztette volna a vizsgálat megfelelő időben történő lezárását. Ezért jogilag indokolható az egyedi vizsgálat elutasítására vonatkozó döntés, és nem sérti az arányosság elvét.

| (20) | Azt követően, hogy a B. kérelmezőt tájékoztatták arról, hogy az egyedi vizsgálat túlságosan nagy terhet jelentene, a B. kérelmező azt javasolta, hogy visszavonja piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, ha egyedi elbánás iránti vizsgálatát engedélyezik. Mivel a B. kérelmező azt állította, hogy a vizsgálati időszak alatt csak egy kisebb exportügyletet bonyolított le, és elállt attól, hogy piacgazdasági iránti elbánást kérelmezzen, azt állította, hogy a Bizottságnak nem szükséges Kínában helyszíni vizsgálatot végeznie a dömping megállapítása érdekében, és elegendő lenne, ha az említett egyetlen exportügyletet, valamint a panaszosnak a kérdőívre adott válaszait ellenőrizné az EU-ban. Az exportőr ennek alapján azt állította, hogy az egyedi vizsgálat engedélyezése nem jelentene terhet. |
| --- | --- |

(20)

Azt követően, hogy a B. kérelmezőt tájékoztatták arról, hogy az egyedi vizsgálat túlságosan nagy terhet jelentene, a B. kérelmező azt javasolta, hogy visszavonja piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, ha egyedi elbánás iránti vizsgálatát engedélyezik. Mivel a B. kérelmező azt állította, hogy a vizsgálati időszak alatt csak egy kisebb exportügyletet bonyolított le, és elállt attól, hogy piacgazdasági iránti elbánást kérelmezzen, azt állította, hogy a Bizottságnak nem szükséges Kínában helyszíni vizsgálatot végeznie a dömping megállapítása érdekében, és elegendő lenne, ha az említett egyetlen exportügyletet, valamint a panaszosnak a kérdőívre adott válaszait ellenőrizné az EU-ban. Az exportőr ennek alapján azt állította, hogy az egyedi vizsgálat engedélyezése nem jelentene terhet.

| (21) | Ha azonban engedélyeznék az egyedi vizsgálatot, helyszíni vizsgálat lenne szükséges a B. kérelmező esetében, mivel a csoport két gyártójának Kínában, a helyszínen végzett vizsgálata nélkül nem zárható ki, hogy a vizsgálati időszak alatt más, az EU-ba irányuló értékesítések is megvalósultak. Egy ilyen ellenőrzés nagy terhet jelentene a mintában szereplő három nagy vállalatcsoport mérete miatt. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(21)

Ha azonban engedélyeznék az egyedi vizsgálatot, helyszíni vizsgálat lenne szükséges a B. kérelmező esetében, mivel a csoport két gyártójának Kínában, a helyszínen végzett vizsgálata nélkül nem zárható ki, hogy a vizsgálati időszak alatt más, az EU-ba irányuló értékesítések is megvalósultak. Egy ilyen ellenőrzés nagy terhet jelentene a mintában szereplő három nagy vállalatcsoport mérete miatt. A kérelmet ezért elutasították.

| (22) | A Bizottság fenntartotta döntését, melynek értelmében elutasította az egyedi elbánásra irányuló kérelmeket. Tekintettel a fent említett okokra, az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmeket illetően a végleges határozat megállapította, hogy azok nem lefolytathatók, mivel azok a vizsgálatot indokolatlanul megnehezítenék, és megakadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő lezárását. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság fenntartotta döntését, melynek értelmében elutasította az egyedi elbánásra irányuló kérelmeket. Tekintettel a fent említett okokra, az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmeket illetően a végleges határozat megállapította, hogy azok nem lefolytathatók, mivel azok a vizsgálatot indokolatlanul megnehezítenék, és megakadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő lezárását.

| (23) | A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében a dömping, az ebből származó kár vagy a kár kockázata megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:






  a) | Kínai exportáló gyártók:






  — | Gushen Biological Technology Group Co., Ltd és kapcsolatban álló vállalatai, Dezhou, |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében a dömping, az ebből származó kár vagy a kár kockázata megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

a)

Kínai exportáló gyártók:

—

Gushen Biological Technology Group Co., Ltd és kapcsolatban álló vállalatai, Dezhou,

| — | Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd és kapcsolatban álló vállalatai, Shenxian, Qingdao, Yucheng, |
| --- | --- |

—

Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd és kapcsolatban álló vállalatai, Shenxian, Qingdao, Yucheng,

| — | Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd és kapcsolatban álló vállalatai, Liaocheng, Qingdao. |
| --- | --- |

—

Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd és kapcsolatban álló vállalatai, Liaocheng, Qingdao.

| b) | Uniós gyártó:






  — | Solae Europe, a következő helyeken működő gyártási létesítményekkel:






  — | Belgium, Ieper (Solae Belgium), és |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Uniós gyártó:

—

Solae Europe, a következő helyeken működő gyártási létesítményekkel:

—

Belgium, Ieper (Solae Belgium), és

| — | Dánia, Aarhus (Solae Denmark). |
| --- | --- |

—

Dánia, Aarhus (Solae Denmark).

| c) | Analóg országbeli gyártók:






  — | Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio, |
| --- | --- | --- |

c)

Analóg országbeli gyártók:

—

Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio,

| — | Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo. |
| --- | --- |

—

Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo.

3.   VIZSGÁLATI IDŐSZAK

| (24) | A dömping és a kár vizsgálatakor a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakot (továbbiakban: vizsgálati időszak) vették figyelembe. A kár megítélése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(24)

A dömping és a kár vizsgálatakor a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakot (továbbiakban: vizsgálati időszak) vették figyelembe. A kár megítélése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

4.   AZ IDŐKÖZI SZAKASZBAN TETT MEGÁLLAPÍTÁSOK

| (25) | Az időközi szakaszban a Bizottság úgy vélte, hogy ideiglenes intézkedések elrendelése nem lenne megfelelő, tekintettel arra, hogy tovább kell elemezni a Kínából származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek dömpingelt behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati kapcsolatot. |
| --- | --- |

(25)

Az időközi szakaszban a Bizottság úgy vélte, hogy ideiglenes intézkedések elrendelése nem lenne megfelelő, tekintettel arra, hogy tovább kell elemezni a Kínából származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek dömpingelt behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati kapcsolatot.

5.   AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

| (26) | Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján elvetették ideiglenes intézkedések bevezetését (a továbbiakban: időközi nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az időközi megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(26)

Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján elvetették ideiglenes intézkedések bevezetését (a továbbiakban: időközi nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az időközi megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

| (27) | A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. A fenti (23) preambulumbekezdésben említett ellenőrzések mellett a Kerry – a vizsgálatban együttműködő egyik szójafehérje-importőr és -felhasználó telephelyén (Bristol, Egyesült Királyság) további ellenőrzésre került sor. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. A fenti (23) preambulumbekezdésben említett ellenőrzések mellett a Kerry – a vizsgálatban együttműködő egyik szójafehérje-importőr és -felhasználó telephelyén (Bristol, Egyesült Királyság) további ellenőrzésre került sor.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   ÉRINTETT TERMÉK

| (28) | Az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározás szerint a Kínai Népköztársaságból származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek alkotják, amelyek szárazanyagra számítva legalább 65 tömegszázalék fehérjét tartalmaznak (N × 6,25), figyelmen kívül hagyva a hozzáadott vitaminokat, ásványi anyagokat, aminosavakat és élelmiszer-adalékokat (a továbbiakban: vizsgált termék), és amelyeket jelenleg az ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (2012. január 1-jétőlex 2309 90 96) és ex 3504 00 90 KN-kódok alá sorolnak be. |
| --- | --- |

(28)

Az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározás szerint a Kínai Népköztársaságból származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek alkotják, amelyek szárazanyagra számítva legalább 65 tömegszázalék fehérjét tartalmaznak (N × 6,25), figyelmen kívül hagyva a hozzáadott vitaminokat, ásványi anyagokat, aminosavakat és élelmiszer-adalékokat (a továbbiakban: vizsgált termék), és amelyeket jelenleg az ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (2012. január 1-jétőlex 2309 90 96) és ex 3504 00 90 KN-kódok alá sorolnak be.

| (29) | A fenti termékkörben két fő termékcsoport különböztethető meg: i. szójafehérje-koncentrátumok (a továbbiakban: koncentrátumok, beleértve az egyszerű/alapvető koncentrátumokat és a továbbfeldolgozott koncentrátumokat), melyek fehérjetartalma több mint 65 %, de kevesebb mint 90 %; ii. izolált szójafehérjék (a továbbiakban: izolátumok), melyek fehérjetartalma 90 % vagy több. |
| --- | --- |

(29)

A fenti termékkörben két fő termékcsoport különböztethető meg: i. szójafehérje-koncentrátumok (a továbbiakban: koncentrátumok, beleértve az egyszerű/alapvető koncentrátumokat és a továbbfeldolgozott koncentrátumokat), melyek fehérjetartalma több mint 65 %, de kevesebb mint 90 %; ii. izolált szójafehérjék (a továbbiakban: izolátumok), melyek fehérjetartalma 90 % vagy több.

| (30) | Az is megállapításra került, hogy míg az egyszerű koncentrátum alapterméknek tekinthető, melynek hozzáadott értéke kicsi, az izolátumok és a továbbfeldolgozott koncentrátumok lényegesen több feldolgozást igényelnek, és nagyobb hozzáadott értékkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(30)

Az is megállapításra került, hogy míg az egyszerű koncentrátum alapterméknek tekinthető, melynek hozzáadott értéke kicsi, az izolátumok és a továbbfeldolgozott koncentrátumok lényegesen több feldolgozást igényelnek, és nagyobb hozzáadott értékkel rendelkeznek.

| (31) | A fentiekben ismertetett termékkörbe beletartoznak az egyszerű (nem feldolgozott) állatitakarmány-koncentrátumok. Ezeket a figyelembe vett időszakban az EU-ban a panaszos egyik, Franciaországban működő üzemében, valamint egy másik, holland vállalat, az ADM üzemében gyártották. |
| --- | --- |

(31)

A fentiekben ismertetett termékkörbe beletartoznak az egyszerű (nem feldolgozott) állatitakarmány-koncentrátumok. Ezeket a figyelembe vett időszakban az EU-ban a panaszos egyik, Franciaországban működő üzemében, valamint egy másik, holland vállalat, az ADM üzemében gyártották.

| (32) | Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos kérte a termékkör megváltoztatását, az állati takarmányokhoz használt koncentrátumoknak a termékkörből való kizárásával. A panaszos ellenezte az időközi dokumentumban javasolt megközelítést, és azt állította, hogy a 2009-ben (vagyis a figyelembe vett időszak közepén) leállított francia üzem adatainak kizárása a fennmaradó adatok következetlenségéhez vezetett (az ADM adatai továbbra is szerepeltek). Ennek következtében az uniós gyártóknak a vizsgált termékkel kapcsolatos értékesítései és piaci részesedése mesterségesen inflálódtak. |
| --- | --- |

(32)

Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos kérte a termékkör megváltoztatását, az állati takarmányokhoz használt koncentrátumoknak a termékkörből való kizárásával. A panaszos ellenezte az időközi dokumentumban javasolt megközelítést, és azt állította, hogy a 2009-ben (vagyis a figyelembe vett időszak közepén) leállított francia üzem adatainak kizárása a fennmaradó adatok következetlenségéhez vezetett (az ADM adatai továbbra is szerepeltek). Ennek következtében az uniós gyártóknak a vizsgált termékkel kapcsolatos értékesítései és piaci részesedése mesterségesen inflálódtak.

| (33) | A panaszos azt állította, hogy a viszonylag stabil kereslet hatására a Solae francia üzem által 2009-ben bekövetkező bezárásáig folytatott termelés egy részét uniós versenytársa, az ADM vette át. Ennek következtében a francia üzem adatainak figyelmen kívül hagyása a 2008. évi adatok – amikor az ADM az állati felhasználású koncentrátumok piacán csak kisebb részesedéssel rendelkezett – téves értelmezéséhez vezetett a vizsgálati időszak adataival összehasonlítva, amikor piaci részesedése már jóval nagyobb volt. |
| --- | --- |

(33)

A panaszos azt állította, hogy a viszonylag stabil kereslet hatására a Solae francia üzem által 2009-ben bekövetkező bezárásáig folytatott termelés egy részét uniós versenytársa, az ADM vette át. Ennek következtében a francia üzem adatainak figyelmen kívül hagyása a 2008. évi adatok – amikor az ADM az állati felhasználású koncentrátumok piacán csak kisebb részesedéssel rendelkezett – téves értelmezéséhez vezetett a vizsgálati időszak adataival összehasonlítva, amikor piaci részesedése már jóval nagyobb volt.

| (34) | A panaszos mindenekelőtt az állati takarmányként felhasznált koncentrátum és az egyéb koncentrátumok és izolátumok műszaki és kémiai különbségeiről nyújtott információt. Emellett ezen alcsoportok számára különböző terjesztési csatornákat is használnak. Az állati takarmányként felhasznált koncentrátumok továbbá más KN-kód alá vannak besorolva, mint az élelmiszer-ipari koncentrátumok és izolátumok. |
| --- | --- |

(34)

A panaszos mindenekelőtt az állati takarmányként felhasznált koncentrátum és az egyéb koncentrátumok és izolátumok műszaki és kémiai különbségeiről nyújtott információt. Emellett ezen alcsoportok számára különböző terjesztési csatornákat is használnak. Az állati takarmányként felhasznált koncentrátumok továbbá más KN-kód alá vannak besorolva, mint az élelmiszer-ipari koncentrátumok és izolátumok.

| (35) | A panasz benyújtását követően az egyik exportőr ellenezte a termékkör korlátozására irányuló kérelmet. Ez az exportőr azonban félreérttette a kérelmet, és úgy vélte, hogy annak célja valamennyi szójafehérje-koncentrátum kizárása volt, miközben a kérelem csak az állati takarmányként felhasznált koncentrátumokra vonatkozott. Emellett az exportőr nem nyújtott be tényszerű indokot, mely alapján a kérelem megalapozatlannak tekinthető. |
| --- | --- |

(35)

A panasz benyújtását követően az egyik exportőr ellenezte a termékkör korlátozására irányuló kérelmet. Ez az exportőr azonban félreérttette a kérelmet, és úgy vélte, hogy annak célja valamennyi szójafehérje-koncentrátum kizárása volt, miközben a kérelem csak az állati takarmányként felhasznált koncentrátumokra vonatkozott. Emellett az exportőr nem nyújtott be tényszerű indokot, mely alapján a kérelem megalapozatlannak tekinthető.

| (36) | Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat során gyűjtött információk alapján az állati takarmányként felhasznált szójafehérje-koncentrátumok behozatala az Unióba irányuló összes kínai behozatal mindössze 1 %-át tette ki az eredeti meghatározás szerinti vizsgált termék tekintetében. |
| --- | --- |

(36)

Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat során gyűjtött információk alapján az állati takarmányként felhasznált szójafehérje-koncentrátumok behozatala az Unióba irányuló összes kínai behozatal mindössze 1 %-át tette ki az eredeti meghatározás szerinti vizsgált termék tekintetében.

| (37) | Tekintettel a fentiekre és különösen a műszaki, kémiai és a piaccal kapcsolatos különbségekre, helyénvalónak tekinthető a termékkör korlátozása az állati takarmányként felhasznált egyszerű szójafehérje-koncentrátumok kizárásával. Ennek következtében az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározás szerint a Kínai Népköztársaságból származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek alkotják – az állati takarmányozásban használt termékek kivételével – amelyek szárazanyagra számítva legalább 65 tömegszázalék fehérjét tartalmaznak (N × 6,25), figyelmen kívül hagyva a hozzáadott vitaminokat, ásványi anyagokat, aminosavakat és élelmiszer-adalékokat (a továbbiakban: vizsgált termék), és amelyeket jelenleg az ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 és ex 3504 00 90 KN-kódok alá sorolnak be. |
| --- | --- |

(37)

Tekintettel a fentiekre és különösen a műszaki, kémiai és a piaccal kapcsolatos különbségekre, helyénvalónak tekinthető a termékkör korlátozása az állati takarmányként felhasznált egyszerű szójafehérje-koncentrátumok kizárásával. Ennek következtében az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározás szerint a Kínai Népköztársaságból származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek alkotják – az állati takarmányozásban használt termékek kivételével – amelyek szárazanyagra számítva legalább 65 tömegszázalék fehérjét tartalmaznak (N × 6,25), figyelmen kívül hagyva a hozzáadott vitaminokat, ásványi anyagokat, aminosavakat és élelmiszer-adalékokat (a továbbiakban: vizsgált termék), és amelyeket jelenleg az ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 és ex 3504 00 90 KN-kódok alá sorolnak be.

| (38) | Az érintett terméket elsősorban az élelmiszeriparban használják húskészítményekben és húspótló termékekben. Az egyéb élelmiszer-ipari felhasználások közé a következők tartoznak: salátaöntet, levesek, italporok, energiaszeletek, nem tejtartalmú krémesítők, fagyasztott édességek, felvert öntetek, anyatej-helyettesítő tápszerek, kenyér, gabonapelyhek, tészta stb. Felhasználhatóságának sokoldalúsága miatt az érintett termék az alábbi területeken is alkalmazható: ragasztók, aszfaltok, gyanták, tisztítószerek, kozmetikumok, tinták, bőr, festékek, papírbevonat, peszticidek, fungicidek, műanyagok, poliészterek és textilrostok. |
| --- | --- |

(38)

Az érintett terméket elsősorban az élelmiszeriparban használják húskészítményekben és húspótló termékekben. Az egyéb élelmiszer-ipari felhasználások közé a következők tartoznak: salátaöntet, levesek, italporok, energiaszeletek, nem tejtartalmú krémesítők, fagyasztott édességek, felvert öntetek, anyatej-helyettesítő tápszerek, kenyér, gabonapelyhek, tészta stb. Felhasználhatóságának sokoldalúsága miatt az érintett termék az alábbi területeken is alkalmazható: ragasztók, aszfaltok, gyanták, tisztítószerek, kozmetikumok, tinták, bőr, festékek, papírbevonat, peszticidek, fungicidek, műanyagok, poliészterek és textilrostok.

| (39) | A végfelhasználási lehetőségek közötti különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai, koncentrátumai és izolátumai ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek. Ezért ezek a termékek azonos terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(39)

A végfelhasználási lehetőségek közötti különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai, koncentrátumai és izolátumai ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek. Ezért ezek a termékek azonos terméknek minősülnek.

2.   HASONLÓ TERMÉK

| (40) | Az érintett termék és a Kína belföldi piacán gyártott és értékesített, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek, illetve az analóg országnak tekintett Brazília belföldi piacán értékesített, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek, továbbá az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek esetében megállapítható, hogy fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságaik, továbbá felhasználási formájuk alapvetően megegyező. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(40)

Az érintett termék és a Kína belföldi piacán gyártott és értékesített, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek, illetve az analóg országnak tekintett Brazília belföldi piacán értékesített, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek, továbbá az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek esetében megállapítható, hogy fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságaik, továbbá felhasználási formájuk alapvetően megegyező. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   DÖMPING

1.   A SINOGLORY CSOPORT ÉS A GUSHEN CSOPORT KÖZÖTTI KAPCSOLAT

| (41) | A mintába felvett exportáló gyártók a következők voltak: Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd és kapcsolatban álló vállalatai (a továbbiakban: Crown-csoport), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd és kapcsolatban álló vállalatai (a továbbiakban: Gushen-csoport) and Sinoglory Health Food Co. Ltd és kapcsolatban álló vállalatai (a továbbiakban: Sinoglory-csoport). A vizsgálat egy korai szakaszában a Bizottság úgy vélte, hogy a Gushen-csoportot és a Sinoglory-csoportot kapcsolatban álló exportőrökként kell kezelni. Az érintett exportőröktől származó magyarázatokat követően azonban végezetül úgy határoztak, hogy a Gushen-csoportot és a Sinoglory-csoportot e vizsgálat céljából különálló vállalatokként kezelik. |
| --- | --- |

(41)

A mintába felvett exportáló gyártók a következők voltak: Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd és kapcsolatban álló vállalatai (a továbbiakban: Crown-csoport), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd és kapcsolatban álló vállalatai (a továbbiakban: Gushen-csoport) and Sinoglory Health Food Co. Ltd és kapcsolatban álló vállalatai (a továbbiakban: Sinoglory-csoport). A vizsgálat egy korai szakaszában a Bizottság úgy vélte, hogy a Gushen-csoportot és a Sinoglory-csoportot kapcsolatban álló exportőrökként kell kezelni. Az érintett exportőröktől származó magyarázatokat követően azonban végezetül úgy határoztak, hogy a Gushen-csoportot és a Sinoglory-csoportot e vizsgálat céljából különálló vállalatokként kezelik.

2.   PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS

| (42) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.

| (43) | Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden összefoglalva a következők:






  1. | az üzleti döntések és költségek a piaci feltételek szerint kerültek kialakításra jelentős állami beavatkozás nélkül; |
| --- | --- | --- |

(43)

Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden összefoglalva a következők:

1.

az üzleti döntések és költségek a piaci feltételek szerint kerültek kialakításra jelentős állami beavatkozás nélkül;

| 2. | a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetik, és azokat minden területen alkalmazzák; |
| --- | --- |

2.

a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetik, és azokat minden területen alkalmazzák;

| 3. | a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| 4. | a jogbiztonságot és a stabilitást csőd- és tulajdonjogi szabályok biztosítják; továbbá |
| --- | --- |

4.

a jogbiztonságot és a stabilitást csőd- és tulajdonjogi szabályok biztosítják; továbbá

| 5. | a valutaváltás a piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaváltás a piaci árfolyamon történik.

| (44) | A Crown-csoport és a Sinoglory-csoport is kérelmezte a piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(44)

A Crown-csoport és a Sinoglory-csoport is kérelmezte a piacgazdasági elbánást.

| (45) | A Bizottság mind a Crown-csoport, mind a Sinoglory-csoport tekintetében felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyein ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapokon megadott információkat és minden más szükségesnek ítélt információt. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság mind a Crown-csoport, mind a Sinoglory-csoport tekintetében felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyein ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapokon megadott információkat és minden más szükségesnek ítélt információt.

| (46) | A vizsgálat megállapította, hogy egyik csoport sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjának a piacgazdasági elbánás megadására vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(46)

A vizsgálat megállapította, hogy egyik csoport sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjának a piacgazdasági elbánás megadására vonatkozó feltételeket.

| (47) | A két csoport vállalatai elsősorban az 1., 2. és 3. kritériumot nem teljesítették. |
| --- | --- |

(47)

A két csoport vállalatai elsősorban az 1., 2. és 3. kritériumot nem teljesítették.

| (48) | Az első csoport esetében a csoport egyik gyártója nem teljesítette az 1. kritériumot, mert kötelezettségei értelmében valamennyi termékét nemzetközi piacokon kell értékesítenie. Jóllehet a vállalat azt állította, hogy ez a rendelkezés nem kötelező, a belföldi piacon mégsem értékesítette termékeit (egy kisebb volumenű, 2007-ben történ eladást leszámítva). A 2. kritérium vonatkozásában a csoport mindkét gyártója esetében több számviteli probléma merült fel. A csoport egyik vállalata ráadásul nem nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet. A csoport egy másik vállalata továbbá földterülete egy részét bérbe adta, azonban számvitelében nem vezetett nyilvántartást a bérlésről, mivel e befizetésekről sem számlákat, sem fizetési igazolást nem állítottak ki. Amikor a vállalat új termelési helyszínre költözött és berendezései egy részét már nem használta, nem végeztek értékvesztési vizsgálatot. Végezetül, amikor a csoportban lévő egyik vállalat új földterületet vásárolt, a kormánytól pénzeszközöket kapott a költözni kényszerülő falusiak kompenzálására. Ezt a kifizetést azonban nem az említett célra, hanem a földhasználati jog költségének csökkentésére használták fel. A 3. kritériummal kapcsolatban a csoportban működő két gyártó egy közös beszállítótól származó nyersanyagokat cserélt bármilyen megfelelő dokumentáció vagy nyilvántartás nélkül, informális megállapodás útján, az árkülönbségek vagy a díjak bármilyen kiigazítása nélkül: ez a barterkereskedelem egy formája. Emellett az egyik gyártó a többségi részvényeshez tartozó földterületet évekig fizetés nélkül használhatta. Az érintett vállalat állítása szerint ez azért volt lehetséges, mert az ezzel összefüggő földhasználati jogokat az anyacég rendkívül alacsony áron vásárolta meg privatizációja során. |
| --- | --- |

(48)

Az első csoport esetében a csoport egyik gyártója nem teljesítette az 1. kritériumot, mert kötelezettségei értelmében valamennyi termékét nemzetközi piacokon kell értékesítenie. Jóllehet a vállalat azt állította, hogy ez a rendelkezés nem kötelező, a belföldi piacon mégsem értékesítette termékeit (egy kisebb volumenű, 2007-ben történ eladást leszámítva). A 2. kritérium vonatkozásában a csoport mindkét gyártója esetében több számviteli probléma merült fel. A csoport egyik vállalata ráadásul nem nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet. A csoport egy másik vállalata továbbá földterülete egy részét bérbe adta, azonban számvitelében nem vezetett nyilvántartást a bérlésről, mivel e befizetésekről sem számlákat, sem fizetési igazolást nem állítottak ki. Amikor a vállalat új termelési helyszínre költözött és berendezései egy részét már nem használta, nem végeztek értékvesztési vizsgálatot. Végezetül, amikor a csoportban lévő egyik vállalat új földterületet vásárolt, a kormánytól pénzeszközöket kapott a költözni kényszerülő falusiak kompenzálására. Ezt a kifizetést azonban nem az említett célra, hanem a földhasználati jog költségének csökkentésére használták fel. A 3. kritériummal kapcsolatban a csoportban működő két gyártó egy közös beszállítótól származó nyersanyagokat cserélt bármilyen megfelelő dokumentáció vagy nyilvántartás nélkül, informális megállapodás útján, az árkülönbségek vagy a díjak bármilyen kiigazítása nélkül: ez a barterkereskedelem egy formája. Emellett az egyik gyártó a többségi részvényeshez tartozó földterületet évekig fizetés nélkül használhatta. Az érintett vállalat állítása szerint ez azért volt lehetséges, mert az ezzel összefüggő földhasználati jogokat az anyacég rendkívül alacsony áron vásárolta meg privatizációja során.

| (49) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó részletes megállapítások nyilvánosságra hozatalát és az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a csoport megismételte korábbi, arra vonatkozó állításait, hogy a két gyártó egyikét nem kellene jogilag a csoporthoz tartozó gyártónak tekinteni. Ugyanakkor ezen állítás vonatkozásában megállapításra került, hogy a két gyártó összehangolt kereskedelmi és iparági stratégiát követett a csoport többi tagjával együtt, beleértve a (48) preambulumbekezdésben említett barterkereskedelmet. Ezért ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(49)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó részletes megállapítások nyilvánosságra hozatalát és az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a csoport megismételte korábbi, arra vonatkozó állításait, hogy a két gyártó egyikét nem kellene jogilag a csoporthoz tartozó gyártónak tekinteni. Ugyanakkor ezen állítás vonatkozásában megállapításra került, hogy a két gyártó összehangolt kereskedelmi és iparági stratégiát követett a csoport többi tagjával együtt, beleértve a (48) preambulumbekezdésben említett barterkereskedelmet. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.

| (50) | A csoport továbbá azt állította, hogy az egyik gyártójára vonatkozó értékesítési korlátozás csak alapszabályában szerepel, működési engedélyében vagy a jóváhagyási igazolásban nincs megemlítve. A vállalat szerint a korlátozás ezért nem kötelező jellegű. Emellett azt állították, hogy az a vállalat, amely nem nyújtotta be a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot, nem gyártó vagy kereskedelmi vállalat, hanem kifizető ügynökség, továbbá a csoport minden erőfeszítést megtett, hogy a szükséges információkat szolgáltassa. |
| --- | --- |

(50)

A csoport továbbá azt állította, hogy az egyik gyártójára vonatkozó értékesítési korlátozás csak alapszabályában szerepel, működési engedélyében vagy a jóváhagyási igazolásban nincs megemlítve. A vállalat szerint a korlátozás ezért nem kötelező jellegű. Emellett azt állították, hogy az a vállalat, amely nem nyújtotta be a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot, nem gyártó vagy kereskedelmi vállalat, hanem kifizető ügynökség, továbbá a csoport minden erőfeszítést megtett, hogy a szükséges információkat szolgáltassa.

| (51) | A fentiekben említettek szerint azonban a szóban forgó gyártó egyértelműen eleget tett az értékesítési korlátozásoknak. Emellett az alapszabály részét képezi azoknak a dokumentumoknak, amelyeket a vállalat létrehozásakor jóváhagyás céljából benyújtottak a hatóságoknak, tehát egyértelmű, hogy e dokumentumok tartalma a vállalat tényleges műveletei alapjául szolgál. Végezetül a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot be nem nyújtó vállalat vonatkozásában megállapítást nyert, hogy a cég a kérdéses termék exportértékesítéseinek bizonyos aspektusaiban érintett, tehát piacgazdasági elbánás iránti kérelmet kellett volna benyújtania. Ezért mindkét állítást elutasították. |
| --- | --- |

(51)

A fentiekben említettek szerint azonban a szóban forgó gyártó egyértelműen eleget tett az értékesítési korlátozásoknak. Emellett az alapszabály részét képezi azoknak a dokumentumoknak, amelyeket a vállalat létrehozásakor jóváhagyás céljából benyújtottak a hatóságoknak, tehát egyértelmű, hogy e dokumentumok tartalma a vállalat tényleges műveletei alapjául szolgál. Végezetül a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot be nem nyújtó vállalat vonatkozásában megállapítást nyert, hogy a cég a kérdéses termék exportértékesítéseinek bizonyos aspektusaiban érintett, tehát piacgazdasági elbánás iránti kérelmet kellett volna benyújtania. Ezért mindkét állítást elutasították.

| (52) | A másik csoport vonatkozásában az egyik exportáló gyártóra szintén értékesítési korlátozás vonatkozott, melynek értelmében termelése 70 %-át exportra kellett eladnia, tehát a vállalat nem felelt meg az 1. kritériumnak. A 2. kritérium vonatkozásában számos olyan problémára derült fény, amelyek az értékcsökkenéssel és a számviteli gyakorlatban bekövetkezett változásokkal voltak kapcsolatosak. A 3. kritérium vonatkozásában az egyik vállalat számviteli nyilvántartásában szereplő két földterülethez tartozó érték jelentős mértékben változik, és a Bizottság úgy véli, hogy azáltal, hogy a vállalat egyértelműen a piaci érték alatt jutott földterülethez, rejtett támogatásban részesült. Ráadásul a csoportban egy másik vállalat egy évig térítésmentesen bérelt egy földterületet, és a piaci értéknél alacsonyabb áron jutott földhasználati jogokhoz. Végezetül több csoportközi garanciát nem hoztak nyilvánosságra a számviteli nyilvántartás kiegészítő mellékleteiben, megsértve a 24. nemzetközi számviteli standardot (IAS 24). |
| --- | --- |

(52)

A másik csoport vonatkozásában az egyik exportáló gyártóra szintén értékesítési korlátozás vonatkozott, melynek értelmében termelése 70 %-át exportra kellett eladnia, tehát a vállalat nem felelt meg az 1. kritériumnak. A 2. kritérium vonatkozásában számos olyan problémára derült fény, amelyek az értékcsökkenéssel és a számviteli gyakorlatban bekövetkezett változásokkal voltak kapcsolatosak. A 3. kritérium vonatkozásában az egyik vállalat számviteli nyilvántartásában szereplő két földterülethez tartozó érték jelentős mértékben változik, és a Bizottság úgy véli, hogy azáltal, hogy a vállalat egyértelműen a piaci érték alatt jutott földterülethez, rejtett támogatásban részesült. Ráadásul a csoportban egy másik vállalat egy évig térítésmentesen bérelt egy földterületet, és a piaci értéknél alacsonyabb áron jutott földhasználati jogokhoz. Végezetül több csoportközi garanciát nem hoztak nyilvánosságra a számviteli nyilvántartás kiegészítő mellékleteiben, megsértve a 24. nemzetközi számviteli standardot (IAS 24).

| (53) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó részletes megállapítások nyilvánosságra hozatalát, valamint az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a vállalat azt állította, hogy a két gyártó de facto értékesítéseire nem vonatkozott értékesítési korlátozás. A vállalatok szerint az a tény, hogy exportvolumenük összhangban volt az alapszabályban szereplő korlátozással, kizárólag a szójafehérje-piaci kereslet-kínálat egyensúlyának tudható be. Hangsúlyozták, hogy e korlátozó rendelkezések nem sokkal a vizsgálati időszak lezárulta után kikerültek az érintett szövegekből. Ráadásul a 2. kritérium vonatkozásában a vállalat azt állította, hogy kisebb számviteli hibáktól eltekintve teljes mértékben megfelelt a kínai, általánosan elfogadott számviteli alapelveknek (GAAP), melyekre e vállalatoknak sokkal inkább tekintettel kell lenniük, mint a nemzetközi számviteli standardokra. A földhasználati jogok tekintetében a csoport azt állította, hogy a két földterület értékének eltérései az egyik földterület planírozási költségeiből fakadtak. Végezetül hangsúlyozták, hogy egy másik földterületet azért bérelhettek térítésmentesen, mert adminisztratív késedelem történt, mielőtt a földhasználati jogot ténylegesen megszerezhették volna, és a mentesség értéke egyébként is jelentéktelen a vállalat működéséből származó jövedelméhez viszonyítva. |
| --- | --- |

(53)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó részletes megállapítások nyilvánosságra hozatalát, valamint az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a vállalat azt állította, hogy a két gyártó de facto értékesítéseire nem vonatkozott értékesítési korlátozás. A vállalatok szerint az a tény, hogy exportvolumenük összhangban volt az alapszabályban szereplő korlátozással, kizárólag a szójafehérje-piaci kereslet-kínálat egyensúlyának tudható be. Hangsúlyozták, hogy e korlátozó rendelkezések nem sokkal a vizsgálati időszak lezárulta után kikerültek az érintett szövegekből. Ráadásul a 2. kritérium vonatkozásában a vállalat azt állította, hogy kisebb számviteli hibáktól eltekintve teljes mértékben megfelelt a kínai, általánosan elfogadott számviteli alapelveknek (GAAP), melyekre e vállalatoknak sokkal inkább tekintettel kell lenniük, mint a nemzetközi számviteli standardokra. A földhasználati jogok tekintetében a csoport azt állította, hogy a két földterület értékének eltérései az egyik földterület planírozási költségeiből fakadtak. Végezetül hangsúlyozták, hogy egy másik földterületet azért bérelhettek térítésmentesen, mert adminisztratív késedelem történt, mielőtt a földhasználati jogot ténylegesen megszerezhették volna, és a mentesség értéke egyébként is jelentéktelen a vállalat működéséből származó jövedelméhez viszonyítva.

| (54) | Az 1. kritérium vonatkozásában az alapszabály a hatóságoknak benyújtott dokumentumok részét képezi, melyet a vállalat létrehozásakor jóváhagytak. Az a tény, hogy a vállalat eleget tett az értékesítési korlátozásnak, a Bizottság véleménye szerint egy erre vonatkozó követelménynek tulajdonítható, és egyértelmű, hogy e dokumentumok tartalma a vállalat tényleges működésének alapjául szolgál. Emellett hangsúlyozták, hogy a korlátozásoknak az alapszabályból történő kivétele a vizsgálati időszakot követően következett be, ezért e vizsgálat szempontjából nem releváns. A 2. kritérium vonatkozásában egyértelmű, hogy nem lehet megerősíteni a nyilvántartások pontosságát és megbízhatóságát. Emellett a vállalat számviteli nyilvántartásait a nemzetközi számviteli standardok szerint kellene auditálni, ezt azonban nem lehetett megerősíteni a ellenőrzés során. A 3. kritérium vonatkozásában a helyszíni vizsgálat alatt nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta volna a planírozási költségeket a kérdéses földtulajdon vonatkozásában. Végezetül a benyújtott magyarázatoktól függetlenül továbbra is tény, hogy a vállalatok egyike bizonyos időszakra térítésmentesen bérelt földterületet, tehát támogatásban részesült. A beérkezett vélemények nem voltak olyan természetűek, hogy azok változtattak volna a piacgazdasági elbánással kapcsolatos következtetéseken. Ezek a megállapítások megerősítésre kerülnek. |
| --- | --- |

(54)

Az 1. kritérium vonatkozásában az alapszabály a hatóságoknak benyújtott dokumentumok részét képezi, melyet a vállalat létrehozásakor jóváhagytak. Az a tény, hogy a vállalat eleget tett az értékesítési korlátozásnak, a Bizottság véleménye szerint egy erre vonatkozó követelménynek tulajdonítható, és egyértelmű, hogy e dokumentumok tartalma a vállalat tényleges működésének alapjául szolgál. Emellett hangsúlyozták, hogy a korlátozásoknak az alapszabályból történő kivétele a vizsgálati időszakot követően következett be, ezért e vizsgálat szempontjából nem releváns. A 2. kritérium vonatkozásában egyértelmű, hogy nem lehet megerősíteni a nyilvántartások pontosságát és megbízhatóságát. Emellett a vállalat számviteli nyilvántartásait a nemzetközi számviteli standardok szerint kellene auditálni, ezt azonban nem lehetett megerősíteni a ellenőrzés során. A 3. kritérium vonatkozásában a helyszíni vizsgálat alatt nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta volna a planírozási költségeket a kérdéses földtulajdon vonatkozásában. Végezetül a benyújtott magyarázatoktól függetlenül továbbra is tény, hogy a vállalatok egyike bizonyos időszakra térítésmentesen bérelt földterületet, tehát támogatásban részesült. A beérkezett vélemények nem voltak olyan természetűek, hogy azok változtattak volna a piacgazdasági elbánással kapcsolatos következtetéseken. Ezek a megállapítások megerősítésre kerülnek.

3.   EGYEDI ELBÁNÁS

| (55) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:






  — | ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak, |
| --- | --- | --- |

(55)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:

—

ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak,

| — | az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg, |
| --- | --- |

—

az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,

| — | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, vagy kisebbségben vannak, vagy bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól, |
| --- | --- |

—

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, vagy kisebbségben vannak, vagy bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,

| — | a valutaváltások piaci árfolyamon történnek, továbbá |
| --- | --- |

—

a valutaváltások piaci árfolyamon történnek, továbbá

| — | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

—

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (56) | A Gushen-csoport csak egyedi elbánást kérelmezett. A kérelmet megvizsgálták, és nem találtak benne arra utaló elemet, hogy a vállalat nem teljesítené a fentiekben említett kritériumokat. Ebből kifolyólag az a döntés született, hogy a Gushen-csoport egyedi elbánásban részesülhet. |
| --- | --- |

(56)

A Gushen-csoport csak egyedi elbánást kérelmezett. A kérelmet megvizsgálták, és nem találtak benne arra utaló elemet, hogy a vállalat nem teljesítené a fentiekben említett kritériumokat. Ebből kifolyólag az a döntés született, hogy a Gushen-csoport egyedi elbánásban részesülhet.

| (57) | A Crown-csoportot és a Sinoglory-csoportot szintén megvizsgálták, mivel e vállalatok nem kapták meg a piacgazdasági elbánást. Egyik esetben sem találtak arra utaló jelet, hogy a vállalatok ne teljesítenék a fent említett kritériumokat. Ezért az a döntés született, hogy mindkét vállalat egyedi elbánásban részesülhet. |
| --- | --- |

(57)

A Crown-csoportot és a Sinoglory-csoportot szintén megvizsgálták, mivel e vállalatok nem kapták meg a piacgazdasági elbánást. Egyik esetben sem találtak arra utaló jelet, hogy a vállalatok ne teljesítenék a fent említett kritériumokat. Ezért az a döntés született, hogy mindkét vállalat egyedi elbánásban részesülhet.

| (58) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos ellenezte, hogy a mintába felvett exportőr csoportoknak egyedi elbánást engedélyezzenek. Mivel azonban nem került sor intézkedések elrendelésére, ezt a kérdést nem volt szükséges tovább vizsgálni. |
| --- | --- |

(58)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos ellenezte, hogy a mintába felvett exportőr csoportoknak egyedi elbánást engedélyezzenek. Mivel azonban nem került sor intézkedések elrendelésére, ezt a kérdést nem volt szükséges tovább vizsgálni.

4.   RENDES ÉRTÉK

| (59) | A (46) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a két mintába felvett, piacgazdasági elbánást kérelmező csoport számára nem engedélyezték az ilyen elbánást. A mintába felvett harmadik csoport nem kérelmezett piacgazdasági elbánást. Ezért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a rendes érték megállapítása valamennyi csoport esetében egy analóg ország árai vagy számtanilag képzett érték alapján történt. |
| --- | --- |

(59)

A (46) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a két mintába felvett, piacgazdasági elbánást kérelmező csoport számára nem engedélyezték az ilyen elbánást. A mintába felvett harmadik csoport nem kérelmezett piacgazdasági elbánást. Ezért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a rendes érték megállapítása valamennyi csoport esetében egy analóg ország árai vagy számtanilag képzett érték alapján történt.

a)   
  Analóg ország

| (60) | A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához analóg országnak az Egyesült Államokat kívánja kijelölni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(60)

A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához analóg országnak az Egyesült Államokat kívánja kijelölni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (61) | Számos észrevétel érkezett, és több országot is javasoltak alternatívaként, különösen Brazíliát és Izraelt. Az Egyesült Államok mint analóg ország ellen felhozott fő érv az volt, hogy az Egyesült Államokban az érintett termék géntechnológiával módosított szójababból származik, ugyanakkor Kínában nem. A géntechnológiával módosított szójabab felhasználása azt eredményezheti, hogy a terméket esetleg más felhasználók vagy feldolgozóipari ágazatok használják. Az egyik exportáló gyártó azt is megemlítette, hogy a panaszos egyesült államokbeli leányvállalata piaci erőfölénnyel rendelkezik az Egyesült Államok piacán, aminek hatására a belföldi eladási árak inflálódnak. |
| --- | --- |

(61)

Számos észrevétel érkezett, és több országot is javasoltak alternatívaként, különösen Brazíliát és Izraelt. Az Egyesült Államok mint analóg ország ellen felhozott fő érv az volt, hogy az Egyesült Államokban az érintett termék géntechnológiával módosított szójababból származik, ugyanakkor Kínában nem. A géntechnológiával módosított szójabab felhasználása azt eredményezheti, hogy a terméket esetleg más felhasználók vagy feldolgozóipari ágazatok használják. Az egyik exportáló gyártó azt is megemlítette, hogy a panaszos egyesült államokbeli leányvállalata piaci erőfölénnyel rendelkezik az Egyesült Államok piacán, aminek hatására a belföldi eladási árak inflálódnak.

| (62) | Tekintettel a kapott észrevételekre, a Bizottság együttműködést kezdeményezett a szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek valamennyi brazíliai, izraeli és egyesült államokbeli gyártójával, és számos kulcsadatot kért tőlük a termelés, értékesítés és helyi piacok vonatkozásában, továbbá megkérdezte, hogy készek lennének-e részletesebb információk megadására a költségekről és áraikról, amennyiben országukat analóg országnak választanák ki. Mindössze egy egyesült államokbeli és két brazíliai gyártó válaszolt, megadva a kért információt, és további együttműködést ajánlva. Egy későbbi szakaszban egy izraeli gyártó is hiánytalanul kitöltött kérdőívet nyújtott be. A Bizottság emellett más eszközökkel is próbált információt szerezni a már említett és egyéb lehetséges piacok vonatkozásában. |
| --- | --- |

(62)

Tekintettel a kapott észrevételekre, a Bizottság együttműködést kezdeményezett a szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek valamennyi brazíliai, izraeli és egyesült államokbeli gyártójával, és számos kulcsadatot kért tőlük a termelés, értékesítés és helyi piacok vonatkozásában, továbbá megkérdezte, hogy készek lennének-e részletesebb információk megadására a költségekről és áraikról, amennyiben országukat analóg országnak választanák ki. Mindössze egy egyesült államokbeli és két brazíliai gyártó válaszolt, megadva a kért információt, és további együttműködést ajánlva. Egy későbbi szakaszban egy izraeli gyártó is hiánytalanul kitöltött kérdőívet nyújtott be. A Bizottság emellett más eszközökkel is próbált információt szerezni a már említett és egyéb lehetséges piacok vonatkozásában.

| (63) | Az így gyűjtött információkat gondosan elemezték. Megerősítést nyert, hogy az egyesült államokbeli terméket elsősorban géntechnológiával módosított szójababból gyártják, míg a Kínából, Brazíliából vagy Izraelből származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékeket nem ezzel az eljárással állítják elő. Nem lehetett azonban következtetést levonni arra vonatkozóan, hogy a fő nyersanyag terén megfigyelhető különbség milyen hatást gyakorol a termék jellemzőire, felhasználására, a költségekre vagy az árakra. Emellett – habár a brazil piacon 14 % importvám volt érvényben –, a brazil piacon jelentős mennyiségű importált, szójafehérje-koncentrátumból készült termékek voltak jelen, amelyek a helyben gyártott termékkel versengtek. Valójában a két brazíliai gyártó – melyek együttműködésüket is felajánlották – a brazíliai felhasználás mintegy háromnegyedét képviseli, míg az egyesült államokbeli piacot a jelek szerint két jelentős méretű belföldi gyártó uralta, melyek közül csak az egyik ajánlott együttműködést. Ezért annak ellenére, hogy az egyesült államokbeli piac nagyobb, Brazíliában – ahol két jelentős belföldi gyártó és nagy mennyiségű behozatal van jelen – a jelek szerint erősebb a verseny. Emellett általánosságban az együttműködő brazíliai gyártók belföldi értékesítési volumene láthatólag ugyanolyan nagyságrendet képviselt, mint a mintába felvett kínai gyártóknak az EU-ba irányuló értékesítési volumene, és a termékskála is összehasonlítható. Végezetül megállapítást nyert, hogy a brazíliai belföldi piac lényegesen nagyobb, mint az izraeli piac. |
| --- | --- |

(63)

Az így gyűjtött információkat gondosan elemezték. Megerősítést nyert, hogy az egyesült államokbeli terméket elsősorban géntechnológiával módosított szójababból gyártják, míg a Kínából, Brazíliából vagy Izraelből származó, szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékeket nem ezzel az eljárással állítják elő. Nem lehetett azonban következtetést levonni arra vonatkozóan, hogy a fő nyersanyag terén megfigyelhető különbség milyen hatást gyakorol a termék jellemzőire, felhasználására, a költségekre vagy az árakra. Emellett – habár a brazil piacon 14 % importvám volt érvényben –, a brazil piacon jelentős mennyiségű importált, szójafehérje-koncentrátumból készült termékek voltak jelen, amelyek a helyben gyártott termékkel versengtek. Valójában a két brazíliai gyártó – melyek együttműködésüket is felajánlották – a brazíliai felhasználás mintegy háromnegyedét képviseli, míg az egyesült államokbeli piacot a jelek szerint két jelentős méretű belföldi gyártó uralta, melyek közül csak az egyik ajánlott együttműködést. Ezért annak ellenére, hogy az egyesült államokbeli piac nagyobb, Brazíliában – ahol két jelentős belföldi gyártó és nagy mennyiségű behozatal van jelen – a jelek szerint erősebb a verseny. Emellett általánosságban az együttműködő brazíliai gyártók belföldi értékesítési volumene láthatólag ugyanolyan nagyságrendet képviselt, mint a mintába felvett kínai gyártóknak az EU-ba irányuló értékesítési volumene, és a termékskála is összehasonlítható. Végezetül megállapítást nyert, hogy a brazíliai belföldi piac lényegesen nagyobb, mint az izraeli piac.

| (64) | A fentiekben vázoltak alapján Brazíliát választották analóg országnak. A választás megerősítést nyert. |
| --- | --- |

(64)

A fentiekben vázoltak alapján Brazíliát választották analóg országnak. A választás megerősítést nyert.

b)   
  A rendes érték meghatározása

| (65) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy hasonló ország gyártóitól kapott, ellenőrzött információk alapján határozták meg. Amennyiben az analóg ország belföldi piacán a terméktípusokat nem rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették, vagy hasonló terméktípust nem értékesítettek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése és 2. cikkének (6) bekezdése szerint határozták meg. |
| --- | --- |

(65)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy hasonló ország gyártóitól kapott, ellenőrzött információk alapján határozták meg. Amennyiben az analóg ország belföldi piacán a terméktípusokat nem rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették, vagy hasonló terméktípust nem értékesítettek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése és 2. cikkének (6) bekezdése szerint határozták meg.

| (66) | Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a számításokat tovább pontosították annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a felek által tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(66)

Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a számításokat tovább pontosították annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a felek által tett észrevételeket.

5.   EXPORTÁR

| (67) | Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy Kínában működő, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba. Az exportár ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult. |
| --- | --- |

(67)

Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy Kínában működő, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba. Az exportár ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult.

| (68) | Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a számításokat tovább pontosították annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a felek által tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(68)

Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően a számításokat tovább pontosították annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a felek által tett észrevételeket.

6.   ÖSSZEHASONLÍTÁS

| (69) | A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi paritáson (EXW-alapon) állapították meg. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Az árkedvezmények, a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodási és járulékos költségek, a hitelköltségek és a közvetett adózás tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazításokat, amikor azokat ésszerűeknek, helyeseknek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottaknak ítélték meg. |
| --- | --- |

(69)

A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi paritáson (EXW-alapon) állapították meg. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Az árkedvezmények, a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodási és járulékos költségek, a hitelköltségek és a közvetett adózás tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazításokat, amikor azokat ésszerűeknek, helyeseknek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottaknak ítélték meg.

7.   DÖMPINGKÜLÖNBÖZETEK

| (70) | A végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában vannak kifejezve. |
| --- | --- |

(70)

A végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában vannak kifejezve.

| (71) | A mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók három csoportjának esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet meghatározása az analóg országban érvényes rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt. |
| --- | --- |

(71)

A mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók három csoportjának esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet meghatározása az analóg országban érvényes rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.

| (72) | A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok számára a dömpingkülönbözetet a mintavételbe bevont három vállalatcsoport átlagát véve számították ki. |
| --- | --- |

(72)

A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok számára a dömpingkülönbözetet a mintavételbe bevont három vállalatcsoport átlagát véve számították ki.

| (73) | Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a Kínából származó összes behozatalnak mintegy 90 %-át képviselték, a nem együttműködő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása a mintavételbe bevont vállalat(csoport)ok körében talált legnagyobb különbözet felhasználásával történt. |
| --- | --- |

(73)

Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a Kínából származó összes behozatalnak mintegy 90 %-át képviselték, a nem együttműködő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása a mintavételbe bevont vállalat(csoport)ok körében talált legnagyobb különbözet felhasználásával történt.

| (74) | Ezen az alapon a végleges dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Crown Group | 59,4 % |
| Gushen Group | 55,8 % |
| Sinoglory Group | 67,0 % |
| A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok | 61,3 % |
| Egyéb vállalatok | 67,0 % |

(74)

Ezen az alapon a végleges dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Crown Group

59,4 %

Gushen Group

55,8 %

Sinoglory Group

67,0 %

A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok

61,3 %

Egyéb vállalatok

67,0 %

D.   KÁR

1.   BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK

| (75) | A termékkör felülvizsgálatát (az állati takarmányként felhasznált koncentrátumok kizárását) követően egy vállalatot, a holland ADM-et, amely kizárólag állati takarmányként felhasznált koncentrátumok gyártásával foglalkozik, már nem tekintik az uniós gazdasági ágazat részének. Következésképpen, a vizsgálati időszak alatt az Unióban a hasonló terméket egyedül a panaszos (Solae) gyártotta. A Solae-nek jelenleg két gyártó létesítménye van az Unióban, az egyikben – Belgiumban – izolált szójafehérjéket gyártanak, a másikban – Dániában – szójafehérje-koncentrátumokat (alapkoncentrátumok és további nagyobb értékű koncentrátumok, amelyek gyártásához a félkész termék az alapkoncentrátum). A Solae egy másik, a franciaországi Bordeaux-ban lévő gyártó létesítménye, amely csak egyszerű állati takarmányként felhasznált koncentrátumot gyártott és forgalmazott, 2009 elején zárt be. |
| --- | --- |

(75)

A termékkör felülvizsgálatát (az állati takarmányként felhasznált koncentrátumok kizárását) követően egy vállalatot, a holland ADM-et, amely kizárólag állati takarmányként felhasznált koncentrátumok gyártásával foglalkozik, már nem tekintik az uniós gazdasági ágazat részének. Következésképpen, a vizsgálati időszak alatt az Unióban a hasonló terméket egyedül a panaszos (Solae) gyártotta. A Solae-nek jelenleg két gyártó létesítménye van az Unióban, az egyikben – Belgiumban – izolált szójafehérjéket gyártanak, a másikban – Dániában – szójafehérje-koncentrátumokat (alapkoncentrátumok és további nagyobb értékű koncentrátumok, amelyek gyártásához a félkész termék az alapkoncentrátum). A Solae egy másik, a franciaországi Bordeaux-ban lévő gyártó létesítménye, amely csak egyszerű állati takarmányként felhasznált koncentrátumot gyártott és forgalmazott, 2009 elején zárt be.

| (76) | Az uniós gyártást illetően a vizsgálat során kiderült, hogy a Solae gyártási eljárása kizárólag a svájci anyavállalattal, a Solae Europe-pal kötött nyersanyag-feldolgozási megállapodáson alapul. E megállapodás értelmében a Solae Belgium és a Solae Denmark szolgáltatási díj ellenében feldolgozza a Solae Europe által biztosított nyersanyagot. Az egész folyamat alatt a nyersanyagok, bármely félkész termék és a késztermékek egyetlen tulajdonosa a Solae Europe. |
| --- | --- |

(76)

Az uniós gyártást illetően a vizsgálat során kiderült, hogy a Solae gyártási eljárása kizárólag a svájci anyavállalattal, a Solae Europe-pal kötött nyersanyag-feldolgozási megállapodáson alapul. E megállapodás értelmében a Solae Belgium és a Solae Denmark szolgáltatási díj ellenében feldolgozza a Solae Europe által biztosított nyersanyagot. Az egész folyamat alatt a nyersanyagok, bármely félkész termék és a késztermékek egyetlen tulajdonosa a Solae Europe.

| (77) | Figyelembe véve, hogy a feldolgozói megállapodások jogilag abban különböznek minden más lehetséges gyártási intézkedéstől, hogy a nyersanyag és a késztermékek tulajdonjoga a megbízónál marad. A jelenlegi esetben azonban az uniós vállalatok által hozzáadott érték a termelési költség több mint 50 %-át teszi ki. A hozzáadott értéknek ez az aránya jól tükrözi az Unióban lévő technológiai beruházások és tőkebefektetések mértékét. Az EU-ban jelentős az ilyen beruházások nettó értéke, és a gazdasági ágazat jelentős számú embert foglalkoztat az Unióban. |
| --- | --- |

(77)

Figyelembe véve, hogy a feldolgozói megállapodások jogilag abban különböznek minden más lehetséges gyártási intézkedéstől, hogy a nyersanyag és a késztermékek tulajdonjoga a megbízónál marad. A jelenlegi esetben azonban az uniós vállalatok által hozzáadott érték a termelési költség több mint 50 %-át teszi ki. A hozzáadott értéknek ez az aránya jól tükrözi az Unióban lévő technológiai beruházások és tőkebefektetések mértékét. Az EU-ban jelentős az ilyen beruházások nettó értéke, és a gazdasági ágazat jelentős számú embert foglalkoztat az Unióban.

| (78) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy az Unióban a nyersanyag-feldolgozási műveletek jelentenék „az utolsó jelentős változást”, és ebből adódóan a termékek uniós eredetét eredményeznék. |
| --- | --- |

(78)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy az Unióban a nyersanyag-feldolgozási műveletek jelentenék „az utolsó jelentős változást”, és ebből adódóan a termékek uniós eredetét eredményeznék.

| (79) | A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a Solae Belgium és a Solae Denmark által az Unióban végzett ilyen gazdasági tevékenységet a dömping potenciálisan fenyegetheti, indokolttá téve a védelem szükségességét, az ilyen tevékenység jogi természetétől függetlenül (nyersanyag-feldolgozási megállapodások vagy más gyártási megállapodások). A fentiek fényében arra a következtetésre jutottak, hogy a Solae Belgium és a Solae Denmark vállalatokat olyan uniós gyártóknak kell tekinteni, amelyek az uniós gazdasági ágazat részét képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(79)

A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a Solae Belgium és a Solae Denmark által az Unióban végzett ilyen gazdasági tevékenységet a dömping potenciálisan fenyegetheti, indokolttá téve a védelem szükségességét, az ilyen tevékenység jogi természetétől függetlenül (nyersanyag-feldolgozási megállapodások vagy más gyártási megállapodások). A fentiek fényében arra a következtetésre jutottak, hogy a Solae Belgium és a Solae Denmark vállalatokat olyan uniós gyártóknak kell tekinteni, amelyek az uniós gazdasági ágazat részét képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében.

| (80) | Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló megjegyezte, hogy a nyersanyag-feldolgozó vállalatok nem minősülnek uniós gyártóknak, és nem vehetnek részt dömpingellenes vizsgálatokban. Az exportáló azzal érvelt, hogy mivel a nyersanyag és a késztermékek a Svájcban bejegyzett Solae Europe tulajdonában maradt (azaz az EU-n kívül), a Solae Belgium és a Solae Denmark nem tekinthetők uniós gyártóknak, és nem jogosultak a dömpinggel szembeni védelemre. |
| --- | --- |

(80)

Az időközi nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló megjegyezte, hogy a nyersanyag-feldolgozó vállalatok nem minősülnek uniós gyártóknak, és nem vehetnek részt dömpingellenes vizsgálatokban. Az exportáló azzal érvelt, hogy mivel a nyersanyag és a késztermékek a Svájcban bejegyzett Solae Europe tulajdonában maradt (azaz az EU-n kívül), a Solae Belgium és a Solae Denmark nem tekinthetők uniós gyártóknak, és nem jogosultak a dömpinggel szembeni védelemre.

| (81) | Az exportáló rámutatott, hogy korábbi esetekben, mint például a Kínából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatala (7) kapcsán, az intézmények úgy határoztak, hogy két kínai vállalatot kizárnak az exportáló gyártók mintájából, mert nagy mennyiségű exportterméket jelentettek be, amelyet nem ők maguk gyártottak, hanem csupán más exportáló gyártók számára dolgozták fel azokat. |
| --- | --- |

(81)

Az exportáló rámutatott, hogy korábbi esetekben, mint például a Kínából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatala (7) kapcsán, az intézmények úgy határoztak, hogy két kínai vállalatot kizárnak az exportáló gyártók mintájából, mert nagy mennyiségű exportterméket jelentettek be, amelyet nem ők maguk gyártottak, hanem csupán más exportáló gyártók számára dolgozták fel azokat.

| (82) | Meg kell jegyezni, hogy az exportáló által felhozott eset nem hasonlítható össze a jelenlegi esettel. Először is a műanyag zsákok és zacskók fent említett esetében a kínai vállalatoknak saját (nem csupán nyersanyag-feldolgozó) termelésük volt (de a saját előállítású termékeik értékesítése nem volt elég magas ahhoz, hogy a vállalatokat a mintába bevegyék), míg a jelenlegi helyzetben a Solae Belgium és a Solae Denmark kizárólag a nyersanyag-feldolgozási megállapodások alapján működnek. |
| --- | --- |

(82)

Meg kell jegyezni, hogy az exportáló által felhozott eset nem hasonlítható össze a jelenlegi esettel. Először is a műanyag zsákok és zacskók fent említett esetében a kínai vállalatoknak saját (nem csupán nyersanyag-feldolgozó) termelésük volt (de a saját előállítású termékeik értékesítése nem volt elég magas ahhoz, hogy a vállalatokat a mintába bevegyék), míg a jelenlegi helyzetben a Solae Belgium és a Solae Denmark kizárólag a nyersanyag-feldolgozási megállapodások alapján működnek.

| (83) | Ezenkívül míg a Solae Belgium és a Solae Denmark kizárólagos tulajdonosa a Solae Europe, a mintavételből kizárt kínai vállalatokra vonatkozó vizsgálat nem állapított meg tulajdonosi viszonyt olyan exportáló gyártókkal, akik számára a termékeket feldolgozták. |
| --- | --- |

(83)

Ezenkívül míg a Solae Belgium és a Solae Denmark kizárólagos tulajdonosa a Solae Europe, a mintavételből kizárt kínai vállalatokra vonatkozó vizsgálat nem állapított meg tulajdonosi viszonyt olyan exportáló gyártókkal, akik számára a termékeket feldolgozták.

| (84) | Beadványában az exportáló egy másik, korábbi vizsgálatra is utalt, nevezetesen a Kínából származó glicin behozatalára vonatkozó vizsgálatra (8), amelyben a Bizottság egyes kínai vállalatokat kereskedőknek, és nem gyártóknak tekintett, mivel az általuk végzett tevékenység nem minősült gyártásnak. |
| --- | --- |

(84)

Beadványában az exportáló egy másik, korábbi vizsgálatra is utalt, nevezetesen a Kínából származó glicin behozatalára vonatkozó vizsgálatra (8), amelyben a Bizottság egyes kínai vállalatokat kereskedőknek, és nem gyártóknak tekintett, mivel az általuk végzett tevékenység nem minősült gyártásnak.

| (85) | Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a glicin-eset sem támasztja alá az exportáló érvelését, mivel abban az esetben az exportáló kínai vállalatok csak bizonyos feldolgozási műveleteket végeztek, amelyek az érintett termék kémiai összetételét vagy fizikai tulajdonságait nem változtatták meg. Ez teljesen eltér a jelen helyzettől, melyben az uniós vállalatok által végzett műveletek során a szójababot vagy szójapelyhet szójafehérjévé alakítják át, és nemcsak megváltoztatják az anyag kémiai összetételét vagy fizikai tulajdonságait, hanem ezáltal a végtermék jelentős hozzáadott értéket kap. |
| --- | --- |

(85)

Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a glicin-eset sem támasztja alá az exportáló érvelését, mivel abban az esetben az exportáló kínai vállalatok csak bizonyos feldolgozási műveleteket végeztek, amelyek az érintett termék kémiai összetételét vagy fizikai tulajdonságait nem változtatták meg. Ez teljesen eltér a jelen helyzettől, melyben az uniós vállalatok által végzett műveletek során a szójababot vagy szójapelyhet szójafehérjévé alakítják át, és nemcsak megváltoztatják az anyag kémiai összetételét vagy fizikai tulajdonságait, hanem ezáltal a végtermék jelentős hozzáadott értéket kap.

| (86) | Az exportáló azzal is érvelt, hogy az Unión belüli teljes nyersanyag-feldolgozói gyártásra vonatkozó döntéshozatali folyamat egy EU-n kívüli vállalat kizárólagos hatáskörébe tartozik, és a nyersanyag-feldolgozó vállalatok sorsa teljesen és kizárólagosan a svájci anyavállalatuktól függ. Az exportáló hozzátette, hogy egy másik, az Amerikai Egyesült Államokból származó vinil-acetát behozatalára vonatkozó ügyben (9) a Bizottság kizárt egy uniós gyártót az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározásából, amiért kapcsolatban állt egy célországból származó vállalattal. |
| --- | --- |

(86)

Az exportáló azzal is érvelt, hogy az Unión belüli teljes nyersanyag-feldolgozói gyártásra vonatkozó döntéshozatali folyamat egy EU-n kívüli vállalat kizárólagos hatáskörébe tartozik, és a nyersanyag-feldolgozó vállalatok sorsa teljesen és kizárólagosan a svájci anyavállalatuktól függ. Az exportáló hozzátette, hogy egy másik, az Amerikai Egyesült Államokból származó vinil-acetát behozatalára vonatkozó ügyben (9) a Bizottság kizárt egy uniós gyártót az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározásából, amiért kapcsolatban állt egy célországból származó vállalattal.

| (87) | Egy másik fél azt javasolta, hogy amikor a nyersanyag-feldolgozási megállapodást elemezzük, és azt, hogy gyártásnak minősül-e, az olyan kérdéseket, mint a székhely megjelölése, az érdekeltség központja, az uniós piac iránti elkötelezettség, hasonló módon kell elemezni, mint az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározása esetében a kapcsolt vállalatokat. |
| --- | --- |

(87)

Egy másik fél azt javasolta, hogy amikor a nyersanyag-feldolgozási megállapodást elemezzük, és azt, hogy gyártásnak minősül-e, az olyan kérdéseket, mint a székhely megjelölése, az érdekeltség központja, az uniós piac iránti elkötelezettség, hasonló módon kell elemezni, mint az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározása esetében a kapcsolt vállalatokat.

| (88) | A Solae-csoportnak szerkezeti kapcsolatai vannak a svájci anyavállalatával, és további vállalati kapcsolatai vannak amerikai vállalatokkal. A dömpingellenes eljárások során nem jelent újdonságot, hogy erős uniós jelenléttel rendelkező vállalatoknak ilyen szerkezeti, tőke- vagy vállalati kapcsolatai vannak az EU-n kívül. Azonban az ilyen, Unión kívüli szerkezeti és vállalati kapcsolatok nem változtathatnak azon a következtetésen, hogy a panaszosok uniós gyártóknak minősülnek. |
| --- | --- |

(88)

A Solae-csoportnak szerkezeti kapcsolatai vannak a svájci anyavállalatával, és további vállalati kapcsolatai vannak amerikai vállalatokkal. A dömpingellenes eljárások során nem jelent újdonságot, hogy erős uniós jelenléttel rendelkező vállalatoknak ilyen szerkezeti, tőke- vagy vállalati kapcsolatai vannak az EU-n kívül. Azonban az ilyen, Unión kívüli szerkezeti és vállalati kapcsolatok nem változtathatnak azon a következtetésen, hogy a panaszosok uniós gyártóknak minősülnek.

| (89) | Meg kell jegyezni, hogy az ilyen érvek az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja céljából, és az uniós gazdasági ágazat definíciója céljából csak akkor lennének relevánsak, ha a Solae Europe egy célországban, például ebben az esetben a Kínai Népköztársaságban lévő vállalat lenne. Nyilvánvalóan nem ez a helyzet, következésképpen az exportáló érvelése nem releváns. |
| --- | --- |

(89)

Meg kell jegyezni, hogy az ilyen érvek az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja céljából, és az uniós gazdasági ágazat definíciója céljából csak akkor lennének relevánsak, ha a Solae Europe egy célországban, például ebben az esetben a Kínai Népköztársaságban lévő vállalat lenne. Nyilvánvalóan nem ez a helyzet, következésképpen az exportáló érvelése nem releváns.

| (90) | Ezenkívül ismételten hangsúlyozni kell, hogy a felhasznált anyag és/vagy a végtermék tulajdonjoga az uniós gyártó meghatározásánál nem számít döntő kritériumnak. A nyersanyag-feldolgozási megállapodások jogilag különböznek ugyan más gyártási megállapodásoktól, a nyersanyag-feldolgozó vállalatok azonban uniós gyártóknak tekinthetők. |
| --- | --- |

(90)

Ezenkívül ismételten hangsúlyozni kell, hogy a felhasznált anyag és/vagy a végtermék tulajdonjoga az uniós gyártó meghatározásánál nem számít döntő kritériumnak. A nyersanyag-feldolgozási megállapodások jogilag különböznek ugyan más gyártási megállapodásoktól, a nyersanyag-feldolgozó vállalatok azonban uniós gyártóknak tekinthetők.

| (91) | Ez a megközelítés nem mond ellent az intézmények korábbi gyakorlatának, mint például a Kínából származó furfuril-alkohol behozatalával kapcsolatos hatályvesztési felülvizsgálat (10) esetében. |
| --- | --- |

(91)

Ez a megközelítés nem mond ellent az intézmények korábbi gyakorlatának, mint például a Kínából származó furfuril-alkohol behozatalával kapcsolatos hatályvesztési felülvizsgálat (10) esetében.

| (92) | Meg kell ismételni, hogy a jelenlegi esetben az uniós vállalatok által hozzáadott érték a termelési költség több mint 50 %-át teszi ki. A hozzáadott értéknek ez az aránya jól tükrözi az Unióban lévő technológiai beruházások és tőkebefektetések mértékét. Az EU-ban jelentős az ilyen beruházások nettó értéke, és a gazdasági ágazat jelentős számú embert foglalkoztat az Unióban. |
| --- | --- |

(92)

Meg kell ismételni, hogy a jelenlegi esetben az uniós vállalatok által hozzáadott érték a termelési költség több mint 50 %-át teszi ki. A hozzáadott értéknek ez az aránya jól tükrözi az Unióban lévő technológiai beruházások és tőkebefektetések mértékét. Az EU-ban jelentős az ilyen beruházások nettó értéke, és a gazdasági ágazat jelentős számú embert foglalkoztat az Unióban.

| (93) | Végezetül, a Solae Belgium és a Solae Denmark vállalatokat olyan uniós gyártóknak tekintik, amelyek az uniós gazdasági ágazat részét képezik, az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). |
| --- | --- |

(93)

Végezetül, a Solae Belgium és a Solae Denmark vállalatokat olyan uniós gyártóknak tekintik, amelyek az uniós gazdasági ágazat részét képezik, az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

| (94) | A teljes uniós termelést az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében a panaszos kérdőívre adott válaszai alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(94)

A teljes uniós termelést az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében a panaszos kérdőívre adott válaszai alapján határozták meg.

| (95) | Figyelembe véve, hogy az uniós gazdasági ágazat egyetlen gyártóból áll, az alábbi adatokat indexált formában adják meg, hogy az alaprendelet 19. cikke szerint ne szolgáltassák ki az uniós gazdasági ágazat által benyújtott bizalmas adatokat. |
| --- | --- |

(95)

Figyelembe véve, hogy az uniós gazdasági ágazat egyetlen gyártóból áll, az alábbi adatokat indexált formában adják meg, hogy az alaprendelet 19. cikke szerint ne szolgáltassák ki az uniós gazdasági ágazat által benyújtott bizalmas adatokat.

2.   UNIÓS FOGYASZTÁS

| (96) | Az uniós felhasználás meghatározása az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacra szánt, nyersanyag-feldolgozási megállapodás keretében végzett termelés értékesítési volumene alapján történt, az uniós piacra kerülő importvolumenre vonatkozó adatok az Eurostattól származnak, a becslések pedig a panaszostól. |
| --- | --- |

(96)

Az uniós felhasználás meghatározása az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacra szánt, nyersanyag-feldolgozási megállapodás keretében végzett termelés értékesítési volumene alapján történt, az uniós piacra kerülő importvolumenre vonatkozó adatok az Eurostattól származnak, a becslések pedig a panaszostól.

| (97) | A szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékekre vonatkozó KN-kódok a termékek szélesebb skálájára vonatkoznak, nem csak a vizsgált termékre. A panaszos a vizsgált termék Unióba történő behozatalának értékére és volumenére vonatkozóan kiterjedt kutatáson és a piac alapos ismeretén alapuló becsléseket végzett. Ezeket a becsléseket a vizsgálat során megvizsgálták, és megbízhatónak találták. A Bizottság szolgálataihoz nem érkezett be olyan alternatív javaslatot tartalmazó észrevétel, amely megkérdőjelezte volna e becsléseknek a vizsgálat céljából történő használatát. |
| --- | --- |

(97)

A szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékekre vonatkozó KN-kódok a termékek szélesebb skálájára vonatkoznak, nem csak a vizsgált termékre. A panaszos a vizsgált termék Unióba történő behozatalának értékére és volumenére vonatkozóan kiterjedt kutatáson és a piac alapos ismeretén alapuló becsléseket végzett. Ezeket a becsléseket a vizsgálat során megvizsgálták, és megbízhatónak találták. A Bizottság szolgálataihoz nem érkezett be olyan alternatív javaslatot tartalmazó észrevétel, amely megkérdőjelezte volna e becsléseknek a vizsgálat céljából történő használatát.

| (98) | Az egyik fél állítása szerint a Bizottság nem magyarázta el kellőképpen az import kiszámításának a módszerét. Ezt a kritikát azonban a továbbiakban nem támasztották alá. A fél a Bizottság hozzáállását kritizálta, ugyanakkor nem tett javaslatot egy megfelelőbb vagy megbízhatóbb alternatívára. A kritika lényegében arra vonatkozott, hogy a fél nem tehetett megjegyzést. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárás megindításától kezdve rendelkezésre állt a nem bizalmas akták között a panasz nem bizalmas változata, amely tartalmazta a kizárásra vonatkozó módszert. |
| --- | --- |

(98)

Az egyik fél állítása szerint a Bizottság nem magyarázta el kellőképpen az import kiszámításának a módszerét. Ezt a kritikát azonban a továbbiakban nem támasztották alá. A fél a Bizottság hozzáállását kritizálta, ugyanakkor nem tett javaslatot egy megfelelőbb vagy megbízhatóbb alternatívára. A kritika lényegében arra vonatkozott, hogy a fél nem tehetett megjegyzést. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárás megindításától kezdve rendelkezésre állt a nem bizalmas akták között a panasz nem bizalmas változata, amely tartalmazta a kizárásra vonatkozó módszert.

| (99) | Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság szolgálatai ellenőrizték a panaszban szolgáltatott adatokat, és nem találtak semmiféle olyan elemet, amely megkérdőjelezhetné a választott módszer helyességét. Figyelemmel továbbá arra, hogy a felek nem javasoltak alternatív kizárási módszert, az észrevételeiket a Bizottság megalapozatlannak minősítette. |
| --- | --- |

(99)

Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság szolgálatai ellenőrizték a panaszban szolgáltatott adatokat, és nem találtak semmiféle olyan elemet, amely megkérdőjelezhetné a választott módszer helyességét. Figyelemmel továbbá arra, hogy a felek nem javasoltak alternatív kizárási módszert, az észrevételeiket a Bizottság megalapozatlannak minősítette.

| (100) | A figyelembe vett időszakban az uniós piacon 8 %-kal csökkent a kereslet. Konkrétabban az uniós fogyasztás 2007 és 2008 között stabil maradt, 2009-ben 8 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszak alatt változatlan maradt.

  1.   táblázat










  Uniós fogyasztás | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 92 | 92 |
| Forrás: | az uniós gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai és a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései. |

(100)

A figyelembe vett időszakban az uniós piacon 8 %-kal csökkent a kereslet. Konkrétabban az uniós fogyasztás 2007 és 2008 között stabil maradt, 2009-ben 8 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszak alatt változatlan maradt.

1.   táblázat

Uniós fogyasztás

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

100

92

92

Forrás:

az uniós gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai és a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései.

3.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL

a)   
  Mennyiség

| (101) | Az érintett termék behozatalának mennyisége 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, és a vizsgálati időszakban 20 117 tonnát ért el. Konkrétabban, a Kínai Népköztársaságból származó behozatal 2007 és 2008 között stabil maradt, majd 2009-ben 26 %-kal nőtt, elérve addigi csúcsát. Meg kell jegyezni, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal a vizsgálati időszak alatt 9 százalékponttal csökkent.

  2.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége (tonna) | 17 495 | 17 557 | 22 017 | 20 117 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 126 | 115 |
| Az érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése – indexált | 100 | 100 | 136 | 125 |
| Forrás: | a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései. |

(101)

Az érintett termék behozatalának mennyisége 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, és a vizsgálati időszakban 20 117 tonnát ért el. Konkrétabban, a Kínai Népköztársaságból származó behozatal 2007 és 2008 között stabil maradt, majd 2009-ben 26 %-kal nőtt, elérve addigi csúcsát. Meg kell jegyezni, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal a vizsgálati időszak alatt 9 százalékponttal csökkent.

2.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Az érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége (tonna)

17 495

17 557

22 017

20 117

Index (2007 = 100)

100

100

126

115

Az érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése – indexált

100

100

136

125

Forrás:

a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései.

b)   
  Az érintett import piaci részesedése

| (102) | A Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének alakulását tükröző mutató a figyelembe vett időszak alatt 25 %-kal nőtt. 2007 és 2008 között stabil maradt, azonban 2009-ben 36 %-kal nőtt. A vizsgálati időszak alatt 11 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(102)

A Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének alakulását tükröző mutató a figyelembe vett időszak alatt 25 %-kal nőtt. 2007 és 2008 között stabil maradt, azonban 2009-ben 36 %-kal nőtt. A vizsgálati időszak alatt 11 százalékponttal csökkent.

c)   
  Árak

i.   Az árak alakulása

| (103) | A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak 37 %-kal emelkedtek. Konkrétabban, eleinte 48 %-kal nőtt, 2007 és 2008 között, majd 2009-ben 11 százalékponttal esett, és azon a szinten maradt a vizsgálati időszak alatt. A Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagos ára a vizsgálati időszak alatt 1,569 EUR volt tonnánként.

  3.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A kínai behozatal CIF ára (EUR/tonna) | 1 149 | 1 704 | 1 570 | 1 569 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 148 | 137 | 137 |
| Forrás: | a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései. |

(103)

A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak 37 %-kal emelkedtek. Konkrétabban, eleinte 48 %-kal nőtt, 2007 és 2008 között, majd 2009-ben 11 százalékponttal esett, és azon a szinten maradt a vizsgálati időszak alatt. A Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagos ára a vizsgálati időszak alatt 1,569 EUR volt tonnánként.

3.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

A kínai behozatal CIF ára (EUR/tonna)

1 149

1 704

1 570

1 569

Index (2007 = 100)

100

148

137

137

Forrás:

a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései.

ii.   Áralákínálás

| (104) | Az áralákínálás elemzése céljából az uniós gyártó uniós piacon, független fogyasztók részére kínált, különösen a hitelköltségekhez, szállítási költségekhez, csomagolás- és jutalékköltségekhez igazított, gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagos értékesítési árait összehasonlították a Kínából származó együttműködő exportálók első független uniós vásárló részére történő értékesítésének CIF-áraival, a vámkezeléssel, azaz a vámtarifával, az importálás utáni költségekkel (kirakodási ár) kapcsolatos költségekhez igazított súlyozott átlagáraival. |
| --- | --- |

(104)

Az áralákínálás elemzése céljából az uniós gyártó uniós piacon, független fogyasztók részére kínált, különösen a hitelköltségekhez, szállítási költségekhez, csomagolás- és jutalékköltségekhez igazított, gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagos értékesítési árait összehasonlították a Kínából származó együttműködő exportálók első független uniós vásárló részére történő értékesítésének CIF-áraival, a vámkezeléssel, azaz a vámtarifával, az importálás utáni költségekkel (kirakodási ár) kapcsolatos költségekhez igazított súlyozott átlagáraival.

| (105) | Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest körülbelül 12 %-os áralákínálással történt.






  Vállalat | Áralákínálás |
| --- | --- | --- |
| Crown Group | 11,1 % |
| Gushen Group | 9,6 % |
| Sinoglory Group | 15,0 % |

(105)

Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest körülbelül 12 %-os áralákínálással történt.

Vállalat

Áralákínálás

Crown Group

11,1 %

Gushen Group

9,6 %

Sinoglory Group

15,0 %

| (106) | A egyik fél megjegyezte, hogy az áralákínálás szintjét csak a vizsgálati időszakra vonatkozóan számították ki, és az áralákínálás korábbi szintjei nem ismertek. A fél azonban azt javasolta, hogy mivel 2007 és a vizsgálati időszak között a kínai importárak sokkal jelentősebb mértékben nőttek, mint az uniós gazdasági ágazat árai, arra lehet következtetni, hogy az alákínálás mértéke csökkent. |
| --- | --- |

(106)

A egyik fél megjegyezte, hogy az áralákínálás szintjét csak a vizsgálati időszakra vonatkozóan számították ki, és az áralákínálás korábbi szintjei nem ismertek. A fél azonban azt javasolta, hogy mivel 2007 és a vizsgálati időszak között a kínai importárak sokkal jelentősebb mértékben nőttek, mint az uniós gazdasági ágazat árai, arra lehet következtetni, hogy az alákínálás mértéke csökkent.

| (107) | Valóban, el kell ismerni, hogy míg 2007 és a vizsgálati időszak között a kínai importárak 37 %-kal nőttek, az uniós gazdasági ágazat árai csak 15 %-kal nőttek (lásd alább a (119) preambulumbekezdést). Következésképpen egyértelmű, hogy az átlagos árak tekintetében a kínai és uniós árak közötti különbség 2007 és a vizsgálati időszak között csökkent. |
| --- | --- |

(107)

Valóban, el kell ismerni, hogy míg 2007 és a vizsgálati időszak között a kínai importárak 37 %-kal nőttek, az uniós gazdasági ágazat árai csak 15 %-kal nőttek (lásd alább a (119) preambulumbekezdést). Következésképpen egyértelmű, hogy az átlagos árak tekintetében a kínai és uniós árak közötti különbség 2007 és a vizsgálati időszak között csökkent.

4.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT HELYZETE

| (108) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a dömpingelt import uniós gazdasági iparágra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági iparág állapotára. |
| --- | --- |

(108)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a dömpingelt import uniós gazdasági iparágra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági iparág állapotára.

| (109) | A kárelemzés elvégzése céljából a kármutatókat a panaszos által kitöltött, megfelelően ellenőrzött kérdőívből összegyűjtött információ alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(109)

A kárelemzés elvégzése céljából a kármutatókat a panaszos által kitöltött, megfelelően ellenőrzött kérdőívből összegyűjtött információ alapján állapították meg.

a)   
  Gyártás

| (110) | Az uniós gyártás 14 %-kal csökkent 2007 és a vizsgálati időszak között. Pontosabban, 2008-ban 8 %-kal csökkent, majd 2009-ben további 15 százalékponttal csökkent. Azonban 2009 és a vizsgálati időszak között egyértelmű javulás volt észlelhető, amikor a gyártás 9 százalékponttal nőtt.

  4.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás (tonna) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Forrás: | kitöltött kérdőívek. |

(110)

Az uniós gyártás 14 %-kal csökkent 2007 és a vizsgálati időszak között. Pontosabban, 2008-ban 8 %-kal csökkent, majd 2009-ben további 15 százalékponttal csökkent. Azonban 2009 és a vizsgálati időszak között egyértelmű javulás volt észlelhető, amikor a gyártás 9 százalékponttal nőtt.

4.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Gyártás (tonna)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

92

77

86

Forrás:

kitöltött kérdőívek.

b)   
  Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság

| (111) | Az uniós gyártó gyártási kapacitása a figyelembe vett időszakban változatlan maradt.

  5.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási kapacitás (tonna) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Forrás: | kitöltött kérdőívek. |

(111)

Az uniós gyártó gyártási kapacitása a figyelembe vett időszakban változatlan maradt.

5.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Gyártási kapacitás (tonna)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

92

77

86

Forrás:

kitöltött kérdőívek.

| (112) | A figyelembe vett időszakban a kapacitáskihasználás alakulását tükröző mutató 14 %-kal csökkent. 2007 és 2008 között 8 %-kal csökkent, és 2009-ben további 15 százalékpontos csökkenést mutatott. A vizsgálati időszakban 9 százalékponttal nőtt. A felhasználási arány trendje a figyelembe vett időszak alatti gyártás alakulását tükrözi, mivel a gyártási kapacitás stabil maradt. |
| --- | --- |

(112)

A figyelembe vett időszakban a kapacitáskihasználás alakulását tükröző mutató 14 %-kal csökkent. 2007 és 2008 között 8 %-kal csökkent, és 2009-ben további 15 százalékpontos csökkenést mutatott. A vizsgálati időszakban 9 százalékponttal nőtt. A felhasználási arány trendje a figyelembe vett időszak alatti gyártás alakulását tükrözi, mivel a gyártási kapacitás stabil maradt.

| (113) | Meg kell jegyezni, hogy az általános csökkenés ellenére, a vizsgálati időszakban a kapacitáskihasználás viszonylag magas volt, 80 % fölött maradt. |
| --- | --- |

(113)

Meg kell jegyezni, hogy az általános csökkenés ellenére, a vizsgálati időszakban a kapacitáskihasználás viszonylag magas volt, 80 % fölött maradt.

c)   
  Értékesítési volumen

| (114) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piac független vevői tekintetében 8 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítés 2007 és 2008 között 9 %-kal csökkent, és 2009-ben további 5 százalékpontos csökkenést mutatott. Azonban 2009 és a vizsgálati időszak között egyértelmű javulás volt észlelhető, amikor az értékesítés 6 százalékponttal nőtt.

  6.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós értékesítés (tonna) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 86 | 92 |
| Forrás: | kitöltött kérdőívek. |

(114)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piac független vevői tekintetében 8 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítés 2007 és 2008 között 9 %-kal csökkent, és 2009-ben további 5 százalékpontos csökkenést mutatott. Azonban 2009 és a vizsgálati időszak között egyértelmű javulás volt észlelhető, amikor az értékesítés 6 százalékponttal nőtt.

6.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Uniós értékesítés (tonna)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

91

86

92

Forrás:

kitöltött kérdőívek.

d)   
  Piaci részesedés

| (115) | Összességében, a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat megtartotta piaci részesedését. Konkrétabban, a mutató 2007 és 2008 között mintegy 9 %-kal csökkent, de már 2009-ben 1 százalékponttal visszaugrott, és a vizsgálati időszak alatt további 7 százalékponttal nőtt.

  7.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 92 | 99 |
| Forrás: | az uniós gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai és a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései. |

(115)

Összességében, a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat megtartotta piaci részesedését. Konkrétabban, a mutató 2007 és 2008 között mintegy 9 %-kal csökkent, de már 2009-ben 1 százalékponttal visszaugrott, és a vizsgálati időszak alatt további 7 százalékponttal nőtt.

7.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

91

92

99

Forrás:

az uniós gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai és a panaszosnak az Eurostat adatain alapuló becslései.

e)   
  Növekedés

| (116) | 2007 és a vizsgált időszak között, míg az uniós felhasználás 8 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil maradt. |
| --- | --- |

(116)

2007 és a vizsgált időszak között, míg az uniós felhasználás 8 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil maradt.

f)   
  Foglalkoztatás

| (117) | 2007 és a vizsgálati időszak alatt 7 %-kal csökkent a foglalkoztatás. 2007 és 2008 között kismértékben nőtt, majd 2009-ben 10 százalékpontos, jelentős visszaesés volt tapasztalható. A vizsgálati időszak alatt azonban a foglalkoztatás 2 százalékponttal ismét emelkedett.

  8.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (fő) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 101 | 91 | 93 |
| Forrás: | kitöltött kérdőívek. |

(117)

2007 és a vizsgálati időszak alatt 7 %-kal csökkent a foglalkoztatás. 2007 és 2008 között kismértékben nőtt, majd 2009-ben 10 százalékpontos, jelentős visszaesés volt tapasztalható. A vizsgálati időszak alatt azonban a foglalkoztatás 2 százalékponttal ismét emelkedett.

8.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatás (fő)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

101

91

93

Forrás:

kitöltött kérdőívek.

g)   
  Termelékenység

| (118) | A figyelembe vett időszak alatt az egy foglalkoztatottra jutó éves termelésben (tonna) mért termelékenység 7 %-kal csökkent Ez a csökkenés jól tükrözi, hogy a termelés gyorsabb ütemben csökkent, mint a foglalkoztatás. Mégis, meg kell jegyezni, hogy 2009 és a vizsgálati időszak alatt a termelékenység 8 százalékponttal nőtt, és ez azt mutatja, hogy a termelésben bekövetkezett növekedés gyorsabb ütemben történt, mint a foglalkoztatás növekedése.

  9.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/munkavállaló) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 85 | 93 |
| Forrás: | kitöltött kérdőívek. |

(118)

A figyelembe vett időszak alatt az egy foglalkoztatottra jutó éves termelésben (tonna) mért termelékenység 7 %-kal csökkent Ez a csökkenés jól tükrözi, hogy a termelés gyorsabb ütemben csökkent, mint a foglalkoztatás. Mégis, meg kell jegyezni, hogy 2009 és a vizsgálati időszak alatt a termelékenység 8 százalékponttal nőtt, és ez azt mutatja, hogy a termelésben bekövetkezett növekedés gyorsabb ütemben történt, mint a foglalkoztatás növekedése.

9.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/munkavállaló)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

91

85

93

Forrás:

kitöltött kérdőívek.

h)   
  Az értékesítési árakat érintő tényezők

| (119) | A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók átlagos értékesítési árai 15 %-kal nőttek. Az átlagos ár 2008-ban és 2009-ben nőtt (8, illetve 10 százalékponttal), majd a vizsgálati időszak alatt enyhén (3 százalékponttal) csökkent. Általánosságban a szójafehérje-koncentrátumból készült termék (CCSPP) árai nagyban függenek az alapvető nyersanyagok (azaz szójabab vagy szójapehely) és az energia költségeitől. Együttesen a termelési költség jelentős részét teszik ki. Meg kell jegyezni, hogy a szójabab piaca kiszámíthatatlan, jellemzőek az évenkénti, vagy akár havonta előforduló ingadozások. |
| --- | --- |

(119)

A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók átlagos értékesítési árai 15 %-kal nőttek. Az átlagos ár 2008-ban és 2009-ben nőtt (8, illetve 10 százalékponttal), majd a vizsgálati időszak alatt enyhén (3 százalékponttal) csökkent. Általánosságban a szójafehérje-koncentrátumból készült termék (CCSPP) árai nagyban függenek az alapvető nyersanyagok (azaz szójabab vagy szójapehely) és az energia költségeitől. Együttesen a termelési költség jelentős részét teszik ki. Meg kell jegyezni, hogy a szójabab piaca kiszámíthatatlan, jellemzőek az évenkénti, vagy akár havonta előforduló ingadozások.

| (120) | Figyelembe véve a vizsgált termék különböző fajtáinak eladási árai közötti jelentős eltéréseket, az átlag eladási ár alakulását óvatosan kell kezelni, mivel a termékösszetételben bekövetkezett bármely változás az átlagos árat is jelentősen befolyásolja.

  10.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós piaci egységár (EUR/tonna) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |
| Forrás: | kérdőívre adott válasz. |

(120)

Figyelembe véve a vizsgált termék különböző fajtáinak eladási árai közötti jelentős eltéréseket, az átlag eladási ár alakulását óvatosan kell kezelni, mivel a termékösszetételben bekövetkezett bármely változás az átlagos árat is jelentősen befolyásolja.

10.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Uniós piaci egységár (EUR/tonna)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

108

118

115

Forrás:

kérdőívre adott válasz.

i)   
  A dömpingkülönbözet nagysága

| (121) | A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(121)

A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

j)   
  Készletek

| (122) | 2007 és a vizsgálati időszak között a zárókészletek szintje lényegében stabil maradt. Megjegyzendő, hogy mivel a készletek az éves termelés igen kis hányadát teszik ki, e mutató korlátozott relevanciájú a kárelemzésben.

  11.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 90 | 110 | 99 |
| Forrás: | kérdőívre adott válasz. |

(122)

2007 és a vizsgálati időszak között a zárókészletek szintje lényegében stabil maradt. Megjegyzendő, hogy mivel a készletek az éves termelés igen kis hányadát teszik ki, e mutató korlátozott relevanciájú a kárelemzésben.

11.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

90

110

99

Forrás:

kérdőívre adott válasz.

k)   
  Bérek

| (123) | 2007 és a vizsgálati időszak között 7 %-kal nőtt az éves munkaköltség. 2007 és 2008 között 5 %-kal nőtt, majd 2009-ben 2 százalékponttal csökkent, később a vizsgálati időszakban 4 százalékponttal növekedett.

  12.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Éves munkaerőköltség (EUR) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 105 | 103 | 107 |
| Forrás: | kérdőívre adott válasz. |

(123)

2007 és a vizsgálati időszak között 7 %-kal nőtt az éves munkaköltség. 2007 és 2008 között 5 %-kal nőtt, majd 2009-ben 2 százalékponttal csökkent, később a vizsgálati időszakban 4 százalékponttal növekedett.

12.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Éves munkaerőköltség (EUR)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

105

103

107

Forrás:

kérdőívre adott válasz.

l)   
  Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (124) | A figyelembe vett időszakban a hasonló terméknek az uniós piacon független fogyasztók részére történő értékesítéséből származó nyereségessége, a nettó eladások százalékában kifejezve, jelentősen ingadozott. Míg 2007-ben és 2009-ben az uniós gazdasági ágazat nyereségre tett szert, 2008-ban és a vizsgálati időszak alatt veszteségeket szenvedett. Az ingadozó nyereségesség valószínűleg a szójababpiacon zajló ingadozásokat tükrözi.

  13.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | –89 | 10 | –45 |
| Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | – 160 | –9 | – 109 |
| Forrás: | kérdőívre adott válasz. |

(124)

A figyelembe vett időszakban a hasonló terméknek az uniós piacon független fogyasztók részére történő értékesítéséből származó nyereségessége, a nettó eladások százalékában kifejezve, jelentősen ingadozott. Míg 2007-ben és 2009-ben az uniós gazdasági ágazat nyereségre tett szert, 2008-ban és a vizsgálati időszak alatt veszteségeket szenvedett. Az ingadozó nyereségesség valószínűleg a szójababpiacon zajló ingadozásokat tükrözi.

13.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

–89

10

–45

Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

– 160

–9

– 109

Forrás:

kérdőívre adott válasz.

| (125) | A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett nyereség – nagyjából a jövedelmezőség tendenciáját követte. |
| --- | --- |

(125)

A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett nyereség – nagyjából a jövedelmezőség tendenciáját követte.

m)   
  Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (126) | Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentősen ingadozott. A 2007-es pozitív számból 2008-ban negatívba ment át, de 2009-ben ismét javult, majd a vizsgálati időszakban ismét negatív lett. Összességében a pénzforgalom nagyvonalakban a nyereségességi trendet követte. |
| --- | --- |

(126)

Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentősen ingadozott. A 2007-es pozitív számból 2008-ban negatívba ment át, de 2009-ben ismét javult, majd a vizsgálati időszakban ismét negatív lett. Összességében a pénzforgalom nagyvonalakban a nyereségességi trendet követte.

| (127) | Nem volt jele annak, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna a tőkebevonás terén, főként mivel nagyobb cégcsoportokhoz tartozik.

  14.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzáramlás (EUR) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | –93 | 24 | –7 |
| Forrás: | kérdőívre adott válasz. |

(127)

Nem volt jele annak, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna a tőkebevonás terén, főként mivel nagyobb cégcsoportokhoz tartozik.

14.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Pénzáramlás (EUR)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

–93

24

–7

Forrás:

kérdőívre adott válasz.

n)   
  Beruházások

| (128) | A hasonló termék előállításába történő éves beruházás 2007 és 2008 között 4 %-kal, majd 2009-ben további 29 százalékponttal nőtt. A vizsgálati időszakban enyhén, 5 százalékponttal csökkent. Összességében a figyelembe vett időszakban 28 %-kal nőttek a beruházások.

  15.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházások (EUR) | A vállalat bizalmas adatai |
| Index (2007 = 100) | 100 | 104 | 133 | 128 |
| Forrás: | kérdőívre adott válasz. |

(128)

A hasonló termék előállításába történő éves beruházás 2007 és 2008 között 4 %-kal, majd 2009-ben további 29 százalékponttal nőtt. A vizsgálati időszakban enyhén, 5 százalékponttal csökkent. Összességében a figyelembe vett időszakban 28 %-kal nőttek a beruházások.

15.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Nettó beruházások (EUR)

A vállalat bizalmas adatai

Index (2007 = 100)

100

104

133

128

Forrás:

kérdőívre adott válasz.

5.   A KÁRRA VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK

| (129) | Az adatok elemzése azt mutatja, hogy a figyelembe vett időszakban összességében az uniós gazdasági ágazatban a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítés, a foglalkoztatás és a termelékenység csökkent. A bérköltségek is emelkedtek. |
| --- | --- |

(129)

Az adatok elemzése azt mutatja, hogy a figyelembe vett időszakban összességében az uniós gazdasági ágazatban a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítés, a foglalkoztatás és a termelékenység csökkent. A bérköltségek is emelkedtek.

| (130) | Ugyanakkor ezt a negatív képet kissé enyhíti az a tény, hogy a legtöbb mutató 2009 és a vizsgálati időszak (2010) között pozitív irányba változott. Különösen 2009 és 2010 (vizsgálati időszak) között mind a termelés, mind a kapacitáskihasználás 9 százalékponttal nőtt; az uniós értékesítés és piaci részesedés 6, illetve 7 százalékponttal emelkedett; a foglalkoztatottság 2 százalékponttal, míg a termelékenység 8 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(130)

Ugyanakkor ezt a negatív képet kissé enyhíti az a tény, hogy a legtöbb mutató 2009 és a vizsgálati időszak (2010) között pozitív irányba változott. Különösen 2009 és 2010 (vizsgálati időszak) között mind a termelés, mind a kapacitáskihasználás 9 százalékponttal nőtt; az uniós értékesítés és piaci részesedés 6, illetve 7 százalékponttal emelkedett; a foglalkoztatottság 2 százalékponttal, míg a termelékenység 8 százalékponttal nőtt.

| (131) | Összességében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban stabil maradt. Jóllehet 2008-ban csökkent, 2009-ben már nőtt. 2010-re a 2007-es szinthez közeli szintet ért el. |
| --- | --- |

(131)

Összességében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban stabil maradt. Jóllehet 2008-ban csökkent, 2009-ben már nőtt. 2010-re a 2007-es szinthez közeli szintet ért el.

| (132) | A nyereségesség, valamint a beruházások megtérülése és a pénzáramlás (mindkettő szorosan összefügg a nyereségességgel) az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéről igen vegyes képet festenek. Míg összességében (2007 és a vizsgálati időszak között) ezek az adatok csökkenést mutatnak, mégis jelentősen ingadoznak, jól mutatva a piac kiszámíthatatlanságát. |
| --- | --- |

(132)

A nyereségesség, valamint a beruházások megtérülése és a pénzáramlás (mindkettő szorosan összefügg a nyereségességgel) az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéről igen vegyes képet festenek. Míg összességében (2007 és a vizsgálati időszak között) ezek az adatok csökkenést mutatnak, mégis jelentősen ingadoznak, jól mutatva a piac kiszámíthatatlanságát.

| (133) | 2007 és 2009 között a nettó beruházások egyértelműen nőttek (33 %-kal), és 2010-ben (a vizsgálati időszak alatt) csak kevéssel (5 százalékponttal) csökkentek. |
| --- | --- |

(133)

2007 és 2009 között a nettó beruházások egyértelműen nőttek (33 %-kal), és 2010-ben (a vizsgálati időszak alatt) csak kevéssel (5 százalékponttal) csökkentek.

| (134) | Ezenkívül az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszak alatt tapasztalt veszteségeinek szintje valójában viszonylag enyhe. |
| --- | --- |

(134)

Ezenkívül az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszak alatt tapasztalt veszteségeinek szintje valójában viszonylag enyhe.

| (135) | Az előbbiek fényében arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat némi kárt szenvedett. Figyelembe véve azonban, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt viszonylag jelentéktelen szintű veszteség érte, és a figyelembe vett időszak vége felé a javulás jelei voltak megfigyelhetők, ez a kár nem minősül anyaginak az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(135)

Az előbbiek fényében arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat némi kárt szenvedett. Figyelembe véve azonban, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt viszonylag jelentéktelen szintű veszteség érte, és a figyelembe vett időszak vége felé a javulás jelei voltak megfigyelhetők, ez a kár nem minősül anyaginak az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

| (136) | A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a panaszos azzal érvelt, hogy ebben az esetben anyaginak kell tekinteni a kárt, mivel más esetekben, ahol állítólag hasonlóak voltak a körülmények (azaz a figyelembe vett időszak vége felé pozitív trend volt megfigyelhető) (11), a megállapítások eltérőek voltak. A panaszos azzal is érvelt, hogy a figyelembe vett időszak későbbi részének vizsgálata, és az időszakban tapasztalt javulás jelei alapján következtetések levonása összeegyeztethetetlen a WTO jogszabályaival (12). |
| --- | --- |

(136)

A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a panaszos azzal érvelt, hogy ebben az esetben anyaginak kell tekinteni a kárt, mivel más esetekben, ahol állítólag hasonlóak voltak a körülmények (azaz a figyelembe vett időszak vége felé pozitív trend volt megfigyelhető) (11), a megállapítások eltérőek voltak. A panaszos azzal is érvelt, hogy a figyelembe vett időszak későbbi részének vizsgálata, és az időszakban tapasztalt javulás jelei alapján következtetések levonása összeegyeztethetetlen a WTO jogszabályaival (12).

| (137) | Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy minden egyes esetet a saját érdemei alapján kell megítélni. Ebben a konkrét esetben a vizsgálat nemcsak azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak vége felé a javulás egyértelmű jeleit mutatta, hanem azt is, hogy a kedvezőtlen tendenciák jelentősége viszonylag korlátozott volt. Például az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil maradt és összességében viszonylag magas, a kapacitáskihasználás enyhén csökkent, de 80 % fölötti szinten maradt, és a beruházások nőttek. Ezzel ellentétben az oxálsav-ügyben
   (13) például a kárvizsgálati időszak első évéhez képest a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 %-kal csökkent (14). A citromsav-ügyben
   (15) a piaci részesedés hasonló mértékű csökkenése volt tapasztalható, és a beruházások is csökkentek (16). |
| --- | --- |

(137)

Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy minden egyes esetet a saját érdemei alapján kell megítélni. Ebben a konkrét esetben a vizsgálat nemcsak azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak vége felé a javulás egyértelmű jeleit mutatta, hanem azt is, hogy a kedvezőtlen tendenciák jelentősége viszonylag korlátozott volt. Például az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil maradt és összességében viszonylag magas, a kapacitáskihasználás enyhén csökkent, de 80 % fölötti szinten maradt, és a beruházások nőttek. Ezzel ellentétben az oxálsav-ügyben
   (13) például a kárvizsgálati időszak első évéhez képest a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 %-kal csökkent (14). A citromsav-ügyben
   (15) a piaci részesedés hasonló mértékű csökkenése volt tapasztalható, és a beruházások is csökkentek (16).

| (138) | Tekintettel a WTO kötelezettségekre, az idézett vizsgálóbizottsági jelentés egy teljesen más helyzetre utal, amelyben a vizsgáló hatóság az egymást követő három évből csak 6-6 hónapnyi részleges adatot elemzett, és megállapításait erre a hiányos elemzésre alapozta. Jelen ügyben nyilvánvalóan más a helyzet, mivel a kárelemzés négy egymást követő év teljes éves adatait elemzi, továbbá hangsúlyozzák a tényt, hogy a négyéves időszak végére a vizsgálati időszak előtti évhez viszonyítva az elemzett tendenciák közül többnél pozitív fejlődés volt tapasztalható. |
| --- | --- |

(138)

Tekintettel a WTO kötelezettségekre, az idézett vizsgálóbizottsági jelentés egy teljesen más helyzetre utal, amelyben a vizsgáló hatóság az egymást követő három évből csak 6-6 hónapnyi részleges adatot elemzett, és megállapításait erre a hiányos elemzésre alapozta. Jelen ügyben nyilvánvalóan más a helyzet, mivel a kárelemzés négy egymást követő év teljes éves adatait elemzi, továbbá hangsúlyozzák a tényt, hogy a négyéves időszak végére a vizsgálati időszak előtti évhez viszonyítva az elemzett tendenciák közül többnél pozitív fejlődés volt tapasztalható.

| (139) | A fentiek alapján véglegesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár nem tekinthető jelentős kárnak. |
| --- | --- |

(139)

A fentiek alapján véglegesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár nem tekinthető jelentős kárnak.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   BEVEZETÉS

| (140) | A jelentős károkozás hiánya megállapításának sérelme nélkül, valamint azon feltételezés alapján, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár jelentősnek is minősülhetett volna, a Bizottság megvizsgálta a lehetséges okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(140)

A jelentős károkozás hiánya megállapításának sérelme nélkül, valamint azon feltételezés alapján, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár jelentősnek is minősülhetett volna, a Bizottság megvizsgálta a lehetséges okozati összefüggést.

| (141) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó kár oka az érintett országból származó dömpingelt behozatal volt-e. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(141)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó kár oka az érintett országból származó dömpingelt behozatal volt-e. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak.

2.   A DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA

| (142) | Az érintett termék behozatala összességében 15 %-kal nőtt 2007 és a vizsgálati időszak között, és a vonatkozó piaci részesedése 25 %-kal nőtt annak ellenére, hogy az uniós piacon csökkent a kereslet. Ezek a fejlemények általában egybeestek azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete meggyengült. Míg az uniós gazdasági ágazatnak sikerült megőriznie piaci részesedését, a kínai behozatal több mint 5 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(142)

Az érintett termék behozatala összességében 15 %-kal nőtt 2007 és a vizsgálati időszak között, és a vonatkozó piaci részesedése 25 %-kal nőtt annak ellenére, hogy az uniós piacon csökkent a kereslet. Ezek a fejlemények általában egybeestek azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete meggyengült. Míg az uniós gazdasági ágazatnak sikerült megőriznie piaci részesedését, a kínai behozatal több mint 5 százalékponttal nőtt.

| (143) | Ennek alapján első megközelítésre úgy tűnhet, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínai Népköztársaságból származó behozatal között. |
| --- | --- |

(143)

Ennek alapján első megközelítésre úgy tűnhet, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínai Népköztársaságból származó behozatal között.

| (144) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásainak részletesebb elemzése azonban nem mutat közvetlen összefüggést a kettő között. Például, míg a Kínából származó behozatal alig nőtt 2007 és 2008 között ((101) preambulumbekezdés), CIF-importáraik 48 százalékponttal emelkedtek ((103) preambulumbekezdés), az uniós gazdasági ágazat 2008-ban mégis jelentős károkat szenvedett, és piaci részesedése is csökkent valamelyest. Ezzel szemben, míg a kínai behozatal 26 %-kal nőtt 2008 és 2009 között, CIF-importáraik 11 százalékponttal csökkentek, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nem változott, és a 2008-as veszteségeket is kiheverte. 2009 és a vizsgálati időszak között, míg az uniós piacon továbbra is jelen volt a Kínából származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat helyzete egyértelműen javult, ahogy azt a fenti kárelemzésben is olvashattuk. |
| --- | --- |

(144)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásainak részletesebb elemzése azonban nem mutat közvetlen összefüggést a kettő között. Például, míg a Kínából származó behozatal alig nőtt 2007 és 2008 között ((101) preambulumbekezdés), CIF-importáraik 48 százalékponttal emelkedtek ((103) preambulumbekezdés), az uniós gazdasági ágazat 2008-ban mégis jelentős károkat szenvedett, és piaci részesedése is csökkent valamelyest. Ezzel szemben, míg a kínai behozatal 26 %-kal nőtt 2008 és 2009 között, CIF-importáraik 11 százalékponttal csökkentek, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nem változott, és a 2008-as veszteségeket is kiheverte. 2009 és a vizsgálati időszak között, míg az uniós piacon továbbra is jelen volt a Kínából származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat helyzete egyértelműen javult, ahogy azt a fenti kárelemzésben is olvashattuk.

| (145) | A Kínából származó behozatal és a kármutatók alakulása közötti korreláció hiánya erősen azt sugallja, hogy más tényezők is közrejátszottak, és lehetséges, hogy az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár ezeknek tulajdonítható. Ezt a kérdést az alábbiakban vizsgáljuk. |
| --- | --- |

(145)

A Kínából származó behozatal és a kármutatók alakulása közötti korreláció hiánya erősen azt sugallja, hogy más tényezők is közrejátszottak, és lehetséges, hogy az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár ezeknek tulajdonítható. Ezt a kérdést az alábbiakban vizsgáljuk.

3.   AZ EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSAI

| (146) | Az okozati összefüggés vonatkozásában vizsgált egyéb tényezők a következők: i. az uniós kereslet csökkenése, valószínűleg részben a 2008/2009-es évek pénzügyi és gazdasági válságával függ össze; és ii. a szójababpiac ingadozása. |
| --- | --- |

(146)

Az okozati összefüggés vonatkozásában vizsgált egyéb tényezők a következők: i. az uniós kereslet csökkenése, valószínűleg részben a 2008/2009-es évek pénzügyi és gazdasági válságával függ össze; és ii. a szójababpiac ingadozása.

i.   az uniós kereslet csökkenése, valószínűleg részben a 2008/2009-es pénzügyi és gazdasági válsággal függ össze

| (147) | A figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás csökkenése volt megfigyelhető, nevezetesen 8 %-kal, ha 2007-et összehasonlítjuk 2010-zel (vizsgálati időszak). Számos kártényező ezzel a tényezővel összefüggésben alakult ki. Például az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene is 8 %-kal csökkent, figyelembe véve a két fent említett időszakot. További példák a foglalkoztatás – 2010-ben 7 %-kal kevesebb mint 2007-ben – és a termelékenység – szintén 7 %-kal kevesebb 2010-ben mint 2007-ben. Ezért egyértelmű, hogy a keresletben történt csökkenés, bármi legyen is a mögöttes oka, fontos tényező volt az uniós gazdasági ágazat állapotának alakulásában. |
| --- | --- |

(147)

A figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás csökkenése volt megfigyelhető, nevezetesen 8 %-kal, ha 2007-et összehasonlítjuk 2010-zel (vizsgálati időszak). Számos kártényező ezzel a tényezővel összefüggésben alakult ki. Például az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene is 8 %-kal csökkent, figyelembe véve a két fent említett időszakot. További példák a foglalkoztatás – 2010-ben 7 %-kal kevesebb mint 2007-ben – és a termelékenység – szintén 7 %-kal kevesebb 2010-ben mint 2007-ben. Ezért egyértelmű, hogy a keresletben történt csökkenés, bármi legyen is a mögöttes oka, fontos tényező volt az uniós gazdasági ágazat állapotának alakulásában.

| (148) | Jóllehet a kereslet csökkenésének oka közvetlenül nem releváns az okozati elemzés szempontjából, lehetséges, hogy legalábbis részben a pénzügyi és gazdasági válság az oka. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a kereslet különösen 2008 és 2009 között csökkent. Az időbeli egybeesés miatt a 2008 és 2009 közötti 8 százalékpontos csökkenés minden valószínűség szerint a gazdasági válságnak tulajdonítható. Következésképpen kijelenthető, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a gazdasági válság és az abból következő kereslet hanyatlása okozta. |
| --- | --- |

(148)

Jóllehet a kereslet csökkenésének oka közvetlenül nem releváns az okozati elemzés szempontjából, lehetséges, hogy legalábbis részben a pénzügyi és gazdasági válság az oka. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a kereslet különösen 2008 és 2009 között csökkent. Az időbeli egybeesés miatt a 2008 és 2009 közötti 8 százalékpontos csökkenés minden valószínűség szerint a gazdasági válságnak tulajdonítható. Következésképpen kijelenthető, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a gazdasági válság és az abból következő kereslet hanyatlása okozta.

| (149) | Azt is meg kell jegyezni, hogy a Solae Belgium 2009-es jelentésében elismeri, hogy a pénzügyi válság miatt a pénzügyi eszközökből származó alacsonyabb jövedelem negatív hatással volt a vállalat pénzügyi helyzetére. |
| --- | --- |

(149)

Azt is meg kell jegyezni, hogy a Solae Belgium 2009-es jelentésében elismeri, hogy a pénzügyi válság miatt a pénzügyi eszközökből származó alacsonyabb jövedelem negatív hatással volt a vállalat pénzügyi helyzetére.

| (150) | Ismételten meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete 2009 és a vizsgálati időszak között javult, ez a javulás nyilvánvalóan egybeesik az általános gazdasági fellendüléssel. |
| --- | --- |

(150)

Ismételten meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete 2009 és a vizsgálati időszak között javult, ez a javulás nyilvánvalóan egybeesik az általános gazdasági fellendüléssel.

| (151) | A fentiek ismeretében megállapították, hogy a kereslet csökkenése, amely részben a gazdasági válságnak tulajdonítható, az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egyik fő okozója volt. |
| --- | --- |

(151)

A fentiek ismeretében megállapították, hogy a kereslet csökkenése, amely részben a gazdasági válságnak tulajdonítható, az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egyik fő okozója volt.

| (152) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy a kárt nem a pénzügyi és gazdasági válság okozta, azonban ebben a tekintetben nem szolgáltatott semmilyen meggyőző érvet, csupán számos olyan esetre (17) utalt, ahol a megállapítások eltérőek voltak. |
| --- | --- |

(152)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy a kárt nem a pénzügyi és gazdasági válság okozta, azonban ebben a tekintetben nem szolgáltatott semmilyen meggyőző érvet, csupán számos olyan esetre (17) utalt, ahol a megállapítások eltérőek voltak.

| (153) | Ebben a tekintetben ismét meg kell jegyezni, hogy minden egyes esetet a saját érdemei alapján kell megítélni. Ebben a konkrét esetben az a tény, hogy bár nincs közvetlen összefüggés a dömpingelt behozatalok és az uniós gazdasági ágazat helyzete között, a kereslet csökkenése, mely részben a gazdasági válságnak tulajdonítható, valóban hozzájárult az uniós gazdasági ágazat nehéz helyzetéhez. Sőt, ahogy azt a fentiekben leírtuk, bizonyos mértékig ezt a Solae Belgium 2009-es éves jelentésében nyíltan elismerték. |
| --- | --- |

(153)

Ebben a tekintetben ismét meg kell jegyezni, hogy minden egyes esetet a saját érdemei alapján kell megítélni. Ebben a konkrét esetben az a tény, hogy bár nincs közvetlen összefüggés a dömpingelt behozatalok és az uniós gazdasági ágazat helyzete között, a kereslet csökkenése, mely részben a gazdasági válságnak tulajdonítható, valóban hozzájárult az uniós gazdasági ágazat nehéz helyzetéhez. Sőt, ahogy azt a fentiekben leírtuk, bizonyos mértékig ezt a Solae Belgium 2009-es éves jelentésében nyíltan elismerték.

| (154) | Mindazonáltal lényeges különbségek állapíthatók meg a panaszos által említett esetek és a jelenlegi eset között. Az alábbi preambulumbekezdésekben felsorolunk néhányat e különbségek közül. |
| --- | --- |

(154)

Mindazonáltal lényeges különbségek állapíthatók meg a panaszos által említett esetek és a jelenlegi eset között. Az alábbi preambulumbekezdésekben felsorolunk néhányat e különbségek közül.

| (155) | Az oxálsav-ügyben (18), jóllehet egyes mutatók valóban pozitív fejlődést mutattak 2009 és a vizsgálati időszak között, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent, míg a jelen esetben növekedett, és csaknem elérte a 2007-es szintet (19). Továbbá, az oxálsav-ügy nem mutatta évről évre az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és a kármutatók tendenciája közötti korreláció hiányát, amely a jelenlegi esetre viszont jellemző. A nyereségességi tendenciák is különbözőek. Nevezetesen a jelenlegi esetben a nyereségesség meglehetősen ingadozik. Végül a jelenlegi esetben a piac is nagyon kiszámíthatatlan. |
| --- | --- |

(155)

Az oxálsav-ügyben (18), jóllehet egyes mutatók valóban pozitív fejlődést mutattak 2009 és a vizsgálati időszak között, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent, míg a jelen esetben növekedett, és csaknem elérte a 2007-es szintet (19). Továbbá, az oxálsav-ügy nem mutatta évről évre az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és a kármutatók tendenciája közötti korreláció hiányát, amely a jelenlegi esetre viszont jellemző. A nyereségességi tendenciák is különbözőek. Nevezetesen a jelenlegi esetben a nyereségesség meglehetősen ingadozik. Végül a jelenlegi esetben a piac is nagyon kiszámíthatatlan.

| (156) | A Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek ügyében (20) az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése minden évben csökkent, összességében 12 százalékponttal (21). Ugyanakkor a kínai behozatalok piaci részesedése évről évre következetesen nőtt, összességében 12,4 százalékponttal (22). A jelen esetben a kínai behozatalok piaci részesedése 2009-ig nőtt, majd 2009 és a vizsgálati időszak között csökkent. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése már 2008-ban csökkent, majd szinte a 2007-es szintre visszaugrott. |
| --- | --- |

(156)

A Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek ügyében (20) az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése minden évben csökkent, összességében 12 százalékponttal (21). Ugyanakkor a kínai behozatalok piaci részesedése évről évre következetesen nőtt, összességében 12,4 százalékponttal (22). A jelen esetben a kínai behozatalok piaci részesedése 2009-ig nőtt, majd 2009 és a vizsgálati időszak között csökkent. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése már 2008-ban csökkent, majd szinte a 2007-es szintre visszaugrott.

| (157) | Az üvegszál-ügyben (23) a dömpingelt behozatalok piaci részesedése évről évre nőtt, összességében 6,3 százalékponttal (24). |
| --- | --- |

(157)

Az üvegszál-ügyben (23) a dömpingelt behozatalok piaci részesedése évről évre nőtt, összességében 6,3 százalékponttal (24).

| (158) | A kerámialapok-ügyben (25) a dömpingelt behozatal piaci részesedése egyenletesen nőtt (26). Továbbá a készletek alakulása is más volt. A kerámialapok-ügyben a készletek növekedése a károkozás árulkodó jele volt (27). Végül a kerámialapokra vonatkozó vizsgálatból kiderült, hogy bár az építőipari ágazatban volt némi javulás, az uniós gazdasági ágazat mutatói továbbra is csökkenő tendenciát mutattak (28). |
| --- | --- |

(158)

A kerámialapok-ügyben (25) a dömpingelt behozatal piaci részesedése egyenletesen nőtt (26). Továbbá a készletek alakulása is más volt. A kerámialapok-ügyben a készletek növekedése a károkozás árulkodó jele volt (27). Végül a kerámialapokra vonatkozó vizsgálatból kiderült, hogy bár az építőipari ágazatban volt némi javulás, az uniós gazdasági ágazat mutatói továbbra is csökkenő tendenciát mutattak (28).

| (159) | Végül pedig a zsíralkoholok-ügyben (29) a kármutatók alakulása 2009 és a vizsgálati időszak között különbözött a jelenlegi esetétől (például a foglalkoztatás csökkent) (30), és a dömpingelt behozatalok volumene és piaci részesedése 2009 és a vizsgálati időszak között növekedett (31). |
| --- | --- |

(159)

Végül pedig a zsíralkoholok-ügyben (29) a kármutatók alakulása 2009 és a vizsgálati időszak között különbözött a jelenlegi esetétől (például a foglalkoztatás csökkent) (30), és a dömpingelt behozatalok volumene és piaci részesedése 2009 és a vizsgálati időszak között növekedett (31).

| (160) | Következésképpen a panaszos panaszát el kell utasítani. |
| --- | --- |

(160)

Következésképpen a panaszos panaszát el kell utasítani.

ii.   A szójababpiac ingadozása

| (161) | A fentiekből kitűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségessége jelentősen ingadozik, jelezve a piac kiszámíthatatlanságát. |
| --- | --- |

(161)

A fentiekből kitűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségessége jelentősen ingadozik, jelezve a piac kiszámíthatatlanságát.

| (162) | Ez a kiszámíthatatlanság szorosan összefügg a nyersanyag-piacon tapasztalható ingadozásokkal. A fő nyersanyag – szójabab – azonnali piacát hagyományosan a jelentős havi és éves ingadozások jellemzik (32), míg a végtermék – CCSPP – árai általában stabilak szoktak lenni (mivel hosszabb távú szerződéseken alapulnak). Következésképpen, a vizsgált termék nyereségességének szintje erősen függ a szójababpiacon éppen fennálló helyzettől. |
| --- | --- |

(162)

Ez a kiszámíthatatlanság szorosan összefügg a nyersanyag-piacon tapasztalható ingadozásokkal. A fő nyersanyag – szójabab – azonnali piacát hagyományosan a jelentős havi és éves ingadozások jellemzik (32), míg a végtermék – CCSPP – árai általában stabilak szoktak lenni (mivel hosszabb távú szerződéseken alapulnak). Következésképpen, a vizsgált termék nyereségességének szintje erősen függ a szójababpiacon éppen fennálló helyzettől.

| (163) | Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy 2008-ban valóban jelentősen emelkedett a szójabab ára, és ez erősen hatott a nyereségességre, és az uniós gazdasági ágazat általános helyzetére. A panaszos is elismerte, hogy a szójabab árának emelkedése valóban hozzájárult az ágazat kedvezőtlen helyzetéhez 2008-ban. |
| --- | --- |

(163)

Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy 2008-ban valóban jelentősen emelkedett a szójabab ára, és ez erősen hatott a nyereségességre, és az uniós gazdasági ágazat általános helyzetére. A panaszos is elismerte, hogy a szójabab árának emelkedése valóban hozzájárult az ágazat kedvezőtlen helyzetéhez 2008-ban.

| (164) | A fentiek ismeretében világos, hogy a szójababpiac kiszámíthatatlansága is az egyik fő oka volt annak, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(164)

A fentiek ismeretében világos, hogy a szójababpiac kiszámíthatatlansága is az egyik fő oka volt annak, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett.

| (165) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy a szójabab árának kiszámíthatatlansága sem befolyásolja az okozati összefüggést, és csak a 2008-as veszteségek esetében volt releváns. Ebben a tekintetben nem nyújtottak be a fenti állítást alátámasztó bizonyítékot. |
| --- | --- |

(165)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy a szójabab árának kiszámíthatatlansága sem befolyásolja az okozati összefüggést, és csak a 2008-as veszteségek esetében volt releváns. Ebben a tekintetben nem nyújtottak be a fenti állítást alátámasztó bizonyítékot.

| (166) | Meg kell jegyezni, hogy a szójabab árának emelkedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat gyenge pénzügyi teljesítményével, és mivel a magas szójababárakat tekintették a 2008-as veszteségek fő okának, nem indokolt másképp kezelni a 2010-es veszteségeket, melyek szintén egybeesnek egy újabb szójabab-áremelkedéssel. |
| --- | --- |

(166)

Meg kell jegyezni, hogy a szójabab árának emelkedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat gyenge pénzügyi teljesítményével, és mivel a magas szójababárakat tekintették a 2008-as veszteségek fő okának, nem indokolt másképp kezelni a 2010-es veszteségeket, melyek szintén egybeesnek egy újabb szójabab-áremelkedéssel.

| (167) | Következésképpen a panaszos panaszát el kell utasítani. |
| --- | --- |

(167)

Következésképpen a panaszos panaszát el kell utasítani.

4.   AZ OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS

| (168) | Más tényezők, különösen a kereslet csökkenése (melyet valószínűleg részben a 2008/2009-es évek gazdasági válsága is okozott) és a fő nyersanyag piacának kiszámíthatatlansága, szintén fontos szerepet játszottak abban, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(168)

Más tényezők, különösen a kereslet csökkenése (melyet valószínűleg részben a 2008/2009-es évek gazdasági válsága is okozott) és a fő nyersanyag piacának kiszámíthatatlansága, szintén fontos szerepet játszottak abban, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett.

| (169) | Ezért, még ha feltételezzük is, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, mivel a többi tényező nem töri meg az okozati összefüggést, nem állapítható meg, hogy a kárt a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal okozta. |
| --- | --- |

(169)

Ezért, még ha feltételezzük is, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, mivel a többi tényező nem töri meg az okozati összefüggést, nem állapítható meg, hogy a kárt a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal okozta.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (170) | Mivel a fentiekből kiderült, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett el jelentősnek tekinthető kárt, és más tényezők sem törték meg a dömpingelt behozatalok és a károkozás közötti okozati összefüggést, az uniós érdeket nem szükséges megvizsgálni. |
| --- | --- |

(170)

Mivel a fentiekből kiderült, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett el jelentősnek tekinthető kárt, és más tényezők sem törték meg a dömpingelt behozatalok és a károkozás közötti okozati összefüggést, az uniós érdeket nem szükséges megvizsgálni.

G.   AZ ELJÁRÁS MEGSZŰNTETÉSE

| (171) | Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár hiányára vonatkozó következtetéseket, és tekintettel az okozati összefüggés hiányára, az alaprendelet 9. cikkének megfelelően az eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(171)

Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár hiányára vonatkozó következtetéseket, és tekintettel az okozati összefüggés hiányára, az alaprendelet 9. cikkének megfelelően az eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.

| (172) | Valamennyi érintett felet tájékoztattak a végleges megállapításokról és az eljárás megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket. Észrevételeiket figyelembe vették, de azok nem befolyásolták a fenti következtetéseket, |
| --- | --- |

(172)

Valamennyi érintett felet tájékoztattak a végleges megállapításokról és az eljárás megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket. Észrevételeiket figyelembe vették, de azok nem befolyásolták a fenti következtetéseket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó szójafehérje-koncentrátumból készült egyes termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 121., 2011.4.19., 71. o.

2

(3)  Annak ellenére, hogy a panaszos kapcsolatban áll exportáló gyártók egy kínai csoportjával, uniós gyártónak kell tekinteni, mivel a rendelkezésre álló tények alapján az említett, kapcsolatban álló csoport csak igen korlátozott mennyiségben exportál az EU-ba.

3

(4)  Tájékoztatás céljából meg kell jegyezni, hogy a B. kérelmező kapcsolatban áll a panaszossal.

4

(5)  A WTO Fellebbviteli Testületének 2011. július 15-i jelentése, WT/DS397/AB/R, Európai Közösségek – végleges dömpingellenes intézkedések egyes, Kínából származó vasból vagy acélból készült kötőelemekre.

5

(6)  Lásd a fellebbviteli testület említett, 2011. július 15-i jelentésének (319) preambulumbekezdését.

6

(7)  HL L 270., 2006.9.29., 4. o.

7

(8)  HL L 118., 2000.5.19., 6. o.

8

(9)  HL L 209., 2011.8.17., 24. o.

9

(10)  HL L 323., 2009.12.10., 48. o.

10

(11)  A panaszos különösen az Indiából és Kínából származó oxálsav (HL L 275., 2011.10.20.,1. o.) és a Kínából származó citromsav esetét idézi (HL L 143., 2008.6.3., 13. o.).

11

Indiából és Kínából származó oxálsav

Kínából származó citromsav esetét

(12)  A panaszos a testület zárójelentésére utal a WT/DS331/R-Mexico vitában – a Guatemalából származó acélcsövekre vonatkozó dömpingellenes mértékvám ügyében.

12

(13)  HL L 106., 2012.4.18., 1. o.

13

(14)  Lásd az Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó oxálsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1043/2011/EU bizottsági rendeletet (HL L 275., 2011.10.20., 1. o.) (77) preambulumbekezdését.

14

(15)  HL L 323., 2008.12.3., 1. o.

15

(16)  Lásd a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló 488/2008/EK bizottsági rendeletet (HL L 143., 2008.6.3., 13. o. (68) és (72) preambulumbekezdését.

16

(17)  A Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek (HL L 43., 2011.2.17., 9. o.); az Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó oxálsav (HL L 275., 2011.10.20.,1. o.); a Kínai Népköztársaságból származó üvegszál (HL L 67., 2011.3.15., 1. o.) és a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok (HL L 70., 2011.3.17., 5. o.)

17

(18)  HL L 275., 2011.10.20., 1. o.

18

(19)  Ugyanott, (75) preambulumbekezdés.

19

(20)  HL L 43., 2011.2.17., 9. o.

20

(21)  Ugyanott, (75) preambulumbekezdés.

21

(22)  Ugyanott, (66) preambulumbekezdés.

22

(23)  HL L 67., 2011.3.15., 1. o.

23

(24)  Ugyanott, (64) preambulumbekezdés.

24

(25)  HL L 70., 2011.3.17., 5. o.

25

(26)  Ugyanott, (73) preambulumbekezdés.

26

(27)  Ugyanott, (93–95) és (125) preambulumbekezdés.

27

(28)  Ugyanott, (124) preambulumbekezdés.

28

(29)  HL L 122., 2011.5.11., 47. o.

29

(30)  Ugyanott, (85) preambulumbekezdés.

30

(31)  Ugyanott, (70) preambulumbekezdés.

31

(32)  Nyilvánosan hozzáférhető adatok (lásd például: http://www.indexmundi.com) azt mutatják, hogy a szójabab árának havi ingadozása akár ± 15 % is lehet.

32

---

Helyesbítések

| 28.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/55

---

Helyesbítés a Bissau-guineai Köztársaság békéjét, biztonságát és stabilitását veszélyeztető egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. május 3-i 377/2012/EU tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 119., 2012. május 4.
  )

A 3. oldalon, 8. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A tájékoztatásra, a bizalmas kezelésre és a szakmai titoktartásra vonatkozó szabályok sérelme nélkül az I. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek kötelesek:

| a) | a lakó- vagy székhelyük szerinti ...“, |
| --- | --- |

a)

a lakó- vagy székhelyük szerinti ...“,

helyesen:

„(1)   A tájékoztatásra, a bizalmas kezelésre és a szakmai titoktartásra vonatkozó szabályok sérelme nélkül a természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek kötelesek:

| a) | a lakó- vagy székhelyük szerinti ...“. |
| --- | --- |

a)

a lakó- vagy székhelyük szerinti ...“.

---