# Úřední věstník L 81/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.081.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 81 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5521. března 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.081.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 81

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5521. března 2012

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/5/EU ze dne 14. března 2012, kterou se mění směrnice Rady 2000/75/ES, pokud jde o očkování proti katarální horečce ovcí | 1 |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/6/EU ze dne 14. března 2012, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, pokud jde o mikrosubjekty (
  1
  ) | 3 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (
  1
  ) | 7 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

SMĚRNICE

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/5/EU ze dne 14. března 2012, kterou se mění směrnice Rady 2000/75/ES, pokud jde o očkování proti katarální horečce ovcí

1

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/6/EU ze dne 14. března 2012, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, pokud jde o mikrosubjekty (
  1
  )

1

3

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (
  1
  )

1

7

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 244/2012 ze dne 16. ledna 2012, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU o energetické náročnosti budov stanovením srovnávacího metodického rámce pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov a prvků budov (
  1
  ) | 18 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 245/2012 ze dne 20. března 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 1187/2009, pokud jde o vývoz mléka a mléčných výrobků do Dominikánské republiky | 37 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 246/2012 ze dne 20. března 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 39 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 247/2012 ze dne 20. března 2012 o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce března 2012 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009 | 41 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 248/2012 ze dne 20. března 2012, kterým se odvolává pozastavení podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót | 42 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 244/2012 ze dne 16. ledna 2012, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU o energetické náročnosti budov stanovením srovnávacího metodického rámce pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov a prvků budov (
  1
  )

1

18

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 245/2012 ze dne 20. března 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 1187/2009, pokud jde o vývoz mléka a mléčných výrobků do Dominikánské republiky

37

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 246/2012 ze dne 20. března 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

39

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 247/2012 ze dne 20. března 2012 o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce března 2012 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009

41

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 248/2012 ze dne 20. března 2012, kterým se odvolává pozastavení podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

SMĚRNICE

| 21.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/1

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2012/5/EU

ze dne 14. března 2012,

kterou se mění směrnice Rady 2000/75/ES, pokud jde o očkování proti katarální horečce ovcí

EVROPSKÝ PARLEMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2)

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí (3), stanoví pravidla a opatření pro tlumení a eradikaci katarální horečky ovcí, včetně pravidel pro vymezení ochranného pásma a pásma dozoru a pravidel pro používání očkovacích látek proti katarální horečce ovcí. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí (3), stanoví pravidla a opatření pro tlumení a eradikaci katarální horečky ovcí, včetně pravidel pro vymezení ochranného pásma a pásma dozoru a pravidel pro používání očkovacích látek proti katarální horečce ovcí.

| (2) | V minulosti byly zaznamenány pouze sporadické případy zavlečení některých sérotypů viru katarální horečky ovcí do Unie. Tyto případy se objevily hlavně v jižních částech Unie. Po přijetí směrnice 2000/75/ES, a zejména po zavlečení sérotypů 1 a 8 viru katarální horečky ovcí do Unie v letech 2006 a 2007, se však tento virus v Unii více rozšířil, přičemž v některých oblastech by se mohl stát endemickým. Proto se dohled nad šířením tohoto viru stal obtížnějším. |
| --- | --- |

(2)

V minulosti byly zaznamenány pouze sporadické případy zavlečení některých sérotypů viru katarální horečky ovcí do Unie. Tyto případy se objevily hlavně v jižních částech Unie. Po přijetí směrnice 2000/75/ES, a zejména po zavlečení sérotypů 1 a 8 viru katarální horečky ovcí do Unie v letech 2006 a 2007, se však tento virus v Unii více rozšířil, přičemž v některých oblastech by se mohl stát endemickým. Proto se dohled nad šířením tohoto viru stal obtížnějším.

| (3) | Pravidla očkování proti katarální horečce ovcí stanovená směrnicí 2000/75/ES jsou založena na zkušenostech získaných při používání tzv. „modifikovaných živých očkovacích látek“ nebo „živých oslabených očkovacích látek“, které jediné byly dostupné v době přijetí uvedené směrnice. Použití těchto očkovacích látek může vést k nežádoucí místní cirkulaci viru použitého při očkování i u neočkovaných zvířat. |
| --- | --- |

(3)

Pravidla očkování proti katarální horečce ovcí stanovená směrnicí 2000/75/ES jsou založena na zkušenostech získaných při používání tzv. „modifikovaných živých očkovacích látek“ nebo „živých oslabených očkovacích látek“, které jediné byly dostupné v době přijetí uvedené směrnice. Použití těchto očkovacích látek může vést k nežádoucí místní cirkulaci viru použitého při očkování i u neočkovaných zvířat.

| (4) | Díky nové technologii se v posledních letech staly dostupnými „inaktivované očkovací látky“ proti katarální horečce ovcí, které nepředstavují riziko nežádoucí místní cirkulace viru použitého při očkování pro neočkovaná zvířata. Rozsáhlé použití takovýchto očkovacích látek během očkovacích kampaní v letech 2008 a 2009 vedlo k výraznému zlepšení nákazové situace. V současnosti panuje všeobecná shoda na tom, že přednostním řešením pro tlumení katarální horečky ovcí a prevenci klinické formy onemocnění v Unii je očkování inaktivovanými očkovacími látkami. |
| --- | --- |

(4)

Díky nové technologii se v posledních letech staly dostupnými „inaktivované očkovací látky“ proti katarální horečce ovcí, které nepředstavují riziko nežádoucí místní cirkulace viru použitého při očkování pro neočkovaná zvířata. Rozsáhlé použití takovýchto očkovacích látek během očkovacích kampaní v letech 2008 a 2009 vedlo k výraznému zlepšení nákazové situace. V současnosti panuje všeobecná shoda na tom, že přednostním řešením pro tlumení katarální horečky ovcí a prevenci klinické formy onemocnění v Unii je očkování inaktivovanými očkovacími látkami.

| (5) | Pro zajištění lepšího dohledu nad šířením viru katarální horečky ovcí a snížení nákladů, které tato nákaza představuje pro zemědělský sektor, je vhodné změnit stávající pravidla očkování stanovená směrnicí 2000/75/ES, aby odpovídala nejnovějšímu technologickému vývoji v oblasti výroby očkovacích látek. |
| --- | --- |

(5)

Pro zajištění lepšího dohledu nad šířením viru katarální horečky ovcí a snížení nákladů, které tato nákaza představuje pro zemědělský sektor, je vhodné změnit stávající pravidla očkování stanovená směrnicí 2000/75/ES, aby odpovídala nejnovějšímu technologickému vývoji v oblasti výroby očkovacích látek.

| (6) | Aby mohla být tato nová pravidla použita již pro očkovací sezónu 2012, je třeba, aby směrnice vstoupila v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(6)

Aby mohla být tato nová pravidla použita již pro očkovací sezónu 2012, je třeba, aby směrnice vstoupila v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (7) | Změny stanovené touto směrnicí by měly zpružnit pravidla očkování a také zohlednit skutečnost, že jsou nyní k dispozici inaktivované očkovací látky, které je možné s úspěchem používat i mimo oblasti, na které se vztahují omezení týkající se přemisťování zvířat. |
| --- | --- |

(7)

Změny stanovené touto směrnicí by měly zpružnit pravidla očkování a také zohlednit skutečnost, že jsou nyní k dispozici inaktivované očkovací látky, které je možné s úspěchem používat i mimo oblasti, na které se vztahují omezení týkající se přemisťování zvířat.

| (8) | Za předpokladu přijetí náležitých preventivních opatření by navíc nemělo být vyloučeno ani používání živých oslabených očkovacích látek, jejichž použití může být za určitých okolností stále nezbytné, například po zavlečení nového sérotypu viru katarální horečky ovcí, proti němuž nemusí být k dispozici inaktivované očkovací látky. |
| --- | --- |

(8)

Za předpokladu přijetí náležitých preventivních opatření by navíc nemělo být vyloučeno ani používání živých oslabených očkovacích látek, jejichž použití může být za určitých okolností stále nezbytné, například po zavlečení nového sérotypu viru katarální horečky ovcí, proti němuž nemusí být k dispozici inaktivované očkovací látky.

| (9) | Směrnice 2000/75/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(9)

Směrnice 2000/75/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 2000/75/ES se mění takto:

| 1) | V článku 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:
  „j)   „živými oslabenými očkovacími látkami“: očkovací látky vyráběné pasážováním terénních izolátů viru katarální horečky ovcí na tkáňové kultuře nebo kuřecích embryích.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„j)   „živými oslabenými očkovacími látkami“: očkovací látky vyráběné pasážováním terénních izolátů viru katarální horečky ovcí na tkáňové kultuře nebo kuřecích embryích.“

| 2) | Článek 5 se nahrazuje tímto:
  „Článek 5
  1.   Příslušný orgán členského státu může rozhodnutím povolit používání očkovacích látek proti katarální horečce ovcí za předpokladu, že:






  a) | takové rozhodnutí je založeno na výsledcích zvláštního posouzení rizik provedeném příslušným orgánem; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 5 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

1.   Příslušný orgán členského státu může rozhodnutím povolit používání očkovacích látek proti katarální horečce ovcí za předpokladu, že:

a)

takové rozhodnutí je založeno na výsledcích zvláštního posouzení rizik provedeném příslušným orgánem;

| b) | Komise je informována před zahájením takového očkování. |
| --- | --- |

b)

Komise je informována před zahájením takového očkování.

2.   Při každém použití živých oslabených očkovacích látek členský stát zajistí, aby příslušný orgán vymezil:

| a) | ochranné pásmo, které tvoří přinejmenším oblast, kde se provádí očkování; |
| --- | --- |

a)

ochranné pásmo, které tvoří přinejmenším oblast, kde se provádí očkování;

| b) | pásmo dozoru, které tvoří část území Unie rozprostírající se nejméně 50 km za hranici ochranného pásma.“ |
| --- | --- |

b)

pásmo dozoru, které tvoří část území Unie rozprostírající se nejméně 50 km za hranici ochranného pásma.“

| 3) | V čl. 6 odst. 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:






  „d) | provede opatření přijatá postupem podle čl. 20 odst. 2, zejména pokud jde o zahájení programu očkování nebo jiných, alternativních opatření;“. |
| --- | --- | --- |

3)

V čl. 6 odst. 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

provede opatření přijatá postupem podle čl. 20 odst. 2, zejména pokud jde o zahájení programu očkování nebo jiných, alternativních opatření;“.

| 4) | V čl. 8 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | Pásmo dozoru tvoří část území Unie rozprostírající se nejméně 50 km za hranici ochranného pásma, ve které nebylo posledních 12 měsíců prováděno očkování proti katarální horečce ovcí živými oslabenými očkovacími látkami.“ |
| --- | --- | --- |

4)

V čl. 8 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

Pásmo dozoru tvoří část území Unie rozprostírající se nejméně 50 km za hranici ochranného pásma, ve které nebylo posledních 12 měsíců prováděno očkování proti katarální horečce ovcí živými oslabenými očkovacími látkami.“

| 5) | V článku 10 se bod 2 nahrazuje tímto:






  „2. | v pásmu dozoru bylo veškeré očkování proti katarální horečce ovcí pomocí živých oslabených očkovacích látek zakázáno.“ |
| --- | --- | --- |

5)

V článku 10 se bod 2 nahrazuje tímto:

„2.

v pásmu dozoru bylo veškeré očkování proti katarální horečce ovcí pomocí živých oslabených očkovacích látek zakázáno.“

Článek 2

1.   Členské státy přijmou a zveřejní do 23. září 2012 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.

Použijí tyto předpisy nejpozději ode dne 24. září 2012.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 14. března 2012.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předseda

N. WAMMEN

---

(1)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 92.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 7. dubna 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 15. prosince 2011 (Úř. věst. C 46 E, 17.2.2012, s. 15). Postoj Evropského parlamentu ze dne 14. února 2012 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 74.

3

---

| 21.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/3

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2012/6/EU

ze dne 14. března 2012,

kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, pokud jde o mikrosubjekty

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 50 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská rada ve svých závěrech ze zasedání ve dnech 8. a 9. března 2007 zdůraznila, že snížení administrativní zátěže je důležité pro podporu evropského hospodářství a že ke snížení administrativní zátěže v Evropské unii je nezbytné intenzivní společné úsilí. |
| --- | --- |

(1)

Evropská rada ve svých závěrech ze zasedání ve dnech 8. a 9. března 2007 zdůraznila, že snížení administrativní zátěže je důležité pro podporu evropského hospodářství a že ke snížení administrativní zátěže v Evropské unii je nezbytné intenzivní společné úsilí.

| (2) | Účetnictví bylo označeno za jednu z klíčových oblastí, v nichž by bylo možno snížit administrativní zátěž společností v Unii. |
| --- | --- |

(2)

Účetnictví bylo označeno za jednu z klíčových oblastí, v nichž by bylo možno snížit administrativní zátěž společností v Unii.

| (3) | Doporučení Komise 2003/361/ES (3) definuje mikropodniky a malé a střední podniky. Konzultace s členskými státy však naznačily, že velikostní kritéria pro mikropodniky uvedené v tomto doporučení mohou být pro potřeby účetnictví příliš vysoké. Proto by měla být zavedena podskupina mikropodniků, tzv. „mikrosubjekty“, která zahrne společnosti s nižšími velikostními kritérii pro celkovou bilanční sumu a čistý obrat, než jsou kritéria stanovená pro mikropodniky. |
| --- | --- |

(3)

Doporučení Komise 2003/361/ES (3) definuje mikropodniky a malé a střední podniky. Konzultace s členskými státy však naznačily, že velikostní kritéria pro mikropodniky uvedené v tomto doporučení mohou být pro potřeby účetnictví příliš vysoké. Proto by měla být zavedena podskupina mikropodniků, tzv. „mikrosubjekty“, která zahrne společnosti s nižšími velikostními kritérii pro celkovou bilanční sumu a čistý obrat, než jsou kritéria stanovená pro mikropodniky.

| (4) | Mikrosubjekty se ve většině případů zabývají podnikáním na místní nebo regionální úrovni bez přeshraniční činnosti nebo s omezenou přeshraniční činností. Kromě toho hrají důležitou úlohu při vytváření nových pracovních míst, podpoře výzkumu a rozvoji a vytváření nových hospodářských činností. |
| --- | --- |

(4)

Mikrosubjekty se ve většině případů zabývají podnikáním na místní nebo regionální úrovni bez přeshraniční činnosti nebo s omezenou přeshraniční činností. Kromě toho hrají důležitou úlohu při vytváření nových pracovních míst, podpoře výzkumu a rozvoji a vytváření nových hospodářských činností.

| (5) | Mikrosubjekty mají na splnění náročných požadavků stanovených právními předpisy omezené zdroje. Navzdory tomu často podléhají stejným pravidlům finančního výkaznictví jako větší společnosti. Tato pravidla pro ně představují zátěž, která není úměrná jejich velikosti, a je proto pro nejmenší společnosti ve srovnání s většími společnostmi nepřiměřená. Proto by mělo být možné osvobodit mikrosubjekty od některých povinností, které pro ně mohou představovat zbytečně náročnou administrativní zátěž. Mikrosubjekty by však měly i nadále podléhat veškerým vnitrostátním povinnostem ohledně vedení záznamů, které zachycují jejich obchodní transakce a finanční situaci. |
| --- | --- |

(5)

Mikrosubjekty mají na splnění náročných požadavků stanovených právními předpisy omezené zdroje. Navzdory tomu často podléhají stejným pravidlům finančního výkaznictví jako větší společnosti. Tato pravidla pro ně představují zátěž, která není úměrná jejich velikosti, a je proto pro nejmenší společnosti ve srovnání s většími společnostmi nepřiměřená. Proto by mělo být možné osvobodit mikrosubjekty od některých povinností, které pro ně mohou představovat zbytečně náročnou administrativní zátěž. Mikrosubjekty by však měly i nadále podléhat veškerým vnitrostátním povinnostem ohledně vedení záznamů, které zachycují jejich obchodní transakce a finanční situaci.

| (6) | Vzhledem k tomu, že počty podniků, na něž se budou vztahovat velikostní kritéria stanovená touto směrnicí, budou v jednotlivých členských státech značně odlišné a že činnosti mikrosubjektů neovlivňují přeshraniční obchod ani fungování vnitřního trhu nebo je ovlivňují jen omezeně, měly by členské státy při provádění této směrnice na vnitrostátní úrovni zohlednit rozdílný dopad těchto kritérií. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že počty podniků, na něž se budou vztahovat velikostní kritéria stanovená touto směrnicí, budou v jednotlivých členských státech značně odlišné a že činnosti mikrosubjektů neovlivňují přeshraniční obchod ani fungování vnitřního trhu nebo je ovlivňují jen omezeně, měly by členské státy při provádění této směrnice na vnitrostátní úrovni zohlednit rozdílný dopad těchto kritérií.

| (7) | Členské státy by měly při rozhodování o tom, jak nebo zda zavést režim pro mikrosubjekty v souvislosti se směrnicí Rady 78/660/EHS (4), zohlednit konkrétní podmínky a potřeby svých vlastních trhů. |
| --- | --- |

(7)

Členské státy by měly při rozhodování o tom, jak nebo zda zavést režim pro mikrosubjekty v souvislosti se směrnicí Rady 78/660/EHS (4), zohlednit konkrétní podmínky a potřeby svých vlastních trhů.

| (8) | Mikrosubjekty musí brát v úvahu výnosy a náklady účetního období, k němuž se vztahují, bez ohledu na datum přijetí či platby těchto výnosů nebo nákladů. Výpočet nákladů a příjmů příštích období a výdajů a výnosů příštích období však může být pro mikrosubjekty zatěžující. Členským státům by proto mělo být povoleno osvobodit mikrosubjekty od povinnosti vypočítávat a vykazovat tyto položky pouze v tom rozsahu, v jakém se toto osvobození vztahuje na náklady jiné, než jsou náklady na pořízení surovin a materiálů a polotovarů vlastní výroby, na úpravy hodnot, na osobní náklady a na daně. Tak by bylo možné snížit administrativní zatížení související s propočtem poměrně malých zůstatků. |
| --- | --- |

(8)

Mikrosubjekty musí brát v úvahu výnosy a náklady účetního období, k němuž se vztahují, bez ohledu na datum přijetí či platby těchto výnosů nebo nákladů. Výpočet nákladů a příjmů příštích období a výdajů a výnosů příštích období však může být pro mikrosubjekty zatěžující. Členským státům by proto mělo být povoleno osvobodit mikrosubjekty od povinnosti vypočítávat a vykazovat tyto položky pouze v tom rozsahu, v jakém se toto osvobození vztahuje na náklady jiné, než jsou náklady na pořízení surovin a materiálů a polotovarů vlastní výroby, na úpravy hodnot, na osobní náklady a na daně. Tak by bylo možné snížit administrativní zatížení související s propočtem poměrně malých zůstatků.

| (9) | Zveřejňování ročních účetních závěrek může být pro mikrosubjekty zatěžující. Zároveň je ale nutné, aby členské státy zajistily soulad s touto směrnicí. Členským státům by proto mělo být povoleno osvobodit mikrosubjekty od obecného požadavku zveřejňování, jsou-li údaje z rozvahy řádně poskytnuty v souladu s vnitrostátním právem nejméně jednomu určenému příslušnému orgánu a předány do registru hospodářských subjektů, aby bylo možné získat na požádání jejich kopii. V tomto případě by se neměl uplatňovat článek 47 směrnice 78/660/EHS, pokud jde o povinnost zveřejňovat veškeré účetní dokumenty v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 2009/101/ES (5). |
| --- | --- |

(9)

Zveřejňování ročních účetních závěrek může být pro mikrosubjekty zatěžující. Zároveň je ale nutné, aby členské státy zajistily soulad s touto směrnicí. Členským státům by proto mělo být povoleno osvobodit mikrosubjekty od obecného požadavku zveřejňování, jsou-li údaje z rozvahy řádně poskytnuty v souladu s vnitrostátním právem nejméně jednomu určenému příslušnému orgánu a předány do registru hospodářských subjektů, aby bylo možné získat na požádání jejich kopii. V tomto případě by se neměl uplatňovat článek 47 směrnice 78/660/EHS, pokud jde o povinnost zveřejňovat veškeré účetní dokumenty v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 2009/101/ES (5).

| (10) | Cílem této směrnice je dát členským státům možnost vytvořit mikrosubjektům v účetním výkaznictví velmi jednoduché prostředí. Používání reálných hodnot může vyústit v potřebu zveřejnění podrobných údajů, aby se vysvětlilo, na jakém základě byla reálná hodnota některých položek stanovena. Vzhledem k tomu, že režim mikrosubjektů stanoví velmi omezené zveřejňování informací prostřednictvím komentářů k účetní závěrce, uživatelé účetních závěrek mikrosubjektů by nevěděli, zda částky uváděné v rozvaze a ve výsledovce zahrnují reálné hodnoty. Aby tedy v tomto směru měli tito uživatelé jistotu, neměly by členské státy povolovat ani nařizovat mikrosubjektům využívajícím kterékoli z osvobození jim dostupných podle této směrnice, aby při sestavování účetní závěrky používaly jako základ reálnou hodnotu. Mikrosubjekty, které si přejí nebo potřebují používat reálnou hodnotu, tak budou nadále moci činit v rámci jiných režimů podle této směrnice, jestliže členský stát takové používání povolí nebo nařídí. |
| --- | --- |

(10)

Cílem této směrnice je dát členským státům možnost vytvořit mikrosubjektům v účetním výkaznictví velmi jednoduché prostředí. Používání reálných hodnot může vyústit v potřebu zveřejnění podrobných údajů, aby se vysvětlilo, na jakém základě byla reálná hodnota některých položek stanovena. Vzhledem k tomu, že režim mikrosubjektů stanoví velmi omezené zveřejňování informací prostřednictvím komentářů k účetní závěrce, uživatelé účetních závěrek mikrosubjektů by nevěděli, zda částky uváděné v rozvaze a ve výsledovce zahrnují reálné hodnoty. Aby tedy v tomto směru měli tito uživatelé jistotu, neměly by členské státy povolovat ani nařizovat mikrosubjektům využívajícím kterékoli z osvobození jim dostupných podle této směrnice, aby při sestavování účetní závěrky používaly jako základ reálnou hodnotu. Mikrosubjekty, které si přejí nebo potřebují používat reálnou hodnotu, tak budou nadále moci činit v rámci jiných režimů podle této směrnice, jestliže členský stát takové používání povolí nebo nařídí.

| (11) | Členské státy by měly při rozhodování o tom, jak nebo zda zavést režim pro mikrosubjekty v působnosti směrnice 78/660/EHS zajistit, aby mikrosubjekty, které mají být konsolidovány podle směrnice Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách (6), využívaly pro tyto účely dostatečně podrobné účetní údaje a aby výjimky stanovené v této směrnici neměly vliv na povinnost sestavovat konsolidované účetní závěrky v souladu se směrnicí 83/349/EHS. |
| --- | --- |

(11)

Členské státy by měly při rozhodování o tom, jak nebo zda zavést režim pro mikrosubjekty v působnosti směrnice 78/660/EHS zajistit, aby mikrosubjekty, které mají být konsolidovány podle směrnice Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách (6), využívaly pro tyto účely dostatečně podrobné účetní údaje a aby výjimky stanovené v této směrnici neměly vliv na povinnost sestavovat konsolidované účetní závěrky v souladu se směrnicí 83/349/EHS.

| (12) | Jelikož cíle této směrnice, totiž snížit administrativní zátěž mikrosubjektů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(12)

Jelikož cíle této směrnice, totiž snížit administrativní zátěž mikrosubjektů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.

| (13) | Směrnice 78/660/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(13)

Směrnice 78/660/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Změny směrnice 78/660/EHS

Směrnice 78/660/EHS se mění takto:

| 1) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 1a
  1.   Členské státy mohou stanovit osvobození od některých povinností podle této směrnice v souladu s odstavci 2 a 3 pro společnosti, které k rozvahovému dni nepřekročí limity dvou z těchto tří kritérií (mikrosubjekty):






  a) | celková bilanční suma: 350 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

1)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 1a

1.   Členské státy mohou stanovit osvobození od některých povinností podle této směrnice v souladu s odstavci 2 a 3 pro společnosti, které k rozvahovému dni nepřekročí limity dvou z těchto tří kritérií (mikrosubjekty):

a)

celková bilanční suma: 350 000 EUR;

| b) | čistý obrat: 700 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

čistý obrat: 700 000 EUR;

| c) | průměrný počet zaměstnanců v průběhu účetního období: 10. |
| --- | --- |

c)

průměrný počet zaměstnanců v průběhu účetního období: 10.

2.   Členské státy mohou společnosti uvedené v odstavci 1 osvobodit od některé nebo od všech těchto povinností:

| a) | povinnost vykazovat „náklady a příjmy příštích období“ a „výdaje a výnosy příštích období“ podle článků 18 a 21; |
| --- | --- |

a)

povinnost vykazovat „náklady a příjmy příštích období“ a „výdaje a výnosy příštích období“ podle článků 18 a 21;

| b) | využije-li členský stát možnosti podle písmene a) tohoto odstavce, může povolit uvedeným společnostem, pouze ve vztahu k jiným nákladům stanoveným v odst. 3 písm. b) bodě vi), aby se odchýlily od čl. 31 odst. 1 písm. d), pokud jde o povinnost vykazovat „náklady a příjmy příštích období“ a „výdaje a výnosy příštích období“, za předpokladu, že tato skutečnost bude zveřejněna v komentáři k účetní závěrce anebo v souladu s písmenem c) tohoto odstavce na konci rozvahy; |
| --- | --- |

b)

využije-li členský stát možnosti podle písmene a) tohoto odstavce, může povolit uvedeným společnostem, pouze ve vztahu k jiným nákladům stanoveným v odst. 3 písm. b) bodě vi), aby se odchýlily od čl. 31 odst. 1 písm. d), pokud jde o povinnost vykazovat „náklady a příjmy příštích období“ a „výdaje a výnosy příštích období“, za předpokladu, že tato skutečnost bude zveřejněna v komentáři k účetní závěrce anebo v souladu s písmenem c) tohoto odstavce na konci rozvahy;

| c) | povinnost vypracovat komentář k účetní závěrce podle článků 43, 44 a 45, pokud jsou informace, jež vyžaduje článek 14 a čl. 43 odst. 1 bod 13 této směrnice a čl. 22 odst. 2 směrnice 77/91/EHS (7), uvedeny na konci rozvahy; |
| --- | --- |

c)

povinnost vypracovat komentář k účetní závěrce podle článků 43, 44 a 45, pokud jsou informace, jež vyžaduje článek 14 a čl. 43 odst. 1 bod 13 této směrnice a čl. 22 odst. 2 směrnice 77/91/EHS (7), uvedeny na konci rozvahy;

| d) | povinnost vypracovat výroční zprávu podle článku 46 této směrnice, pokud jsou informace požadované podle čl. 22 odst. 2 směrnice 77/91/EHS uvedeny v komentáři k účetní závěrce anebo v souladu s písmenem c) tohoto odstavce na konci rozvahy; |
| --- | --- |

d)

povinnost vypracovat výroční zprávu podle článku 46 této směrnice, pokud jsou informace požadované podle čl. 22 odst. 2 směrnice 77/91/EHS uvedeny v komentáři k účetní závěrce anebo v souladu s písmenem c) tohoto odstavce na konci rozvahy;

| e) | povinnost zveřejňovat roční účetní závěrku podle článků 47 až 50a, pokud jsou údaje z rozvahy v ní obsažené řádně poskytnuty v souladu s vnitrostátním právem alespoň jednomu příslušnému orgánu, který určí dotčený členský stát. Není-li příslušným orgánem ústřední rejstřík, obchodní rejstřík nebo podnikový rejstřík, jak jsou uvedeny v čl. 3 odst. 1 směrnice 2009/101/ES (8), je příslušný orgán povinen poskytnout tyto údaje příslušnému rejstříku. |
| --- | --- |

e)

povinnost zveřejňovat roční účetní závěrku podle článků 47 až 50a, pokud jsou údaje z rozvahy v ní obsažené řádně poskytnuty v souladu s vnitrostátním právem alespoň jednomu příslušnému orgánu, který určí dotčený členský stát. Není-li příslušným orgánem ústřední rejstřík, obchodní rejstřík nebo podnikový rejstřík, jak jsou uvedeny v čl. 3 odst. 1 směrnice 2009/101/ES (8), je příslušný orgán povinen poskytnout tyto údaje příslušnému rejstříku.

3.   Členské státy mohou společnostem uvedeným v odstavci 1 povolit:

| a) | sestavit případně pouze zkrácenou rozvahu, ve které jsou odděleně vykázány alespoň ty položky, které jsou v článcích 9 a 10 označeny písmeny. Použije-li se odst. 2 písm. a) tohoto článku, vylučují se z rozvahy položky E části „aktiva“ a D části „pasiva“ článku 9 nebo položky E a K článku 10; |
| --- | --- |

a)

sestavit případně pouze zkrácenou rozvahu, ve které jsou odděleně vykázány alespoň ty položky, které jsou v článcích 9 a 10 označeny písmeny. Použije-li se odst. 2 písm. a) tohoto článku, vylučují se z rozvahy položky E části „aktiva“ a D části „pasiva“ článku 9 nebo položky E a K článku 10;

| b) | sestavit pouze zkrácenou výsledovku, ve které jsou odděleně vykázány alespoň tyto položky:






  i) | čistý obrat; |
| --- | --- | --- |

b)

sestavit pouze zkrácenou výsledovku, ve které jsou odděleně vykázány alespoň tyto položky:

i)

čistý obrat;

| ii) | ostatní výnosy; |
| --- | --- |

ii)

ostatní výnosy;

| iii) | náklady na suroviny a materiál a polotovary vlastní výroby; |
| --- | --- |

iii)

náklady na suroviny a materiál a polotovary vlastní výroby;

| iv) | osobní náklady; |
| --- | --- |

iv)

osobní náklady;

| v) | úpravy hodnot; |
| --- | --- |

v)

úpravy hodnot;

| vi) | ostatní náklady; |
| --- | --- |

vi)

ostatní náklady;

| vii) | daň; |
| --- | --- |

vii)

daň;

| viii) | zisk nebo ztráta. |
| --- | --- |

viii)

zisk nebo ztráta.

4.   Členské státy nepovolí ani nenařídí, aby se oddíl 7a vztahoval na kterékoli mikrosubjekty využívající kterákoli z osvobození uvedených v odstavcích 2 a 3.

5.   V případě společností uvedených v odstavci 1 se roční účetní závěrky sestavené v souladu s odstavci 2, 3 a 4 považují za účetní závěrky podávající pravdivý a věrný obraz podle požadavků čl. 2 odst. 3, takže čl. 2 odst. 4 a 5 se na tyto účetní závěrky nevztahuje.

6.   Pokud k rozvahovému dni společnost překročí nebo přestane překračovat limity dvou ze tří kritérií uvedených v odstavci 1, ovlivní tato skutečnost použití odchylky uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 jen tehdy, jestliže nastane jak v běžném, tak v předchozím účetním období.

7.   Pokud jde o členské státy, které nepřijaly euro, vypočte se částka v národní měně odpovídající částkám uvedeným v odstavci 1 pomocí směnného kurzu zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie v den vstupu v platnost směrnice, kterou se tyto částky stanoví.

8.   Celková bilanční suma uvedená v odst. 1 písm. a) sestává buď z aktiv uvedených v čl. 9 části „aktiva“ položkách A až E, nebo aktiv uvedených v čl. 10 položkách A až E. Použije-li se odst. 2 písm. a) tohoto článku, celková bilanční suma uvedená v odst. 1 písm. a) sestává buď z aktiv uvedených v čl. 9 části „aktiva“ položkách A až D, nebo aktiv uvedených v čl. 10 položkách A až D.

| 2) | V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Odchylně od čl. 4 odst. 1 a 2 mohou členské státy stanovit zvláštní uspořádání účetní závěrky investičních společností a finančních holdingových společností, pokud takové uspořádání poskytne o těchto společnostech rovnocenný obraz jako uspořádání podle čl. 2 odst. 3. Členské státy neumožní osvobození stanovená v článku 1a v případě investičních společností nebo finančních holdingových společností.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Odchylně od čl. 4 odst. 1 a 2 mohou členské státy stanovit zvláštní uspořádání účetní závěrky investičních společností a finančních holdingových společností, pokud takové uspořádání poskytne o těchto společnostech rovnocenný obraz jako uspořádání podle čl. 2 odst. 3. Členské státy neumožní osvobození stanovená v článku 1a v případě investičních společností nebo finančních holdingových společností.“

| 3) | Článek 53a se nahrazuje tímto:
  „Článek 53a
  Členské státy neumožní osvobození stanovená v článcích 1a, 11 a 27, v čl. 43 odst. 1 bodech 7a a 7b a článcích 46, 47 a 51 v případě společností, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES.“ |
| --- | --- |

3)

Článek 53a se nahrazuje tímto:

„Článek 53a

Členské státy neumožní osvobození stanovená v článcích 1a, 11 a 27, v čl. 43 odst. 1 bodech 7a a 7b a článcích 46, 47 a 51 v případě společností, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES.“

Článek 2

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné k dosažení souladu s touto směrnicí, pokud a jakmile se rozhodnou využít kterékoli možnosti stanovené v článku 1a směrnice 78/660/EHS, přičemž zohlední zejména situaci na vnitrostátní úrovni v souvislosti s počtem společností, které splňují velikostní kritéria stanovená v odstavci 1 uvedeného článku. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Zpráva

Do 10. dubna 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru zprávu o situaci mikrosubjektů, přičemž zohlední zejména situaci na vnitrostátní úrovni, pokud jde o počet společností odpovídajících velikostním kritériím a o snížení administrativní zátěže díky výjimce z požadavku zveřejňování.

Článek 4

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 5

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 14. března 2012.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předseda

N. WAMMEN

---

(1)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 67.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 10. března 2010 (Úř. věst. C 349 E, 22.12.2010, s. 111) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 12. září 2011 (Úř.věst. C 337 E, 18.11.2011, s. 1). Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 21. února 2012.

2

(3)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.

3

(4)  Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/101/ES ze dne 16. září 2009 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 54 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření (Úř. věst. L 258, 1.10.2009, s. 11).

5

Redakční poznámka: název směrnice 2009/101/ES byl upraven s ohledem na přečíslování článků Smlouvy o založení Evropského společenství v souladu s článkem 5 Lisabonské smlouvy; původní odkaz zněl na čl. 48 druhý pododstavec Smlouvy.

(6)  Úř. věst. L 193, 18.7.1983, s. 1.

6

(7)  Druhá směrnice Rady 77/91/EHS ze dne 13. prosince 1976 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 54 druhého pododstavce Smlouvy při zakládání akciových společností a při udržování a změně jejich základního kapitálu, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření (Úř. věst. L 26, 31.1.1977, s. 1).

7

Redakční poznámka: název směrnice 77/91/EHS byl upraven s ohledem na přečíslování článků Smlouvy o založení Evropského společenství v souladu s článkem 12 Amsterodamské smlouvy a článkem 5 Lisabonské smlouvy; původní odkaz zněl na čl. 58 druhý pododstavec Smlouvy.

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/101/ES ze dne 16. září 2009 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 54 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření (Úř. věst. L 258, 1.10.2009, s. 11).

8

Redakční poznámka: název směrnice 2009/101/ES byl upraven s ohledem na přečíslování článků Smlouvy o založení Evropského společenství v souladu s článkem 5 Lisabonské smlouvy; původní odkaz zněl na čl. 48 druhý pododstavec Smlouvy.“

---

ROZHODNUTÍ

| 21.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/7

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 243/2012/EU

ze dne 14. března 2012

o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu se směrnicí 2002/21/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (3) může Komise předkládat Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrhy na vytvoření víceletých programů politiky rádiového spektra. Tyto programy by měly stanovit politickou orientaci a cíle pro strategické plánování a harmonizaci využívání rádiového spektra v souladu se směrnicemi platnými pro sítě a služby elektronických komunikací. Tato politická orientace a cíle by se měly týkat dostupnosti a efektivního využívání rádiového spektra, což je nezbytnou podmínkou pro vytvoření a fungování vnitřního trhu. Program politiky rádiového spektra (dále jen „program“) by měl podporovat cíle a klíčová opatření uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o Strategii Evropa 2020, ve sdělení Komise ze dne 26. srpna o Digitální agendě pro Evropu a je zahrnut mezi 50 prioritních opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 11. listopadu 2010„Na cestě k aktu o jednotném trhu“. |
| --- | --- |

(1)

V souladu se směrnicí 2002/21/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (3) může Komise předkládat Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrhy na vytvoření víceletých programů politiky rádiového spektra. Tyto programy by měly stanovit politickou orientaci a cíle pro strategické plánování a harmonizaci využívání rádiového spektra v souladu se směrnicemi platnými pro sítě a služby elektronických komunikací. Tato politická orientace a cíle by se měly týkat dostupnosti a efektivního využívání rádiového spektra, což je nezbytnou podmínkou pro vytvoření a fungování vnitřního trhu. Program politiky rádiového spektra (dále jen „program“) by měl podporovat cíle a klíčová opatření uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o Strategii Evropa 2020, ve sdělení Komise ze dne 26. srpna o Digitální agendě pro Evropu a je zahrnut mezi 50 prioritních opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 11. listopadu 2010„Na cestě k aktu o jednotném trhu“.

| (2) | Tímto rozhodnutím by neměly být dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (4), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (6), směrnice 2002/21/ES, jakož ani rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (7). Tímto rozhodnutím by neměla být rovněž dotčena opatření přijatá v souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména opatření týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky, ani oprávnění členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany. |
| --- | --- |

(2)

Tímto rozhodnutím by neměly být dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (4), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (6), směrnice 2002/21/ES, jakož ani rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (7). Tímto rozhodnutím by neměla být rovněž dotčena opatření přijatá v souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména opatření týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky, ani oprávnění členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany.

| (3) | Rádiové spektrum je klíčovým veřejným zdrojem pro důležitá odvětví a služby včetně mobilní, bezdrátové širokopásmové a družicové komunikace, televizního a rozhlasového vysílání, dopravy, radiolokace a aplikací, jako jsou výstražná zařízení, dálková ovládání, přístroje pro nedoslýchavé, mikrofony a lékařské přístroje. Podporuje veřejné služby, jako jdou služby ochrany a ostrahy a bezpečnostní služby včetně civilní obrany, a vědeckou činnost, jako je meteorologie, pozorování Země, radioastronomie a výzkum vesmíru. Snadný přístup k rádiovému spektru hraje určitou roli i při poskytování elektronických komunikací, zejména pro občany a podniky nacházející se ve vzdálených nebo řídce obydlených oblastech, jako jsou venkovské oblasti nebo ostrovy. Regulační opatření v oblasti rádiového spektra mají proto hospodářské, bezpečnostní, zdravotní i sociální důsledky, důsledky v oblasti veřejného zájmu, kultury, vědy, životního prostředí i techniky. |
| --- | --- |

(3)

Rádiové spektrum je klíčovým veřejným zdrojem pro důležitá odvětví a služby včetně mobilní, bezdrátové širokopásmové a družicové komunikace, televizního a rozhlasového vysílání, dopravy, radiolokace a aplikací, jako jsou výstražná zařízení, dálková ovládání, přístroje pro nedoslýchavé, mikrofony a lékařské přístroje. Podporuje veřejné služby, jako jdou služby ochrany a ostrahy a bezpečnostní služby včetně civilní obrany, a vědeckou činnost, jako je meteorologie, pozorování Země, radioastronomie a výzkum vesmíru. Snadný přístup k rádiovému spektru hraje určitou roli i při poskytování elektronických komunikací, zejména pro občany a podniky nacházející se ve vzdálených nebo řídce obydlených oblastech, jako jsou venkovské oblasti nebo ostrovy. Regulační opatření v oblasti rádiového spektra mají proto hospodářské, bezpečnostní, zdravotní i sociální důsledky, důsledky v oblasti veřejného zájmu, kultury, vědy, životního prostředí i techniky.

| (4) | S ohledem na správu, přidělování a využívání rádiového spektra by měl být přijat nový hospodářský a sociální přístup. Tento přístup by se měl zaměřit především na politiku rádiového spektra, a to s cílem zajistit větší účinnost rádiového spektra a lepší plánování kmitočtů a poskytnout záruky proti chování, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na správu, přidělování a využívání rádiového spektra by měl být přijat nový hospodářský a sociální přístup. Tento přístup by se měl zaměřit především na politiku rádiového spektra, a to s cílem zajistit větší účinnost rádiového spektra a lepší plánování kmitočtů a poskytnout záruky proti chování, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže.

| (5) | Strategické plánování a harmonizace využívání rádiového spektra na úrovni Unie by mělo posílit vnitřní trh služeb a zařízení bezdrátových elektronických komunikací, jakož i další politiky Unie, pro něž je využívání rádiového spektra nezbytné, a vytvořit tak nové příležitosti pro inovace a vytváření pracovních míst, a zároveň přispět k hospodářskému oživení a sociální integraci v celé Unii a současně respektovat důležité společenské, kulturní a ekonomické hodnoty rádiového spektra. |
| --- | --- |

(5)

Strategické plánování a harmonizace využívání rádiového spektra na úrovni Unie by mělo posílit vnitřní trh služeb a zařízení bezdrátových elektronických komunikací, jakož i další politiky Unie, pro něž je využívání rádiového spektra nezbytné, a vytvořit tak nové příležitosti pro inovace a vytváření pracovních míst, a zároveň přispět k hospodářskému oživení a sociální integraci v celé Unii a současně respektovat důležité společenské, kulturní a ekonomické hodnoty rádiového spektra.

| (6) | Harmonizace přiměřeného využívání rádiového spektra může být rovněž přínosná pro zajištění kvality služeb poskytovaných prostřednictvím elektronických komunikací a je důležitá pro vytváření úspor z rozsahu snížením nákladů na zavádění bezdrátových sítí i výdajů spotřebitelů na bezdrátová zařízení. Proto Unie potřebuje politický program, který se bude vztahovat na vnitřní trh ve všech oblastech politik Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika. |
| --- | --- |

(6)

Harmonizace přiměřeného využívání rádiového spektra může být rovněž přínosná pro zajištění kvality služeb poskytovaných prostřednictvím elektronických komunikací a je důležitá pro vytváření úspor z rozsahu snížením nákladů na zavádění bezdrátových sítí i výdajů spotřebitelů na bezdrátová zařízení. Proto Unie potřebuje politický program, který se bude vztahovat na vnitřní trh ve všech oblastech politik Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.

| (7) | Program by měl podpořit hospodářskou soutěž a přispět k položení základů pro skutečně jednotný digitální trh. |
| --- | --- |

(7)

Program by měl podpořit hospodářskou soutěž a přispět k položení základů pro skutečně jednotný digitální trh.

| (8) | Program by měl zejména podporovat strategii Evropa 2020 vzhledem k obrovskému potenciálu bezdrátových služeb pro rozvoj hospodářství založeného na znalostech, pro rozvoj a podporu odvětví, jež závisejí na informačních a komunikačních technologiích, a pro překlenutí digitální propasti. Stále častější využívání především audiovizuálních mediálních služeb a on-line obsahu zvyšuje poptávku po rychlosti a pokrytí. Jde rovněž o klíčové opatření v rámci Digitální agendy pro Evropu, jejímž cílem je zajistit rychlý širokopásmový internet pro budoucí hospodářství založené na znalostech a na sítích, s ambiciózním cílem univerzálního širokopásmového pokrytí. Poskytování nejvyšší možné rychlosti a kapacity pevného a bezdrátového širokopásmového připojení přispívá k dosažení cíle spočívajícího v zajištění přístupu k širokopásmovému připojení s minimální rychlosti 30 Mbps pro všechny do roku 2020 a přístupu k širokopásmovému připojení o rychlosti minimálně 100 Mbps pro alespoň polovinu domácností v Unii a je důležité pro podporu hospodářského růstu a celosvětové konkurenceschopnosti a nezbytné pro dosažení udržitelných hospodářských a sociálních přínosů jednotného digitálního trhu. Program by měl rovněž podporovat a prosazovat další odvětvové politiky Unie, jako je udržitelné životní prostředí a hospodářské a sociální začlenění pro všechny občany Unie. Vzhledem k významu bezdrátových aplikací pro inovace je program rovněž klíčovou iniciativou na podporu politik Unie v oblasti inovací. |
| --- | --- |

(8)

Program by měl zejména podporovat strategii Evropa 2020 vzhledem k obrovskému potenciálu bezdrátových služeb pro rozvoj hospodářství založeného na znalostech, pro rozvoj a podporu odvětví, jež závisejí na informačních a komunikačních technologiích, a pro překlenutí digitální propasti. Stále častější využívání především audiovizuálních mediálních služeb a on-line obsahu zvyšuje poptávku po rychlosti a pokrytí. Jde rovněž o klíčové opatření v rámci Digitální agendy pro Evropu, jejímž cílem je zajistit rychlý širokopásmový internet pro budoucí hospodářství založené na znalostech a na sítích, s ambiciózním cílem univerzálního širokopásmového pokrytí. Poskytování nejvyšší možné rychlosti a kapacity pevného a bezdrátového širokopásmového připojení přispívá k dosažení cíle spočívajícího v zajištění přístupu k širokopásmovému připojení s minimální rychlosti 30 Mbps pro všechny do roku 2020 a přístupu k širokopásmovému připojení o rychlosti minimálně 100 Mbps pro alespoň polovinu domácností v Unii a je důležité pro podporu hospodářského růstu a celosvětové konkurenceschopnosti a nezbytné pro dosažení udržitelných hospodářských a sociálních přínosů jednotného digitálního trhu. Program by měl rovněž podporovat a prosazovat další odvětvové politiky Unie, jako je udržitelné životní prostředí a hospodářské a sociální začlenění pro všechny občany Unie. Vzhledem k významu bezdrátových aplikací pro inovace je program rovněž klíčovou iniciativou na podporu politik Unie v oblasti inovací.

| (9) | Program by měl položit základy pro rozvoj, který Unii umožní zaujmout vedoucí postavení, pokud jde o rychlost širokopásmového připojení, mobilitu, pokrytí a kapacitu. Toto vedoucí postavení je důležité pro vytvoření konkurenceschopného jednotného digitálního trhu, který by zpřístupnil vnitřní trh pro všechny občany Unie. |
| --- | --- |

(9)

Program by měl položit základy pro rozvoj, který Unii umožní zaujmout vedoucí postavení, pokud jde o rychlost širokopásmového připojení, mobilitu, pokrytí a kapacitu. Toto vedoucí postavení je důležité pro vytvoření konkurenceschopného jednotného digitálního trhu, který by zpřístupnil vnitřní trh pro všechny občany Unie.

| (10) | Program by měl stanovit hlavní zásady a cíle do roku 2015 pro členské státy a orgány Unie a vytyčit konkrétní prováděcí iniciativy. Přestože správa rádiového spektra stále zůstává z velké části v kompetenci jednotlivých států, měla by být prováděna v souladu se stávajícími právními předpisy Unie a umožňovat opatření, která sledují prosazování politik Unie. |
| --- | --- |

(10)

Program by měl stanovit hlavní zásady a cíle do roku 2015 pro členské státy a orgány Unie a vytyčit konkrétní prováděcí iniciativy. Přestože správa rádiového spektra stále zůstává z velké části v kompetenci jednotlivých států, měla by být prováděna v souladu se stávajícími právními předpisy Unie a umožňovat opatření, která sledují prosazování politik Unie.

| (11) | Program by měl rovněž zohledňovat rozhodnutí č. 676/2002/ES a odborné poznatky Evropské konference správ pošt a telekomunikací ( dále jen „CEPT“), aby mohly být politiky Unie, které využívají rádiové spektrum a které byly schváleny Evropským parlamentem a Radou, prováděny prostřednictvím technických prováděcích opatření, přičemž tato opatření mohou být přijímána, kdykoli to bude pro provádění stávajících politik Unie nezbytné. |
| --- | --- |

(11)

Program by měl rovněž zohledňovat rozhodnutí č. 676/2002/ES a odborné poznatky Evropské konference správ pošt a telekomunikací ( dále jen „CEPT“), aby mohly být politiky Unie, které využívají rádiové spektrum a které byly schváleny Evropským parlamentem a Radou, prováděny prostřednictvím technických prováděcích opatření, přičemž tato opatření mohou být přijímána, kdykoli to bude pro provádění stávajících politik Unie nezbytné.

| (12) | Snadný přístup k rádiovému spektru může vyžadovat nové typy oprávnění, jako například oprávnění týkající se kolektivního využívání rádiového spektra nebo sdílení infrastruktury, jejichž uplatňování v Unii by bylo možné usnadnit stanovením osvědčených postupů a podporou sdílení informací a také vymezením určitých společných či sbližujících se podmínek pro využívání rádiového spektra. Obecná oprávnění, která představují nejméně omezující typ oprávnění, jsou zvláště zajímavá v případech, kdy možnost rušení neohrožuje provoz a rozvoj dalších služeb. |
| --- | --- |

(12)

Snadný přístup k rádiovému spektru může vyžadovat nové typy oprávnění, jako například oprávnění týkající se kolektivního využívání rádiového spektra nebo sdílení infrastruktury, jejichž uplatňování v Unii by bylo možné usnadnit stanovením osvědčených postupů a podporou sdílení informací a také vymezením určitých společných či sbližujících se podmínek pro využívání rádiového spektra. Obecná oprávnění, která představují nejméně omezující typ oprávnění, jsou zvláště zajímavá v případech, kdy možnost rušení neohrožuje provoz a rozvoj dalších služeb.

| (13) | Ačkoli tzv. „kognitivní technologie“ jsou dosud ve fázi vývoje, měly by být již nyní podrobněji zkoumány, mimo jiné pomocí sdílení na základě geolokace. |
| --- | --- |

(13)

Ačkoli tzv. „kognitivní technologie“ jsou dosud ve fázi vývoje, měly by být již nyní podrobněji zkoumány, mimo jiné pomocí sdílení na základě geolokace.

| (14) | Hospodářskému růstu by mohlo významně napomoci obchodování s právy k rádiovému spektru ve spojení s podmínkami jeho flexibilního využívání. Proto by mělo být možné podle směrnice 2002/21/ES okamžitě obchodovat s právy v pásmech, v nichž bylo již flexibilní využití právními předpisy Unie zavedeno. Sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění pro tato pásma a společná opatření zabraňující hromadění práv k využívání rádiového spektra, jež by mohla vést ke vzniku dominantního postavení a nepřípustnému nevyužívání těchto práv, by usnadnily koordinované zavádění těchto opatření všemi členskými státy a nabývání uvedených práv kdekoli v Unii. Ve vhodných případech je třeba podporovat kolektivní (nebo sdílené) využívání rádiového spektra – kdy má neurčený počet nezávislých uživatelů nebo zařízení v konkrétní geografické oblasti ve stejný okamžik přístup k témuž kmitočtovému rozsahu, a to za jasně definovaných podmínek – aniž by byla dotčena ustanovení směrnice 2002/20/ES, pokud jde o sítě a služby elektronických komunikací. |
| --- | --- |

(14)

Hospodářskému růstu by mohlo významně napomoci obchodování s právy k rádiovému spektru ve spojení s podmínkami jeho flexibilního využívání. Proto by mělo být možné podle směrnice 2002/21/ES okamžitě obchodovat s právy v pásmech, v nichž bylo již flexibilní využití právními předpisy Unie zavedeno. Sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění pro tato pásma a společná opatření zabraňující hromadění práv k využívání rádiového spektra, jež by mohla vést ke vzniku dominantního postavení a nepřípustnému nevyužívání těchto práv, by usnadnily koordinované zavádění těchto opatření všemi členskými státy a nabývání uvedených práv kdekoli v Unii. Ve vhodných případech je třeba podporovat kolektivní (nebo sdílené) využívání rádiového spektra – kdy má neurčený počet nezávislých uživatelů nebo zařízení v konkrétní geografické oblasti ve stejný okamžik přístup k témuž kmitočtovému rozsahu, a to za jasně definovaných podmínek – aniž by byla dotčena ustanovení směrnice 2002/20/ES, pokud jde o sítě a služby elektronických komunikací.

| (15) | Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, je bezdrátové širokopásmové připojení důležitým prostředkem podpory hospodářské soutěže, možností volby pro spotřebitele a zlepšení přístupu ve venkovských a jiných oblastech, kde by zavedení pevného širokopásmového připojení bylo obtížné nebo ekonomicky neschůdné. Správa rádiového spektra může však hospodářskou soutěž ovlivnit tím, že změní úlohu a postavení tržních subjektů, například pokud stávající uživatelé získávají nepatřičné konkurenční výhody. Omezený přístup k rádiovému spektru, zejména v případě nedostatku vhodného rádiového spektra, může vytvářet překážky v zavádění nových služeb nebo aplikací a může omezovat inovace a hospodářskou soutěž. Získávání nových práv k využívání rádiového spektra, a to i formou převodu nebo pronájmu rádiového spektra či jiných transakcí mezi uživateli, a zavádění nových pružných kritérií pro využívání rádiového spektra může mít dopad na stávající situaci hospodářské soutěže. Členské státy by proto měly přijmout vhodná předběžná nebo následná regulatorní opatření (jako jsou opatření pozměňující stávající práva, zákaz některých způsobů nabývání práv k využívání rádiového spektra, stanovení podmínek pro nežádoucí hromadění rádiového spektra a pro efektivní využívání rádiového spektra, jako jsou podmínky uvedené ve směrnici 2002/21/ES, omezení objemu rádiového spektra pro jednotlivé podniky či zamezení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiového spektra), aby se vyhnuly narušení hospodářské soutěže podle zásad, z nichž vychází směrnice 2002/20/ES a směrnice Rady 87/372/EHS ze dne 25. června 1987 o frekvenčních pásmech vyhrazených pro koordinované zavedení veřejných celoevropských buňkových digitálních pozemních mobilních komunikačních systémů ve Společenství (8) (směrnice „GSM“). |
| --- | --- |

(15)

Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, je bezdrátové širokopásmové připojení důležitým prostředkem podpory hospodářské soutěže, možností volby pro spotřebitele a zlepšení přístupu ve venkovských a jiných oblastech, kde by zavedení pevného širokopásmového připojení bylo obtížné nebo ekonomicky neschůdné. Správa rádiového spektra může však hospodářskou soutěž ovlivnit tím, že změní úlohu a postavení tržních subjektů, například pokud stávající uživatelé získávají nepatřičné konkurenční výhody. Omezený přístup k rádiovému spektru, zejména v případě nedostatku vhodného rádiového spektra, může vytvářet překážky v zavádění nových služeb nebo aplikací a může omezovat inovace a hospodářskou soutěž. Získávání nových práv k využívání rádiového spektra, a to i formou převodu nebo pronájmu rádiového spektra či jiných transakcí mezi uživateli, a zavádění nových pružných kritérií pro využívání rádiového spektra může mít dopad na stávající situaci hospodářské soutěže. Členské státy by proto měly přijmout vhodná předběžná nebo následná regulatorní opatření (jako jsou opatření pozměňující stávající práva, zákaz některých způsobů nabývání práv k využívání rádiového spektra, stanovení podmínek pro nežádoucí hromadění rádiového spektra a pro efektivní využívání rádiového spektra, jako jsou podmínky uvedené ve směrnici 2002/21/ES, omezení objemu rádiového spektra pro jednotlivé podniky či zamezení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiového spektra), aby se vyhnuly narušení hospodářské soutěže podle zásad, z nichž vychází směrnice 2002/20/ES a směrnice Rady 87/372/EHS ze dne 25. června 1987 o frekvenčních pásmech vyhrazených pro koordinované zavedení veřejných celoevropských buňkových digitálních pozemních mobilních komunikačních systémů ve Společenství (8) (směrnice „GSM“).

| (16) | Zavedení registru stávajícího využívání rádiového spektra by v kombinaci s analýzou technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru, a to zejména v rozsahu mezi 400 MHz a 6 GHz, mělo umožnit určit kmitočtová pásma, ve kterých by bylo možné zlepšit efektivnost, jakož i možnosti sdílení rádiového spektra v zájmu komerčního i veřejného sektoru.Způsob sestavení a aktualizace registru stávajícího využívání rádiového spektra by měly náležitě zohledňovat administrativní zátěž, kterou představuje pro správu rádiového spektra, a jejím cílem by mělo být tuto administrativní zátěž minimalizovat. Proto by při vypracování způsobu sestavení registru stávajícího využívání rádiového spektra měly být plně zohledněny informace poskytované členskými státy podle rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání rádiového spektra ve Společenství (9). |
| --- | --- |

(16)

Zavedení registru stávajícího využívání rádiového spektra by v kombinaci s analýzou technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru, a to zejména v rozsahu mezi 400 MHz a 6 GHz, mělo umožnit určit kmitočtová pásma, ve kterých by bylo možné zlepšit efektivnost, jakož i možnosti sdílení rádiového spektra v zájmu komerčního i veřejného sektoru.Způsob sestavení a aktualizace registru stávajícího využívání rádiového spektra by měly náležitě zohledňovat administrativní zátěž, kterou představuje pro správu rádiového spektra, a jejím cílem by mělo být tuto administrativní zátěž minimalizovat. Proto by při vypracování způsobu sestavení registru stávajícího využívání rádiového spektra měly být plně zohledněny informace poskytované členskými státy podle rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání rádiového spektra ve Společenství (9).

| (17) | Pro dosažení efektivního využívání rádiového spektra jsou nezbytné harmonizované normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES, které by měly zohledňovat právně vymezené podmínky pro jeho sdílení. Evropské normy pro elektrická a elektronická zařízení, která nevyužívají rádiové spektrum, a sítě by také měly zamezit rušení ve využívaném rádiovém spektru. Kumulativní dopad rostoucího objemu a hustoty bezdrátových zařízení a aplikací ve spojení s různorodostí způsobů využívání rádiového spektra představuje problém pro stávající přístupy k řešení případů rušení. Tyto přístupy je proto třeba posoudit a přehodnotit v souvislosti s charakteristikami přijímačů a důmyslnějšími mechanismy předcházení rušení. |
| --- | --- |

(17)

Pro dosažení efektivního využívání rádiového spektra jsou nezbytné harmonizované normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES, které by měly zohledňovat právně vymezené podmínky pro jeho sdílení. Evropské normy pro elektrická a elektronická zařízení, která nevyužívají rádiové spektrum, a sítě by také měly zamezit rušení ve využívaném rádiovém spektru. Kumulativní dopad rostoucího objemu a hustoty bezdrátových zařízení a aplikací ve spojení s různorodostí způsobů využívání rádiového spektra představuje problém pro stávající přístupy k řešení případů rušení. Tyto přístupy je proto třeba posoudit a přehodnotit v souvislosti s charakteristikami přijímačů a důmyslnějšími mechanismy předcházení rušení.

| (18) | Členské státy by ve vhodných případech měly mít možnost zavést kompenzační opatření v souvislosti s náklady na migraci. |
| --- | --- |

(18)

Členské státy by ve vhodných případech měly mít možnost zavést kompenzační opatření v souvislosti s náklady na migraci.

| (19) | V souladu s cíli Digitální agendy pro Evropu by mohlo bezdrátové širokopásmové připojení významně přispět k hospodářskému oživení a růstu, pokud bude k dispozici dostatečné rádiové spektrum, pokud budou rychle přidělována práva na využívání rádiového spektra a pokud bude umožněno obchodování tak, aby bylo možné reagovat na vývoj na trhu. Digitální agenda pro Evropu přichází s požadavkem, aby všichni občané Evropské unie měli do roku 2020 přístup k širokopásmovému připojení o rychlosti alespoň 30 Mbps. Pásma, na která se již vztahují stávající rozhodnutí Komise, by proto měla být pro pozemní spoje zpřístupněna za podmínek stanovených v těchto rozhodnutích a postup udělování oprávnění by na základě poptávky trhu měl být dokončen v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 31. prosince 2012 s cílem zajistit snadný přístup k bezdrátovému širokopásmovému připojení pro všechny, zejména v kmitočtových pásmech stanovených v rozhodnutích Komise 2008/411/ES (10), 2008/477/ES (11), a 2009/766/ES (12). Pro doplnění pozemních širokopásmových služeb a zajištění pokrytí nejvzdálenějších oblastí Unie by jako rychlé a proveditelné řešení mohl sloužit družicový přístup k širokopásmovému připojení. |
| --- | --- |

(19)

V souladu s cíli Digitální agendy pro Evropu by mohlo bezdrátové širokopásmové připojení významně přispět k hospodářskému oživení a růstu, pokud bude k dispozici dostatečné rádiové spektrum, pokud budou rychle přidělována práva na využívání rádiového spektra a pokud bude umožněno obchodování tak, aby bylo možné reagovat na vývoj na trhu. Digitální agenda pro Evropu přichází s požadavkem, aby všichni občané Evropské unie měli do roku 2020 přístup k širokopásmovému připojení o rychlosti alespoň 30 Mbps. Pásma, na která se již vztahují stávající rozhodnutí Komise, by proto měla být pro pozemní spoje zpřístupněna za podmínek stanovených v těchto rozhodnutích a postup udělování oprávnění by na základě poptávky trhu měl být dokončen v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 31. prosince 2012 s cílem zajistit snadný přístup k bezdrátovému širokopásmovému připojení pro všechny, zejména v kmitočtových pásmech stanovených v rozhodnutích Komise 2008/411/ES (10), 2008/477/ES (11), a 2009/766/ES (12). Pro doplnění pozemních širokopásmových služeb a zajištění pokrytí nejvzdálenějších oblastí Unie by jako rychlé a proveditelné řešení mohl sloužit družicový přístup k širokopásmovému připojení.

| (20) | Ve vhodných případech by měla být zavedena pružnější opatření upravující využívání rádiového spektra s cílem podporovat inovace a vysokorychlostní širokopásmová připojení, které podnikům umožní snížit náklady a zvýšit konkurenceschopnost a poskytnou možnost vytvářet nové interaktivní služby on-line, například v oblasti vzdělávání, zdravotnictví a služeb veřejného zájmu. |
| --- | --- |

(20)

Ve vhodných případech by měla být zavedena pružnější opatření upravující využívání rádiového spektra s cílem podporovat inovace a vysokorychlostní širokopásmová připojení, které podnikům umožní snížit náklady a zvýšit konkurenceschopnost a poskytnou možnost vytvářet nové interaktivní služby on-line, například v oblasti vzdělávání, zdravotnictví a služeb veřejného zájmu.

| (21) | S téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by v Evropě bylo možné zajistit rozvoj vnitřního trhu tím, že by se vytvořila celosvětově jedinečná klíčová skupina uživatelů otevírající všem regionům nové možnosti, jednotlivým uživatelům by to přineslo vyšší hodnotu a zlepšila by se schopnost Unie stát se přední světovou znalostní ekonomikou. Rychlé rozšíření širokopásmového připojení je proto zásadní pro rozvoj evropské produktivity a pro vznik nových malých podniků, které mohou být vedoucími subjekty v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobě a službách. |
| --- | --- |

(21)

S téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by v Evropě bylo možné zajistit rozvoj vnitřního trhu tím, že by se vytvořila celosvětově jedinečná klíčová skupina uživatelů otevírající všem regionům nové možnosti, jednotlivým uživatelům by to přineslo vyšší hodnotu a zlepšila by se schopnost Unie stát se přední světovou znalostní ekonomikou. Rychlé rozšíření širokopásmového připojení je proto zásadní pro rozvoj evropské produktivity a pro vznik nových malých podniků, které mohou být vedoucími subjekty v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobě a službách.

| (22) | V roce 2006 Mezinárodní telekomunikační unie odhadovala, že budoucí požadavky na šířku pásma rádiového spektra pro rozvoj standardu International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) a pokročilých systémů IMT (tj. mobilní komunikace 3G a 4G) by se mohly v roce 2020 pohybovat v rozsahu 1 280 až 1 720 MHz pro odvětví komerční mobilní komunikace v každém regionu Mezinárodní telekomunikační unie, včetně Evropy. Je třeba uvést, že tato dolní hodnota (1 280 MHz) je vyšší než požadavky u některých zemí. Kromě toho jsou země, ve kterých požadavky převyšují uvedenou horní hodnotu (1 720 MHz). Obě tyto hodnoty zahrnují již využívané rádiové spektrum nebo spektrum, jehož využívání je plánováno, pro předchůdce systémů IMT (Pre-IMT), pro systémy IMT-2000 a jejich nástupce. Pokud nebudou uvolněna požadovaná pásma rádiového spektra, nejlépe jednotně na celosvětové úrovni, budou omezení kapacity v mobilních sítích představovat překážky pro nové služby a hospodářský růst. |
| --- | --- |

(22)

V roce 2006 Mezinárodní telekomunikační unie odhadovala, že budoucí požadavky na šířku pásma rádiového spektra pro rozvoj standardu International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) a pokročilých systémů IMT (tj. mobilní komunikace 3G a 4G) by se mohly v roce 2020 pohybovat v rozsahu 1 280 až 1 720 MHz pro odvětví komerční mobilní komunikace v každém regionu Mezinárodní telekomunikační unie, včetně Evropy. Je třeba uvést, že tato dolní hodnota (1 280 MHz) je vyšší než požadavky u některých zemí. Kromě toho jsou země, ve kterých požadavky převyšují uvedenou horní hodnotu (1 720 MHz). Obě tyto hodnoty zahrnují již využívané rádiové spektrum nebo spektrum, jehož využívání je plánováno, pro předchůdce systémů IMT (Pre-IMT), pro systémy IMT-2000 a jejich nástupce. Pokud nebudou uvolněna požadovaná pásma rádiového spektra, nejlépe jednotně na celosvětové úrovni, budou omezení kapacity v mobilních sítích představovat překážky pro nové služby a hospodářský růst.

| (23) | Pro pokrytí velkých oblastí bezdrátovými širokopásmovými službami je optimální pásmo 800 MHz (790-862 MHz). Díky harmonizaci technických podmínek podle rozhodnutí 2010/267/EU a doporučení Komise ze dne 28. října 2009 k usnadnění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii (13), které vyzývá k vypnutí analogového vysílání do 1. ledna 2012, a s ohledem na rychlý vývoj vnitrostátních předpisů by mělo být do roku 2013 toto pásmo v Unii v zásadě dostupné pro služby elektronických komunikací. V dlouhodobějším horizontu by bylo možné uvažovat i o dalších pásmech rádiového spektra, a to s ohledem na výsledky analýzy technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru. S ohledem na to, že v pásmu 800 MHz lze vysílat na velké vzdálenosti, mohla by být s právy případně spojena i povinnost pokrytí. |
| --- | --- |

(23)

Pro pokrytí velkých oblastí bezdrátovými širokopásmovými službami je optimální pásmo 800 MHz (790-862 MHz). Díky harmonizaci technických podmínek podle rozhodnutí 2010/267/EU a doporučení Komise ze dne 28. října 2009 k usnadnění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii (13), které vyzývá k vypnutí analogového vysílání do 1. ledna 2012, a s ohledem na rychlý vývoj vnitrostátních předpisů by mělo být do roku 2013 toto pásmo v Unii v zásadě dostupné pro služby elektronických komunikací. V dlouhodobějším horizontu by bylo možné uvažovat i o dalších pásmech rádiového spektra, a to s ohledem na výsledky analýzy technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru. S ohledem na to, že v pásmu 800 MHz lze vysílat na velké vzdálenosti, mohla by být s právy případně spojena i povinnost pokrytí.

| (24) | Větší možnosti pro bezdrátové širokopásmové připojení mají zásadní význam pro zajištění nových distribučních platforem pro kulturní odvětví, a připravují tak půdu pro další úspěšný rozvoj tohoto odvětví. |
| --- | --- |

(24)

Větší možnosti pro bezdrátové širokopásmové připojení mají zásadní význam pro zajištění nových distribučních platforem pro kulturní odvětví, a připravují tak půdu pro další úspěšný rozvoj tohoto odvětví.

| (25) | Bezdrátovým přístupovým systémům, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, nemusí jejich stávající přidělená bezlicenční pásma stačit. Je třeba posoudit potřebu a proveditelnost rozšíření přidělených bezlicenčních pásem 2,4 GHz a 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, a to ve vztahu k registru stávajícího využívání rádiového spektra a nových potřeb rádiového spektra a s ohledem na využívání rádiového spektra pro jiné účely. |
| --- | --- |

(25)

Bezdrátovým přístupovým systémům, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, nemusí jejich stávající přidělená bezlicenční pásma stačit. Je třeba posoudit potřebu a proveditelnost rozšíření přidělených bezlicenčních pásem 2,4 GHz a 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, a to ve vztahu k registru stávajícího využívání rádiového spektra a nových potřeb rádiového spektra a s ohledem na využívání rádiového spektra pro jiné účely.

| (26) | I když rozhlasové a televizní vysílání zůstane i nadále významnou platformou pro distribuci obsahu, jelikož je stále nejhospodárnější platformou pro hromadnou distribuci, pevné nebo bezdrátové širokopásmové připojení a další nové služby nabízejí kulturnímu odvětví nové příležitosti k rozšíření palety svých distribučních platforem, poskytování služeb na vyžádání a využití hospodářského potenciálu výrazného zvýšení datových přenosů. |
| --- | --- |

(26)

I když rozhlasové a televizní vysílání zůstane i nadále významnou platformou pro distribuci obsahu, jelikož je stále nejhospodárnější platformou pro hromadnou distribuci, pevné nebo bezdrátové širokopásmové připojení a další nové služby nabízejí kulturnímu odvětví nové příležitosti k rozšíření palety svých distribučních platforem, poskytování služeb na vyžádání a využití hospodářského potenciálu výrazného zvýšení datových přenosů.

| (27) | Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority prvního víceletého programu, měly by spolupracovat za účelem podpory a dosažení cíle, kterým je umožnit Unii získat vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v ekonomicky efektivně využitelných pásmech, aby tyto služby byly obecně dostupné. |
| --- | --- |

(27)

Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority prvního víceletého programu, měly by spolupracovat za účelem podpory a dosažení cíle, kterým je umožnit Unii získat vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v ekonomicky efektivně využitelných pásmech, aby tyto služby byly obecně dostupné.

| (28) | Protože společný přístup a úspory z rozsahu jsou klíčem k rozvoji širokopásmových komunikací v celé Unii a k předcházení narušení hospodářské soutěže a fragmentace trhu mezi členskými státy, měly by být po dohodě členských států a Komise stanoveny některé osvědčené postupy týkající se podmínek a postupů udělování oprávnění. Tyto podmínky by mohly zahrnovat povinnost pokrytí, velikost bloků rádiového spektra, lhůty pro udělení práv, přístup pro operátory virtuálních mobilních sítí a dobu trvání práv k využívání rádiového spektra. Vzhledem k významu obchodování s právy k rádiovému spektru pro zlepšení efektivního využívání rádiového spektra a rozvoj vnitřního trhu bezdrátových zařízení a služeb by se tyto podmínky a postupy měly vztahovat na kmitočtová pásma, která jsou přidělena pro bezdrátové komunikace a která jsou spojena s možností převádět nebo pronajímat práva k využívání rádiového spektra. |
| --- | --- |

(28)

Protože společný přístup a úspory z rozsahu jsou klíčem k rozvoji širokopásmových komunikací v celé Unii a k předcházení narušení hospodářské soutěže a fragmentace trhu mezi členskými státy, měly by být po dohodě členských států a Komise stanoveny některé osvědčené postupy týkající se podmínek a postupů udělování oprávnění. Tyto podmínky by mohly zahrnovat povinnost pokrytí, velikost bloků rádiového spektra, lhůty pro udělení práv, přístup pro operátory virtuálních mobilních sítí a dobu trvání práv k využívání rádiového spektra. Vzhledem k významu obchodování s právy k rádiovému spektru pro zlepšení efektivního využívání rádiového spektra a rozvoj vnitřního trhu bezdrátových zařízení a služeb by se tyto podmínky a postupy měly vztahovat na kmitočtová pásma, která jsou přidělena pro bezdrátové komunikace a která jsou spojena s možností převádět nebo pronajímat práva k využívání rádiového spektra.

| (29) | Jiná odvětví, jako je doprava (pro bezpečnostní, informační a řídící systémy), výzkum a vývoj, elektronické zdravotnictví (e-Health), digitální začleňování a případně ochrana veřejnosti a odstraňování následků katastrof, mohou s ohledem na stále častější využívání videopřenosů a datových přenosů pro rychlou a účinnější službu potřebovat další kmitočtová pásma. Inovacím by měly napomoci optimalizace součinnosti mezi politikou rádiového spektra a činnostmi výzkumu a vývoje a provádění studií rádiové kompatibility mezi jednotlivými uživateli rádiového spektra. Podle výsledků výzkumu prováděného v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) je navíc třeba prozkoumat potřeby rádiového spektra u projektů, které mohou mít velký hospodářský nebo investiční potenciál, zejména pro malé a střední podniky, jako například kognitivní rádio nebo elektronické zdravotnictví (e-Health). S cílem podpořit výzkum a vývoj a vědeckou činnost by rovněž měla být zajištěna přiměřená ochrana před škodlivým rušením. |
| --- | --- |

(29)

Jiná odvětví, jako je doprava (pro bezpečnostní, informační a řídící systémy), výzkum a vývoj, elektronické zdravotnictví (e-Health), digitální začleňování a případně ochrana veřejnosti a odstraňování následků katastrof, mohou s ohledem na stále častější využívání videopřenosů a datových přenosů pro rychlou a účinnější službu potřebovat další kmitočtová pásma. Inovacím by měly napomoci optimalizace součinnosti mezi politikou rádiového spektra a činnostmi výzkumu a vývoje a provádění studií rádiové kompatibility mezi jednotlivými uživateli rádiového spektra. Podle výsledků výzkumu prováděného v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) je navíc třeba prozkoumat potřeby rádiového spektra u projektů, které mohou mít velký hospodářský nebo investiční potenciál, zejména pro malé a střední podniky, jako například kognitivní rádio nebo elektronické zdravotnictví (e-Health). S cílem podpořit výzkum a vývoj a vědeckou činnost by rovněž měla být zajištěna přiměřená ochrana před škodlivým rušením.

| (30) | Strategie Evropa 2020 stanoví environmentální cíle pro udržitelné, energetický účinné konkurenční hospodářství, například formou zlepšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020. Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, jednu z hlavních úloh zde hraje odvětví informačních a komunikačních technologií. Mezi navrhovaná opatření patří urychlené zavádění inteligentních systémů pro hospodaření s energií v celé Unii (inteligentní sítě a inteligentní měření) s využitím komunikačních kapacit pro snížení spotřeby energie a rozvoj inteligentních dopravních systémů a inteligentního řízení provozu pro snížení emisí oxidu uhličitého v odvětví dopravy. Účinné využívání technologií v oblasti rádiového spektra by také mohlo pomoci snížit spotřebu energie rádiovými zařízeními a omezit dopady na životní prostředí ve venkovských a odlehlých oblastech. |
| --- | --- |

(30)

Strategie Evropa 2020 stanoví environmentální cíle pro udržitelné, energetický účinné konkurenční hospodářství, například formou zlepšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020. Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, jednu z hlavních úloh zde hraje odvětví informačních a komunikačních technologií. Mezi navrhovaná opatření patří urychlené zavádění inteligentních systémů pro hospodaření s energií v celé Unii (inteligentní sítě a inteligentní měření) s využitím komunikačních kapacit pro snížení spotřeby energie a rozvoj inteligentních dopravních systémů a inteligentního řízení provozu pro snížení emisí oxidu uhličitého v odvětví dopravy. Účinné využívání technologií v oblasti rádiového spektra by také mohlo pomoci snížit spotřebu energie rádiovými zařízeními a omezit dopady na životní prostředí ve venkovských a odlehlých oblastech.

| (31) | Konzistentní přístup k udělování oprávnění k využívání rádiového spektra v Unii, který sleduje blaho občanů, by měl plně zohlednit ochranu zdraví veřejnosti před elektromagnetickými poli. Při dodržování doporučení Rady 1999/519/ES ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (0 Hz to 300 GHz) (14) je nezbytné zajistit trvalé monitorování ionizujících a neionizujících účinků využívání rádiového spektra na zdraví, a to včetně skutečných kumulativních účinků využívání rádiového spektra o různých kmitočtech ve stále větším počtu různých zařízení. |
| --- | --- |

(31)

Konzistentní přístup k udělování oprávnění k využívání rádiového spektra v Unii, který sleduje blaho občanů, by měl plně zohlednit ochranu zdraví veřejnosti před elektromagnetickými poli. Při dodržování doporučení Rady 1999/519/ES ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (0 Hz to 300 GHz) (14) je nezbytné zajistit trvalé monitorování ionizujících a neionizujících účinků využívání rádiového spektra na zdraví, a to včetně skutečných kumulativních účinků využívání rádiového spektra o různých kmitočtech ve stále větším počtu různých zařízení.

| (32) | Důležité cíle obecného zájmu, jako je bezpečnost osob, vyžadují koordinovaná technická řešení umožňující spolupráci záchranných a havarijních služeb různých členských států. Pro rozvoj a volný pohyb služeb a zařízení pro zajišťování bezpečnosti a pro rozvoj inovační celoevropských nebo interoperabilních bezpečnostních a záchranných řešení je třeba zajistit dostatečné rádiové spektrum. Studie ukázaly, že v příštích 5 až 10 letech budou v celé Unii potřebná další harmonizovaná kmitočtová pásma pod 1 GHz, aby mohly být poskytovány mobilní širokopásmové služby pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof. |
| --- | --- |

(32)

Důležité cíle obecného zájmu, jako je bezpečnost osob, vyžadují koordinovaná technická řešení umožňující spolupráci záchranných a havarijních služeb různých členských států. Pro rozvoj a volný pohyb služeb a zařízení pro zajišťování bezpečnosti a pro rozvoj inovační celoevropských nebo interoperabilních bezpečnostních a záchranných řešení je třeba zajistit dostatečné rádiové spektrum. Studie ukázaly, že v příštích 5 až 10 letech budou v celé Unii potřebná další harmonizovaná kmitočtová pásma pod 1 GHz, aby mohly být poskytovány mobilní širokopásmové služby pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof.

| (33) | Regulace rádiového spektra má významný přeshraniční a mezinárodní rozměr, což je dáno vlastnostmi šíření rádiových vln, mezinárodním charakterem trhů závislých na rádiových službách a nutností předcházet škodlivému rušení mezi jednotlivými státy. |
| --- | --- |

(33)

Regulace rádiového spektra má významný přeshraniční a mezinárodní rozměr, což je dáno vlastnostmi šíření rádiových vln, mezinárodním charakterem trhů závislých na rádiových službách a nutností předcházet škodlivému rušení mezi jednotlivými státy.

| (34) | Pokud spadá předmět mezinárodní dohody částečně do pravomoci Unie a částečně do pravomoci členských států, je podle příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie důležité zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a orgány Unie. Tato povinnost spolupracovat, vyjasněná v ustálené judikatuře, vyplývá ze zásady jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států. |
| --- | --- |

(34)

Pokud spadá předmět mezinárodní dohody částečně do pravomoci Unie a částečně do pravomoci členských států, je podle příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie důležité zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a orgány Unie. Tato povinnost spolupracovat, vyjasněná v ustálené judikatuře, vyplývá ze zásady jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.

| (35) | Členské státy mohou rovněž potřebovat podporu v oblasti koordinace kmitočtů při dvoustranných jednáních se zeměmi sousedícími s Unií, a to včetně kandidátských nebo přistupujících zemí, aby splnily své povinnosti podle práva Unii v oblasti koordinace kmitočtů. Mělo by to rovněž napomoci předcházet škodlivému rušení a zlepšit efektivitu využívání rádiového spektra a konvergenci využívání rádiového spektra i za hranicemi Unie. |
| --- | --- |

(35)

Členské státy mohou rovněž potřebovat podporu v oblasti koordinace kmitočtů při dvoustranných jednáních se zeměmi sousedícími s Unií, a to včetně kandidátských nebo přistupujících zemí, aby splnily své povinnosti podle práva Unii v oblasti koordinace kmitočtů. Mělo by to rovněž napomoci předcházet škodlivému rušení a zlepšit efektivitu využívání rádiového spektra a konvergenci využívání rádiového spektra i za hranicemi Unie.

| (36) | Aby bylo možné uskutečnit cíle tohoto rozhodnutí, je důležité zlepšit stávající institucionální rámec pro koordinaci politiky rádiového spektra a správu rádiového spektra na úrovni Unie, mimo jiné v záležitostech přímo se dotýkajících dvou nebo více členských států, přičemž je třeba plně zohlednit pravomoci a odborné znalosti národních správ rádiového spektra. Nezbytná je rovněž spolupráce a koordinace mezi normalizačními orgány, výzkumnými ústavy a CEPT. |
| --- | --- |

(36)

Aby bylo možné uskutečnit cíle tohoto rozhodnutí, je důležité zlepšit stávající institucionální rámec pro koordinaci politiky rádiového spektra a správu rádiového spektra na úrovni Unie, mimo jiné v záležitostech přímo se dotýkajících dvou nebo více členských států, přičemž je třeba plně zohlednit pravomoci a odborné znalosti národních správ rádiového spektra. Nezbytná je rovněž spolupráce a koordinace mezi normalizačními orgány, výzkumnými ústavy a CEPT.

| (37) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (15). |
| --- | --- |

(37)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (15).

| (38) | Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zavedení víceletého programu politiky rádiového spektra, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu navrhovaného programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(38)

Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zavedení víceletého programu politiky rádiového spektra, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu navrhovaného programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (39) | Komise by měla předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledcích dosažených na základě tohoto rozhodnutí, jakož i o plánovaných budoucích opatřeních. |
| --- | --- |

(39)

Komise by měla předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledcích dosažených na základě tohoto rozhodnutí, jakož i o plánovaných budoucích opatřeních.

| (40) | Při vypracování návrhu vzala Komise v maximální míře v úvahu stanovisko Skupiny pro politiku rádiového spektra zřízené rozhodnutím Komise 2002/622/ES (16), |
| --- | --- |

(40)

Při vypracování návrhu vzala Komise v maximální míře v úvahu stanovisko Skupiny pro politiku rádiového spektra zřízené rozhodnutím Komise 2002/622/ES (16),

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Účel a oblast působnosti

1.   Tímto rozhodnutím se zavádí víceletý program politiky rádiového spektra pro strategické plánování a harmonizaci využití rádiového spektra k zajištění fungování vnitřního trhu v oblastech politiky Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou například elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.

Tímto rozhodnutím není dotčena dostatečná dostupnost rádiového spektra pro jiné oblasti politiky Unie, jako je civilní obrana a odstraňování následků katastrof, a společná bezpečnostní a obranná politika.

2.   Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice 1999/5/ES, 2002/20/ES a 2002/21/ES, rozhodnutí č. 676/2002/ES, v rozsahu stanoveném článkem 6 tohoto rozhodnutí, a opatření přijatá v souladu s právními předpisy Unie na vnitrostátní úrovni.

3.   Tímto rozhodnutím nejsou dotčena opatření přijatá v plném souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména cíle týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky.

Tímto rozhodnutím nejsou dotčena práva členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti a obrany. V případech, kdy toto rozhodnutí nebo opatření přijatá na jeho základě v kmitočtových pásmech uvedených v článku 6 mají dopad na rádiové spektrum využívané členským státem výhradně a přímo k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany, smí členský stát v nezbytném rozsahu toto kmitočtové pásmo využívat k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany i nadále, dokud nejsou systémy, které v pásmu existují ke dni vstupu tohoto rozhodnutí nebo opatření přijatých případně na jeho základě v platnost, vyřazeny z provozu. Členský stát o svém rozhodnutí náležitě informuje Komisi.

Článek 2

Obecné regulační zásady

1.   Členské státy budou transparentním způsobem spolupracovat mezi sebou i s Komisí, aby zajistily důsledné uplatňování těchto obecných regulačních zásad v celé Unii:

| a) | uplatňování nejvhodnějšího a nejméně omezujícího systému udělování oprávnění, a to tak, aby byla maximalizována flexibilita a efektivita využívání rádiového spektra. Tento systém udělování oprávnění musí vycházet z objektivních, transparentních, nediskriminačních a přiměřených kritérií; |
| --- | --- |

a)

uplatňování nejvhodnějšího a nejméně omezujícího systému udělování oprávnění, a to tak, aby byla maximalizována flexibilita a efektivita využívání rádiového spektra. Tento systém udělování oprávnění musí vycházet z objektivních, transparentních, nediskriminačních a přiměřených kritérií;

| b) | podpora rozvoje vnitřního trhu podporou vzniku budoucích digitálních služeb pro celou Unii a podporou účinné hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

b)

podpora rozvoje vnitřního trhu podporou vzniku budoucích digitálních služeb pro celou Unii a podporou účinné hospodářské soutěže;

| c) | podpora hospodářské soutěže a inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a potřeby zajistit technickou kvalitu služby pro usnadnění dostupnosti širokopásmových služeb a účinné reagování na zvýšený bezdrátový datový provoz; |
| --- | --- |

c)

podpora hospodářské soutěže a inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a potřeby zajistit technickou kvalitu služby pro usnadnění dostupnosti širokopásmových služeb a účinné reagování na zvýšený bezdrátový datový provoz;

| d) | definování technických podmínek využívání rádiového spektra při plném zohlednění příslušných právních předpisů Unie, včetně předpisů týkajících se omezení expozice osob elektromagnetickým polím; |
| --- | --- |

d)

definování technických podmínek využívání rádiového spektra při plném zohlednění příslušných právních předpisů Unie, včetně předpisů týkajících se omezení expozice osob elektromagnetickým polím;

| e) | podpora neutrality technologií a služeb, pokud jde o práva k využití rádiového spektra tam, kde je to možné. |
| --- | --- |

e)

podpora neutrality technologií a služeb, pokud jde o práva k využití rádiového spektra tam, kde je to možné.

2.   Pro elektronické komunikace se kromě obecných regulačních zásad definovaných v odstavci 1 tohoto článku použijí následující zvláštní zásady v souladu s články 8a, 9, 9a a 9b směrnice 2002/21/ES a rozhodnutím č. 676/2002/ES:

| a) | uplatňování technologické neutrality služeb, pokud jde o právo k využívání rádiového spektra v sítích a službách elektronických komunikací a převod nebo pronájem individuálních práv k využívání rádiových kmitočtů; |
| --- | --- |

a)

uplatňování technologické neutrality služeb, pokud jde o právo k využívání rádiového spektra v sítích a službách elektronických komunikací a převod nebo pronájem individuálních práv k využívání rádiových kmitočtů;

| b) | podpora harmonizace využívání rádiových kmitočtů v celé Unii ve shodě s potřebou zajistit jejich účelné a efektivní využití; |
| --- | --- |

b)

podpora harmonizace využívání rádiových kmitočtů v celé Unii ve shodě s potřebou zajistit jejich účelné a efektivní využití;

| c) | usnadňování nárůstu bezdrátového datového přenosu a širokopásmových služeb, zejména podporou flexibility, a prosazování inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a zajistit technickou kvalitu služby. |
| --- | --- |

c)

usnadňování nárůstu bezdrátového datového přenosu a širokopásmových služeb, zejména podporou flexibility, a prosazování inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a zajistit technickou kvalitu služby.

Článek 3

Cíle

Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority tohoto rozhodnutí, budou spolupracovat za účelem podpory a dosažení následujících cílů:

| a) | podpora účinné správy a efektivního využívání rádiového spektra, aby byla co nejlépe uspokojována stoupající poptávka po využívání kmitočtů a zároveň při zohlednění důležité sociální, kulturní a ekonomická hodnoty rádiového spektra; |
| --- | --- |

a)

podpora účinné správy a efektivního využívání rádiového spektra, aby byla co nejlépe uspokojována stoupající poptávka po využívání kmitočtů a zároveň při zohlednění důležité sociální, kulturní a ekonomická hodnoty rádiového spektra;

| b) | snaha o včasné přidělení dostatečného a odpovídajícího rádiového spektra za účelem podpory cílů politik Unie a o co nejlepší uspokojení rostoucí poptávky po bezdrátovém přenosu dat, čímž se umožní rozvoj komerčních i veřejných služeb a zároveň se zohlední důležité cíle obecného zájmu, jako je kulturní rozmanitost a pluralita sdělovacích prostředků; za tímto účelem je třeba vyvinout veškeré úsilí s cílem určit na základě registru využívání rádiového spektra podle článku 9 nejpozději do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného k přidělení. Toto číslo zahrnuje i rádiové spektrum, které je již využíváno; |
| --- | --- |

b)

snaha o včasné přidělení dostatečného a odpovídajícího rádiového spektra za účelem podpory cílů politik Unie a o co nejlepší uspokojení rostoucí poptávky po bezdrátovém přenosu dat, čímž se umožní rozvoj komerčních i veřejných služeb a zároveň se zohlední důležité cíle obecného zájmu, jako je kulturní rozmanitost a pluralita sdělovacích prostředků; za tímto účelem je třeba vyvinout veškeré úsilí s cílem určit na základě registru využívání rádiového spektra podle článku 9 nejpozději do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného k přidělení. Toto číslo zahrnuje i rádiové spektrum, které je již využíváno;

| c) | překlenutí digitální propasti a přispění k cílům Digitální agendy pro Evropu, přičemž podpoří přístup všech občanů Unie k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps do roku 2020 a umožní, aby v Unii byla k dispozici nejvyšší možná rychlost a kapacita širokopásmového připojení; |
| --- | --- |

c)

překlenutí digitální propasti a přispění k cílům Digitální agendy pro Evropu, přičemž podpoří přístup všech občanů Unie k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps do roku 2020 a umožní, aby v Unii byla k dispozici nejvyšší možná rychlost a kapacita širokopásmového připojení;

| d) | umožnění, aby Unie získala vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v pásmech, která jsou z hlediska nákladů efektivní, aby tyto služby byly obecně dostupné; |
| --- | --- |

d)

umožnění, aby Unie získala vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v pásmech, která jsou z hlediska nákladů efektivní, aby tyto služby byly obecně dostupné;

| e) | zajištění příležitostí pro komerční i veřejný sektor prostřednictvím vyšších kapacit mobilního širokopásmového připojení; |
| --- | --- |

e)

zajištění příležitostí pro komerční i veřejný sektor prostřednictvím vyšších kapacit mobilního širokopásmového připojení;

| f) | podpora inovací a investic zvýšenou pružností využívání rádiového spektra, důsledným uplatňováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb mezi technologickými řešeními, která mohou být přijata, v celé Unii a formou vhodné předvídatelnosti v oblasti regulace stanovené mimo jiné v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, uvolněním harmonizovaných kmitočtových pásem pro nové vyspělé technologie a možností obchodovat s právy k využívání rádiového spektra, čímž se vytvoří příležitosti pro vznik budoucích digitálních služeb v celé Unii; |
| --- | --- |

f)

podpora inovací a investic zvýšenou pružností využívání rádiového spektra, důsledným uplatňováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb mezi technologickými řešeními, která mohou být přijata, v celé Unii a formou vhodné předvídatelnosti v oblasti regulace stanovené mimo jiné v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, uvolněním harmonizovaných kmitočtových pásem pro nové vyspělé technologie a možností obchodovat s právy k využívání rádiového spektra, čímž se vytvoří příležitosti pro vznik budoucích digitálních služeb v celé Unii;

| g) | zajištění snadného přístupu k rádiovému spektru využitím výhod plynoucích z obecných oprávnění pro elektronické komunikace v souladu s článkem 5 směrnice 2002/20/ES; |
| --- | --- |

g)

zajištění snadného přístupu k rádiovému spektru využitím výhod plynoucích z obecných oprávnění pro elektronické komunikace v souladu s článkem 5 směrnice 2002/20/ES;

| h) | podpora sdílení pasivních infrastruktur tam, kde by to bylo přiměřené a nediskriminační, jak je uvedeno v článku 12 směrnice 2002/21/ES; |
| --- | --- |

h)

podpora sdílení pasivních infrastruktur tam, kde by to bylo přiměřené a nediskriminační, jak je uvedeno v článku 12 směrnice 2002/21/ES;

| i) | udržování a rozvíjení účinné hospodářské soutěže zejména ve službách elektronických komunikací, a to usilováním prostřednictvím preventivních či nápravných opatření o předcházení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiových kmitočtů některými podniky, která vede ke značnému narušení hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

i)

udržování a rozvíjení účinné hospodářské soutěže zejména ve službách elektronických komunikací, a to usilováním prostřednictvím preventivních či nápravných opatření o předcházení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiových kmitočtů některými podniky, která vede ke značnému narušení hospodářské soutěže;

| j) | snížení fragmentace a plné využití potenciálu vnitřního trhu, aby se posilováním koordinace a harmonizace technických podmínek pro využívání a případně i dostupnost rádiového spektra podpořil hospodářský růst a úspory z rozsahu na úrovni Unie; |
| --- | --- |

j)

snížení fragmentace a plné využití potenciálu vnitřního trhu, aby se posilováním koordinace a harmonizace technických podmínek pro využívání a případně i dostupnost rádiového spektra podpořil hospodářský růst a úspory z rozsahu na úrovni Unie;

| k) | předcházení škodlivému rušení či narušování jinými rádiovými zařízeními nebo zařízeními nevyužívajícími rádiové spektrum, a to mimo jiné usnadněním přípravy norem, jež přispějí k efektivnímu využívání rádiového spektra, a zvýšením odolnosti přijímačů vůči rušení, přičemž bude brán v úvahu zejména kumulativní dopad rostoucího množství a hustoty nasazení rádiových zařízení a aplikací; |
| --- | --- |

k)

předcházení škodlivému rušení či narušování jinými rádiovými zařízeními nebo zařízeními nevyužívajícími rádiové spektrum, a to mimo jiné usnadněním přípravy norem, jež přispějí k efektivnímu využívání rádiového spektra, a zvýšením odolnosti přijímačů vůči rušení, přičemž bude brán v úvahu zejména kumulativní dopad rostoucího množství a hustoty nasazení rádiových zařízení a aplikací;

| l) | podpora dostupnosti nových spotřebitelských výrobků a technologií, tak aby byla zajištěna podpora spotřebitelů, pokud jde o přechod na digitální technologii, a aby bylo zajištěno účinné využívání digitální dividendy; |
| --- | --- |

l)

podpora dostupnosti nových spotřebitelských výrobků a technologií, tak aby byla zajištěna podpora spotřebitelů, pokud jde o přechod na digitální technologii, a aby bylo zajištěno účinné využívání digitální dividendy;

| m) | snížení uhlíkové stopy Unie zvýšením technické účinnosti a energetické účinnosti bezdrátových komunikačních sítí a vybavení. |
| --- | --- |

m)

snížení uhlíkové stopy Unie zvýšením technické účinnosti a energetické účinnosti bezdrátových komunikačních sítí a vybavení.

Článek 4

Větší účinnost a flexibilita

1.   Členské státy ve spolupráci s Komisí a dle potřeby podpoří kolektivní využívání rádiového spektra, jakož i sdílené využívání rádiového spektra.

Členské státy rovněž podpoří vývoj stávajících a nových technologií, například kognitivního rádia, a to včetně těch, které využívají tzv. bílých míst.

2.   Členské státy a Komise spolupracují na zvyšování flexibility využívání rádiového spektra za účelem podpory inovací a investic prostřednictvím možnosti využívat nové technologie a převodu a pronájmu práv k využívání rádiového spektra.

3.   Členské státy a Komise budou spolupracovat na podpoře přípravy a harmonizace norem pro rádiová zařízení a telekomunikační terminály, jakož i pro elektrická a elektronická zařízení a sítě, a to dle potřeby na základě normalizačního pověření udělených Komisí příslušným orgánům pro normalizaci. Zvláštní pozornost bude též věnována normám pro zařízení určená pro postižené osoby.

4.   Členské státy podpoří výzkum a vývoj nových technologií, jako jsou kognitivní technologie a geolokační databáze.

5.   Členské státy ve vhodných případech zavedou kritéria výběru a postupy udělování oprávnění k využívání rádiového spektra podporující hospodářskou soutěž, investice a efektivní využívání rádiového spektra jako veřejného statku a koexistenci nových a stávajících služeb a zařízení. Členské státy podpoří trvalé, efektivní využívání rádiového spektra pro sítě, zařízení a uživatelské aplikace.

6.   Bude-li to nutné pro zajištění efektivního výkonu práv k využívání rádiového spektra a pro zamezení nežádoucího hromadění rádiového spektra, mohou členské státy zvážit přijetí vhodných opatření, jako například uložení finančních sankcí, využití finančních pobídkových nástrojů nebo odejmutí práv. Tato opatření se přijímají a uplatňují transparentním, nediskriminačním a přiměřeným způsobem.

7.   Pokud jde o služby elektronických komunikací, členské státy přijmou v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 1. ledna 2013 opatření v oblasti přidělování kmitočtů a udělování oprávnění, která jsou vhodná z hlediska rozvoje širokopásmových služeb s cílem dosáhnout co nejvyšší kapacity a rychlosti širokopásmového připojení.

8.   Aby nedocházelo k případné fragmentaci vnitřního trhu v důsledku odlišných kritérií výběru a postupů pro harmonizovaná kmitočtová pásma přidělená službám elektronických komunikací, s nimiž lze obchodovat ve všech členských státech podle článku 9b směrnice 2002/21/ES, Komise ve spolupráci s členskými státy a v souladu se zásadou subsidiarity pomáhá při stanovení a sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění a podporuje výměnu informací pro tato pásma, za účelem zvýšení soudržnosti po celé Unii, jíž bude dosaženo dodržováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb.

Článek 5

Hospodářská soutěž

1.   Členské státy podporují účinnou hospodářskou soutěž a předcházejí narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu služeb elektronických komunikací v souladu se směrnicemi 2002/20/ES a 2002/21/ES.

Otázky hospodářské soutěže zohledňují i při udělování práv k využívání rádiového spektra uživatelům neveřejných elektronických komunikací.

2.   Pro účely odst. 1 prvního pododstavce a aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže a opatření přijatých členskými státy za účelem dosažení cíle obecného zájmu v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2002/21/ES, mohou členské státy přijmout opatření, kterými mohou mimo jiné:

| a) | omezit množství rádiového spektra, k němuž jsou udělena práva k využívání jakémukoli operátorovi, nebo stanovit pro taková práva k využívání rádiového spektra podmínky, jako je poskytování velkoobchodního přístupu, národní nebo regionálního roamingu, v určitých pásmech nebo určitých skupinách pásem s podobnými charakteristikami, například u pásem pod 1 GHz přidělených službám elektronických komunikací; tyto dodatečné podmínky mohou uložit pouze příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

omezit množství rádiového spektra, k němuž jsou udělena práva k využívání jakémukoli operátorovi, nebo stanovit pro taková práva k využívání rádiového spektra podmínky, jako je poskytování velkoobchodního přístupu, národní nebo regionálního roamingu, v určitých pásmech nebo určitých skupinách pásem s podobnými charakteristikami, například u pásem pod 1 GHz přidělených službám elektronických komunikací; tyto dodatečné podmínky mohou uložit pouze příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | vyhradit určitou část kmitočtového pásma či skupiny pásem pro přidělení novým subjektům, je-li to vhodné s ohledem na situaci na vnitrostátním trhu; |
| --- | --- |

b)

vyhradit určitou část kmitočtového pásma či skupiny pásem pro přidělení novým subjektům, je-li to vhodné s ohledem na situaci na vnitrostátním trhu;

| c) | v některých pásmech odmítnout udělení nových práv k využívání rádiového spektra nebo povolení nových využití rádiového spektra v určitých pásmech, případně mohou pro udělení nových práv k využívání rádiového spektra či povolení nových využití rádiového spektra stanovit podmínky, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže přidělením, převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů; |
| --- | --- |

c)

v některých pásmech odmítnout udělení nových práv k využívání rádiového spektra nebo povolení nových využití rádiového spektra v určitých pásmech, případně mohou pro udělení nových práv k využívání rádiového spektra či povolení nových využití rádiového spektra stanovit podmínky, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže přidělením, převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů;

| d) | u práv k využívání rádiového spektra, jež nepodléhají kontrole fúzí na úrovni členského státu ani Unie, zakázat převod těchto práv nebo stanovit pro jejich převod podmínky, pokud by tímto převodem mohlo dojít k významnému narušení hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

d)

u práv k využívání rádiového spektra, jež nepodléhají kontrole fúzí na úrovni členského státu ani Unie, zakázat převod těchto práv nebo stanovit pro jejich převod podmínky, pokud by tímto převodem mohlo dojít k významnému narušení hospodářské soutěže;

| e) | v souladu se směrnicí 2002/20/ES pozměnit stávající práva, pokud je to nezbytné za účelem nápravy narušení hospodářské soutěže, ke kterému došlo převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů. |
| --- | --- |

e)

v souladu se směrnicí 2002/20/ES pozměnit stávající práva, pokud je to nezbytné za účelem nápravy narušení hospodářské soutěže, ke kterému došlo převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů.

3.   Členské státy, které mají v úmyslu přijmout opatření podle odstavce 2 tohoto článku, tak učiní v souladu s postupy pro stanovení či změnu podmínek pro práva k využívání rádiového spektra, jež stanoví směrnice 2002/20/ES.

4.   Členské státy zajistí, aby při postupu udělování oprávnění u služeb elektronických komunikací a při jejich výběru byla podporována účinná hospodářská soutěž v zájmu občanů, spotřebitelů a podniků v Unii.

Článek 6

Rádiové spektrum pro bezdrátové širokopásmové komunikace

1.   Členské státy učiní ve spolupráci s Komisí všechny potřebné kroky pro zajištění toho, aby v rámci Unie bylo k dispozici dostatečné rádiové spektrum z hlediska pokrytí a kapacity, které by Unii umožnilo dosáhnout nejvyšších rychlostí širokopásmového připojení na světě, aby bezdrátové aplikace a vedoucí postavení Evropy v poskytování nových služeb mohly účinně přispívat k hospodářskému růstu, a pro naplňování cíle, jímž je zajistit do roku 2020 všem občanům přístup k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps.

2.   Za účelem rozšíření dostupnosti bezdrátových širokopásmových služeb v zájmu občanů a spotřebitelů Unie zpřístupní členské státy pásma uvedená v rozhodnutích 2008/411/ES (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ES (2,5-2,69 GHz) a 2009/766/ES (900-1 800 MHz) v souladu s podmínkami popsanými v těchto rozhodnutích. V závislosti na tržní poptávce členské státy dokončí proces udělování oprávnění do 31. prosince 2012, aniž budou dotčeny stávající zavedené služby a za podmínek, jež spotřebitelům umožní snadný přístup k bezdrátovým širokopásmovým službám.

3.   Členské státy podpoří probíhající modernizaci sítí prováděnou poskytovateli elektronických komunikací na úroveň nejnovějších a nejúčinnějších technologií s cílem vytvořit své vlastní spektrální dividendy v souladu se zásadami technologické neutrality a neutrality služeb.

4.   Členské státy dokončí do 1. ledna 2013 proces udělování oprávnění, aby mohlo být pásmo 800 MHz využíváno pro služby elektronických komunikací. Členským státům, kterým by výjimečné vnitrostátní nebo místní podmínky nebo potíže s přeshraniční koordinací kmitočtů neumožňovaly zpřístupnění tohoto pásma, udělí Komise na základě řádně odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zvláštní výjimky do 31. prosince 2015.

Pokud by konkrétní potíže členského státu s přeshraniční koordinací kmitočtů s jednou nebo více zeměmi, včetně kandidátských či přistupujících zemí, přetrvávaly i po 31. prosinci 2015 a bránily dostupnosti pásma 800 MHz, udělí Komise zvláštní výjimky, a to každoročně až do doby, než budou potíže odstraněny.

Členské státy, kterým byla udělena výjimka podle prvního nebo druhého pododstavce, zajistí, aby využívání pásma 800 MHz nebránilo dostupnosti tohoto pásma v sousedních zemích pro služby elektronických komunikací jiné než rozhlasové a televizní vysílání.

Tento odstavec platí rovněž pro potíže s koordinací rádiového spektra v Kyperské republice, neboť kyperské vládě není umožněno vykonávat účinnou kontrolu nad částí svého území.

5.   Členské státy ve spolupráci s Komisí nepřetržitě sledují požadavky na kapacitu bezdrátových širokopásmových služeb. Na základě výsledků analýzy uvedené v čl. 9 odst. 4 Komise do 1. ledna 2015 posoudí a podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě, zda je nutné přijmout opatření k harmonizaci dalších kmitočtových pásem.

Členské státy mohou ve vhodných případech a v souladu s právem Unie zajistit, aby přímé náklady na migraci rádiového spektra či nové přidělení pásem rádiového spektra pro jejich využívání byly přiměřeně kompenzovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

6.   Členské státy ve spolupráci s Komisí podporují ve vhodných případech ve vzdálených a řídce obydlených oblastech přístup k širokopásmovým službám využívajícím pásma 800MHz. Členské státy přitom zajistí, že uvolnění pásma 800 MHz negativně neovlivní uživatele služeb pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (Programme-Making and Special Events – PMSE) a v případě potřeby podniknou za tímto účelem technická a regulatorní opatření.

7.   Komise ve spolupráci s členskými státy posoudí, zda je odůvodněné a proveditelné prodloužit přidělování bezlicenčního pásma pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě.

8.   Členské státy povolí převod či pronájem práv k využívání rádiového spektra v harmonizovaných pásmech 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz a 3,4-3,8 GHz.

9.   Členské státy a Komise mohou prozkoumat dostupnost dostatečného rádiového spektra pro poskytování širokopásmových družicových služeb umožňujících přístup k internetu s cílem zajistit, aby všichni občané měli přístup k vyspělým digitálním službám včetně širokopásmového připojení, a to zejména ve vzdálených a řídce obydlených oblastech.

10.   Členské státy ve spolupráci s Komisí posoudí možnost rozšíření dostupnosti a používání pikobuněk a femtobuněk. Plně zohlední potenciál těchto základnových stanic buňkových sítí a sdíleného a bezlicenčního využívání rádiového spektra pro vytvoření základu pro bezdrátové sítě typu „mesh“, jež mohou být klíčové pro překlenutí digitální propasti.

Článek 7

Rádiové spektrum pro další politiky v oblasti bezdrátové komunikace

Za účelem podpory dalšího rozvoje inovativních audiovizuálních sdělovacích prostředků a dalších služeb pro občany Unie a s ohledem na hospodářský a sociální přínos jednotného digitálního trhu, členské státy ve spolupráci s Komisí usilují o zajištění toho, aby bylo dostupné dostatečné množství rádiového spektra pro družicové a pozemní poskytování těchto služeb za předpokladu, že je tato potřeba zjevně odůvodněná.

Článek 8

Rádiové spektrum pro další konkrétní politiky Unie

1.   Členské státy a Komise zajistí dostupnost rádiového spektra a ochranu rádiových kmitočtů potřebných pro sledování atmosféry a povrchu Země, a umožní tak rozvoj a využívání vesmírných aplikací a zlepšení dopravních systémů, zejména pro globální civilní navigační družicový systém zřízený v rámci programu Galileo (17), Evropský program pro monitorování Země (GMES) (18) a pro inteligentní systémy bezpečnosti a řízení dopravy.

2.   Komise ve spolupráci s členskými státy provede studie o úsporách energie při využívání rádiového spektra, jež by přispěly k nízkouhlíkové politice, a zváží zpřístupnění rádiového spektra pro bezdrátové technologie, které mohou zvýšit úspory energie a účinnost jiných distribučních sítí, jako jsou dodávky vody, včetně inteligentních energetických sítí a inteligentních měřících systémů.

3.   Komise se ve spolupráci s členskými státy vynasnaží zajistit zpřístupnění dostatečného rádiového spektra za harmonizovaných podmínek na podporu rozvoje služeb zajišťujících bezpečnost a na podporu volného oběhu souvisejících zařízení a rozvoje inovačních interoperabilních řešení bezpečnosti a ochrany veřejnosti, civilní obrany a odstraňování následků katastrof.

4.   Členské státy a Komise budou spolupracovat s vědeckou a akademickou obcí;, aby určily výzkumné a vývojové iniciativy a inovační aplikace, které mohou mít velký sociálně-ekonomický dopad nebo potenciál pro investice, aby posoudily potřeby těchto aplikací, co se týče rádiového spektra, a v případě potřeby zvážily přidělení dostatečných pásem rádiového spektra pro tyto aplikace podle harmonizovaných technických podmínek a s co nejmenší administrativní zátěží.

5.   Členské státy se ve spolupráci s Komisí vynasnaží zajistit potřebná kmitočtová pásma pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE), a to v souladu s cíli Unie zlepšit propojení vnitřního trhu a přístup ke kultuře.

6.   Členské státy a Komise se vynasnaží zajistit dostupnost rádiového spektra pro rádiovou identifikaci (RFID) a další bezdrátové komunikační technologie v rámci „internetu věcí“ (IoT) a budou spolupracovat na vytváření norem a harmonizaci přidělování rádiového spektra pro komunikaci v rámci IoT ve všech členských státech.

Článek 9

Registr

1.   Zavádí se registr stávajícího využívání rádiového spektra pro komerční i veřejné účely.

Tento registr sleduje tyto cíle:

| a) | umožnit zjištění kmitočtových pásem, ve kterých by mohlo dojít ke zlepšení účinnosti stávajícího využití rádiového spektra; |
| --- | --- |

a)

umožnit zjištění kmitočtových pásem, ve kterých by mohlo dojít ke zlepšení účinnosti stávajícího využití rádiového spektra;

| b) | usnadnit zjištění kmitočtových pásem, která by mohla být vhodná k přerozdělení a možnosti sdílení rádiového spektra za účelem podpory politik Unie stanovených v tomto rozhodnutí, při současném zohlednění budoucích potřeb rádiového spektra mimo jiné v závislosti na poptávce spotřebitelů a operátorů, jakož i možnosti uspokojení těchto potřeb; |
| --- | --- |

b)

usnadnit zjištění kmitočtových pásem, která by mohla být vhodná k přerozdělení a možnosti sdílení rádiového spektra za účelem podpory politik Unie stanovených v tomto rozhodnutí, při současném zohlednění budoucích potřeb rádiového spektra mimo jiné v závislosti na poptávce spotřebitelů a operátorů, jakož i možnosti uspokojení těchto potřeb;

| c) | pomoci analyzovat různé typy využívání rádiového spektra soukromými i veřejnými uživateli; |
| --- | --- |

c)

pomoci analyzovat různé typy využívání rádiového spektra soukromými i veřejnými uživateli;

| d) | pomoci určit kmitočtová pásma, která by mohla být přidělena nebo přerozdělena tak, aby se zvýšila efektivita jejich využití, podpořily inovace a posílila hospodářská soutěž na vnitřním trhu, hledat nové způsoby sdílení rádiového spektra ve prospěch soukromých i veřejných uživatelů, při současném zohlednění potenciálního pozitivního i negativního dopadu přidělení nebo opětovné přidělení těchto i sousedních pásem stávajícím uživatelům. xxxxxx |
| --- | --- |

d)

pomoci určit kmitočtová pásma, která by mohla být přidělena nebo přerozdělena tak, aby se zvýšila efektivita jejich využití, podpořily inovace a posílila hospodářská soutěž na vnitřním trhu, hledat nové způsoby sdílení rádiového spektra ve prospěch soukromých i veřejných uživatelů, při současném zohlednění potenciálního pozitivního i negativního dopadu přidělení nebo opětovné přidělení těchto i sousedních pásem stávajícím uživatelům. xxxxxx

2.   Za účelem jednotného uplatňování odstavce 1 tohoto článku, přijme Komise, při maximálním zohlednění stanoviska Skupiny pro politiku rádiového spektra do 1. července 2013 prováděcí akty, kterými se

| a) | stanoví praktické postupy a jednotné formáty shromažďování údajů o stávajícím využití rádiového spektra a jejich poskytování členskými státy Komisi za předpokladu, že budou dodržena pravidla obchodního tajemství podle článku 8 rozhodnutí č.676/2002/ES a právo členských států neposkytnout důvěrné informace, s ohledem na cíl minimalizovat administrativní zátěž a stávající povinnosti členských států vyplývající z jiných ustanovení práva Unie, zejména povinnosti poskytnout konkrétní informace; |
| --- | --- |

a)

stanoví praktické postupy a jednotné formáty shromažďování údajů o stávajícím využití rádiového spektra a jejich poskytování členskými státy Komisi za předpokladu, že budou dodržena pravidla obchodního tajemství podle článku 8 rozhodnutí č.676/2002/ES a právo členských států neposkytnout důvěrné informace, s ohledem na cíl minimalizovat administrativní zátěž a stávající povinnosti členských států vyplývající z jiných ustanovení práva Unie, zejména povinnosti poskytnout konkrétní informace;

| b) | stanoví metodika pro analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, především u služeb, které by mohly fungovat v kmitočtových pásmech v rozsahu 400 MHz až 6 GHz, za účelem určení rozvíjejících se a potenciálně významných využití rádiového spektra. |
| --- | --- |

b)

stanoví metodika pro analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, především u služeb, které by mohly fungovat v kmitočtových pásmech v rozsahu 400 MHz až 6 GHz, za účelem určení rozvíjejících se a potenciálně významných využití rádiového spektra.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 13 odst. 2.

3.   Komise spravuje registr rádiového spektra uvedený v odstavci 1 v souladu s prováděcími akty podle odstavce 2.

4.   Komise provede analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v souladu s prováděcími akty uvedenými v odst.2 písm. b). Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích této analýzy.

Článek 10

Mezinárodní jednání

1.   V mezinárodních jednáních týkajících se otázek rádiového spektra platí tyto zásady:

| a) | spadá-li předmět mezinárodních jednání do pravomoci Unie, stanoví se postoj Unie v souladu s právem Unie; |
| --- | --- |

a)

spadá-li předmět mezinárodních jednání do pravomoci Unie, stanoví se postoj Unie v souladu s právem Unie;

| b) | spadá-li předmět mezinárodních jednání částečně do pravomocí Unie a částečně do pravomocí členských států, usilují Unie a členské státy o stanovení společného postoje v souladu s požadavky zásady loajální spolupráce; |
| --- | --- |

b)

spadá-li předmět mezinárodních jednání částečně do pravomocí Unie a částečně do pravomocí členských států, usilují Unie a členské státy o stanovení společného postoje v souladu s požadavky zásady loajální spolupráce;

Pro účely písmene b) prvního pododstavce spolupracují Unie a členské státy v souladu se zásadou jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.

2.   Unie poskytne na žádost členským státům právní, politickou a technickou podporu při řešení potíží s koordinací rádiového spektra se zeměmi sousedícími s Unií, včetně kandidátských a přistupujících zemí, a to tak, aby dotčené členské státy mohly dostát svým závazkům podle práva Unie. Při poskytování takové pomoci využije Unie veškerých svých právních a politických pravomocí na podporu provádění politik Unie.

Unie bude rovněž podporovat úsilí třetích zemí o provádění správy rádiového spektra, které je slučitelné se správou rádiového spektra v Unii, s cílem ochránit cíle Unie v politice rádiového spektra.

3.   Při dvoustranných nebo vícestranných jednáních se třetími zeměmi jsou členské státy vázány svými povinnostmi vyplývajícími z práva Unie. Při uzavírání smluv či jiném přijímání mezinárodních závazků v souvislosti s rádiovým spektrem připojí členské státy ke svému podpisu či jinému aktu přijetí společné prohlášení, v němž se uvede, že budou plnit tyto mezinárodní smlouvy či závazky v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími ze Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 11

Spolupráce mezi orgány

1.   Komise a členské státy spolupracují na posílení stávajícího institucionálního uspořádání, aby podpořily koordinaci správy rádiového spektra na úrovni Unie včetně záležitostí, jež přímo ovlivňují dva či více členských států, s cílem rozvíjet vnitřní trh a zajistit, aby bylo dosaženo všech cílů politiky Unie v oblasti rádiového spektra.

2.   Komise a členské státy vyzvou orgány pro normalizaci, CEPT, Společné výzkumné centrum Komise a další příslušné subjekty k úzké spolupráci v technických záležitostech za účelem podpory účinného využívání rádiového spektra. Za tímto účelem zachovají celkovou vazbu mezi správou rádiového spektra a normalizací, a to tak, aby byl posílen vnitřní trh.

Článek 12

Veřejné konzultace

Kdykoli to bude vhodné, uspořádá Komise veřejné konzultace, aby získala názory všech zainteresovaných subjektů i názory široké veřejnosti na využívání rádiového spektra v Unii.

Článek 13

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro rádiové spektrum zřízený rozhodnutím č. 676/2002/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 14

Plnění politických ukazatelů a cílů

Členské státy uplatňují politické ukazatele a cíle stanovené tímto rozhodnutím nejpozději od 1. července 2015, nestanoví-li toto rozhodnutí jinak.

Článek 15

Podávání zpráv a přezkum

Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o činnostech vyvíjených a opatřeních přijatých v souladu s tímto rozhodnutím do 10. dubna 2014.

Členské státy poskytnou Komisi všechny informace nezbytné pro posouzení uplatňování tohoto rozhodnutí.

Komise provede přezkum uplatňování tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2015.

Článek 16

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 17

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

Ve Štrasburku dne 14. března 2012.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předseda

N. WAMMEN

---

(1)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 53.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 11. května 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 13. prosince 2011 (Úř. věst. C 46 E, 17.2.2012, s. 1). Postoj Evropského parlamentu ze dne 15. února 2012 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33.

3

(4)  Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 10.

4

(5)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 7.

5

(6)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 21.

6

(7)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 196, 17.7.1987, s. 85.

8

(9)  Úř. věst. L 129, 17.5.2007, s. 67.

9

(10)  Rozhodnutí Komise 2008/411/ES ze dne 21. května 2008 o harmonizaci kmitočtového pásma 3 400 – 3 800 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací ve Společenství (Úř. věst. L 144, 4.6.2008, s. 77).

10

(11)  Rozhodnutí Komise 2008/477/ES dne 13. června 2008 o harmonizaci kmitočtového pásma 2 500 – 2 690 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací ve Společenství (Úř. věst. L 163, 24.6.2008, s. 37).

11

(12)  Rozhodnutí Komise 2009/766/ES ze dne 16. října 2009 o harmonizaci kmitočtových pásem 900 MHz a 1 800 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat celoevropské služby elektronických komunikací ve Společenství (Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 32).

12

(13)  Úř. věst. L 308, 24.11.2009, s. 24.

13

(14)  Úř. věst. L 199, 30.7.1999, s. 59.

14

(15)  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

15

(16)  Úř. věst. L 198, 27.7.2002, s. 49.

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013) (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1).

18

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 21.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/18

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 244/2012

ze dne 16. ledna 2012,

kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU o energetické náročnosti budov stanovením srovnávacího metodického rámce pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov a prvků budov

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (1) a zejména na čl. 5 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2010/31/EU vyžaduje, aby Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci stanovila srovnávací metodický rámec pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov a prvků budov. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2010/31/EU vyžaduje, aby Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci stanovila srovnávací metodický rámec pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov a prvků budov.

| (2) | Členské státy mají povinnost stanovit minimální požadavky na energetickou náročnost budov a prvků budov. Tyto požadavky musí být stanoveny za účelem dosažení nákladově optimálních úrovní. Je na členských státech samých, aby rozhodly, zda vnitrostátní referenční hodnotu použitou pro konečný výsledek výpočtů nákladové optimality určí výpočty provedené z makroekonomického úhlu pohledu (porovnávajícího náklady a výnosy investic do energetické účinnosti z pohledu společnosti jako celku) nebo výpočty provedené výhradně z finančního úhlu pohledu (zahrnujícího pouze investice). Vnitrostátní minimální požadavky na energetickou náročnost by neměly být o více než 15 % nižší nežli výsledky výpočtů nákladově optimálních úrovní, které byly určeny jako vnitrostátní referenční hodnota. Nákladově optimální úroveň se pohybuje v rozmezí úrovní náročnosti, v nichž je analýza nákladů a přínosů, vypočítaná pro životní cyklus, kladná. |
| --- | --- |

(2)

Členské státy mají povinnost stanovit minimální požadavky na energetickou náročnost budov a prvků budov. Tyto požadavky musí být stanoveny za účelem dosažení nákladově optimálních úrovní. Je na členských státech samých, aby rozhodly, zda vnitrostátní referenční hodnotu použitou pro konečný výsledek výpočtů nákladové optimality určí výpočty provedené z makroekonomického úhlu pohledu (porovnávajícího náklady a výnosy investic do energetické účinnosti z pohledu společnosti jako celku) nebo výpočty provedené výhradně z finančního úhlu pohledu (zahrnujícího pouze investice). Vnitrostátní minimální požadavky na energetickou náročnost by neměly být o více než 15 % nižší nežli výsledky výpočtů nákladově optimálních úrovní, které byly určeny jako vnitrostátní referenční hodnota. Nákladově optimální úroveň se pohybuje v rozmezí úrovní náročnosti, v nichž je analýza nákladů a přínosů, vypočítaná pro životní cyklus, kladná.

| (3) | Směrnice 2010/31/EU podporuje snížení spotřeby energie v zastavěném životním prostředí, ale zároveň zdůrazňuje, že sektor budov je hlavním zdrojem emisí oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice 2010/31/EU podporuje snížení spotřeby energie v zastavěném životním prostředí, ale zároveň zdůrazňuje, že sektor budov je hlavním zdrojem emisí oxidu uhličitého.

| (4) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (2) umožňuje stanovení minimálních požadavků na energetickou náročnost těchto výrobků. Při stanovování vnitrostátních požadavků pro technické systémy budov musí členské státy vzít v úvahu prováděcí opatření stanovená v této směrnici. Náročnost stavebních výrobků, která se použije pro výpočet podle tohoto nařízení, by měla být stanovena v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS (3). |
| --- | --- |

(4)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (2) umožňuje stanovení minimálních požadavků na energetickou náročnost těchto výrobků. Při stanovování vnitrostátních požadavků pro technické systémy budov musí členské státy vzít v úvahu prováděcí opatření stanovená v této směrnici. Náročnost stavebních výrobků, která se použije pro výpočet podle tohoto nařízení, by měla být stanovena v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS (3).

| (5) | Cíl nákladově efektivních nebo nákladově optimálních úrovní energetické účinnosti může za určitých okolností odůvodnit stanovení nákladově efektivních nebo nákladově optimálních požadavků členskými státy na prvky budov, které by v praxi vytvořily překážky pro některé možnosti volby v souvislosti s designem nebo technologiemi budov a zároveň stimulovaly použití výrobků spojených se spotřebou energie s lepšími parametry energetické náročnosti. |
| --- | --- |

(5)

Cíl nákladově efektivních nebo nákladově optimálních úrovní energetické účinnosti může za určitých okolností odůvodnit stanovení nákladově efektivních nebo nákladově optimálních požadavků členskými státy na prvky budov, které by v praxi vytvořily překážky pro některé možnosti volby v souvislosti s designem nebo technologiemi budov a zároveň stimulovaly použití výrobků spojených se spotřebou energie s lepšími parametry energetické náročnosti.

| (6) | Kroky, které tvoří srovnávací metodický rámec, byly stanoveny v příloze III směrnice 2010/31/EU a zahrnují stanovení referenčních budov, stanovení opatření pro zlepšení energetické účinnosti, která se použijí na tyto referenční budovy, vyhodnocení potřeby primární energie na základě těchto opatření a výpočet nákladů (tj. čistá současná hodnota) na tato opatření. |
| --- | --- |

(6)

Kroky, které tvoří srovnávací metodický rámec, byly stanoveny v příloze III směrnice 2010/31/EU a zahrnují stanovení referenčních budov, stanovení opatření pro zlepšení energetické účinnosti, která se použijí na tyto referenční budovy, vyhodnocení potřeby primární energie na základě těchto opatření a výpočet nákladů (tj. čistá současná hodnota) na tato opatření.

| (7) | Společný rámec pro výpočet energetické náročnosti stanovený v příloze I směrnice 2010/31/EU se vztahuje také na nákladově optimální rámcovou metodiku pro všechny kroky, a zejména pro výpočet energetické náročnosti budov a prvků budov. |
| --- | --- |

(7)

Společný rámec pro výpočet energetické náročnosti stanovený v příloze I směrnice 2010/31/EU se vztahuje také na nákladově optimální rámcovou metodiku pro všechny kroky, a zejména pro výpočet energetické náročnosti budov a prvků budov.

| (8) | Pro účely přizpůsobení srovnávacího metodického rámce situaci v členských státech by v tomto okamžiku měly členské státy určit odhadovaný ekonomický životní cyklus budovy a/nebo prvku budovy, vhodné náklady na energonositele, výrobky, systémy, údržbu, provozní náklady a náklady na pracovní sílu, konverzní faktory primární energie a vývoje cen energií, které se aktuálně předpokládají pro paliva používaná ve vnitrostátním kontextu pro energii spotřebovávanou v budovách s přihlédnutím k informacím, které poskytla Komise. Členské státy by rovněž měly stanovit diskontní sazbu, která se použije u makroekonomických i finančních výpočtů poté, co byla provedena pro každý výpočet analýza citlivosti pro minimálně dvě diskontní sazby.. |
| --- | --- |

(8)

Pro účely přizpůsobení srovnávacího metodického rámce situaci v členských státech by v tomto okamžiku měly členské státy určit odhadovaný ekonomický životní cyklus budovy a/nebo prvku budovy, vhodné náklady na energonositele, výrobky, systémy, údržbu, provozní náklady a náklady na pracovní sílu, konverzní faktory primární energie a vývoje cen energií, které se aktuálně předpokládají pro paliva používaná ve vnitrostátním kontextu pro energii spotřebovávanou v budovách s přihlédnutím k informacím, které poskytla Komise. Členské státy by rovněž měly stanovit diskontní sazbu, která se použije u makroekonomických i finančních výpočtů poté, co byla provedena pro každý výpočet analýza citlivosti pro minimálně dvě diskontní sazby..

| (9) | Aby se zajistil společný přístup členských států k provádění srovnávacího metodického rámce, je třeba, aby Komise stanovila klíčové rámcové podmínky, které jsou zapotřebí pro výpočet čisté současné hodnoty, jako je výchozí rok pro výpočty, kategorie nákladů, které je třeba vzít v potaz, a výpočtové období, které se má použít. |
| --- | --- |

(9)

Aby se zajistil společný přístup členských států k provádění srovnávacího metodického rámce, je třeba, aby Komise stanovila klíčové rámcové podmínky, které jsou zapotřebí pro výpočet čisté současné hodnoty, jako je výchozí rok pro výpočty, kategorie nákladů, které je třeba vzít v potaz, a výpočtové období, které se má použít.

| (10) | Stanovení společného výpočtového období není v rozporu s právem členských států stanovit odhadovaný ekonomický cyklus budov a/nebo prvků budov, protože tento cyklus by mohl být delší nebo kratší než dané výpočtové období. Odhadnutý ekonomický životní cyklus budovy nebo prvku budovy má na výpočtové období pouze omezený vliv, jelikož prvek je určen spíše cyklem renovace budovy, což je období, po jehož uplynutí budova prodělá rozsáhlou renovaci. |
| --- | --- |

(10)

Stanovení společného výpočtového období není v rozporu s právem členských států stanovit odhadovaný ekonomický cyklus budov a/nebo prvků budov, protože tento cyklus by mohl být delší nebo kratší než dané výpočtové období. Odhadnutý ekonomický životní cyklus budovy nebo prvku budovy má na výpočtové období pouze omezený vliv, jelikož prvek je určen spíše cyklem renovace budovy, což je období, po jehož uplynutí budova prodělá rozsáhlou renovaci.

| (11) | Výpočty a prognózy nákladů s mnoha dohady a nejistotami, například včetně vývoje cen energií v čase, jsou obvykle doplněny o analýzu citlivosti, jejíž pomocí se posoudí důkladnost klíčových vstupních parametrů. Pro účely výpočtů nákladově optimálních úrovní by se analýza citlivosti měla zabývat minimálně vývojem cen energií a diskontní sazbou a optimálně by měla také zahrnout vývoj cen technologií v budoucnosti, který by sloužil jako vstupní data pro přezkum výpočtů. |
| --- | --- |

(11)

Výpočty a prognózy nákladů s mnoha dohady a nejistotami, například včetně vývoje cen energií v čase, jsou obvykle doplněny o analýzu citlivosti, jejíž pomocí se posoudí důkladnost klíčových vstupních parametrů. Pro účely výpočtů nákladově optimálních úrovní by se analýza citlivosti měla zabývat minimálně vývojem cen energií a diskontní sazbou a optimálně by měla také zahrnout vývoj cen technologií v budoucnosti, který by sloužil jako vstupní data pro přezkum výpočtů.

| (12) | Srovnávací metodický rámec by měl členským státům umožnit srovnávat výsledky nákladově optimálních výpočtů s platnými minimálními požadavky na energetickou náročnost a na základě výsledku tohoto srovnání zajistit, aby byly minimální požadavky na energetickou náročnost stanoveny za účelem dosažení nákladově optimálních úrovní. Členské státy by rovněž měly zvážit stanovení minimálních požadavků na energetickou náročnost na nákladově optimální úrovni pro ty kategorie budov, kde zatím nebyly stanoveny žádné minimální požadavky na energetickou náročnost. |
| --- | --- |

(12)

Srovnávací metodický rámec by měl členským státům umožnit srovnávat výsledky nákladově optimálních výpočtů s platnými minimálními požadavky na energetickou náročnost a na základě výsledku tohoto srovnání zajistit, aby byly minimální požadavky na energetickou náročnost stanoveny za účelem dosažení nákladově optimálních úrovní. Členské státy by rovněž měly zvážit stanovení minimálních požadavků na energetickou náročnost na nákladově optimální úrovni pro ty kategorie budov, kde zatím nebyly stanoveny žádné minimální požadavky na energetickou náročnost.

| (13) | Nákladově optimální metodika je neutrální, co se týče technologií, a neupřednostňuje jedno technologické řešení na úkor jiného. Zajistí hospodářskou soutěž v oblasti opatření/balíčků/variant po odhadovanou dobu životnosti budovy nebo prvku budovy. |
| --- | --- |

(13)

Nákladově optimální metodika je neutrální, co se týče technologií, a neupřednostňuje jedno technologické řešení na úkor jiného. Zajistí hospodářskou soutěž v oblasti opatření/balíčků/variant po odhadovanou dobu životnosti budovy nebo prvku budovy.

| (14) | Výsledky výpočtů a použité vstupní údaje a předpoklady by měly být oznámeny Komisi dle čl. 5 odst. 2 směrnice 2010/31/EU. Na základě těchto zpráv by Komise měla být schopna posoudit a vypracovat zprávu o pokroku členských států při dosahování nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost. |
| --- | --- |

(14)

Výsledky výpočtů a použité vstupní údaje a předpoklady by měly být oznámeny Komisi dle čl. 5 odst. 2 směrnice 2010/31/EU. Na základě těchto zpráv by Komise měla být schopna posoudit a vypracovat zprávu o pokroku členských států při dosahování nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost.

| (15) | V zájmu omezení správní zátěže členských států by měly mít členské státy možnost snížit počet výpočtů na základě stanovení referenčních budov, které jsou charakteristické pro více než jednu kategorii budov, aniž by tím byla dotčena povinnost členských států v souladu se směrnicí 2010/31/EU stanovit minimální požadavky na energetickou náročnost pro určité kategorie budov, |
| --- | --- |

(15)

V zájmu omezení správní zátěže členských států by měly mít členské státy možnost snížit počet výpočtů na základě stanovení referenčních budov, které jsou charakteristické pro více než jednu kategorii budov, aniž by tím byla dotčena povinnost členských států v souladu se směrnicí 2010/31/EU stanovit minimální požadavky na energetickou náročnost pro určité kategorie budov,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

V souladu s článkem 5, přílohou I a přílohou III směrnice 2010/31/EU toto nařízení stanoví srovnávací metodický rámec, který členské státy použijí pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost pro nové a stávající budovy a prvky budov.

Tento metodický rámec určuje pravidla pro srovnání opatření směřujících ke zlepšení energetické účinnosti, opatření, která zahrnují obnovitelné zdroje energie, a balíčky a varianty těchto opatření na základě primární energetické náročnosti a nákladů, potřebných k jejich provedení. Dále stanoví způsob, jak tato pravidla používat na zvolené referenční budovy, aby bylo možno určit nákladově optimální úrovně minimálních požadavků na energetickou náročnost.

Článek 2

Definice

Kromě definic uvedených v článku 2 směrnice 2010/31/EU se použijí tyto definice s tím, že u výpočtů na makroekonomické úrovni se nezapočítávají příslušné poplatky a daně:

| 1) | celkovými náklady se rozumí součet současné hodnoty vstupních investičních nákladů, součet proměnných nákladů a obnovovacích nákladů (vztažených k výchozímu roku), případně i nákladů na likvidaci. Pro výpočty na makroekonomické úrovni se zavádí dodatečná kategorie nákladů, a to náklady na emise skleníkových plynů; |
| --- | --- |

1)

celkovými náklady se rozumí součet současné hodnoty vstupních investičních nákladů, součet proměnných nákladů a obnovovacích nákladů (vztažených k výchozímu roku), případně i nákladů na likvidaci. Pro výpočty na makroekonomické úrovni se zavádí dodatečná kategorie nákladů, a to náklady na emise skleníkových plynů;

| 2) | vstupními investičními náklady se rozumí všechny náklady vynaložené do okamžiku, kdy jsou budova nebo prvek budovy připraveny k použití a předány zákazníkovi. Tyto náklady zahrnují náklady na design, nákup prvků budov, připojení na dodavatele energií, proces instalace a uvádění do provozu; |
| --- | --- |

2)

vstupními investičními náklady se rozumí všechny náklady vynaložené do okamžiku, kdy jsou budova nebo prvek budovy připraveny k použití a předány zákazníkovi. Tyto náklady zahrnují náklady na design, nákup prvků budov, připojení na dodavatele energií, proces instalace a uvádění do provozu;

| 3) | náklady na energii se rozumí roční náklady a pevné a maximální platby za energii, včetně vnitrostátních daní; |
| --- | --- |

3)

náklady na energii se rozumí roční náklady a pevné a maximální platby za energii, včetně vnitrostátních daní;

| 4) | provozními náklady se rozumí všechny náklady spojené s provozem budovy, včetně ročních nákladů na pojištění, poplatků za veřejné služby a dalších stálých plateb a daní; |
| --- | --- |

4)

provozními náklady se rozumí všechny náklady spojené s provozem budovy, včetně ročních nákladů na pojištění, poplatků za veřejné služby a dalších stálých plateb a daní;

| 5) | náklady na údržbu se rozumí roční náklady na opatření pro zachování a obnovu požadované kvality budovy nebo prvku budovy. Patří k nim roční náklady na inspekci, čištění, úpravy, opravy a spotřební materiál; |
| --- | --- |

5)

náklady na údržbu se rozumí roční náklady na opatření pro zachování a obnovu požadované kvality budovy nebo prvku budovy. Patří k nim roční náklady na inspekci, čištění, úpravy, opravy a spotřební materiál;

| 6) | proměnnými náklady se rozumí roční náklady na údržbu, provozní náklady a náklady na energii; |
| --- | --- |

6)

proměnnými náklady se rozumí roční náklady na údržbu, provozní náklady a náklady na energii;

| 7) | náklady na likvidaci se rozumí náklady na demontáž/stržení budovy nebo prvku budovy na konci životnosti a zahrnují demontáž, odstranění prvků budovy, jejichž životnost ještě neskončila, dopravu a recyklaci; |
| --- | --- |

7)

náklady na likvidaci se rozumí náklady na demontáž/stržení budovy nebo prvku budovy na konci životnosti a zahrnují demontáž, odstranění prvků budovy, jejichž životnost ještě neskončila, dopravu a recyklaci;

| 8) | ročními náklady se rozumí součet průběžných a pravidelně se opakujících nákladů nebo obnovovacích nákladů vynaložených v daném roce; |
| --- | --- |

8)

ročními náklady se rozumí součet průběžných a pravidelně se opakujících nákladů nebo obnovovacích nákladů vynaložených v daném roce;

| 9) | obnovovacími náklady se rozumí substituční investice do prvku budovy, podle odhadovaného ekonomického životního cyklu během výpočtového období; |
| --- | --- |

9)

obnovovacími náklady se rozumí substituční investice do prvku budovy, podle odhadovaného ekonomického životního cyklu během výpočtového období;

| 10) | náklady na emise skleníkových plynů se rozumí peněžní hodnota škod na životním prostředí způsobených emisemi CO2 v souvislosti se spotřebou energie v budovách; |
| --- | --- |

10)

náklady na emise skleníkových plynů se rozumí peněžní hodnota škod na životním prostředí způsobených emisemi CO2 v souvislosti se spotřebou energie v budovách;

| 11) | referenční budovou se rozumí hypotetická nebo skutečná referenční budova, která má typickou stavební geometrii a typické systémy, typickou energetickou náročnost jak obvodového pláště, tak i systémů budovy, typickou funkčnost a typickou strukturu nákladů v členském státě a je charakteristická pro místní klimatické podmínky a zeměpisnou polohu; |
| --- | --- |

11)

referenční budovou se rozumí hypotetická nebo skutečná referenční budova, která má typickou stavební geometrii a typické systémy, typickou energetickou náročnost jak obvodového pláště, tak i systémů budovy, typickou funkčnost a typickou strukturu nákladů v členském státě a je charakteristická pro místní klimatické podmínky a zeměpisnou polohu;

| 12) | diskontní sazbou se rozumí konkrétní hodnota srovnání hodnoty peněz v různých časových obdobích v reálném vyjádření; |
| --- | --- |

12)

diskontní sazbou se rozumí konkrétní hodnota srovnání hodnoty peněz v různých časových obdobích v reálném vyjádření;

| 13) | diskontním faktorem se rozumí násobek, používaný pro převod hotovostního toku v daném časovém okamžiku na ekvivalentní hodnotu ve výchozím bodě. Je odvozen z diskontní sazby; |
| --- | --- |

13)

diskontním faktorem se rozumí násobek, používaný pro převod hotovostního toku v daném časovém okamžiku na ekvivalentní hodnotu ve výchozím bodě. Je odvozen z diskontní sazby;

| 14) | výchozím rokem se rozumí rok, ze kterého výpočet vychází a od kterého je odvozeno výpočtové období; |
| --- | --- |

14)

výchozím rokem se rozumí rok, ze kterého výpočet vychází a od kterého je odvozeno výpočtové období;

| 15) | výpočtovým obdobím se rozumí časové období, za které se výpočet provádí, obvykle je vyjádřeno v rocích; |
| --- | --- |

15)

výpočtovým obdobím se rozumí časové období, za které se výpočet provádí, obvykle je vyjádřeno v rocích;

| 16) | zůstatkovou hodnotou budovy se rozumí součet zůstatkových hodnot budovy a prvků budovy na konci výpočtového období; |
| --- | --- |

16)

zůstatkovou hodnotou budovy se rozumí součet zůstatkových hodnot budovy a prvků budovy na konci výpočtového období;

| 17) | vývojem cen se rozumí vývoj cen energie, výrobků, systémů budov, služeb, práce, údržby a dalších nákladů v čase a může se lišit od míry inflace; |
| --- | --- |

17)

vývojem cen se rozumí vývoj cen energie, výrobků, systémů budov, služeb, práce, údržby a dalších nákladů v čase a může se lišit od míry inflace;

| 18) | opatřením na zlepšení energetické účinnosti se rozumí změna provedená na budově, jejímž výsledkem je snížení potřeby primární energie; |
| --- | --- |

18)

opatřením na zlepšení energetické účinnosti se rozumí změna provedená na budově, jejímž výsledkem je snížení potřeby primární energie;

| 19) | balíčkem se rozumí soubor opatření na zlepšení energetické účinnosti nebo opatření založených na obnovitelných zdrojích energie, která jsou použita na referenční budovu; |
| --- | --- |

19)

balíčkem se rozumí soubor opatření na zlepšení energetické účinnosti nebo opatření založených na obnovitelných zdrojích energie, která jsou použita na referenční budovu;

| 20) | variantou se rozumí celkový výsledek a popis úplného souboru opatření/balíčků použitých na budovu, který se může skládat z kombinace opatření zaměřených na obvodový plášť budovy, pasivní techniky, opatření týkající se systémů budov a/nebo opatření založených na obnovitelných zdrojích energie; |
| --- | --- |

20)

variantou se rozumí celkový výsledek a popis úplného souboru opatření/balíčků použitých na budovu, který se může skládat z kombinace opatření zaměřených na obvodový plášť budovy, pasivní techniky, opatření týkající se systémů budov a/nebo opatření založených na obnovitelných zdrojích energie;

| 21) | dílčími kategoriemi budov se rozumí kategorie typů budov, které jsou dále rozčleněné podle velikosti, stáří, stavebního materiálu, struktury spotřeby, klimatického pásma nebo dalších kritérií jiných než ta, která jsou uvedena v příloze I bodě 5 směrnice 2010/31/EU. Právě pro tyto dílčí kategorie se obecně stanoví referenční budovy; |
| --- | --- |

21)

dílčími kategoriemi budov se rozumí kategorie typů budov, které jsou dále rozčleněné podle velikosti, stáří, stavebního materiálu, struktury spotřeby, klimatického pásma nebo dalších kritérií jiných než ta, která jsou uvedena v příloze I bodě 5 směrnice 2010/31/EU. Právě pro tyto dílčí kategorie se obecně stanoví referenční budovy;

| 22) | dodanou energií se rozumí energie vyjádřená na energonositele, která je dodávána do technického systému budovy přes systémovou hranici, aby pokryla příslušné potřeby použití (jako je vytápění, chlazení, větrání, příprava teplé vody, osvětlení, spotřebiče atd.) nebo výrobu elektrické energie; |
| --- | --- |

22)

dodanou energií se rozumí energie vyjádřená na energonositele, která je dodávána do technického systému budovy přes systémovou hranici, aby pokryla příslušné potřeby použití (jako je vytápění, chlazení, větrání, příprava teplé vody, osvětlení, spotřebiče atd.) nebo výrobu elektrické energie;

| 23) | potřebou energie na vytápění a chlazení se rozumí teplo, které je nutno dodat do klimatizovaného prostoru nebo z něj extrahovat za účelem zachování požadovaných teplotních podmínek během daného časového období; |
| --- | --- |

23)

potřebou energie na vytápění a chlazení se rozumí teplo, které je nutno dodat do klimatizovaného prostoru nebo z něj extrahovat za účelem zachování požadovaných teplotních podmínek během daného časového období;

| 24) | vydanou energií se rozumí energie vyjádřená na energonositele, kterou dodává technický systém budovy přes systémovou hranici a která je využívána mimo systémovou hranici; |
| --- | --- |

24)

vydanou energií se rozumí energie vyjádřená na energonositele, kterou dodává technický systém budovy přes systémovou hranici a která je využívána mimo systémovou hranici;

| 25) | klimatizovaným prostorem se rozumí prostor, v němž jsou technickými prostředky, jako je vytápění či chlazení atd., regulovány určité parametry okolního prostředí, jako např. teplota, vlhkost atd.; |
| --- | --- |

25)

klimatizovaným prostorem se rozumí prostor, v němž jsou technickými prostředky, jako je vytápění či chlazení atd., regulovány určité parametry okolního prostředí, jako např. teplota, vlhkost atd.;

| 26) | energií z obnovitelných zdrojů se rozumí energie z obnovitelných nefosilních zdrojů, tzn. energie větrná, solární, aerotermální, geotermální, hydrotermální a energie z oceánů, vodní energie, energie z biomasy, ze skládkového plynu, z kalového plynu z čistíren odpadních vod a z bioplynů. |
| --- | --- |

26)

energií z obnovitelných zdrojů se rozumí energie z obnovitelných nefosilních zdrojů, tzn. energie větrná, solární, aerotermální, geotermální, hydrotermální a energie z oceánů, vodní energie, energie z biomasy, ze skládkového plynu, z kalového plynu z čistíren odpadních vod a z bioplynů.

Článek 3

Srovnávací metodický rámec

1.   Pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov a prvků budov členské státy použijí srovnávací metodický rámec stanovený v příloze I tohoto nařízení. Rámec předepisuje výpočet jak z makroekonomického, tak i z finančního hlediska, ale ponechává na členských státech, aby samy zvolily, který z těchto výpočtů určí vnitrostátní referenční hodnotu, podle níž se budou vnitrostátní požadavky na minimální energetickou náročnost posuzovat.

2.   Pro účely výpočtů členské státy:

| a) | jako výchozí rok pro výpočet použijí rok, ve kterém se výpočet provádí; |
| --- | --- |

a)

jako výchozí rok pro výpočet použijí rok, ve kterém se výpočet provádí;

| b) | použijí výpočtové období uvedené v příloze I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

použijí výpočtové období uvedené v příloze I tohoto nařízení;

| c) | použijí kategorie nákladů uvedené v příloze I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

použijí kategorie nákladů uvedené v příloze I tohoto nařízení;

| d) | pro výpočet uhlíkových nákladů použijí jako minimální dolní hranici plánované ETS ceny uhlíku, jak jsou uvedeny v příloze II. |
| --- | --- |

d)

pro výpočet uhlíkových nákladů použijí jako minimální dolní hranici plánované ETS ceny uhlíku, jak jsou uvedeny v příloze II.

3.   Členské státy doplní pro účely výpočtů srovnávací metodický rámec o určení:

| a) | odhadovaného ekonomického životního cyklu budovy a/nebo prvku budovy; |
| --- | --- |

a)

odhadovaného ekonomického životního cyklu budovy a/nebo prvku budovy;

| b) | diskontní sazby; |
| --- | --- |

b)

diskontní sazby;

| c) | nákladů na energonositele, výrobky, systémy, nákladů na údržbu, provozních nákladů a nákladů na pracovní sílu; |
| --- | --- |

c)

nákladů na energonositele, výrobky, systémy, nákladů na údržbu, provozních nákladů a nákladů na pracovní sílu;

| d) | primárních energetických faktorů; |
| --- | --- |

d)

primárních energetických faktorů;

| e) | vývoje cen energií, který se předpokládá pro všechny energonositele s přihlédnutím k informacím uvedeným v příloze II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

e)

vývoje cen energií, který se předpokládá pro všechny energonositele s přihlédnutím k informacím uvedeným v příloze II tohoto nařízení.

4.   Členské státy se vynasnaží vypočítat a přijmout nákladově optimální úrovně minimálních požadavků na energetickou náročnost v souvislosti s kategoriemi budov, pro něž zatím nebyly stanoveny žádné konkrétní minimální požadavky na energetickou náročnost.

5.   Členské státy provedou analýzu za účelem stanovení citlivosti výsledků výpočtů na změny u použitých parametrů, která pokrývá minimálně dopad různého vývoje cen energií a diskontní sazby pro makroekonomické a finanční výpočty, ideálně také pro ostatní parametry, u kterých se očekává, že budou mít výrazný vliv na výsledek výpočtů, např. vývoj jiných cen, než je cena energie.

Článek 4

Srovnání vypočítaných nákladově optimálních úrovní se současnými minimálními požadavky na energetickou náročnost

1.   Členské státy poté, co provedou výpočet požadavků nákladově optimálních úrovní z makroekonomického i finančního hlediska, rozhodnou, který z těchto výpočtů určí vnitrostátní referenční hodnotu, a oznámí toto rozhodnutí Komisi v rámci podávání zpráv, které popisuje článek 6.

Členské státy porovnají výsledek výpočtů zvolených jako vnitrostátní referenční hodnota podle článku 3 se současnými požadavky na energetickou náročnost u příslušné kategorie budov.

Na základě výsledku tohoto srovnání členské státy zajistí, aby byly minimální požadavky na energetickou náročnost stanoveny s úmyslem dosáhnout nákladově optimálních úrovní v souladu s čl. 4 odst. 1 směrnice 2010/31/EU. Členským státům se důrazně doporučuje propojit daňové a finanční pobídky, aby dosáhly shody s nákladově optimálním výsledkem výpočtu pro stejnou referenční budovu.

2.   Pokud členský stát definuje referenční budovy tak, že výsledek výpočtu nákladově optimálních úrovní lze použít na několik kategorií budov, může tento výsledek použít pro zajištění stanovení minimálních požadavků na energetickou náročnost s cílem dosáhnout nákladově optimálních úrovní pro všechny příslušné kategorie budov.

Článek 5

Přezkum výpočtů nákladově optimálních úrovní

1.   Členské státy provádějí přezkum výpočtů nákladově optimálních úrovní v souladu s lhůtami pro přezkum minimálních požadavků na energetickou náročnost stanovenými v čl. 4 odst. 1 směrnice 2010/31/EU. Pro účely přezkumu musí být zkontrolován zejména vývoj cen pro vstupní hodnoty nákladů, a pokud je třeba, musí být tyto údaje aktualizovány.

2.   Výsledky tohoto přezkumu předají Komisi ve zprávě podle čl. 6 tohoto nařízení.

Článek 6

Podávání zpráv

1.   Členské státy oznámí Komisi veškeré vstupní údaje a předpoklady použité k těmto výpočtům a rovněž výsledky těchto výpočtů. Tato zpráva musí obsahovat použité konverzní faktory primární energie, výsledky výpočtů na makroekonomické a finanční úrovni, analýzu citlivosti podle čl. 3 odst. 5 tohoto nařízení a předpokládané vývoje cen energií a uhlíku.

2.   Pokud ze srovnání podle odstavce 4 tohoto nařízení vyplývá, že platné minimální požadavky na energetickou náročnost jsou významně méně energeticky účinné než nákladově optimální úrovně minimálních požadavků na energetickou náročnost, musí zpráva obsahovat odůvodnění tohoto rozdílu. Nelze-li tento rozdíl zdůvodnit, je tato zpráva doplněna o plán stanovící opatření k významnému snížení rozdílu do příštího přezkumu. V tomto ohledu bude významně méně energeticky účinná úroveň platných minimálních požadavků na energetickou náročnost vypočtena jako rozdíl mezi průměrem ze všech platných minimálních požadavků na energetickou náročnost a průměrem všech nákladově optimálních úrovní výpočtu zvolených jako vnitrostátní referenční hodnoty pro všechny použité referenční budovy a typy budov.

3.   Členské státy mohou použít šablonu výkazu uvedenou v příloze III tohoto nařízení.

Článek 7

Vstup v platnost a použitelnost

1.   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Použije se ode dne 9. ledna 2013 na budovy, jež jsou využívány orgány veřejné moci, a ode dne 9. července 2013 na ostatní budovy, s výjimkou čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení, který vstupuje v platnost dne 30. června 2012, v souladu s čl. 5 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. ledna 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13.

1

(2)  Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 5.

3

---

PŘÍLOHA I

Nákladově optimální metodický rámec

1.   STANOVENÍ REFERENČNÍCH BUDOV

| 1) | Členské státy stanoví referenční budovy pro tyto kategorie budov:






  1) | rodinné domy; |
| --- | --- | --- |

1)

Členské státy stanoví referenční budovy pro tyto kategorie budov:

1)

rodinné domy;

| 2) | bytové domy; |
| --- | --- |

2)

bytové domy;

| 3) | administrativní budovy. |
| --- | --- |

3)

administrativní budovy.

| 2) | Kromě administrativních budov členské státy stanoví referenční budovy pro ostatní kategorie nebytových budov uvedené v příloze I bodě 5 písm. d) až i) směrnice 2010/31/EU, pro něž existují specifické požadavky na energetickou náročnost. |
| --- | --- |

2)

Kromě administrativních budov členské státy stanoví referenční budovy pro ostatní kategorie nebytových budov uvedené v příloze I bodě 5 písm. d) až i) směrnice 2010/31/EU, pro něž existují specifické požadavky na energetickou náročnost.

| 3) | Pokud členský stát může ve zprávě v souladu s čl. 6 tohoto nařízení prokázat, že stanovená referenční budova může být použita na více kategorií budov, může snížit počet používaných referenčních budov a souběžně s tím také počet výpočtů. Tento přístup členské státy odůvodní na základě analýzy prokazující, že referenční budova, která je používána pro několik kategorií budov, je charakteristická pro budovy všech kategorií, na které se vztahuje. |
| --- | --- |

3)

Pokud členský stát může ve zprávě v souladu s čl. 6 tohoto nařízení prokázat, že stanovená referenční budova může být použita na více kategorií budov, může snížit počet používaných referenčních budov a souběžně s tím také počet výpočtů. Tento přístup členské státy odůvodní na základě analýzy prokazující, že referenční budova, která je používána pro několik kategorií budov, je charakteristická pro budovy všech kategorií, na které se vztahuje.

| 4) | Pro každou kategorii budov musí být stanovena minimálně jedna referenční budova v případě nových budov a minimálně dvě v případě stávajících budov, které procházejí větší renovací. Referenční budovy mohou být stanoveny na základě dílčích kategorií budov (tj. rozčleněné podle velikosti, stáří, struktury nákladů, stavebního materiálu, struktury spotřeby nebo klimatického pásma), které zohledňují charakteristiky vnitrostátních budov. Referenční budovy a jejich charakteristiky musí odpovídat struktuře současných nebo plánovaných požadavků na energetickou náročnost. |
| --- | --- |

4)

Pro každou kategorii budov musí být stanovena minimálně jedna referenční budova v případě nových budov a minimálně dvě v případě stávajících budov, které procházejí větší renovací. Referenční budovy mohou být stanoveny na základě dílčích kategorií budov (tj. rozčleněné podle velikosti, stáří, struktury nákladů, stavebního materiálu, struktury spotřeby nebo klimatického pásma), které zohledňují charakteristiky vnitrostátních budov. Referenční budovy a jejich charakteristiky musí odpovídat struktuře současných nebo plánovaných požadavků na energetickou náročnost.

| 5) | Členské státy mohou pro oznámení parametrů, které byly zohledněny při stanovování referenčních budov, zasílané Komisi použít šablonu výkazu uvedenou v příloze III. Výchozí soubor údajů o budovách v daném členském státě, který byl použit při stanovování referenčních budov, by měl být oznámen Komisi v rámci zprávy podle článku 6. Je nutné odůvodnit zejména volbu typických znaků, o které se stanovení referenčních budov opírá. |
| --- | --- |

5)

Členské státy mohou pro oznámení parametrů, které byly zohledněny při stanovování referenčních budov, zasílané Komisi použít šablonu výkazu uvedenou v příloze III. Výchozí soubor údajů o budovách v daném členském státě, který byl použit při stanovování referenčních budov, by měl být oznámen Komisi v rámci zprávy podle článku 6. Je nutné odůvodnit zejména volbu typických znaků, o které se stanovení referenčních budov opírá.

| 6) | Pro stávající budovy (obytné i nebytové) členské státy použijí alespoň jedno opatření/jeden balíček opatření/jednu variantu představující standardní renovaci nezbytnou pro zachování budovy/ucelené části budovy (bez dalších opatření na zvýšení energetické účinnosti nad rámec zákonných požadavků). |
| --- | --- |

6)

Pro stávající budovy (obytné i nebytové) členské státy použijí alespoň jedno opatření/jeden balíček opatření/jednu variantu představující standardní renovaci nezbytnou pro zachování budovy/ucelené části budovy (bez dalších opatření na zvýšení energetické účinnosti nad rámec zákonných požadavků).

| 7) | U nových budov (obytných i nebytových) je nutné splnit základní požadavek, jímž jsou aktuálně použitelné minimální požadavky na energetickou náročnost. |
| --- | --- |

7)

U nových budov (obytných i nebytových) je nutné splnit základní požadavek, jímž jsou aktuálně použitelné minimální požadavky na energetickou náročnost.

| 8) | Členské státy vypočítají nákladově optimální úrovně také pro minimální požadavky na náročnost prvků budov instalovaných ve stávajících budovách, nebo je odvodí z výpočtů provedených na úrovni budov. Při stanovení požadavků na prvky budov instalované ve stávajících budovách by nákladově optimální požadavky měly v co největší možné míře zohledňovat vzájemné působení daného prvku budovy s celou referenční budovou a dalšími prvky budovy. |
| --- | --- |

8)

Členské státy vypočítají nákladově optimální úrovně také pro minimální požadavky na náročnost prvků budov instalovaných ve stávajících budovách, nebo je odvodí z výpočtů provedených na úrovni budov. Při stanovení požadavků na prvky budov instalované ve stávajících budovách by nákladově optimální požadavky měly v co největší možné míře zohledňovat vzájemné působení daného prvku budovy s celou referenční budovou a dalšími prvky budovy.

| 9) | Členské státy se vynasnaží vypočítat a stanovit nákladově optimální požadavky na úrovni jednotlivých technologických systémů budov pro stávající budovy, nebo je odvodit od výpočtů provedených na úrovni budov nejenom pro vytápění, chlazení, teplou vodu, klimatizaci a větrání (nebo kombinace těchto systémů), ale také pro systémy osvětlení v případě nebytových budov. |
| --- | --- |

9)

Členské státy se vynasnaží vypočítat a stanovit nákladově optimální požadavky na úrovni jednotlivých technologických systémů budov pro stávající budovy, nebo je odvodit od výpočtů provedených na úrovni budov nejenom pro vytápění, chlazení, teplou vodu, klimatizaci a větrání (nebo kombinace těchto systémů), ale také pro systémy osvětlení v případě nebytových budov.

2.   STANOVENÍ OPATŘENÍ PRO ZVÝŠENÍ ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI, OPATŘENÍ ZALOŽENÝCH NA OBNOVITELNÝCH ZDROJÍCH ENERGIE A/NEBO BALÍČKŮ A VARIANT TĚCHTO OPATŘENÍ PRO KAŽDOU REFERENČNÍ BUDOVU

| 1) | Opatření pro zvýšení energetické účinnosti pro nové i stávající budovy se stanoví pro všechny vstupní parametry použité pro výpočet, které mají přímý nebo nepřímý vliv na energetickou náročnost budovy, včetně alternativních vysoce účinných systémů, jako jsou ústřední systémy dodávky energie a další alternativy uvedené v článku 6 směrnice 2010/31/EU. |
| --- | --- |

1)

Opatření pro zvýšení energetické účinnosti pro nové i stávající budovy se stanoví pro všechny vstupní parametry použité pro výpočet, které mají přímý nebo nepřímý vliv na energetickou náročnost budovy, včetně alternativních vysoce účinných systémů, jako jsou ústřední systémy dodávky energie a další alternativy uvedené v článku 6 směrnice 2010/31/EU.

| 2) | Opatření mohou být slučována do balíčků opatření nebo variant. Pokud některá opatření nejsou vhodná z hlediska místního, ekonomického nebo klimatického kontextu, měly by to členské státy uvést ve zprávě Komisi podle článku 6 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Opatření mohou být slučována do balíčků opatření nebo variant. Pokud některá opatření nejsou vhodná z hlediska místního, ekonomického nebo klimatického kontextu, měly by to členské státy uvést ve zprávě Komisi podle článku 6 tohoto nařízení.

| 3) | Členské státy rovněž určí opatření/balíčky/varianty pro využívání obnovitelných zdrojů energie pro nové i stávající budovy. Závazné povinnosti stanovené v článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (1) uplatňovaném na úrovni jednotlivých států se považují za jedno opatření/jeden balíček/jednu variantu, které se použijí v daném členském státě. |
| --- | --- |

3)

Členské státy rovněž určí opatření/balíčky/varianty pro využívání obnovitelných zdrojů energie pro nové i stávající budovy. Závazné povinnosti stanovené v článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (1) uplatňovaném na úrovni jednotlivých států se považují za jedno opatření/jeden balíček/jednu variantu, které se použijí v daném členském státě.

| 4) | Opatření/balíčky/varianty pro zvýšení energetické účinnosti určené pro výpočet nákladově optimálních požadavků musí zahrnovat opatření nezbytná pro splnění aktuálně platných minimálních požadavků na energetickou náročnost. Případně budou zahrnovat také opatření/balíčky/varianty nezbytné pro splnění požadavků vnitrostátních režimů podpory. Členské státy rovněž uvedou opatření/balíčky/varianty nezbytné pro splnění minimálních požadavků na energetickou náročnost pro budovy s téměř nulovou spotřebou pro nové a případně rovněž pro stávající budovy, jak je definuje článek 9 směrnice 2010/31/EU. |
| --- | --- |

4)

Opatření/balíčky/varianty pro zvýšení energetické účinnosti určené pro výpočet nákladově optimálních požadavků musí zahrnovat opatření nezbytná pro splnění aktuálně platných minimálních požadavků na energetickou náročnost. Případně budou zahrnovat také opatření/balíčky/varianty nezbytné pro splnění požadavků vnitrostátních režimů podpory. Členské státy rovněž uvedou opatření/balíčky/varianty nezbytné pro splnění minimálních požadavků na energetickou náročnost pro budovy s téměř nulovou spotřebou pro nové a případně rovněž pro stávající budovy, jak je definuje článek 9 směrnice 2010/31/EU.

| 5) | Pokud může členský stát na základě předložení v minulosti provedených analýz nákladů v rámci zprávy podle článku 6 doložit, že některá opatření/balíčky/varianty zdaleka nejsou nákladově optimální, mohou být z výpočtu vyňaty. Tato opatření/balíčky/varianty by však měla/y být přezkoumána/y v dalším přezkumu výpočtů. |
| --- | --- |

5)

Pokud může členský stát na základě předložení v minulosti provedených analýz nákladů v rámci zprávy podle článku 6 doložit, že některá opatření/balíčky/varianty zdaleka nejsou nákladově optimální, mohou být z výpočtu vyňaty. Tato opatření/balíčky/varianty by však měla/y být přezkoumána/y v dalším přezkumu výpočtů.

| 6) | Zvolená opatření pro zvýšení energetické účinnosti a opatření založená na obnovitelných zdrojích energie a balíčky/varianty musí být v souladu se základními požadavky na stavbu uvedenými v příloze I nařízení (EU) č. 305/2011 a upřesněnými členskými státy. Musí být rovněž v souladu s úrovněmi kvality vzduchu a pohody ve vnitřním prostředí podle normy CEN 15251 pro kvalitu vnitřního vzduchu nebo ekvivalentních vnitrostátních norem. V případech, kdy opatření vytvářejí různé úrovně pohody, musí se to ve výpočtech jasně projevit. |
| --- | --- |

6)

Zvolená opatření pro zvýšení energetické účinnosti a opatření založená na obnovitelných zdrojích energie a balíčky/varianty musí být v souladu se základními požadavky na stavbu uvedenými v příloze I nařízení (EU) č. 305/2011 a upřesněnými členskými státy. Musí být rovněž v souladu s úrovněmi kvality vzduchu a pohody ve vnitřním prostředí podle normy CEN 15251 pro kvalitu vnitřního vzduchu nebo ekvivalentních vnitrostátních norem. V případech, kdy opatření vytvářejí různé úrovně pohody, musí se to ve výpočtech jasně projevit.

3.   VÝPOČET POTŘEBY PRIMÁRNÍ ENERGIE V DŮSLEDKU UPLATNĚNÍ TĚCHTO OPATŘENÍ A BALÍČKŮ OPATŘENÍ NA REFERENČNÍ BUDOVU

| 1) | Energetická náročnost se vypočítá podle obvyklého celkového rámce, který je uveden v příloze I směrnice 2010/31/EU. |
| --- | --- |

1)

Energetická náročnost se vypočítá podle obvyklého celkového rámce, který je uveden v příloze I směrnice 2010/31/EU.

| 2) | Členské státy vypočtou energetickou náročnost opatření/balíčků/variant tak, že nejprve vypočítají potřebu energie pro vytápění a chlazení. Poté se vypočítá dodaná energie pro vytápění budov, chlazení, větrání, přípravu teplé vody a systémy osvětlení na podlahovou plochu dle definice v daném členském státě. |
| --- | --- |

2)

Členské státy vypočtou energetickou náročnost opatření/balíčků/variant tak, že nejprve vypočítají potřebu energie pro vytápění a chlazení. Poté se vypočítá dodaná energie pro vytápění budov, chlazení, větrání, přípravu teplé vody a systémy osvětlení na podlahovou plochu dle definice v daném členském státě.

| 3) | Energie vyrobená na místě se odečte od primární energetické poptávky a od energie dodané. |
| --- | --- |

3)

Energie vyrobená na místě se odečte od primární energetické poptávky a od energie dodané.

| 4) | Členské státy vypočítají výslednou spotřebu primární energie za použití konverzních faktorů primární energie stanovených na vnitrostátní úrovni. Konverzní faktory primární energie oznámí Komisi v rámci podávání zpráv podle článku 6 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4)

Členské státy vypočítají výslednou spotřebu primární energie za použití konverzních faktorů primární energie stanovených na vnitrostátní úrovni. Konverzní faktory primární energie oznámí Komisi v rámci podávání zpráv podle článku 6 tohoto nařízení.

| 5) | Členské státy použijí:






  a) | buď příslušné normy CEN pro výpočet energetické náročnosti; |
| --- | --- | --- |

5)

Členské státy použijí:

a)

buď příslušné normy CEN pro výpočet energetické náročnosti;

| b) | nebo ekvivalentní vnitrostátní metodu výpočtu za předpokladu, že je v souladu s čl. 2 odst. 4 přílohy I směrnice 2010/31/EU. |
| --- | --- |

b)

nebo ekvivalentní vnitrostátní metodu výpočtu za předpokladu, že je v souladu s čl. 2 odst. 4 přílohy I směrnice 2010/31/EU.

| 6) | Výsledky energetické náročnosti se pro účely nákladově optimálního výpočtu vyjádří ve čtverečních metrech užitkové podlahové plochy referenční budovy a vztahují se na potřebu primární energie. |
| --- | --- |

6)

Výsledky energetické náročnosti se pro účely nákladově optimálního výpočtu vyjádří ve čtverečních metrech užitkové podlahové plochy referenční budovy a vztahují se na potřebu primární energie.

4.   VÝPOČET CELKOVÝCH NÁKLADŮ Z HLEDISKA ČISTÉ SOUČASNÉ HODNOTY PRO KAŽDOU REFERENČNÍ BUDOVU

4.1   Kategorie nákladů

Členské státy stanoví a popíšou tyto jednotlivé kategorie nákladů, které se použijí:

| a) | vstupní investiční náklady; |
| --- | --- |

a)

vstupní investiční náklady;

| b) | proměnné náklady. Ty zahrnují náklady na pravidelnou výměnu prvků budov a mohou případně zahrnovat zisk z vyrobené energie, který členské státy mohou brát v úvahu při finančním výpočtu; |
| --- | --- |

b)

proměnné náklady. Ty zahrnují náklady na pravidelnou výměnu prvků budov a mohou případně zahrnovat zisk z vyrobené energie, který členské státy mohou brát v úvahu při finančním výpočtu;

| c) | náklady na energii odpovídají celkovým nákladům na energii, včetně ceny energie, tarifů za výkon a poplatků za rozvod; |
| --- | --- |

c)

náklady na energii odpovídají celkovým nákladům na energii, včetně ceny energie, tarifů za výkon a poplatků za rozvod;

| d) | náklady na likvidaci, přicházejí-li v úvahu. |
| --- | --- |

d)

náklady na likvidaci, přicházejí-li v úvahu.

Pro účely výpočtů na makroekonomické úrovni zavedou členské státy další kategorii nákladů, a to:

| e) | náklady na emise skleníkových plynů. Odpovídají kvantifikovaným, v penězích vyjádřeným a diskontovaným provozním nákladům na CO2 z emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu CO2 za výpočtové období. |
| --- | --- |

e)

náklady na emise skleníkových plynů. Odpovídají kvantifikovaným, v penězích vyjádřeným a diskontovaným provozním nákladům na CO2 z emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu CO2 za výpočtové období.

4.2   Obecné principy výpočtu nákladů

| 1) | Při provádění prognóz vývoje nákladů na energii mohou členské státy použít prognózy vývoje cen energií v příloze II tohoto nařízení pro ropu, plyn, uhlí a elektřinu, přičemž nejprve vyjádří průměrné absolutní ceny energie (vyjádřené v eurech) pro tyto zdroje energie v roce provádění výpočtu.
  Členské státy také stanoví vnitrostátní prognózy vývoje cen energií pro další energonositele používané v podstatném rozsahu v jejich regionálním/lokálním rámci, a případně také pro tarify nejvyššího zatížení. Předpovídané trendy vývoje cen a aktuální podíly různých energonositelů na spotřebě energie budov oznámí Komisi. |
| --- | --- |

1)

Při provádění prognóz vývoje nákladů na energii mohou členské státy použít prognózy vývoje cen energií v příloze II tohoto nařízení pro ropu, plyn, uhlí a elektřinu, přičemž nejprve vyjádří průměrné absolutní ceny energie (vyjádřené v eurech) pro tyto zdroje energie v roce provádění výpočtu.

Členské státy také stanoví vnitrostátní prognózy vývoje cen energií pro další energonositele používané v podstatném rozsahu v jejich regionálním/lokálním rámci, a případně také pro tarify nejvyššího zatížení. Předpovídané trendy vývoje cen a aktuální podíly různých energonositelů na spotřebě energie budov oznámí Komisi.

| 2) | Do výpočtu nákladů může být také zahrnut dopad (očekávaného) vývoje cen v budoucnosti u jiných nákladů než nákladů na energii, výměnu prvků budov v průběhu výpočtového období a případně nákladů na likvidaci. Při provádění přezkumu a aktualizaci výpočtů je nutno brát v úvahu vývoj cen, a to i v důsledku inovací a úprav technologií. |
| --- | --- |

2)

Do výpočtu nákladů může být také zahrnut dopad (očekávaného) vývoje cen v budoucnosti u jiných nákladů než nákladů na energii, výměnu prvků budov v průběhu výpočtového období a případně nákladů na likvidaci. Při provádění přezkumu a aktualizaci výpočtů je nutno brát v úvahu vývoj cen, a to i v důsledku inovací a úprav technologií.

| 3) | Údaje o nákladech pro kategorie nákladů a) až d) musí být založeny na trhu a musí být soudržné, co se týče lokality a času. Náklady by měly být vyjádřeny jako reálné náklady po odečtu inflace. Náklady se posoudí na úrovni členských států. |
| --- | --- |

3)

Údaje o nákladech pro kategorie nákladů a) až d) musí být založeny na trhu a musí být soudržné, co se týče lokality a času. Náklady by měly být vyjádřeny jako reálné náklady po odečtu inflace. Náklady se posoudí na úrovni členských států.

| 4) | Při určování celkových nákladů opatření/balíčku/varianty lze vynechat:






  a) | náklady, které jsou shodné pro všechna posuzovaná opatření/balíčky/varianty; |
| --- | --- | --- |

4)

Při určování celkových nákladů opatření/balíčku/varianty lze vynechat:

a)

náklady, které jsou shodné pro všechna posuzovaná opatření/balíčky/varianty;

| b) | náklady související s prvky budovy, které nemají žádný vliv na energetickou náročnost budovy. |
| --- | --- |

b)

náklady související s prvky budovy, které nemají žádný vliv na energetickou náročnost budovy.

Všechny ostatní náklady je nutno při výpočtu celkových nákladů vzít plně v potaz.

| 5) | Zůstatková hodnota se stanoví lineárním odepisováním vstupních investičních nebo obnovovacích nákladů příslušného prvku budovy do konce výpočtového období diskontovaného na začátek výpočtového období. Doba odpisu se stanoví podle ekonomické životnosti budovy nebo prvku budovy. Může být zapotřebí zůstatkové hodnoty prvků budov upravit o náklady na jejich odstranění z budovy na konci odhadované ekonomické životnosti budovy. |
| --- | --- |

5)

Zůstatková hodnota se stanoví lineárním odepisováním vstupních investičních nebo obnovovacích nákladů příslušného prvku budovy do konce výpočtového období diskontovaného na začátek výpočtového období. Doba odpisu se stanoví podle ekonomické životnosti budovy nebo prvku budovy. Může být zapotřebí zůstatkové hodnoty prvků budov upravit o náklady na jejich odstranění z budovy na konci odhadované ekonomické životnosti budovy.

| 6) | Náklady na likvidaci se diskontují a mohou se odečíst od konečné hodnoty. Možná je bude třeba nejprve diskontovat z odhadované ekonomické životnosti zpět na konec výpočtového období a až ve druhém kroku zpět na začátek výpočtového období. |
| --- | --- |

6)

Náklady na likvidaci se diskontují a mohou se odečíst od konečné hodnoty. Možná je bude třeba nejprve diskontovat z odhadované ekonomické životnosti zpět na konec výpočtového období a až ve druhém kroku zpět na začátek výpočtového období.

| 7) | Na konci výpočtového období se zohlední náklady na likvidaci (připadají-li v úvahu) nebo zůstatková hodnota komponent a prvků budov za účelem stanovení konečných nákladů za odhadovaný ekonomický životní cyklus budovy. |
| --- | --- |

7)

Na konci výpočtového období se zohlední náklady na likvidaci (připadají-li v úvahu) nebo zůstatková hodnota komponent a prvků budov za účelem stanovení konečných nákladů za odhadovaný ekonomický životní cyklus budovy.

| 8) | Členské státy použijí výpočtové období 30 let pro obytné a veřejné budovy a 20 let pro komerční nebytové budovy. |
| --- | --- |

8)

Členské státy použijí výpočtové období 30 let pro obytné a veřejné budovy a 20 let pro komerční nebytové budovy.

| 9) | Členské státy se vyzývají, aby při definování odhadované ekonomické životnosti prvků budov používaly přílohu A normy EN 15459 o ekonomických ukazatelích pro prvky budov. Pokud jsou zavedeny jiné odhadované ekonomické životnosti pro prvky budov, měly by být oznámeny Komisi ve zprávě podle článku 6. Členské státy definují odhadovaný ekonomický životní cyklus budovy na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

9)

Členské státy se vyzývají, aby při definování odhadované ekonomické životnosti prvků budov používaly přílohu A normy EN 15459 o ekonomických ukazatelích pro prvky budov. Pokud jsou zavedeny jiné odhadované ekonomické životnosti pro prvky budov, měly by být oznámeny Komisi ve zprávě podle článku 6. Členské státy definují odhadovaný ekonomický životní cyklus budovy na vnitrostátní úrovni.

4.3   Výpočet celkových nákladů pro finanční výpočet

| 1) | Při určování celkových nákladů opatření/balíčku/varianty pro účely finančního výpočtu jsou příslušnými cenami, které se zahrnují do výpočtů, ceny placené zákazníkem, včetně všech daní, včetně DPH a dalších poplatků. Optimálně mají být do výpočtu zahrnuty také dotace dostupné pro různé varianty/balíčky/opatření, ale členské státy se mohou rozhodnout, že tyto dotace nezahrnou, nicméně v takovém případě musí vyčlenit nejen dotace a režimy podpory pro technologie, ale také všechny eventuální dotace cen energií. |
| --- | --- |

1)

Při určování celkových nákladů opatření/balíčku/varianty pro účely finančního výpočtu jsou příslušnými cenami, které se zahrnují do výpočtů, ceny placené zákazníkem, včetně všech daní, včetně DPH a dalších poplatků. Optimálně mají být do výpočtu zahrnuty také dotace dostupné pro různé varianty/balíčky/opatření, ale členské státy se mohou rozhodnout, že tyto dotace nezahrnou, nicméně v takovém případě musí vyčlenit nejen dotace a režimy podpory pro technologie, ale také všechny eventuální dotace cen energií.

| 2) | Celkové náklady na budovy a jejich prvky se vypočítají sečtením různých typů nákladů, na něž se aplikuje diskontní sazba prostřednictvím diskontního faktoru tak, že se vyjádří prostřednictvím hodnoty ve výchozím roce plus snížené zůstatkové hodnoty takto:



  kde:







  τ | je výpočtové období |
| --- | --- | --- |
| Cg(τ) | jsou celkové náklady (vztažené k výchozímu roku τ 0) za výpočtové období |
| CI | jsou vstupní investiční náklady na opatření nebo soubor opatření j |
| Ca,I (j) | jsou roční náklady za rok i na opatření nebo soubor opatření j |
| Vf,τ (j) | je zůstatková hodnota opatření nebo souboru opatření j na konci výpočtového období (diskontovaná k výchozímu roku τ 0). |
| Rd (i) | je diskontní faktor pro rok i založený na diskontní sazbě r, který se vypočítá |

2)

Celkové náklady na budovy a jejich prvky se vypočítají sečtením různých typů nákladů, na něž se aplikuje diskontní sazba prostřednictvím diskontního faktoru tak, že se vyjádří prostřednictvím hodnoty ve výchozím roce plus snížené zůstatkové hodnoty takto:

Formula

kde:

τ

je výpočtové období

Cg(τ)

jsou celkové náklady (vztažené k výchozímu roku τ 0) za výpočtové období

CI

jsou vstupní investiční náklady na opatření nebo soubor opatření j

Ca,I (j)

jsou roční náklady za rok i na opatření nebo soubor opatření j

Vf,τ (j)

je zůstatková hodnota opatření nebo souboru opatření j na konci výpočtového období (diskontovaná k výchozímu roku τ 0).

Rd (i)

je diskontní faktor pro rok i založený na diskontní sazbě r, který se vypočítá

jako:

Formula

Kde p je počet roků od výchozího období a r je reálná diskontní sazba.

| 3) | Členské státy stanoví diskontní sazbu, která se má použít při finančním výpočtu poté, co provedou analýzu citlivosti minimálně pro dvě různé diskontní sazby podle vlastní volby. |
| --- | --- |

3)

Členské státy stanoví diskontní sazbu, která se má použít při finančním výpočtu poté, co provedou analýzu citlivosti minimálně pro dvě různé diskontní sazby podle vlastní volby.

4.4   Výpočet celkových nákladů pro makroekonomický výpočet

| 1) | Při určování celkových nákladů pro účely makroekonomického výpočtu opatření/balíčku/varianty jsou příslušnými cenami, které se zahrnují do výpočtů, ceny bez započtení daní, DPH, poplatků a dotací. |
| --- | --- |

1)

Při určování celkových nákladů pro účely makroekonomického výpočtu opatření/balíčku/varianty jsou příslušnými cenami, které se zahrnují do výpočtů, ceny bez započtení daní, DPH, poplatků a dotací.

| 2) | Při určování celkových nákladů pro účely makroekonomického výpočtu opatření/balíčku/varianty se ke kategoriím nákladů uvedených v bodě 4.1 přidá ještě další kategorie, a to náklady na emise skleníkových plynů, takže upravený vzorec pro výpočet celkových nákladů vypadá takto:



  Kde:
  C c, i(j) znamená uhlíkové náklady na opatření nebo sadu opatření j během roku i |
| --- | --- |

2)

Při určování celkových nákladů pro účely makroekonomického výpočtu opatření/balíčku/varianty se ke kategoriím nákladů uvedených v bodě 4.1 přidá ještě další kategorie, a to náklady na emise skleníkových plynů, takže upravený vzorec pro výpočet celkových nákladů vypadá takto:

Formula

Kde:

C c, i(j) znamená uhlíkové náklady na opatření nebo sadu opatření j během roku i

| 3) | Členský stát vypočítá kumulované uhlíkové náklady na opatření/balíček/variantu za výpočtové období jako součet ročních emisí skleníkových plynů vynásobený očekávanými cenami za tunu ekvivalentu CO2 k povolenkám na emise skleníkových plynů vydaným v každém roce, přičemž jako minimální počáteční spodní hranici použije cenu ve výši alespoň 20 EUR za tunu ekvivalentu CO2 do roku 2025, 35 EUR do roku 2030 a 50 EUR po roce 2030 v souladu se současným, Komisí předpokládaným vývojem ETS cen uhlíku (počítáno v reálných a konstantních cenách EUR z roku 2008, které budou přizpůsobeny zvolenému datu a metodologii výpočtu). Při každém přezkumu výpočtů nákladově optimálních úrovní se musí vzít v úvahu aktualizované scénáře. |
| --- | --- |

3)

Členský stát vypočítá kumulované uhlíkové náklady na opatření/balíček/variantu za výpočtové období jako součet ročních emisí skleníkových plynů vynásobený očekávanými cenami za tunu ekvivalentu CO2 k povolenkám na emise skleníkových plynů vydaným v každém roce, přičemž jako minimální počáteční spodní hranici použije cenu ve výši alespoň 20 EUR za tunu ekvivalentu CO2 do roku 2025, 35 EUR do roku 2030 a 50 EUR po roce 2030 v souladu se současným, Komisí předpokládaným vývojem ETS cen uhlíku (počítáno v reálných a konstantních cenách EUR z roku 2008, které budou přizpůsobeny zvolenému datu a metodologii výpočtu). Při každém přezkumu výpočtů nákladově optimálních úrovní se musí vzít v úvahu aktualizované scénáře.

| 4) | Členské státy určí diskontní sazbu, která se má použít pro makroekonomické výpočty, po provedení analýzy citlivosti pro minimálně dvě různé diskontní sazby, z nichž jedna musí být 3 %, vyjádřeno v reálných hodnotách. |
| --- | --- |

4)

Členské státy určí diskontní sazbu, která se má použít pro makroekonomické výpočty, po provedení analýzy citlivosti pro minimálně dvě různé diskontní sazby, z nichž jedna musí být 3 %, vyjádřeno v reálných hodnotách.

5.   PROVEDENÍ ANALÝZY CITLIVOSTI PRO VSTUPNÍ ÚDAJE NÁKLADŮ, VČETNĚ CEN ENERGIÍ

Účelem analýzy citlivosti je určit nejdůležitější parametry výpočtu nákladově optimálních úrovní. Členské státy provedou v rámci vnitrostátního kontextu analýzu citlivosti u diskontních sazeb při použití minimálně dvou diskontních sazeb vyjádřených v reálných hodnotách u makroekonomických výpočtů a dvou sazeb u finančních výpočtů. Jedna z diskontních sazeb, která se použije pro analýzu citlivosti u makroekonomického výpočtu, musí být 3 %, vyjádřeno v reálných hodnotách. Členské státy provedou analýzu citlivosti u scénářů pro vývoj cen energií pro všechny energonositele, používané ve významném rozsahu v budovách. Doporučuje se rozšířit analýzy citlivosti také na ostatní důležité vstupní údaje.

6.   ODVOZENÍ NÁKLADOVĚ OPTIMÁLNÍ ÚROVNĚ ENERGETICKÉ NÁROČNOSTI PRO KAŽDOU REFERENČNÍ BUDOVU

| 1) | Členské státy u každé referenční budovy porovnají výsledky celkových nákladů vypočítaných pro různá opatření na zvýšení energetické účinnosti a opatření založená na obnovitelných zdrojích energie a balíčků/variant těchto opatření. |
| --- | --- |

1)

Členské státy u každé referenční budovy porovnají výsledky celkových nákladů vypočítaných pro různá opatření na zvýšení energetické účinnosti a opatření založená na obnovitelných zdrojích energie a balíčků/variant těchto opatření.

| 2) | V případech, kdy jsou na základě nákladově optimálních výpočtů získány stejné celkové náklady pro různé úrovně energetické náročnosti, se členské státy vybízejí, aby uplatnily požadavky, jejichž důsledkem je nižší spotřeba primární energie, jako základ porovnání se stávajícími minimálními požadavky na energetickou náročnost. |
| --- | --- |

2)

V případech, kdy jsou na základě nákladově optimálních výpočtů získány stejné celkové náklady pro různé úrovně energetické náročnosti, se členské státy vybízejí, aby uplatnily požadavky, jejichž důsledkem je nižší spotřeba primární energie, jako základ porovnání se stávajícími minimálními požadavky na energetickou náročnost.

| 3) | Jakmile se členské státy rozhodnou, zda pro výpočet vnitrostátní referenční hodnoty použijí makroekonomický nebo finanční výpočet, vypočítají se průměry vypočítaných nákladově optimálních úrovní energetické náročnosti pro všechny použité referenční budovy dohromady pro účely porovnání s průměry stávajících požadavků na energetickou náročnost stejných referenčních budov. To umožní vypočítat rozdíl mezi stávajícími požadavky na energetickou náročnost a vypočítanými nákladově optimálními úrovněmi. |
| --- | --- |

3)

Jakmile se členské státy rozhodnou, zda pro výpočet vnitrostátní referenční hodnoty použijí makroekonomický nebo finanční výpočet, vypočítají se průměry vypočítaných nákladově optimálních úrovní energetické náročnosti pro všechny použité referenční budovy dohromady pro účely porovnání s průměry stávajících požadavků na energetickou náročnost stejných referenčních budov. To umožní vypočítat rozdíl mezi stávajícími požadavky na energetickou náročnost a vypočítanými nákladově optimálními úrovněmi.

---

(1)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.

---

PŘÍLOHA II

Informace o odhadovaných dlouhodobých vývojích cen energií

Členské státy mohou pro výpočet přihlédnout k odhadovaným vývojovým trendům cen paliv a elektřiny, které poskytuje Evropská komise a které jsou jednou za půl roku aktualizovány. Tyto aktualizované informace jsou k dispozici na internetových stránkách: http://ec.europa.eu/energy/observatory/trends_2030/index_en.htm

Tyto trendy je možné extrapolovat za rok 2030, dokud nebudou k dispozici dlouhodobé prognózy.

Informace o odhadovaném dlouhodobém vývoji cen uhlíku

Pro makroekonomické výpočty musí členské státy použít jako minimální spodní hranici předpokládané ceny uhlíku pro ETS, jak jsou uvedeny v referenčním scénáři Komise do roku 2050, za předpokladu provedení platného právního rámce, ale bez zahrnutí dekarbonizace (první řádek v tabulce pod textem): V současné době se předpokládá cena 20 EUR za tunu do roku 2025, 35 EUR za tunu do roku 2030 a 50 EUR za tunu po roce 2030 měřeno v reálných a konstantních cenách EUR pro rok 2008, která bude přizpůsobena datu výpočtu a zvolené metodice výpočtu (viz níže uvedená tabulka). Při každém přezkumu výpočtů nákladové optimality se zohlední aktualizované scénáře cen uhlíku, které poskytuje Komise.

| Vývoj cen uhlíku | 2020 | 2025 | 2030 | 2035 | 2040 | 2045 | 2050 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Referenční cena
  (dílčí působení, ref. cena fosil. paliv) | 16,5 | 20 | 36 | 50 | 52 | 51 | 50 |
| Účin. techn.
  (glob. působení, dolní hranice ceny fosil. paliv) | 25 | 38 | 60 | 64 | 78 | 115 | 190 |
| Účin. techn.
  (dílčí působení, ref. cena fosil. paliv) | 25 | 34 | 51 | 53 | 64 | 92 | 147 |
| Zdroj: Příloha 7.10 na http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF |

Vývoj cen uhlíku

2020

2025

2030

2035

2040

2045

2050

Referenční cena

(dílčí působení, ref. cena fosil. paliv)

16,5

20

36

50

52

51

50

Účin. techn.

(glob. působení, dolní hranice ceny fosil. paliv)

25

38

60

64

78

115

190

Účin. techn.

(dílčí působení, ref. cena fosil. paliv)

25

34

51

53

64

92

147

Zdroj: Příloha 7.10 na http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF

---

PŘÍLOHA III

Šablona pro podávání zpráv, kterou mohou členské státy použít pro podávání zpráv Komisi podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2010/31/EU a čl. 6 tohoto nařízení

1.   REFERENČNÍ BUDOVY

1.1   Pro všechny kategorie budov uveďte referenční budovy a důvod, proč jsou považovány za typické příklady budov. Použijte tabulku 1 (stávající budovy) a tabulku 2 (nové budovy). Další informace je možné připojit formou přílohy.

1.2   Uveďte definici referenční podlahové plochy používanou ve vaší zemi a způsob výpočtu.

1.3   Vyjmenujte kritéria výběru použitá k určení každé referenční budovy (nové i stávající): jsou to např. statistická analýza vycházející z využívání budovy, jejího stáří, geometrie, klimatického pásma, struktury nákladů, stavebního materiálu atd., dále vnitřní mikroklimatické podmínky a vnější klimatické podmínky a zeměpisná poloha.

1.4   Uveďte, zda je referenční budova vzorová budova, virtuální budova atd.

1.5   Uveďte hlavní soubor dat pro vnitrostátní budovy

Tabulka 1

Referenční budova pro stávající budovy (rozsáhlá renovace)

| Pro stávající budovy | Geometrie budovy (1) | Podíl plochy oken z plochy obvodového pláště a oken bez oslunění | Podlahová plocha v m2 podle stavebního řádu | Popis budovy (2) | Popis standardní technologie budovy (3) | Průměrná energetická náročnost
  kWh/m2, a
  (před investicí) | Požadavky na úrovni prvků
  (typická hodnota) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1)   Rodinné domy a dílčí kategorie |
| Dílčí kategorie 1 | | | | | | | |
| Dílčí kategorie 2 atd. | | | | | | | |
| 2)   Bytové domy a dílčí kategorie |
| | | | | | | | |
| 3)   Administrativní budovy a dílčí kategorie |
| | | | | | | | |
| 4)   Ostatní kategorie nebytových budov |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Pro stávající budovy

Geometrie budovy (1)

Podíl plochy oken z plochy obvodového pláště a oken bez oslunění

Podlahová plocha v m2 podle stavebního řádu

Popis budovy (2)

Popis standardní technologie budovy (3)

Průměrná energetická náročnost

kWh/m2, a

(před investicí)

Požadavky na úrovni prvků

(typická hodnota)

1)   Rodinné domy a dílčí kategorie

Dílčí kategorie 1

Dílčí kategorie 2 atd.

2)   Bytové domy a dílčí kategorie

3)   Administrativní budovy a dílčí kategorie

4)   Ostatní kategorie nebytových budov

Tabulka 2

Referenční budova pro nové budovy

| Pro nové budovy | Geometrie budovy (4) | Podíl plochy oken z plochy obvodového pláště a oken bez oslunění | Podlahová plocha v m2 podle stavebního řádu | Typická energetická náročnost
  kWh/m2, a | Požadavky na úrovni prvků |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1)   Rodinné domy a dílčí kategorie |
| Dílčí kategorie 1 | | | | | |
| Dílčí kategorie 2 atd. | | | | | |
| 2)   Bytové domy a dílčí kategorie |
| | | | | | |
| 3)   Administrativní budovy a dílčí kategorie |
| | | | | | |
| 4)   Ostatní kategorie nebytových budov |
| | | | | | |
| | | | | | |

Pro nové budovy

Geometrie budovy (4)

Podíl plochy oken z plochy obvodového pláště a oken bez oslunění

Podlahová plocha v m2 podle stavebního řádu

Typická energetická náročnost

kWh/m2, a

Požadavky na úrovni prvků

1)   Rodinné domy a dílčí kategorie

Dílčí kategorie 1

Dílčí kategorie 2 atd.

2)   Bytové domy a dílčí kategorie

3)   Administrativní budovy a dílčí kategorie

4)   Ostatní kategorie nebytových budov

Tabulka 3

Příklad základní tabulky pro vykazování příslušných údajů o energetické náročnosti

| | Množství | Jednotka | Popis |
| --- | --- | --- | --- |
| Výpočet | metoda a nástroj(e) | | Stručný popis přijaté metodiky výpočtu (např. s odkazem na EN ISO 13790) a komentář k použitému nástroji (použitým nástrojům) pro výpočet. |
| konverzní faktory primární energie | | Hodnoty konverzních faktorů pro konverzi dodané energie na primární energii (na energonositele) použité pro výpočet. |
| Klimatické podmínky | lokalita | | Jméno města s uvedením zeměpisné šířky a délky. |
| vytápěcí denostupně | | HDD | Nutno vyhodnotit v souladu s EN ISO 15927–6 s uvedením výpočtového období. |
| chladicí denostupně | | CDD |
| zdroj souboru klimatických dat | | Uveďte odkazy k souboru klimatických dat použitému pro výpočet. |
| popis terénu | | Např. venkovská, příměstská, městská oblast. Uveďte, zda byla vzata v potaz přítomnost okolních budov či nikoli. |
| Geometrie budovy | délka × šířka × výška | | m × m × m | V souvislosti s ohřívaným/upravovaným objemem vzduchu (EN 13790) se „délkou“ rozumí horizontální rozměr fasády orientované na jih. |
| počet podlaží | | — | |
| poměr S/V (povrch/objem) | | m2/m3 | |
| poměr plochy oken k celkové ploše obvodového pláště budovy | jih | | % | |
| východ | | % | |
| sever | | % | |
| západ | | % | |
| orientace | | ° | Azimutální úhel jižní fasády (odchylka fasády orientované na jih od jižního směru). |
| Vnitřní zisky | využití budovy | | V souladu s kategoriemi budov navrhovanými v příloze I směrnice 2010/31/EU. |
| průměrný tepelný zisk od obyvatel | | W/m2 | |
| konkrétní elektrický výkon osvětlovacího systému | | W/m2 | Celkový elektrický výkon celého systému osvětlení upravovaných místností (všechna svítidla + řídicí vybavení systému osvětlení). |
| konkrétní elektrický výkon elektrického vybavení | | W/m2 | |
| Prvky budov | průměrná hodnota U stěn | | W/m2K | Vážená hodnota U všech stěn: U_stěna = (U_stěna_1 · A_stěna_1 + U_stěna_2 · A_stěna_2 + ... + U_stěna_n · A_stěna_n)/(A_stěna_1 + A_stěna_2 + ... + A_stěna_n); zde platí: U_stěna_i = hodnota U stěny typu i; A_stěna_i = celková plocha stěny typu i |
| průměrná hodnota U střechy | | W/m2K | Podobné jako u stěn. |
| průměrná hodnota U základů | | W/m2K | Podobné jako u stěn. |
| průměrná hodnota U oken | | W/m2K | Podobné jako u stěn; měl by být zohledněn tepelný most díky rámu a výplním (podle EN ISO 10077-1). |
| tepelné mosty | celková délka | | m | |
| průměrný lineární součinitel prostupu tepla | | W/mK | |
| tepelná jímavost na jednotku plochy | vnější stěny | | J/m2K | Posoudí se podle EN ISO 13786. |
| vnitřní stěny | | J/m2K |
| desky | | J/m2K |
| typ systému stínění | | Např. rolety, žaluzie, záclony atd. |
| průměrná hodnota g | zasklení | | — | Celkový součinitel prostupu sluneční energie u zasklení (pro záření působící kolmo na zasklení), zde: vážená hodnota podle plochy různých oken (posoudí se podle EN 410) |
| zasklení + stínění | | — | Celková propustnost sluneční energie u zasklení a externích prostředků pro ochranu před slunečním zářením se posoudí podle EN 13363-1/-2 |
| Míra infiltrace (výměna vzduchu za hodinu) | | 1/h | Např. vypočítaná pro rozdíl tlaku uvnitř/venku 50 Pa |
| Systémy budov | systém větrání | výměna vzduchu za hodinu | | 1/h | |
| účinnost rekuperace tepla | | % | |
| účinnost systému vytápění | vytváření | | % | Posoudí se podle EN 15316-1, EN 15316-2-1, EN 15316-4-1, EN 15316-4-2, EN 15232 EN 14825, EN 14511 |
| distribuce | | % |
| emise | | % |
| regulace | | % |
| účinnost systému chlazení | vytváření | | % | Posoudí se podle EN 14825, EN 15243, EN 14511, EN 15232 |
| distribuce | | % |
| emise | | % |
| regulace | | % |
| účinnost systému pro ohřev vody | vytváření | | % | Posoudí se podle EN 15316-3-2, EN 15316-3-3. |
| distribuce | | % |
| Nastavené hodnoty a harmonogramy budov | nastavená hodnota teploty | zima | | °C | Vnitřní provozní teplota. |
| léto | | °C |
| nastavená hodnota vlhkosti | zima | | % | Vnitřní relativní vlhkost, připadá-li v úvahu: „Vlhkost má jen malý vliv na tepelný pocit a vnímanou kvalitu vzduchu sedících osob v místnostech“ (EN 15251). |
| léto | | % |
| provozní harmonogramy a kontroly | obsazenost | | Uveďte poznámky nebo reference (normy EN nebo vnitrostátní normy atd.) k harmonogramům použitým pro výpočet. |
| osvětlení | |
| spotřebiče | |
| větrání | |
| systém vytápění | |
| systém chlazení | |
| Potřeba/využívání energie v budovách | příspěvek (tepelné) energie hlavních použitých pasivních strategií | 1) | ... |

Množství

Jednotka

Popis

Výpočet

metoda a nástroj(e)

Stručný popis přijaté metodiky výpočtu (např. s odkazem na EN ISO 13790) a komentář k použitému nástroji (použitým nástrojům) pro výpočet.

konverzní faktory primární energie

Hodnoty konverzních faktorů pro konverzi dodané energie na primární energii (na energonositele) použité pro výpočet.

Klimatické podmínky

lokalita

Jméno města s uvedením zeměpisné šířky a délky.

vytápěcí denostupně

HDD

Nutno vyhodnotit v souladu s EN ISO 15927–6 s uvedením výpočtového období.

chladicí denostupně

CDD

zdroj souboru klimatických dat

Uveďte odkazy k souboru klimatických dat použitému pro výpočet.

popis terénu

Např. venkovská, příměstská, městská oblast. Uveďte, zda byla vzata v potaz přítomnost okolních budov či nikoli.

Geometrie budovy

délka × šířka × výška

m × m × m

V souvislosti s ohřívaným/upravovaným objemem vzduchu (EN 13790) se „délkou“ rozumí horizontální rozměr fasády orientované na jih.

počet podlaží

—

poměr S/V (povrch/objem)

m2/m3

poměr plochy oken k celkové ploše obvodového pláště budovy

jih

%

východ

%

sever

%

západ

%

orientace

°

Azimutální úhel jižní fasády (odchylka fasády orientované na jih od jižního směru).

Vnitřní zisky

využití budovy

V souladu s kategoriemi budov navrhovanými v příloze I směrnice 2010/31/EU.

průměrný tepelný zisk od obyvatel

W/m2

konkrétní elektrický výkon osvětlovacího systému

W/m2

Celkový elektrický výkon celého systému osvětlení upravovaných místností (všechna svítidla + řídicí vybavení systému osvětlení).

konkrétní elektrický výkon elektrického vybavení

W/m2

Prvky budov

průměrná hodnota U stěn

W/m2K

Vážená hodnota U všech stěn: U_stěna = (U_stěna_1 · A_stěna_1 + U_stěna_2 · A_stěna_2 + ... + U_stěna_n · A_stěna_n)/(A_stěna_1 + A_stěna_2 + ... + A_stěna_n); zde platí: U_stěna_i = hodnota U stěny typu i; A_stěna_i = celková plocha stěny typu i

průměrná hodnota U střechy

W/m2K

Podobné jako u stěn.

průměrná hodnota U základů

W/m2K

Podobné jako u stěn.

průměrná hodnota U oken

W/m2K

Podobné jako u stěn; měl by být zohledněn tepelný most díky rámu a výplním (podle EN ISO 10077-1).

tepelné mosty

celková délka

m

průměrný lineární součinitel prostupu tepla

W/mK

tepelná jímavost na jednotku plochy

vnější stěny

J/m2K

Posoudí se podle EN ISO 13786.

vnitřní stěny

J/m2K

desky

J/m2K

typ systému stínění

Např. rolety, žaluzie, záclony atd.

průměrná hodnota g

zasklení

—

Celkový součinitel prostupu sluneční energie u zasklení (pro záření působící kolmo na zasklení), zde: vážená hodnota podle plochy různých oken (posoudí se podle EN 410)

zasklení + stínění

—

Celková propustnost sluneční energie u zasklení a externích prostředků pro ochranu před slunečním zářením se posoudí podle EN 13363-1/-2

Míra infiltrace (výměna vzduchu za hodinu)

1/h

Např. vypočítaná pro rozdíl tlaku uvnitř/venku 50 Pa

Systémy budov

systém větrání

výměna vzduchu za hodinu

1/h

účinnost rekuperace tepla

%

účinnost systému vytápění

vytváření

%

Posoudí se podle EN 15316-1, EN 15316-2-1, EN 15316-4-1, EN 15316-4-2, EN 15232 EN 14825, EN 14511

distribuce

%

emise

%

regulace

%

účinnost systému chlazení

vytváření

%

Posoudí se podle EN 14825, EN 15243, EN 14511, EN 15232

distribuce

%

emise

%

regulace

%

účinnost systému pro ohřev vody

vytváření

%

Posoudí se podle EN 15316-3-2, EN 15316-3-3.

distribuce

%

Nastavené hodnoty a harmonogramy budov

nastavená hodnota teploty

zima

°C

Vnitřní provozní teplota.

léto

°C

nastavená hodnota vlhkosti

zima

%

Vnitřní relativní vlhkost, připadá-li v úvahu: „Vlhkost má jen malý vliv na tepelný pocit a vnímanou kvalitu vzduchu sedících osob v místnostech“ (EN 15251).

léto

%

provozní harmonogramy a kontroly

obsazenost

Uveďte poznámky nebo reference (normy EN nebo vnitrostátní normy atd.) k harmonogramům použitým pro výpočet.

osvětlení

spotřebiče

větrání

systém vytápění

systém chlazení

Potřeba/využívání energie v budovách

příspěvek (tepelné) energie hlavních použitých pasivních strategií

1)

...

kWh/a

Např. solární skleník, přirozené větrání, denní osvětlení atd.

| 2) | ... |
| --- | --- |

2)

...

kWh/a

| 3) | ... |
| --- | --- |

3)

...

kWh/a

potřeba energie na vytápění

kWh/a

Teplo, které je nutno dodávat nebo odvádět z klimatizovaného prostoru za účelem zachování požadovaných teplotních podmínek během daného časového období.

potřeba energie na chlazení

kWh/a

potřeba energie na ohřev vody

kWh/a

Teplo, které je potřeba dodávat pro získání potřebného objemu teplé vody pro zvýšení teploty z teploty rozvodů studené vody na předem stanovenou teplotu dodávané teplé vody v bodě dodání.

potřeba energie na další systémy (zvlhčování, vysoušení)

kWh/a

Latentní teplo vodních par, které je třeba dodávat nebo odvádět z klimatizovaného prostoru pomocí technického systému budovy za účelem zachování stanovené minimální nebo maximální vlhkosti v daném prostoru (připadá-li v úvahu).

energie použitá na větrání

kWh/a

Elektrická energie pro systém větrání pro přenos vzduchu a rekuperaci tepla (nezahrnuje energii pro předehřívání vzduchu) a energie pro zvlhčovací systémy pro pokrytí potřeby zvlhčování.

energie použitá pro vnitřní osvětlení

kWh/a

Elektrická energie pro systém osvětlení a další spotřebiče/systémy.

spotřeba energie pro další systémy (spotřebiče, vnější osvětlení, pomocné systémy atd.)

kWh/a

Výroba energie v budově

tepelná energie z obnovitelných zdrojů (např. tepelné solární kolektory)

kWh/a

Energie z obnovitelných zdrojů (které nejsou závislé na těžbě, jako je solární energie, větrná nebo vodní energie, energie z biomasy) nebo kogenerace.

elektrická energie vyráběná v budově a používaná na místě

kWh/a

elektrická energie vyráběná v budově a dodávaná na trh

kWh/a

Spotřeba energie

dodaná energie

elektřina

kWh/a

Energie vyjádřená na energonositele, která je dodávána do technického systému budovy přes systémovou hranici, aby pokryla příslušné potřeby použití (vytápění, chlazení, větrání, příprava teplé vody, osvětlení, spotřebiče atd.).

fosilní paliva

kWh/a

jiné (biomasa, ústřední vytápění/chlazení atd.)

kWh/a

primární energie

kWh/a

Energie, která neprošla žádným procesem přeměny nebo transformace

2.   VÝBĚR VARIANT/OPATŘENÍ/BALÍČKŮ

2.1   Ve formě tabulky uveďte charakteristiky zvolených variant/opatření/balíčků, které se použijí pro výpočet nákladově optimálních úrovní. Začněte s nejběžnějšími technologiemi a řešeními a poté uveďte inovativnější technologie a řešení. Pokud dříve provedené výpočty poskytují důkaz, že opatření zdaleka nejsou nákladově optimální, není třeba vyplňovat žádnou tabulku, ale tuto skutečnost je nutné zvlášť oznámit Komisi. Můžete použít níže uvedený formulář, nicméně zdůrazňujeme, že uvedené příklady jsou pouze ilustrativní.

Tabulka 4

Ilustrativní tabulka pro uvedení zvolených variant/opatření

Každý výpočet by se měl vztahovat ke stejné úrovni pohody. Každá varianta/každý balíček/každé opatření by formálně měly poskytovat přijatelnou pohodu. Pokud jsou brány v potaz různé úrovně pohody, ztratí se základ pro srovnání.

| Opatření | Referenční případ | Varianta 1 | Varianta 2 | atd. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Střešní izolace | | | | |
| Izolace stěn | | | | |
| Okna | 5,7 W/m2K
  (popis) | 2,7 W/m2K
  (popis) | 1,9 W/m2K
  (popis) | |
| Podíl plochy oken z celkového povrchu budovy | | | | |
| Opatření související s budovou (tepelná kapacita atd.) | | | | |
| Systém vytápění | | | | |
| Ohřev vody | | | | |
| Systém větrání (včetně nočního větrání) | | | | |
| Systém chlazení | | | | |
| Opatření založená na obnovitelných zdrojích energie | | | | |
| Změna energonositele | | | | |
| Atd. | | | | |

Opatření

Referenční případ

Varianta 1

Varianta 2

atd.

Střešní izolace

Izolace stěn

Okna

5,7 W/m2K

(popis)

2,7 W/m2K

(popis)

1,9 W/m2K

(popis)

Podíl plochy oken z celkového povrchu budovy

Opatření související s budovou (tepelná kapacita atd.)

Systém vytápění

Ohřev vody

Systém větrání (včetně nočního větrání)

Systém chlazení

Opatření založená na obnovitelných zdrojích energie

Změna energonositele

Atd.

Uvedená opatření jsou čistě ilustrativní.

Pro obvodový plášť budovy: ve W/m2K

Pro systémy: účinnost

Je možné zvolit několik úrovní vylepšení (například: různé hodnoty součinitele prostupu tepla pro okna)

3.   VÝPOČET POTŘEBY PRIMÁRNÍ ENERGIE PRO OPATŘENÍ

3.1   Posouzení energetické náročnosti

| 3.1.1 | Uveďte postup výpočtu pro posouzení energetické náročnosti, který se použije na referenční budovu a přijatá opatření/varianty. |
| --- | --- |

3.1.1

Uveďte postup výpočtu pro posouzení energetické náročnosti, který se použije na referenční budovu a přijatá opatření/varianty.

| 3.1.2 | Uveďte odkazy na příslušnou legislativu, nařízení, standardy a normy. |
| --- | --- |

3.1.2

Uveďte odkazy na příslušnou legislativu, nařízení, standardy a normy.

| 3.1.3 | Uveďte výpočtové období (20 nebo 30 let), výpočtový interval (roční, měsíční nebo denní) a použitá klimatická data na referenční budovu. |
| --- | --- |

3.1.3

Uveďte výpočtové období (20 nebo 30 let), výpočtový interval (roční, měsíční nebo denní) a použitá klimatická data na referenční budovu.

3.2   Výpočet potřeby energie

| 3.2.1 | Uveďte výsledky výpočtu energetické náročnosti pro každou variantu/opatření/balíček a pro každou referenční budovu rozdělené minimálně na potřebu energie pro vytápění a chlazení, využívání energie, dodanou energii a potřebu primární energie.
  Připojte také úspory energie.

  Tabulka 5


  Tabulka pro výsledky výpočtu spotřeby energie


  Vyplňte jednu tabulku pro každou referenční budovu a kategorii budov pro všechna zaváděná opatření.



















  Referenční budova |
| --- | --- |
| Opatření/balíček/varianta opatření
  (jak je popsáno v tabulce 4) | Spotřeba energie | Využívání energie | Dodaná energie podle zdroje | Potřeba primární energie v kWh/m2, a | Snížení spotřeby primární energie ve srovnání s referenční budovou |
| pro vytápění | pro chlazení | Vytápění | Chlazení | Větrání | Teplá voda | Osvětlení | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

3.2.1

Uveďte výsledky výpočtu energetické náročnosti pro každou variantu/opatření/balíček a pro každou referenční budovu rozdělené minimálně na potřebu energie pro vytápění a chlazení, využívání energie, dodanou energii a potřebu primární energie.

Připojte také úspory energie.

Tabulka 5

Tabulka pro výsledky výpočtu spotřeby energie

Vyplňte jednu tabulku pro každou referenční budovu a kategorii budov pro všechna zaváděná opatření.

Referenční budova

Opatření/balíček/varianta opatření

(jak je popsáno v tabulce 4)

Spotřeba energie

Využívání energie

Dodaná energie podle zdroje

Potřeba primární energie v kWh/m2, a

Snížení spotřeby primární energie ve srovnání s referenční budovou

pro vytápění

pro chlazení

Vytápění

Chlazení

Větrání

Teplá voda

Osvětlení

Vyplňte jednu tabulku pro každou referenční budovu

Podávání zpráv může být omezeno na nejdůležitější opatření/balíčky, ale mělo by být uvedeno, kolik výpočtů bylo provedeno celkem. Pokud dříve provedené výpočty poskytují důkaz, že opatření zdaleka nejsou nákladově optimální, není třeba vyplňovat žádnou tabulku, ale tuto skutečnost je nutno zvlášť oznámit Komisi.

| 3.2.2 | Ve zvláštní tabulce uveďte souhrn konverzních faktorů primární energie používaných ve vašem státě. |
| --- | --- |

3.2.2

Ve zvláštní tabulce uveďte souhrn konverzních faktorů primární energie používaných ve vašem státě.

| 3.2.3 | Uveďte energii dodanou na energonositele v doplňkové tabulce. |
| --- | --- |

3.2.3

Uveďte energii dodanou na energonositele v doplňkové tabulce.

4.   VÝPOČET CELKOVÝCH NÁKLADŮ

4.1   Vypočtěte celkové náklady pro každou variantu/balíček/opatření za použití následujících tabulek vztahujících se na scénáře nízkých, středních nebo vysokých cen energií. Výpočet nákladů pro referenční budovu by měl být 100 %.

4.2   Uveďte zdroje používaného vývoje cen energií.

4.3   Uveďte použitou diskontní sazbu pro finanční a makroekonomické výpočty a výsledek hlavní analýzy citlivosti pro minimálně dvě různé úrokové sazby v každém případě.

Tabulka 6

Výstupní údaje a výpočty celkových nákladů

Vyplňte tabulku pro každou referenční budovu, a to jednou pro makroekonomický výpočet a jednou pro finanční výpočet. Uveďte údaje o nákladech v národní měně.

| Varianta/balíček/opatření, jak je uvedeno v tabulce 5 | Vstupní investiční náklady
  (vztažené k výchozímu roku) | Roční proměnné náklady | Výpočtové období (5) 20, 30 let | Náklady na emise skleníkových plynů
  (pouze u makroekonomického výpočtu) | Zůstatková hodnota | Diskontní sazba
  (různé sazby u makroekonomického a finančního výpočtu) | Odhadovaná ekonomická životnost | Náklady na likvidaci
  (připadají-li v úvahu) | Vypočtené celkové náklady |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční náklady na údržbu | Provozní náklady | | Náklady na energie (6) podle paliva Se scénářem středních cen za energie |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Varianta/balíček/opatření, jak je uvedeno v tabulce 5

Vstupní investiční náklady

(vztažené k výchozímu roku)

Roční proměnné náklady

Výpočtové období (5) 20, 30 let

Náklady na emise skleníkových plynů

(pouze u makroekonomického výpočtu)

Zůstatková hodnota

Diskontní sazba

(různé sazby u makroekonomického a finančního výpočtu)

Odhadovaná ekonomická životnost

Náklady na likvidaci

(připadají-li v úvahu)

Vypočtené celkové náklady

Roční náklady na údržbu

Provozní náklady

Náklady na energie (6) podle paliva Se scénářem středních cen za energie

4.4   Uveďte vstupní parametry použité při výpočtu celkových nákladů (např. náklady na pracovní sílu,náklady na technologii atd.)

4.5   Proveďte výpočet v rámci analýzy citlivosti pro hlavní náklady a pro náklady na energie a použité diskontní sazby pro makroekonomický i finanční výpočet. Pro každou variantu nákladů použijte zvláštní tabulku, jako je výše uvedená tabulka.

4.6   U makroekonomického výpočtu vyznačte předpokládané náklady na emise skleníkových plynů

5.   NÁKLADOVĚ OPTIMÁLNÍ ÚROVEŇ PRO REFERENČNÍ BUDOVY

5.1   Uveďte ekonomicky optimální úroveň energetické náročnosti u primární energie (kWh/m2 za rok nebo – pokud je použit přístup na úrovni systému – v příslušném celku, např. hodnota U) pro každý případ v souvislosti s referenčními budovami a vyznačte, zda jsou nákladově optimální úrovně počítány z makroekonomického či finančního úhlu pohledu.

6.   SROVNÁNÍ

6.1   Pokud je rozdíl významný, uveďte důvod, který tento rozdíl odůvodňuje, a také plán vhodných kroků pro snížení rozdílu, pokud není možné jej (zcela) odůvodnit.

Tabulka 7

Srovnávací tabulka pro nové a stávající budovy

| Referenční budova | Nákladově optimální rozsah/úroveň (od–do)
  kWh/m2, a
  (pro přístup na základě komponent v příslušném celku) | Aktuální požadavky na referenční budovy
  kWh/m2, a | Rozdíl |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Referenční budova

Nákladově optimální rozsah/úroveň (od–do)

kWh/m2, a

(pro přístup na základě komponent v příslušném celku)

Aktuální požadavky na referenční budovy

kWh/m2, a

Rozdíl

Odůvodnění rozdílu:

Plán pro snížení rozdílu, který není možné zdůvodnit:

---

(1)  S/V (poměr povrchu k objemu), orientace, plocha severní/západní/jižní/východní fasády.

(2)  Stavební materiál, typická průvzdušnost (kvalitativní), struktura spotřeby (připadá-li v úvahu), stáří (připadá-li v úvahu).

(3)  Technické systémy budov, hodnoty U prvků budov, oken – plocha, hodnota U, hodnota g, stínění, pasivní systémy atd.

(4)  S/V, plocha severní/západní/jižní/východní fasády. Poznámka: Orientace budovy může v případě nové budovy sama o sobě představovat opatření na zlepšení energetické účinnosti.

(5)  U obytných a veřejných budov se použije výpočtové období 30 let, u komerčních nebytových budov minimálně 20 let.

(6)  Je třeba zohlednit dopad (očekávaného) budoucího vývoje cen, pokud se jedná o výměnu komponent během výpočtového období.

---

| 21.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/37

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 245/2012

ze dne 20. března 2012,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1187/2009, pokud jde o vývoz mléka a mléčných výrobků do Dominikánské republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na článek 170 a čl. 171 odst. 1 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 27 nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (2), stanoví, že v souvislosti s vývozními kvótami pro sušené mléko otevřenými Dominikánskou republikou je třeba upřednostnit produkty spadající pod zvláštní kódy produktů z nomenklatury pro vývozní náhrady. Toto omezení bylo zavedeno proto, aby se zabránilo nadměrnému počtu žádostí o licenci, což by mohlo vést k roztříštěnosti trhu a riziku ve ztráty podílu na trhu pro vývozce Unie. |
| --- | --- |

(1)

Článek 27 nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (2), stanoví, že v souvislosti s vývozními kvótami pro sušené mléko otevřenými Dominikánskou republikou je třeba upřednostnit produkty spadající pod zvláštní kódy produktů z nomenklatury pro vývozní náhrady. Toto omezení bylo zavedeno proto, aby se zabránilo nadměrnému počtu žádostí o licenci, což by mohlo vést k roztříštěnosti trhu a riziku ve ztráty podílu na trhu pro vývozce Unie.

| (2) | Požadovaná množství pro kvótový rok 2011/12 byla poprvé nižší než dostupná množství stanovená kvótou. V případě zbývajících množství je vhodné přidělit tato množství žadatelům, kteří mají zájem obdržet větší množství, než bylo požadováno, za předpokladu, že jistota je odpovídajícím způsobem navýšena. |
| --- | --- |

(2)

Požadovaná množství pro kvótový rok 2011/12 byla poprvé nižší než dostupná množství stanovená kvótou. V případě zbývajících množství je vhodné přidělit tato množství žadatelům, kteří mají zájem obdržet větší množství, než bylo požadováno, za předpokladu, že jistota je odpovídajícím způsobem navýšena.

| (3) | S ohledem na maximální využití kvóty v následujících letech je vhodné rozšířit působnost žádostí o licenci na všechny produkty, na které se vztahuje celní kvóta, jak je stanoveno v Dohodě o hospodářském partnerství mezi státy Carifora na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (3), jejíž podpis a prozatímní uplatňování byly schváleny rozhodnutím Rady 2008/805/ES (4). Navíc, pokud jde o platnost vývozních licencí, by odchylka stanovená v čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1187/2009 neměla být omezena pouze na produkty patřící do stejné kategorie produktů, jak je uvedeno v příloze I zmíněného nařízení, ale měla by být rozšířena na všechny produkty, na něž se vztahuje celní kvóta. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na maximální využití kvóty v následujících letech je vhodné rozšířit působnost žádostí o licenci na všechny produkty, na které se vztahuje celní kvóta, jak je stanoveno v Dohodě o hospodářském partnerství mezi státy Carifora na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (3), jejíž podpis a prozatímní uplatňování byly schváleny rozhodnutím Rady 2008/805/ES (4). Navíc, pokud jde o platnost vývozních licencí, by odchylka stanovená v čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1187/2009 neměla být omezena pouze na produkty patřící do stejné kategorie produktů, jak je uvedeno v příloze I zmíněného nařízení, ale měla by být rozšířena na všechny produkty, na něž se vztahuje celní kvóta.

| (4) | Jelikož jsou vývozní náhrady od roku 2008 stanoveny na 0, je třeba v žádostech o vývozní licenci a licencích uvádět kódy kombinované nomenklatury místo kódů produktů v nomenklatuře pro náhrady. Příslušná ustanovení je třeba odpovídajícím způsobem pozměnit. |
| --- | --- |

(4)

Jelikož jsou vývozní náhrady od roku 2008 stanoveny na 0, je třeba v žádostech o vývozní licenci a licencích uvádět kódy kombinované nomenklatury místo kódů produktů v nomenklatuře pro náhrady. Příslušná ustanovení je třeba odpovídajícím způsobem pozměnit.

| (5) | Pro účely řádného řízení je nezbytné, aby Komise před 31. srpnem obdržela oznámení o množství, pro která byly licence vydány. Oznámení o přidělených množstvích je naopak nadbytečné a lze je zrušit. |
| --- | --- |

(5)

Pro účely řádného řízení je nezbytné, aby Komise před 31. srpnem obdržela oznámení o množství, pro která byly licence vydány. Oznámení o přidělených množstvích je naopak nadbytečné a lze je zrušit.

| (6) | V čl. 28 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1187/2009 se stanoví, že žádosti o vývozní licenci jsou přípustné pouze tehdy, pokud žadatelé složí jistotu v souladu s článkem 9 uvedeného nařízení. Výjimka z článku 9 uvedeného nařízení stanovená v čl. 33 odst. 1 uvedeného nařízení tedy se zmíněným nařízením není v souladu. |
| --- | --- |

(6)

V čl. 28 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1187/2009 se stanoví, že žádosti o vývozní licenci jsou přípustné pouze tehdy, pokud žadatelé složí jistotu v souladu s článkem 9 uvedeného nařízení. Výjimka z článku 9 uvedeného nařízení stanovená v čl. 33 odst. 1 uvedeného nařízení tedy se zmíněným nařízením není v souladu.

| (7) | Nařízení (ES) č. 1187/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 1187/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1187/2009 se mění takto:

| 1) | V čl. 27 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „Žádosti o licenci se mohou podávat v případě všech produktů kódů KN 0402 10, 0402 21 a 0402 29.“ |
| --- | --- |

1)

V čl. 27 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Žádosti o licenci se mohou podávat v případě všech produktů kódů KN 0402 10, 0402 21 a 0402 29.“

| 2) | V čl. 28 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „Aby byla žádost o vývozní licenci přípustná, lze podat pro každý kód produktu kombinované nomenklatury pouze jednu takovou žádost a všechny žádosti musí být příslušnému orgánu jednoho členského státu podány ve stejnou dobu.“ |
| --- | --- |

2)

V čl. 28 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Aby byla žádost o vývozní licenci přípustná, lze podat pro každý kód produktu kombinované nomenklatury pouze jednu takovou žádost a všechny žádosti musí být příslušnému orgánu jednoho členského státu podány ve stejnou dobu.“

| 3) | Článek 31 se mění takto:






  a) | V odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „Nejpozději pátý pracovní den po uplynutí lhůty pro podání žádostí o licenci sdělí členské státy Komisi pro každou ze dvou částí kvóty, jakož i pro každý kód produktů kombinované nomenklatury, množství uvedená v žádostech o licenci, nebo jí případně sdělí, že nebyly podány žádné žádosti.“ |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 31 se mění takto:

a)

V odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Nejpozději pátý pracovní den po uplynutí lhůty pro podání žádostí o licenci sdělí členské státy Komisi pro každou ze dvou částí kvóty, jakož i pro každý kód produktů kombinované nomenklatury, množství uvedená v žádostech o licenci, nebo jí případně sdělí, že nebyly podány žádné žádosti.“

| b) | V odstavci 2 se třetí a čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Pokud použití koeficientu přidělení vede k tomu, že množství na jednoho žadatele je nižší než 20 tun, žadatelé mohou své žádosti o licenci stáhnout. V takovém případě o tom uvědomí příslušný orgán do tří pracovních dnů po zveřejnění rozhodnutí Komise. Jistota je okamžitě uvolněna. Příslušný orgán sdělí Komisi do osmi pracovních dnů od zveřejnění rozhodnutí Komise množství – v rozčlenění podle kódů produktů kombinované nomenklatury – která žadatelé stáhli a pro která byla uvolněna jistota.
  Pokud se v žádostech o licenci požadují množství produktů, která nepřekračují kvóty uvedené v čl. 28 odst. 1, přidělí Komise stanovením přídělového koeficientu zbývající množství v poměru k požadovaným množstvím. Množství vyplývající ze žádosti o koeficient se zaokrouhlí dolů na celé kilogramy. Hospodářské subjekty do týdne od zveřejnění přídělového koeficientu uvědomí příslušný orgán o dodatečném množství, jehož jsou příjemci. Složená jistota se odpovídajícím způsobem navýší.“ |
| --- | --- |

b)

V odstavci 2 se třetí a čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:

„Pokud použití koeficientu přidělení vede k tomu, že množství na jednoho žadatele je nižší než 20 tun, žadatelé mohou své žádosti o licenci stáhnout. V takovém případě o tom uvědomí příslušný orgán do tří pracovních dnů po zveřejnění rozhodnutí Komise. Jistota je okamžitě uvolněna. Příslušný orgán sdělí Komisi do osmi pracovních dnů od zveřejnění rozhodnutí Komise množství – v rozčlenění podle kódů produktů kombinované nomenklatury – která žadatelé stáhli a pro která byla uvolněna jistota.

Pokud se v žádostech o licenci požadují množství produktů, která nepřekračují kvóty uvedené v čl. 28 odst. 1, přidělí Komise stanovením přídělového koeficientu zbývající množství v poměru k požadovaným množstvím. Množství vyplývající ze žádosti o koeficient se zaokrouhlí dolů na celé kilogramy. Hospodářské subjekty do týdne od zveřejnění přídělového koeficientu uvědomí příslušný orgán o dodatečném množství, jehož jsou příjemci. Složená jistota se odpovídajícím způsobem navýší.“

| 4) | Článek 32 se mění takto:






  a) | V odstavci 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
  „Nejpozději do konce února oznámí členské státy Komisi pro obě části kvóty uvedené v čl. 28 odst. 1 množství, pro něž byly vydány licence, v rozčlenění podle kódů produktů kombinované nomenklatury.“ |
| --- | --- | --- |

4)

Článek 32 se mění takto:

a)

V odstavci 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Nejpozději do konce února oznámí členské státy Komisi pro obě části kvóty uvedené v čl. 28 odst. 1 množství, pro něž byly vydány licence, v rozčlenění podle kódů produktů kombinované nomenklatury.“

| b) | V odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Pro účely čl. 6 odst. 2 musí vývozní licence rovněž platit pro všechny produkty spadající pod kódy uvedené v čl. 27 odst. 2 prvním pododstavci.“ |
| --- | --- |

b)

V odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro účely čl. 6 odst. 2 musí vývozní licence rovněž platit pro všechny produkty spadající pod kódy uvedené v čl. 27 odst. 2 prvním pododstavci.“

| c) | Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   Nejpozději do 31. srpna každého roku oznámí členské státy Komisi pro obě části kvóty uvedené v čl. 28 odst. 1 za předchozí období dvanácti měsíců podle čl. 28 odst. 1 tato množství v rozčlenění podle kódů produktů kombinované nomenklatury:






  — | množství, na které nebyly vydány licence nebo byly zrušeny, |
| --- | --- | --- |

c)

Odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Nejpozději do 31. srpna každého roku oznámí členské státy Komisi pro obě části kvóty uvedené v čl. 28 odst. 1 za předchozí období dvanácti měsíců podle čl. 28 odst. 1 tato množství v rozčlenění podle kódů produktů kombinované nomenklatury:

—

množství, na které nebyly vydány licence nebo byly zrušeny,

| — | vyvezené množství.“ |
| --- | --- |

—

vyvezené množství.“

| 5) | V článku 33 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Ustanovení kapitoly II se použijí s výjimkou článků 7 a 10.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 33 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Ustanovení kapitoly II se použijí s výjimkou článků 7 a 10.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se od kvótového roku 2012/13.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. března 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 318, 4.12.2009, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 289, 30.10.2008, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 289, 30.10.2008, s. 3.

4

---

| 21.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/39

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 246/2012

ze dne 20. března 2012

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. března 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 139,1 |
| JO | 64,0 |
| MA | 49,0 |
| TN | 98,4 |
| TR | 98,3 |
| ZZ | 89,8 |
| 0707 00 05 | JO | 183,3 |
| TR | 157,2 |
| ZZ | 170,3 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 60,5 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 138,3 |
| 0805 10 20 | EG | 51,8 |
| IL | 76,4 |
| MA | 51,2 |
| TN | 57,9 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | EG | 43,8 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 48,6 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 82,5 |
| CA | 125,0 |
| CL | 101,6 |
| CN | 103,4 |
| MK | 31,8 |
| US | 164,1 |
| UY | 74,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 99,2 |
| 0808 30 90 | AR | 94,3 |
| CL | 124,6 |
| CN | 63,0 |
| ZA | 91,6 |
| ZZ | 93,4 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

139,1

JO

64,0

MA

49,0

TN

98,4

TR

98,3

ZZ

89,8

0707 00 05

JO

183,3

TR

157,2

ZZ

170,3

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

60,5

TR

129,2

ZZ

138,3

0805 10 20

EG

51,8

IL

76,4

MA

51,2

TN

57,9

TR

68,9

ZZ

61,2

0805 50 10

EG

43,8

TR

53,3

ZZ

48,6

0808 10 80

AR

89,5

BR

82,5

CA

125,0

CL

101,6

CN

103,4

MK

31,8

US

164,1

UY

74,9

ZA

119,9

ZZ

99,2

0808 30 90

AR

94,3

CL

124,6

CN

63,0

ZA

91,6

ZZ

93,4

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 21.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/41

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 247/2012

ze dne 20. března 2012

o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce března 2012 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 620/2009 ze dne 13. července 2009 o správě dovozní celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso (3) stanoví podrobná pravidla pro podávání žádostí o dovozní licence a jejich vydávání. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 620/2009 ze dne 13. července 2009 o správě dovozní celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso (3) stanoví podrobná pravidla pro podávání žádostí o dovozní licence a jejich vydávání.

| (2) | Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006 stanoví, že v případech, kdy množství, na něž se vztahují žádosti o licenci, překračují množství dostupná pro kvótové období, se na množství, na něž se vztahuje každá žádost o licenci, stanoví přídělový koeficient. Žádosti o dovozní licence podané podle článku 3 nařízení (ES) č. 620/2009 mezi 1. a 7. března 2012 překračují dostupná množství. Proto by měla být určena míra, do které mohou být vydány dovozní licence, a stanoven přídělový koeficient, |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006 stanoví, že v případech, kdy množství, na něž se vztahují žádosti o licenci, překračují množství dostupná pro kvótové období, se na množství, na něž se vztahuje každá žádost o licenci, stanoví přídělový koeficient. Žádosti o dovozní licence podané podle článku 3 nařízení (ES) č. 620/2009 mezi 1. a 7. března 2012 překračují dostupná množství. Proto by měla být určena míra, do které mohou být vydány dovozní licence, a stanoven přídělový koeficient,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Žádosti o dovozní licence, na něž se vztahuje kvóta s pořadovým číslem 09.4449, předložené mezi 1. a 7. března 2012 v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 620/2009 se vynásobí přídělovým koeficientem ve výši 0,385109 %.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. března 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 182, 15.7.2009, s. 25.

3

---

| 21.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/42

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 248/2012

ze dne 20. března 2012,

kterým se odvolává pozastavení podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 891/2009 ze dne 25. září 2009 o otevření a správě některých celních kvót Společenství v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podávání žádostí o dovozní licence pro pořadové číslo 09.4318 bylo pozastaveno ode dne 19. ledna 2012 prováděcím nařízením Komise (EU) č. 41/2012 ze dne 18. ledna 2012, kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót (3), podle prováděcí nařízení (ES) č. 891/2009. |
| --- | --- |

(1)

Podávání žádostí o dovozní licence pro pořadové číslo 09.4318 bylo pozastaveno ode dne 19. ledna 2012 prováděcím nařízením Komise (EU) č. 41/2012 ze dne 18. ledna 2012, kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót (3), podle prováděcí nařízení (ES) č. 891/2009.

| (2) | Na základě oznámení o nevyužitých a/nebo částečně využitých licencích jsou množství opět dostupná pro uvedené pořadové číslo. Pozastavení podávání žádostí by proto mělo být odvoláno, |
| --- | --- |

(2)

Na základě oznámení o nevyužitých a/nebo částečně využitých licencích jsou množství opět dostupná pro uvedené pořadové číslo. Pozastavení podávání žádostí by proto mělo být odvoláno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pozastavení podávání žádostí o dovozní licence pro pořadové číslo 09.4318 ode dne 19. ledna 2012 stanovené podle prováděcího nařízení (EU) č. 41/2012 se odvolává.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. března 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 254, 26.9.2009, s. 82.

2

(3)  Úř. věst. L 16, 19.1.2012, s. 40.

3

---