# Úradný vestník L 185/2012

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2012.185.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 185 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5513. júla 2012 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2012.185.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 185

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5513. júla 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI |
| | * | Predpis č. 81 Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) – Jednotné ustanovenia týkajúce sa schválenia spätných zrkadiel na dvojkolesové motorové vozidlá s postranným prívesným vozíkom alebo bez neho z hľadiska montáže spätných zrkadiel na riadidlá | 1 |
| | * | Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 90 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní súprav výmenného brzdového obloženia, obložení bubnovej brzdy a kotúčov a bubnov pre motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá | 24 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

*

Predpis č. 81 Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) – Jednotné ustanovenia týkajúce sa schválenia spätných zrkadiel na dvojkolesové motorové vozidlá s postranným prívesným vozíkom alebo bez neho z hľadiska montáže spätných zrkadiel na riadidlá

1

*

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 90 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní súprav výmenného brzdového obloženia, obložení bubnovej brzdy a kotúčov a bubnov pre motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

24

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

| 13.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/1

---

Právny účinok podľa medzinárodného verejného práva majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho účinnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis č. 81 Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) – Jednotné ustanovenia týkajúce sa schválenia spätných zrkadiel na dvojkolesové motorové vozidlá s postranným prívesným vozíkom alebo bez neho z hľadiska montáže spätných zrkadiel na riadidlá

Obsahuje celý platný text vrátane:

doplnku 2 k pôvodnému zneniu predpisu – dátum nadobudnutia platnosti: 18. jún 2007.

OBSAH

PREDPIS

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

I.   SPÄTNÉ ZRKADLÁ

| 2. | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žiadosť o schválenie |
| --- | --- |

3.

| 4. | Značky |
| --- | --- |

4.

| 5. | Schválenie |
| --- | --- |

5.

| 6. | Všeobecné požiadavky |
| --- | --- |

6.

| 7. | Osobitné špecifikácie |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skúšky |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcie v prípade nezhody výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Zmeny a rozšírenie typového schválenia spätného zrkadla |
| --- | --- |

11.

| 12. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

12.

II.   MONTÁŽ SPÄTNÝCH ZRKADIEL

| 13. | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |

13.

| 14. | Žiadosť o schválenie |
| --- | --- |

14.

| 15. | Schválenie |
| --- | --- |

15.

| 16. | Požiadavky |
| --- | --- |

16.

| 17. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sankcie v prípade nezhody výroby |
| --- | --- |

18.

| 19. | Zmeny a rozšírenie typového schválenia vozidla |
| --- | --- |

19.

| 20. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

20.

| 21. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov |
| --- | --- |

21.

PRÍLOHY

| Príloha 1 — | Oznámenie o schválení alebo zamietnutí alebo rozšírení alebo odňatí, príp. o definitívnom zastavení výroby typu spätného zrkadla podľa predpisu č. 81 |
| --- | --- |

Príloha 1 —

| Príloha 2 — | Oznámenie o schválení alebo zamietnutí alebo rozšírení alebo odňatí, príp. o definitívnom zastavení výroby typu vozidla, pokiaľ ide o montáž spätných zrkadiel podľa predpisu č. 81 |
| --- | --- |

Príloha 2 —

| Príloha 3 — | Usporiadanie schvaľovacej značky spätného zrkadla |
| --- | --- |

Príloha 3 —

| Príloha 4 — | Usporiadanie schvaľovacej značky vozidla týkajúcej sa montáže spätných zrkadiel |
| --- | --- |

Príloha 4 —

| Príloha 5 — | Skúšobná metóda na zisťovanie odrážavosti |
| --- | --- |

Príloha 5 —

| Príloha 6 — | Postup stanovenia polomeru zakrivenia „r“ odrazovej plochy zrkadla |
| --- | --- |

Príloha 6 —

| Príloha 7 — | Kontrola zhody výroby |
| --- | --- |

Príloha 7 —

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

Tento predpis sa vzťahuje na:

| 1.1. | spätné zrkadlá, ktoré sa majú namontovať na vozidlá kategórií L (1) bez karosérie, ktorá čiastočne alebo celkom zakrýva vodiča a |
| --- | --- |

1.1.

spätné zrkadlá, ktoré sa majú namontovať na vozidlá kategórií L (1) bez karosérie, ktorá čiastočne alebo celkom zakrýva vodiča a

| 1.2. | montáž spätných zrkadiel na vozidlá kategórie L bez karosérie, ktorá čiastočne alebo úplne zakrýva vodiča (2). |
| --- | --- |

1.2.

montáž spätných zrkadiel na vozidlá kategórie L bez karosérie, ktorá čiastočne alebo úplne zakrýva vodiča (2).

I. –   SPÄTNÉ ZRKADLÁ

2.   VYMEDZENIE POJMOV

Na účely tohto predpisu:

| 2.1. | „spätné zrkadlo“ je každé zariadenie, ktorého účelom je poskytovať jasný pohľad dozadu; |
| --- | --- |

2.1.

„spätné zrkadlo“ je každé zariadenie, ktorého účelom je poskytovať jasný pohľad dozadu;

| 2.2. | „typ spätného zrkadla“ sú zariadenia, ktoré sa nelíšia v týchto hlavných charakteristikách:






  2.2.1. | rozmery a polomer zakrivenia odrazovej plochy spätného zrkadla; |
| --- | --- | --- |

2.2.

„typ spätného zrkadla“ sú zariadenia, ktoré sa nelíšia v týchto hlavných charakteristikách:

2.2.1.

rozmery a polomer zakrivenia odrazovej plochy spätného zrkadla;

| 2.2.2. | konštrukcia, tvar alebo materiály spätných zrkadiel vrátane spojenia s vozidlom; |
| --- | --- |

2.2.2.

konštrukcia, tvar alebo materiály spätných zrkadiel vrátane spojenia s vozidlom;

| 2.3. | „trieda spätných zrkadiel“ sú všetky zariadenia, ktoré majú jednu alebo niekoľko spoločných charakteristík alebo funkcií.
  Spätné zrkadlá uvedené v tomto predpise sú zoskupené v triede „L“. |
| --- | --- |

2.3.

„trieda spätných zrkadiel“ sú všetky zariadenia, ktoré majú jednu alebo niekoľko spoločných charakteristík alebo funkcií.

Spätné zrkadlá uvedené v tomto predpise sú zoskupené v triede „L“.

| 2.4. | „r“ je priemer polomerov zakrivenia meraných na odrazovej ploche v súlade s metódou opísanou v bode 2 prílohy 6 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.4.

„r“ je priemer polomerov zakrivenia meraných na odrazovej ploche v súlade s metódou opísanou v bode 2 prílohy 6 k tomuto predpisu;

| 2.5. | „hlavné polomery zakrivenia v jednom bode získané na odrazovej ploche (ri) a (r’i)“ sú hodnoty získané pomocou prístroja vymedzeného v prílohe 6, merané na oblúku odrazovej plochy ležiacej na rovine rovnobežnej s najväčším rozmerom zrkadla a prechádzajúcej cez jeho stred a na oblúku kolmo k nemu; |
| --- | --- |

2.5.

„hlavné polomery zakrivenia v jednom bode získané na odrazovej ploche (ri) a (r’i)“ sú hodnoty získané pomocou prístroja vymedzeného v prílohe 6, merané na oblúku odrazovej plochy ležiacej na rovine rovnobežnej s najväčším rozmerom zrkadla a prechádzajúcej cez jeho stred a na oblúku kolmo k nemu;

| 2.6. | „polomer zakrivenia v jednom bode na odrazovej ploche (rp)“ je aritmetický priemer hlavných polomerov zakrivenia ri a r’i, t. j.: |
| --- | --- |

2.6.

„polomer zakrivenia v jednom bode na odrazovej ploche (rp)“ je aritmetický priemer hlavných polomerov zakrivenia ri a r’i, t. j.:

| 2.7. | „stred zrkadla“ je ťažisko viditeľnej časti odrazovej plochy; |
| --- | --- |

2.7.

„stred zrkadla“ je ťažisko viditeľnej časti odrazovej plochy;

| 2.8. | „polomer zakrivenia hlavných častí spätného zrkadla“ je polomer „c“ oblúku kružnice, ktorý sa najviac približuje zakrivenému tvaru príslušnej časti. |
| --- | --- |

2.8.

„polomer zakrivenia hlavných častí spätného zrkadla“ je polomer „c“ oblúku kružnice, ktorý sa najviac približuje zakrivenému tvaru príslušnej časti.

3.   ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE

3.1.   Žiadosť o schválenie typu spätného zrkadla predkladá držiteľ obchodného názvu alebo obchodnej značky alebo jeho riadne splnomocnený zástupca.

3.2.   Pre každý typ spätného zrkadla musia byť k žiadosti priložené ďalej uvedené doklady v troch vyhotoveniach a s týmito náležitosťami:

| 3.2.1. | technický popis vrátane pokynov na montáž s udaním typu(-ov) vozidiel, pre ktoré je spätné zrkadlo určené; |
| --- | --- |

3.2.1.

technický popis vrátane pokynov na montáž s udaním typu(-ov) vozidiel, pre ktoré je spätné zrkadlo určené;

| 3.2.2. | dostatočne podrobné výkresy umožňujúce:






  3.2.2.1. | overiť súlad so všeobecnými špecifikáciami predpísanými v bode 6; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

dostatočne podrobné výkresy umožňujúce:

3.2.2.1.

overiť súlad so všeobecnými špecifikáciami predpísanými v bode 6;

| 3.2.2.2. | overiť súlad s rozmermi predpísanými v bode 7.1 a |
| --- | --- |

3.2.2.2.

overiť súlad s rozmermi predpísanými v bode 7.1 a

| 3.2.2.3. | skontrolovať súlad s umiestnením priestorov poskytnutých na schvaľovaciu značku a predpísaných v ďalej uvedenom bode 4.2. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

skontrolovať súlad s umiestnením priestorov poskytnutých na schvaľovaciu značku a predpísaných v ďalej uvedenom bode 4.2.

3.3.   Okrem toho, k žiadosti o schválenie musia byť priložené štyri vzorky typu spätného zrkadla. Na žiadosť technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok typového schvaľovania je možné požiadať o predloženie ďalších vzoriek.

3.4.   Pred udelením typového schválenia musí príslušný orgán overiť, či existujú dostatočné opatrenia na zabezpečenie účinných kontrol zhody výroby.

4.   OZNAČENIA

4.1.   Vzorky spätných zrkadiel predložené na schválenie musia byť označené obchodným názvom alebo obchodnou značkou výrobcu; toto označenie musí byť jasne čitateľné a nezmazateľné.

4.2.   Na držiaku každého spätného zrkadla musí byť dostatočne veľký priestor na umiestnenie schvaľovacej značky, ktorá musí byť čitateľná po namontovaní spätného zrkadla na vozidlo; toto miesto musí byť vyznačené vo výkresoch uvedených v bode 3.2.2.

5.   SCHVÁLENIE

5.1.   Ak vzorky predložené na schválenie spĺňajú požiadavky ďalej uvedených bodov 6 až 8, príslušnému typu spätného zrkadla sa udelí schválenie.

5.2.   Každému schválenému typu sa pridelí schvaľovacie číslo. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 00 pre predpis v jeho pôvodnom znení) označujú sériu zmien zahŕňajúcu posledné hlavné technické zmeny vykonané v predpise v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu spätného zrkadla.

5.3.   Oznámenie o typovom schválení alebo rozšírení, alebo zamietnutí schválenia typu vozidla podľa tohto predpisu sa zašle stranám dohody z roku 1958 uplatňujúcim tento predpis na formulári, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu.

5.4.   Na každé spätné zrkadlo zhodné s typom schváleným podľa tohto predpisu sa okrem značky predpísanej v bode 4.1 zreteľne pripevní na mieste predpísanom v bode 4.2 medzinárodná schvaľovacia značka pozostávajúca z/zo:

| 5.4.1. | písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá schválenie udelila (3); |
| --- | --- |

5.4.1.

písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá schválenie udelila (3);

| 5.4.2. | schvaľovacieho čísla; |
| --- | --- |

5.4.2.

schvaľovacieho čísla;

| 5.4.3. | doplnkového symbolu v tvare písmena „L“. |
| --- | --- |

5.4.3.

doplnkového symbolu v tvare písmena „L“.

5.5.   Schvaľovacia značka a doplnkový symbol musia byť jasne čitateľné a nezmazateľné.

5.6.   V prílohe 3 k tomuto predpisu je uvedený príklad usporiadania spomínanej schvaľovacej značky a doplnkového symbolu.

6.   VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY

6.1.   Všetky spätné zrkadlá musia byť nastaviteľné.

6.2.   Okraj odrazovej plochy musí byť zachytený v držiaku, ktorý musí mať po svojom obvode vo všetkých bodoch a vo všetkých smeroch hodnotu „c“ ≥ 2,5 mm. Ak odrazová plocha vyčnieva z držiaka, polomer zakrivenia „c“ okraja vyčnievajúcej časti nesmie byť menší než 2,5 mm a musí dať zasunúť do držiaka silou 50 N, ktorá pôsobí v mieste najväčšieho vyčnievania z držiaka horizontálnym smerom, približne rovnobežným s pozdĺžnou strednou rovinou vozidla.

6.3.   Ak sa spätné zrkadlo namontuje na rovnú plochu, dĺžka polomeru zakrivenia „c“ všetkých jej častí, nezávisle od nastavenia zariadenia, vrátane tých častí, ktoré zostali pripojené k držiaku po skúške uvedenej v bode 8.2 a ktorých sa môže staticky dotknúť guľa s priemerom 100 mm, musí byť najmenej 2,5 mm.

6.3.1.   Okraje upevňovacích dier alebo priehlbín so šírkou menej ako 12 mm sú vyňaté z požiadavky bodu 6.3 týkajúcej sa polomeru, ak majú zrazené hrany.

6.4.   Na časti spätných zrkadiel vyrobené z materiálov s tvrdosťou Shore A najviac 60 neplatia ustanovenia uvedené v bodoch 6.2 a 6.3.

7.   OSOBITNÉ ŠPECIFIKÁCIE

7.1.   Rozmery

7.1.1.   Minimálne rozmery odrazovej plochy musia byť také, aby:

| 7.1.1.1. | táto plocha nebola menšia ako 69 cm2; |
| --- | --- |

7.1.1.1.

táto plocha nebola menšia ako 69 cm2;

| 7.1.1.2. | priemer kruhových zrkadiel nebol menší ako 94 mm; |
| --- | --- |

7.1.1.2.

priemer kruhových zrkadiel nebol menší ako 94 mm;

| 7.1.1.3. | rozmery nekruhových zrkadiel boli dostatočné na to, aby sa na odrazovú plochu dal vpísať kruh s priemerom 78 mm. |
| --- | --- |

7.1.1.3.

rozmery nekruhových zrkadiel boli dostatočné na to, aby sa na odrazovú plochu dal vpísať kruh s priemerom 78 mm.

7.1.2.   Maximálne rozmery odrazovej plochy musia byť také, aby:

| 7.1.2.1. | priemer kruhových zrkadiel nebol väčší ako 150 mm; |
| --- | --- |

7.1.2.1.

priemer kruhových zrkadiel nebol väčší ako 150 mm;

| 7.1.2.2. | odrazová plocha nekruhových zrkadiel sa zmestila do obdĺžnika s rozmermi 120 mm × 200 mm. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

odrazová plocha nekruhových zrkadiel sa zmestila do obdĺžnika s rozmermi 120 mm × 200 mm.

7.2.   Odrazová plocha a koeficient odrážavosti

7.2.1.   Odrazová plocha spätného zrkadla musí byť sféricky vypuklá.

7.2.2.   Rozdiely medzi polomermi zakrivenia:

| 7.2.2.1. | Rozdiel medzi polomermi ri alebo r’i a rp v ktoromkoľvek referenčnom bode nesmie presiahnuť 0,15 r. |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Rozdiel medzi polomermi ri alebo r’i a rp v ktoromkoľvek referenčnom bode nesmie presiahnuť 0,15 r.

| 7.2.2.2. | Rozdiel medzi ktorýmkoľvek z polomerov krivosti (rp1, rp2 a rp3) a r nesmie byť väčší ako 0,15 r. |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Rozdiel medzi ktorýmkoľvek z polomerov krivosti (rp1, rp2 a rp3) a r nesmie byť väčší ako 0,15 r.

7.2.3.   Hodnota „r“ nesmie byť menšia ako 1,000 mm ani väčšia ako 1,500 mm.

7.2.4.   Hodnota normálového koeficientu odrážavosti, stanovená metódou, ktorá je opísaná v prílohe 5 k tomuto predpisu, nesmie byť menšia ako 40 %. Ak má zrkadlo dve polohy („denná“ a „nočná“), musí „denná“ poloha dovoľovať rozoznávanie farieb signálov, ktoré sa používajú v cestnej premávke. Hodnota normálového koeficientu odrážavosti pri „nočnej“ polohe nesmie byť menšia ako 4 %.

7.2.5.   Pri bežnom používaní si musí odrazová plocha zachovať vlastnosti stanovené v bode 7.2.4, a to i napriek dlhšiemu vystaveniu nepriaznivým poveternostným podmienkam.

8.   SKÚŠKY

8.1.   Spätné zrkadlá musia byť podrobené skúškam opísaným ďalej v bodoch 8.2 a 8.3, aby sa určilo, ako reagujú na náraz a na ohnutie držiaka pripevneného na stopke alebo podpere.

8.2.   Skúška nárazom

8.2.1.   Opis skúšobného zariadenia:

| 8.2.1.1. | Skúšobné zariadenie sa skladá z kyvadla, ktoré sa môže kývať okolo dvoch vodorovných osí zvierajúcich pravý uhol, z ktorých jedna je kolmá na rovinu, v ktorej leží dráha „vypustenia“ kyvadla. Na konci kyvadla je kladivo, ktoré tvorí pevná guľa s priemerom 165 ± 1 mm potiahnutá 5 mm hrubou gumou s tvrdosťou 50 Shore A. Musí byť k dispozícii zariadenie umožňujúce stanoviť maximálny uhol, ktorý zaujíma rameno v rovine vypustenia kyvadla. Na upnutie vzoriek v súlade s požiadavkami na skúšku nárazom stanovenými v bode 8.2.2.6 slúži podpera pevne spojená s konštrukciou kyvadla. Na obrázku 1 sú uvedené rozmery skúšobného zariadenia a špecifické konštrukčné údaje. |
| --- | --- |

8.2.1.1.

Skúšobné zariadenie sa skladá z kyvadla, ktoré sa môže kývať okolo dvoch vodorovných osí zvierajúcich pravý uhol, z ktorých jedna je kolmá na rovinu, v ktorej leží dráha „vypustenia“ kyvadla. Na konci kyvadla je kladivo, ktoré tvorí pevná guľa s priemerom 165 ± 1 mm potiahnutá 5 mm hrubou gumou s tvrdosťou 50 Shore A. Musí byť k dispozícii zariadenie umožňujúce stanoviť maximálny uhol, ktorý zaujíma rameno v rovine vypustenia kyvadla. Na upnutie vzoriek v súlade s požiadavkami na skúšku nárazom stanovenými v bode 8.2.2.6 slúži podpera pevne spojená s konštrukciou kyvadla. Na obrázku 1 sú uvedené rozmery skúšobného zariadenia a špecifické konštrukčné údaje.

| 8.2.1.2. | Stred úderu kyvadla sa zhoduje so stredom gule tvoriacej kladivo. Je vo vzdialenosti „l“ od osi oscilácie v rovine vypustenia, ktorá sa rovná 1 m ± 5 mm. Zredukovaná hmota kyvadla v jeho strede nárazu je mo = 6,8 ± 0,05 kg. Vzťah medzi ťažiskom kyvadla a jeho osou rotácie je vyjadrený v rovnici: |
| --- | --- |

8.2.1.2.

Stred úderu kyvadla sa zhoduje so stredom gule tvoriacej kladivo. Je vo vzdialenosti „l“ od osi oscilácie v rovine vypustenia, ktorá sa rovná 1 m ± 5 mm. Zredukovaná hmota kyvadla v jeho strede nárazu je mo = 6,8 ± 0,05 kg. Vzťah medzi ťažiskom kyvadla a jeho osou rotácie je vyjadrený v rovnici:

8.2.2.   Opis skúšky:

| 8.2.2.1. | Pripevnenie spätného zrkadla k nosnej konštrukcii sa vykoná podľa postupu doporučeného výrobcom zariadenia, prípadne výrobcom vozidla. |
| --- | --- |

8.2.2.1.

Pripevnenie spätného zrkadla k nosnej konštrukcii sa vykoná podľa postupu doporučeného výrobcom zariadenia, prípadne výrobcom vozidla.

| 8.2.2.2. | Umiestnenie spätného zrkadla pri skúške.






  8.2.2.2.1. | Spätné zrkadlá sa na kyvadlové zariadenie určené na skúšku nárazom umiestnia tak, aby ich osi, ktoré sú horizontálne a vertikálne po namontovaní na vozidlo podľa návodu výrobcu vozidla alebo spätného zrkadla, boli v rovnakej polohe. |
| --- | --- | --- |

8.2.2.2.

Umiestnenie spätného zrkadla pri skúške.

8.2.2.2.1.

Spätné zrkadlá sa na kyvadlové zariadenie určené na skúšku nárazom umiestnia tak, aby ich osi, ktoré sú horizontálne a vertikálne po namontovaní na vozidlo podľa návodu výrobcu vozidla alebo spätného zrkadla, boli v rovnakej polohe.

| 8.2.2.2.2. | Ak je na spätnom zrkadle možné nastaviť vzdialenosť od základne, musí byť skúšobná poloha každého kĺbu najmenej priaznivá v rozsahu stanovenom výrobcom zrkadla alebo vozidla. |
| --- | --- |

8.2.2.2.2.

Ak je na spätnom zrkadle možné nastaviť vzdialenosť od základne, musí byť skúšobná poloha každého kĺbu najmenej priaznivá v rozsahu stanovenom výrobcom zrkadla alebo vozidla.

| 8.2.2.2.3. | Ak má spätné zrkadlo zariadenie na nastavenie vzdialenosti od základne, toto zariadenie sa nastaví do polohy, pri ktorej je vzdialenosť medzi držiakom a základňou najkratšia. |
| --- | --- |

8.2.2.2.3.

Ak má spätné zrkadlo zariadenie na nastavenie vzdialenosti od základne, toto zariadenie sa nastaví do polohy, pri ktorej je vzdialenosť medzi držiakom a základňou najkratšia.

| 8.2.2.2.4. | Ak je odrazová plocha v držiaku pohyblivá, nastaví sa tak, aby jej horný roh, ktorý je najďalej od vozidla, bol v polohe, v ktorej najviac vyčnieva z držiaka. |
| --- | --- |

8.2.2.2.4.

Ak je odrazová plocha v držiaku pohyblivá, nastaví sa tak, aby jej horný roh, ktorý je najďalej od vozidla, bol v polohe, v ktorej najviac vyčnieva z držiaka.

| 8.2.2.3. | Keď je kyvadlo vo vertikálnej polohe, horizontálne a pozdĺžne vertikálne roviny prechádzajúce stredom kladiva musia prechádzať stredom zrkadla definovanom v bode 2.7. Pozdĺžny smer oscilácie kyvadla musí byť rovnobežný s pozdĺžnou rovinou vozidla. |
| --- | --- |

8.2.2.3.

Keď je kyvadlo vo vertikálnej polohe, horizontálne a pozdĺžne vertikálne roviny prechádzajúce stredom kladiva musia prechádzať stredom zrkadla definovanom v bode 2.7. Pozdĺžny smer oscilácie kyvadla musí byť rovnobežný s pozdĺžnou rovinou vozidla.

| 8.2.2.4. | Ak za podmienok nastavenia predpísaných v bodoch 8.2.2.2.1 a 8.2.2.2.2 časti spätného zrkadla obmedzujú spätný pohyb kladiva, musí sa bod nárazu posunúť v smere kolmom na príslušnú os rotácie alebo príslušný kĺb. Toto posunutie musí byť len také, aké je bezpodmienečne nutné na vykonanie skúšky.
  Musí byť obmedzené tak, že styčný bod kladiva sa nachádza aspoň 10 mm od obvodu odrazovej plochy. |
| --- | --- |

8.2.2.4.

Ak za podmienok nastavenia predpísaných v bodoch 8.2.2.2.1 a 8.2.2.2.2 časti spätného zrkadla obmedzujú spätný pohyb kladiva, musí sa bod nárazu posunúť v smere kolmom na príslušnú os rotácie alebo príslušný kĺb. Toto posunutie musí byť len také, aké je bezpodmienečne nutné na vykonanie skúšky.

Musí byť obmedzené tak, že styčný bod kladiva sa nachádza aspoň 10 mm od obvodu odrazovej plochy.

| 8.2.2.5. | Skúška sa vykoná tak, že sa kladivo nechá padnúť z výšky zodpovedajúcej uhlu kyvadla 60° od vertikály, takže kladivo narazí na spätné zrkadlo v okamihu, keď dosiahne vertikálnu polohu. |
| --- | --- |

8.2.2.5.

Skúška sa vykoná tak, že sa kladivo nechá padnúť z výšky zodpovedajúcej uhlu kyvadla 60° od vertikály, takže kladivo narazí na spätné zrkadlo v okamihu, keď dosiahne vertikálnu polohu.

| 8.2.2.6. | Spätné zrkadlá sa podrobia nárazu za týchto odlišných podmienok:






  8.2.2.6.1. | Skúška 1: Bod nárazu je definovaný v bode 8.2.2.3 alebo 8.2.2.4. Pri náraze musí kladivo zasiahnuť spätné zrkadlo na strane s odrazovou plochou. |
| --- | --- | --- |

8.2.2.6.

Spätné zrkadlá sa podrobia nárazu za týchto odlišných podmienok:

8.2.2.6.1.

Skúška 1: Bod nárazu je definovaný v bode 8.2.2.3 alebo 8.2.2.4. Pri náraze musí kladivo zasiahnuť spätné zrkadlo na strane s odrazovou plochou.

| 8.2.2.6.2. | Skúška 2: Bod nárazu je definovaný v bode 8.2.2.3 alebo 8.2.2.4. Pri náraze musí kladivo zasiahnuť spätné zrkadlo na opačnej strane odrazovej plochy. |
| --- | --- |

8.2.2.6.2.

Skúška 2: Bod nárazu je definovaný v bode 8.2.2.3 alebo 8.2.2.4. Pri náraze musí kladivo zasiahnuť spätné zrkadlo na opačnej strane odrazovej plochy.

8.3.   Skúška ohybu držiaka pripevneného ku stopke.

8.3.1.   Opis skúšky

| 8.3.1.1. | Držiak sa horizontálne umiestni do zariadenia tak, aby sa nastaviteľné časti upevnenia dali spoľahlivo upnúť. V smere najväčšieho rozmeru držiaka sa znehybní okraj držiaka, najbližší k bodu pripevnenia na nastaviteľnej časti, pevnou zarážkou šírky 15 mm prekrývajúcou celú šírku držiaka. |
| --- | --- |

8.3.1.1.

Držiak sa horizontálne umiestni do zariadenia tak, aby sa nastaviteľné časti upevnenia dali spoľahlivo upnúť. V smere najväčšieho rozmeru držiaka sa znehybní okraj držiaka, najbližší k bodu pripevnenia na nastaviteľnej časti, pevnou zarážkou šírky 15 mm prekrývajúcou celú šírku držiaka.

| 8.3.1.2. | Na druhý koniec držiaka sa umiestni rovnaká zarážka, tak, aby naň mohlo pôsobiť testovacie zaťaženie (pozri obrázok 2). |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Na druhý koniec držiaka sa umiestni rovnaká zarážka, tak, aby naň mohlo pôsobiť testovacie zaťaženie (pozri obrázok 2).

| 8.3.1.3. | Okraj držiaka protiľahlý okraju, na ktorý sa pôsobí silou, sa môže upnúť a nemusí sa držať v polohe tak, ako to ukazuje obrázok 2. |
| --- | --- |

8.3.1.3.

Okraj držiaka protiľahlý okraju, na ktorý sa pôsobí silou, sa môže upnúť a nemusí sa držať v polohe tak, ako to ukazuje obrázok 2.

Image

8.3.2.   Použije sa 25-kilové skúšobné zaťaženie počas jednej minúty.

8.4.   Výsledky skúšok

8.4.1.   Pri skúškach opísaných v bode 8.2 sa musí kyvadlo po náraze vrátiť tak, aby priemet polohy, ktorú zaujíma rameno na rovinu vypustenia kyvadla, zvieral s vertikálou aspoň 20° uhol.

| 8.4.1.1. | Presnosť merania uhla musí byť ± 1°. |
| --- | --- |

8.4.1.1.

Presnosť merania uhla musí byť ± 1°.

8.4.2.   Zrkadlo sa nesmie počas skúšok opísaných v bodoch 8.2 a 8.3 rozbiť. Rozbitie odrazovej plochy je však prípustné, ak je splnená niektorá jedna z týchto podmienok:

| 8.4.2.1. | úlomky skla naďalej priliehajú k zadnej časti držiaka alebo k povrchu pevne spojenému s držiakom; pripúšťa sa však čiastočné oddelenie skla od podkladu za predpokladu, že nepresahuje 2,5 mm na oboch stranách praskliny. Je prípustné, aby sa v bode nárazu od povrchu skla oddelili drobné črepiny; |
| --- | --- |

8.4.2.1.

úlomky skla naďalej priliehajú k zadnej časti držiaka alebo k povrchu pevne spojenému s držiakom; pripúšťa sa však čiastočné oddelenie skla od podkladu za predpokladu, že nepresahuje 2,5 mm na oboch stranách praskliny. Je prípustné, aby sa v bode nárazu od povrchu skla oddelili drobné črepiny;

| 8.4.2.2. | zrkadlo je vyrobené z bezpečnostného skla. |
| --- | --- |

8.4.2.2.

zrkadlo je vyrobené z bezpečnostného skla.

9.   ZHODA VÝROBY

9.1.   Každé spätné zrkadlo schválené podľa tohto predpisu musí byť vyrobené tak, aby zodpovedalo schválenému typu tým, že vyhovuje požiadavkám stanoveným v bodoch 6 až 8.

9.2.   S cieľom overiť, že požiadavky bodu 9.1 sú splnené, sa vykonajú vhodné kontroly výroby.

9.3.   Držiteľ schválenia je povinný najmä:

| 9.3.1. | zabezpečiť existenciu postupov účinnej kontroly kvality spätných zrkadiel; |
| --- | --- |

9.3.1.

zabezpečiť existenciu postupov účinnej kontroly kvality spätných zrkadiel;

| 9.3.2. | mať prístup ku kontrolnému zariadeniu potrebnému na kontrolu zhody každého schváleného typu; |
| --- | --- |

9.3.2.

mať prístup ku kontrolnému zariadeniu potrebnému na kontrolu zhody každého schváleného typu;

| 9.3.3. | zabezpečiť, aby sa výsledky skúšok zaznamenávali a aby priložené dokumenty zostali dostupné počas obdobia stanoveného v súlade so správnym orgánom; |
| --- | --- |

9.3.3.

zabezpečiť, aby sa výsledky skúšok zaznamenávali a aby priložené dokumenty zostali dostupné počas obdobia stanoveného v súlade so správnym orgánom;

| 9.3.4. | analyzovať výsledky každého typu skúšky tak, aby sa overila a zabezpečila stabilita vlastností výrobku v prípustných toleranciách priemyselnej výroby; |
| --- | --- |

9.3.4.

analyzovať výsledky každého typu skúšky tak, aby sa overila a zabezpečila stabilita vlastností výrobku v prípustných toleranciách priemyselnej výroby;

| 9.3.5. | zabezpečiť, aby sa pre každý typ výrobku vykonali aspoň skúšky predpísané v prílohe 7 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

9.3.5.

zabezpečiť, aby sa pre každý typ výrobku vykonali aspoň skúšky predpísané v prílohe 7 k tomuto predpisu;

| 9.3.6. | zabezpečiť, aby všetky vzorky alebo skúšobné kusy dokazujúce nezhodu s typom uvažovanej skúšky viedli k ďalšiemu odberu vzoriek a k ďalšej skúške. Musia sa vykonať všetky nevyhnutné opatrenia na obnovenie zhody príslušnej výroby. |
| --- | --- |

9.3.6.

zabezpečiť, aby všetky vzorky alebo skúšobné kusy dokazujúce nezhodu s typom uvažovanej skúšky viedli k ďalšiemu odberu vzoriek a k ďalšej skúške. Musia sa vykonať všetky nevyhnutné opatrenia na obnovenie zhody príslušnej výroby.

9.4.   Príslušný orgán, ktorý udelil typové schválenie, môže kedykoľvek overiť zhodu kontrolných metód používaných v každej výrobnej jednotke.

| 9.4.1. | Pri každej inšpekcii sa inšpektorovi musia predložiť knihy skúšok a prevádzkové záznamy. |
| --- | --- |

9.4.1.

Pri každej inšpekcii sa inšpektorovi musia predložiť knihy skúšok a prevádzkové záznamy.

| 9.4.2. | Inšpektor môže odobrať náhodné vzorky, ktoré budú skúšané v laboratóriu výrobcu. Minimálny počet vzoriek sa môže určiť podľa výsledkov vlastného overenia vykonaného výrobcom. |
| --- | --- |

9.4.2.

Inšpektor môže odobrať náhodné vzorky, ktoré budú skúšané v laboratóriu výrobcu. Minimálny počet vzoriek sa môže určiť podľa výsledkov vlastného overenia vykonaného výrobcom.

| 9.4.3. | Ak sa úroveň kvality ukáže ako nevyhovujúca alebo v prípade, že je potrebné overiť platnosť skúšok, ktoré boli vykonané na základe bodu 9.4.2, vyberie inšpektor vzorky, ktoré sa zašlú technickej službe, ktorá schvaľovacie skúšky pre daný typ vykonala. |
| --- | --- |

9.4.3.

Ak sa úroveň kvality ukáže ako nevyhovujúca alebo v prípade, že je potrebné overiť platnosť skúšok, ktoré boli vykonané na základe bodu 9.4.2, vyberie inšpektor vzorky, ktoré sa zašlú technickej službe, ktorá schvaľovacie skúšky pre daný typ vykonala.

| 9.4.4. | Príslušný orgán môže vykonať ktorúkoľvek skúšku stanovenú v tomto predpise. |
| --- | --- |

9.4.4.

Príslušný orgán môže vykonať ktorúkoľvek skúšku stanovenú v tomto predpise.

| 9.4.5. | Inšpekcie schválené príslušným orgánom sa obvykle konajú raz za dva roky. Ak sa počas jednej z týchto návštev zaznamenajú negatívne výsledky, príslušný orgán zabezpečí, aby sa urobili všetky nevyhnutné kroky na čo možno najrýchlejšie obnovenie zhody výroby. |
| --- | --- |

9.4.5.

Inšpekcie schválené príslušným orgánom sa obvykle konajú raz za dva roky. Ak sa počas jednej z týchto návštev zaznamenajú negatívne výsledky, príslušný orgán zabezpečí, aby sa urobili všetky nevyhnutné kroky na čo možno najrýchlejšie obnovenie zhody výroby.

10.   SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

10.1.   Typové schválenie vozidla podľa tohto predpisu možno odňať v prípade, že nie sú splnené uvedené požiadavky.

10.2.   Ak zmluvná strana dohody uplatňujúca tento predpis odníme schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom vyrozumie ostatné zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom oznamovacieho formulára zodpovedajúceho vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu.

11.   ZMENY A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA SPÄTNÉHO ZRKADLA

11.1.   Každá zmena typu spätného zrkadla sa oznamuje správnemu orgánu, ktorý typ spätného zrkadla schválil. Tento orgán môže potom buď:

| 11.1.1. | usúdiť, že vykonané zmeny pravdepodobne nemajú jednoznačne nepriaznivý vplyv, a že v každom prípade je spätné zrkadlo stále v súlade s požiadavkami, alebo |
| --- | --- |

11.1.1.

usúdiť, že vykonané zmeny pravdepodobne nemajú jednoznačne nepriaznivý vplyv, a že v každom prípade je spätné zrkadlo stále v súlade s požiadavkami, alebo

| 11.1.2. | požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok. |
| --- | --- |

11.1.2.

požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok.

11.2.   Potvrdenie alebo zamietnutie schválenia s uvedením zmien sa oznámi postupom opísaným v bode 5.3 stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis.

11.3.   Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie schválenia, priradí každému takémuto rozšíreniu poradové číslo a prostredníctvom oznamovacieho formulára zodpovedajúceho vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu, o tom informuje ostatné zmluvné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis.

12.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ schválenia definitívne ukončí výrobu typu spätného zrkadla schváleného podľa tohto predpisu, informuje o tom orgán, ktorý schválenie udelil. Po prijatí príslušného oznámenia tento orgán informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom oznamovacieho formulára zodpovedajúceho vzoru v prílohe 1 k tomuto predpisu.

II. –   MONTÁŽ SPÄTNÝCH ZRKADIEL

13.   VYMEDZENIE POJMOV

Na účely tohto predpisu:

| 13.1. | „najvyššia konštrukčná rýchlosť“ je rýchlosť uvedená v bode 16.2 tohto predpisu; |
| --- | --- |

13.1.

„najvyššia konštrukčná rýchlosť“ je rýchlosť uvedená v bode 16.2 tohto predpisu;

| 13.2. | „typ vozidla z hľadiska spätných zrkadiel“ znamená vozidlá, ktoré sú identické, pokiaľ ide o nasledovné základné rysy:






  13.2.1. | geometrické rysy vozidla, ktoré môžu ovplyvňovať montáž spätných zrkadiel; |
| --- | --- | --- |

13.2.

„typ vozidla z hľadiska spätných zrkadiel“ znamená vozidlá, ktoré sú identické, pokiaľ ide o nasledovné základné rysy:

13.2.1.

geometrické rysy vozidla, ktoré môžu ovplyvňovať montáž spätných zrkadiel;

| 13.2.2. | určené polohy a typy spätného zrkadla. |
| --- | --- |

13.2.2.

určené polohy a typy spätného zrkadla.

14.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

14.1.   Žiadosť o schválenie typu vozidla, pokiaľ ide o montáž spätných zrkadiel, predkladá výrobca vozidla alebo ním riadne splnomocnený zástupca.

14.2.   K žiadosti musia byť priložené ďalej uvedené doklady v troch vyhotoveniach a tieto údaje:

| 14.2.1. | opis typu vozidla so zreteľom na položky uvedené v bode 13.2; |
| --- | --- |

14.2.1.

opis typu vozidla so zreteľom na položky uvedené v bode 13.2;

| 14.2.2. | zoznam komponentov potrebný na identifikáciu spätných zrkadiel, ktoré môžu byť nainštalované do vozidla; |
| --- | --- |

14.2.2.

zoznam komponentov potrebný na identifikáciu spätných zrkadiel, ktoré môžu byť nainštalované do vozidla;

| 14.2.3. | výkresy zobrazujúce polohu spätného zrkadla a jeho nastaviteľných súčiastok vo vozidle. |
| --- | --- |

14.2.3.

výkresy zobrazujúce polohu spätného zrkadla a jeho nastaviteľných súčiastok vo vozidle.

14.3.   Technickej službe zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok sa predkladá vozidlo, ktoré reprezentuje typ vozidla, ktorý má byť schválený.

14.4.   Pred udelením typového schválenia musí príslušný orgán overiť, či existujú dostatočné opatrenia na zabezpečenie účinných kontrol súladu výroby s požiadavkami.

15.   SCHVÁLENIE

15.1.   Ak typ vozidla odovzdaného na schválenie v súlade s bodom 14 spĺňa požiadavky bodu 16 tohto predpisu, schválenie sa udelí.

15.2.   Každému schválenému typu sa pridelí schvaľovacie číslo. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 00 v prípade predpisu v jeho pôvodnom znení) označujú sériu zmien zahŕňajúcu posledné hlavné technické zmeny vykonané v predpise v čase vydania schválenia. Tá istá zmluvná strana nemôže prideliť toto číslo inému typu vozidla.

15.3.   Oznámenie o schválení alebo rozšírení či zamietnutí typového schválenia vozidla podľa tohto predpisu sa zašle stranám dohody, ktoré tento predpis uplatňujú, a to v podobe formulára, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu.

15.4.   Na každé vozidlo, ktoré zodpovedá typu vozidla schválenému podľa tohto predpisu, sa na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste špecifikovanom v schvaľovacom formulári pripevní medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá z:

| 15.4.1. | písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá schválenie udelila (4), |
| --- | --- |

15.4.1.

písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá schválenie udelila (4),

| 15.4.2. | čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo umiestnené vpravo od kružnice predpísanej v bode 15.4.1. |
| --- | --- |

15.4.2.

čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo umiestnené vpravo od kružnice predpísanej v bode 15.4.1.

15.5.   Ak je vozidlo zhodné s typom vozidla schváleným podľa jedného alebo viacerých predpisov pripojených k dohode, v štáte, ktorý udelil schválenie podľa tohto predpisu, nie je nutné opakovať symbol, predpísaný v bode 15.4.1; v takomto prípade sa čísla predpisov a schválení a doplnkové symboly všetkých predpisov, podľa ktorých bolo udelené schválenie v štáte, ktorý schválenie udelil podľa tohto predpisu, umiestňujú v zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 15.4.1.

15.6.   Schvaľovacia značka musí byť jasne čitateľná a nezmazateľná.

15.7.   Schvaľovacia značka musí byť umiestnená vedľa štítku výrobcu, na ktorom sú uvedené údaje o vozidle alebo na tomto štítku.

15.8.   V prílohe 4 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacej značky.

16.   POŽIADAVKY

16.1.   Vozidlo musí spĺňať tieto požiadavky:

| 16.1.1. | Spätné zrkadlá namontované na vozidlo musia byť typu Trieda/L schválenom podľa tohto predpisu. |
| --- | --- |

16.1.1.

Spätné zrkadlá namontované na vozidlo musia byť typu Trieda/L schválenom podľa tohto predpisu.

| 16.1.2. | Spätné zrkadlá musia byť pripevnené takým spôsobom, aby počas bežných podmienok používania zostali stabilné. |
| --- | --- |

16.1.2.

Spätné zrkadlá musia byť pripevnené takým spôsobom, aby počas bežných podmienok používania zostali stabilné.

16.2.   Počet

16.2.1.   Všetky dvojkolesové vozidlá s najvyššou konštrukčnou rýchlosťou nepresahujúcou 50 km/h musia byť vybavené aspoň jedným spätným zrkadlom. Ak je len jedno spätné zrkadlo, musí byť namontované na ľavú stranu vozidla v krajinách s pravostranným režimom cestnej premávky a pravú stranu vozidla v krajinách s ľavostranným režimom cestnej premávky.

16.2.2.   Všetky dvojkolesové vozidlá s najvyššou konštrukčnou rýchlosťou presahujúcou 50 km/h a všetky trojkolesové vozidlá musia byť vybavené dvomi spätnými zrkadlami, jedným na ľavej a druhým na pravej strane vozidla.

16.3.   Umiestnenie

16.3.1.   Spätné zrkadlá sa musia namontovať alebo nastaviť takým spôsobom, aby bola vzdialenosť od stredu odrazovej plochy, meraná v horizontálnej rovine, aspoň 280 mm od pozdĺžnej vertikálnej roviny prechádzajúcej cez stred hlavy riadenia vozidla. Pred meraním sa riadidlá umiestnia do polohy pre priamu jazdu a zrkadlo(-á) sa nastavia do jeho(ich) bežnej polohy.

16.4.   Nastavenie

16.4.1.   Spätné zrkadlo, resp. zrkadlá musia byť také, aby ich vodič mohol nastaviť v normálnej riadiacej polohe.

17.   ZHODA VÝROBY

17.1.   Každé vozidlo schválené podľa tohto predpisu musí byť vyrobené tak, aby zodpovedalo schválenému typu tým, že spĺňa požiadavky stanovené v bode 16.

17.2.   S cieľom overiť, či sú splnené požiadavky uvedeného bodu 17.1, sa musia vykonať vhodné kontroly výroby.

17.3.   Držiteľ schválenia musí hlavne:

| 17.3.1. | zabezpečiť existenciu postupov na efektívnu kontrolu kvality vozidiel, pokiaľ ide o všetky aspekty dôležité pre zhodu s požiadavkami uvedenými v bode 16; |
| --- | --- |

17.3.1.

zabezpečiť existenciu postupov na efektívnu kontrolu kvality vozidiel, pokiaľ ide o všetky aspekty dôležité pre zhodu s požiadavkami uvedenými v bode 16;

| 17.3.2. | zabezpečiť, aby sa v prípade každého typu vozidla vykonali dostatočné kontroly, pokiaľ ide o počet a typ spätných zrkadiel a rozmerov dôležitých z hľadiska ich správnej montáže, s cieľom zabezpečiť, aby všetky vozidlá vo výrobe spĺňali špecifikácie dané pre vozidlo, ktoré bolo odovzdané na typové schválenie; |
| --- | --- |

17.3.2.

zabezpečiť, aby sa v prípade každého typu vozidla vykonali dostatočné kontroly, pokiaľ ide o počet a typ spätných zrkadiel a rozmerov dôležitých z hľadiska ich správnej montáže, s cieľom zabezpečiť, aby všetky vozidlá vo výrobe spĺňali špecifikácie dané pre vozidlo, ktoré bolo odovzdané na typové schválenie;

| 17.3.3. | zabezpečiť, aby sa v prípade, že kontroly vykonané podľa bodu 17.3.2 svedčia o nedodržaní súladu jedného alebo viacerých vozidiel s požiadavkami uvedenými v bode 16, vykonali všetky kroky nevyhnutné na obnovenie zhody príslušnej výroby. |
| --- | --- |

17.3.3.

zabezpečiť, aby sa v prípade, že kontroly vykonané podľa bodu 17.3.2 svedčia o nedodržaní súladu jedného alebo viacerých vozidiel s požiadavkami uvedenými v bode 16, vykonali všetky kroky nevyhnutné na obnovenie zhody príslušnej výroby.

17.4.   Príslušný orgán, ktorý udelil typové schválenie, môže kedykoľvek overiť zhodu kontrolných metód používaných v každej výrobnej jednotke. Orgán môže vykonávať aj náhodné kontroly na sériovo vyrábaných vozidlách v súvislosti s požiadavkami uvedenými v bode 16.

17.5.   Ak sa počas overovania a kontrol podľa bodu 17.4 zaznamenajú negatívne výsledky, príslušný orgán zabezpečí, aby sa urobili všetky nevyhnutné kroky na čo možno najrýchlejšie obnovenie zhody výroby.

18.   SANKCIE ZA NEZHODU VÝROBY

18.1.   Schválenie udelené na typ vozidla podľa tohto predpisu sa môže odňať, ak sa neplnia uvedené požiadavky.

18.2.   Ak niektorá zmluvná strana dohody uplatňujúca tento predpis zruší schválenie, ktoré predtým udelila, oznámi to okamžite ostatným zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom oznamovacieho formulára zodpovedajúceho vzoru v prílohe 2 k tomuto predpisu.

19.   ZMENY A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA VOZIDLA

19.1.   Každá zmena typu vozidla musí byť oznámená správnemu orgánu, ktorý tomuto typu vozidla udelil typové schválenie. Tento orgán môže potom buď:

| 19.1.1. | usúdiť, že vykonané zmeny pravdepodobne nebudú mať jednoznačne nepriaznivý vplyv a že v každom prípade vozidlo ešte spĺňa požiadavky, alebo |
| --- | --- |

19.1.1.

usúdiť, že vykonané zmeny pravdepodobne nebudú mať jednoznačne nepriaznivý vplyv a že v každom prípade vozidlo ešte spĺňa požiadavky, alebo

| 19.1.2. | požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok. |
| --- | --- |

19.1.2.

požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok.

19.2.   Potvrdenie alebo zamietnutie schválenia s uvedením zmien sa oznámi postupom opísanom v bode 15.3 stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis.

19.3.   Príslušný orgán vydávajúci rozšírenie schválenia pridelí takému rozšíreniu poradové číslo a informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom oznamovacieho formulára zodpovedajúceho vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu.

20.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ schválenia úplne zastaví výrobu typu vozidla schváleného v súlade s týmto predpisom, oznámi to orgánu, ktorý schválenie udelil. Uvedený orgán informuje o prijatí príslušného oznámenia zmluvné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis, a to prostredníctvom oznamovacieho formulára zodpovedajúceho vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu.

21.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNYCH ORGÁNOV

Strany dohody z r. 1958 uplatňujúce tento predpis oznamujú sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú schvaľovanie a ktorým sa zasielajú formuláre osvedčujúce schválenie alebo rozšírenie, príp. zamietnutie alebo odňatie schválenia vydaného v iných krajinách.

---

(1)  Podľa definície v prílohe 7 k Súhrnnej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 naposledy zmenený zmenou č. 4 – Amend.4).

(2)  Pre motorové vozidlá, ktoré majú menej ako štyri kolesá a sú vybavené karosériou, ktorá čiastočne alebo úplne zakrýva vodiča, platia požiadavky predpisu č. 46.

(3)  Rozlišovacie čísla zmluvných strán dohody z roku 1958 sú uvedené v prílohe 3 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3 v bode 5.4.1.

---

PRÍLOHA 1

OZNÁMENIE

[Maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

PRÍLOHA 2

OZNÁMENIE

[Maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

PRÍLOHA 3

USPORIADANIE SCHVAĽOVACEJ ZNAČKY SPÄTNÉHO ZRKADLA

(Pozri bod 5.4 tohto predpisu)

Image

Na zobrazenej schvaľovacej značke pripevnenej k spätnému zrkadlu sa uvádza, že zrkadlo je spätným zrkadlom typu L, ktoré bolo schválené v Holandsku (E 4) pod schvaľovacím číslom 002439. Prvé dve číslice schvaľovacieho čísla znamenajú, že schválenie bolo udelené podľa požiadaviek predpisu č. 81 v jeho pôvodnom znení.

Poznámka: Schvaľovacie číslo a doplnkový symbol musia byť umiestnené blízko kruhu a to buď nad, alebo pod písmenom „E“, prípadne vľavo alebo vpravo od uvedeného písmena. Číslice schvaľovacieho čísla musia byť na tej istej strane písmena „E“ a musia smerovať rovnakým smerom. Doplnkový symbol musí byť umiestnený priamo oproti schvaľovaciemu číslu. Je potrebné vyhnúť sa používaniu rímskych číslic pre schvaľovacie čísla, aby sa vylúčila možnosť zámeny s inými symbolmi.

---

PRÍLOHA 4

USPORIADANIE SCHVAĽOVACÍCH ZNAČIEK VOZIDLA MONTÁŽ SPÄTNÝCH ZRKADIEL

Vzor A

(Pozri bod 15.4 tohto predpisu)

Image

Na zobrazenej schvaľovacej značke pripevnenej na vozidle sa uvádza, že príslušný typ vozidla bol schválený v Holandsku (E 4) podľa predpisu č. 81 pod schvaľovacím číslom 002439. Prvé dve číslice schvaľovacieho čísla znamenajú, že schválenie bolo udelené v súlade s požiadavkami predpisu č. 81 v jeho pôvodnom znení.

Vzor B

(Pozri bod 15.5 tohto predpisu)

Image

Na zobrazenej schvaľovacej značke pripevnenej na vozidle sa uvádza, že príslušný typ vozidla bol schválený v Holandsku (E 4) podľa predpisov č. 81 a 47 (1). Prvé dve číslice schvaľovacích čísiel udávajú, že k dátumu udelenia príslušných schválení nebol predpis č. 81 zmenený a predpis č. 47 už zahŕňal sériu zmien 01.

---

(1)  Druhé číslo sa uvádza iba ako príklad.

---

PRÍLOHA 5

SKÚŠOBNÁ METÓDA ZISŤOVANIA ODRÁŽAVOSTI

1.   VYMEDZENIE POJMOV

1.1.   Normalizovaný druh svetla CIE A (1)

| λ | | (λ) |
| --- | --- | --- |
| 600 | 1,062 | 2 |
| 620 | 0,854 | 4 |
| 650 | 0,283 | 5 |

λ

Formula

(λ)

600

1,062

2

620

0,854

4

650

0,283

5

1.2.   Normalizovaný zdroj CIE A (1): plynom plnená žiarovka s wolframovým vláknom s korelovanou prevádzkovou teplotou farby T68 = 2 855,6 K.

1.3.   Normalizovaný kolorimetrický pozorovací prístroj CIE 1931 (1): prijímač žiarenia, ktorého kolorimetrické charakteristiky zodpovedajú spektrálnym trichromatickým hodnotám Formula, y(λ), z(λ) (pozri tabuľku).

1.4.   Spektrálne trichromatické zložky CIE (1): trichromatické hodnoty spektrálnych zložiek isoenergetického spektra v systéme CIE (XYZ).

1.5.   Fotopické videnie (1): videnie normálnym okom, ak je prispôsobené hladinám jasu najmenej niekoľko kandel na štvorcový meter.

2.   PRÍSTROJ

2.1.   Všeobecne

| 2.1.1. | Prístroj sa skladá zo zdroja svetla, držiaka testovanej vzorky, prijímača s fotodetektorom a indikátorom (pozri obrázok 1) a zo zariadenia eliminujúceho účinky vonkajšieho svetla. |
| --- | --- |

2.1.1.

Prístroj sa skladá zo zdroja svetla, držiaka testovanej vzorky, prijímača s fotodetektorom a indikátorom (pozri obrázok 1) a zo zariadenia eliminujúceho účinky vonkajšieho svetla.

| 2.1.2. | Súčasťou prijímača môže byť svetelno-integračná guľa, ktorá uľahčuje meranie odrážavosti nerovinných (vypuklých) zrkadiel (pozri obrázok 2). |
| --- | --- |

2.1.2.

Súčasťou prijímača môže byť svetelno-integračná guľa, ktorá uľahčuje meranie odrážavosti nerovinných (vypuklých) zrkadiel (pozri obrázok 2).

2.2.   Spektrálne charakteristiky svetelného zdroja a prijímača.

| 2.2.1. | Svetelný zdroj sa skladá z normalizovaného zdroja CIE A a z pridruženej optiky, ktorá zabezpečuje skoro rovnobežný zväzok svetelných lúčov. Na udržiavanie stáleho napätia na žiarovke pri prevádzke prístroja sa odporúča použiť stabilizátor napätia. |
| --- | --- |

2.2.1.

Svetelný zdroj sa skladá z normalizovaného zdroja CIE A a z pridruženej optiky, ktorá zabezpečuje skoro rovnobežný zväzok svetelných lúčov. Na udržiavanie stáleho napätia na žiarovke pri prevádzke prístroja sa odporúča použiť stabilizátor napätia.

| 2.2.2. | Prijímač musí mať optický snímač so spektrálnou odozvou úmernou funkcii fotopickej svietivosti normalizovaného kolorimetrického pozorovacieho prístroja CIE (1931) (pozri tabuľka). Môže sa použiť aj iná kombinácia osvetľovacieho zdroja s filtrom a prijímačom, ktorá zabezpečí celkovo rovnocenné výsledky ako normalizovaný osvetľovací zdroj CIE A a fotopické videnie. Ak sa použije v prijímači Ulbrichtova guľa, vnútorný povrch gule musí byť pokrytý povlakom matnej (difúznej), spektrálne neselektívnej bielej farby. |
| --- | --- |

2.2.2.

Prijímač musí mať optický snímač so spektrálnou odozvou úmernou funkcii fotopickej svietivosti normalizovaného kolorimetrického pozorovacieho prístroja CIE (1931) (pozri tabuľka). Môže sa použiť aj iná kombinácia osvetľovacieho zdroja s filtrom a prijímačom, ktorá zabezpečí celkovo rovnocenné výsledky ako normalizovaný osvetľovací zdroj CIE A a fotopické videnie. Ak sa použije v prijímači Ulbrichtova guľa, vnútorný povrch gule musí byť pokrytý povlakom matnej (difúznej), spektrálne neselektívnej bielej farby.

2.3.   Geometrické podmienky

| 2.3.1. | Zväzok dopadajúcich svetelných lúčov by mal s kolmicou na skúšobný povrch zvierať pokiaľ možno uhol (0) 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) a nesmie prekročiť horný limit tolerancie (t. j. 0,53 rad alebo 30°). Os prijímača musí s touto kolmicou zvierať uhol (0) rovnajúci sa uhlu dopadajúceho zväzku svetelných lúčov (pozri obrázok 1). Zväzok dopadajúcich lúčov musí mať pri dopade na skúšobnú plochu priemer najmenej 19 mm. Odrazený zväzok lúčov nesmie byť širší ako citlivá plocha optického snímača, nesmie pokrývať menej ako 50 % takejto plochy a musí, pokiaľ je to možné, pokrývať rovnakú časť plochy, ktorá sa použila pri kalibrácii prístroja. |
| --- | --- |

2.3.1.

Zväzok dopadajúcich svetelných lúčov by mal s kolmicou na skúšobný povrch zvierať pokiaľ možno uhol (0) 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) a nesmie prekročiť horný limit tolerancie (t. j. 0,53 rad alebo 30°). Os prijímača musí s touto kolmicou zvierať uhol (0) rovnajúci sa uhlu dopadajúceho zväzku svetelných lúčov (pozri obrázok 1). Zväzok dopadajúcich lúčov musí mať pri dopade na skúšobnú plochu priemer najmenej 19 mm. Odrazený zväzok lúčov nesmie byť širší ako citlivá plocha optického snímača, nesmie pokrývať menej ako 50 % takejto plochy a musí, pokiaľ je to možné, pokrývať rovnakú časť plochy, ktorá sa použila pri kalibrácii prístroja.

| 2.3.2. | Ak sa použije v časti prijímača Ulbrichtova guľa, táto guľa musí mať minimálny priemer 127 mm. Otvory v stene gule pre vzorku a dopadajúci zväzok lúčov musia mať taký rozmer, aby umožňovali priechod celého dopadajúceho a odrážaného zväzku svetelných lúčov. Optický snímač musí byť umiestnený tak, aby nezachytával priame svetlo dopadajúcich ani odrážaných zväzkov lúčov. |
| --- | --- |

2.3.2.

Ak sa použije v časti prijímača Ulbrichtova guľa, táto guľa musí mať minimálny priemer 127 mm. Otvory v stene gule pre vzorku a dopadajúci zväzok lúčov musia mať taký rozmer, aby umožňovali priechod celého dopadajúceho a odrážaného zväzku svetelných lúčov. Optický snímač musí byť umiestnený tak, aby nezachytával priame svetlo dopadajúcich ani odrážaných zväzkov lúčov.

2.4.   Elektrické charakteristiky súpravy optický snímač – indikátor

Výkon optického snímača udaný indikátorom musí byť lineárne závislý od intenzity osvetlenia fotosenzitívnej oblasti. Musia byť k dispozícii prostriedky (elektrické a/alebo optické) na uľahčenie nulovacieho a kalibračného nastavenia. Také prostriedky nesmú ovplyvniť lineárnosť alebo spektrálne charakteristiky prístroja. Presnosť súpravy prijímač-indikátor musí byť ± 2 % plného rozsahu stupnice alebo ± 10 % odčítanej hodnoty, podľa toho, ktorá hodnota je menšia.

2.5.   Držiak vzorky

V tomto mechanizme sa musí dať umiestniť skúšobná vzorka tak, aby sa osi ramena zdroja a prijímača pretínali na odrazovej ploche. Odrazová plocha môže byť umiestnená vo vnútri vzorky zrkadla alebo na niektorej z jeho strán, podľa toho, či ide o typ spätného zrkadla s vonkajším alebo vnútorným zrkadlením, alebo o prizmatické vyklápacie zrkadlo.

3.   POSTUP

3.1.   Metóda priamej kalibrácie

| 3.1.1. | Pri metóde priamej kalibrácie sa ako referenčný štandard používa vzduch. Táto metóda je použiteľná pri prístrojoch konštruovaných tak, že dovoľujú kalibráciu v rozsahu 100 % stupnice tým, že sa prijímač umiestni priamo na osi svetelného zdroja (pozri obrázok 1). |
| --- | --- |

3.1.1.

Pri metóde priamej kalibrácie sa ako referenčný štandard používa vzduch. Táto metóda je použiteľná pri prístrojoch konštruovaných tak, že dovoľujú kalibráciu v rozsahu 100 % stupnice tým, že sa prijímač umiestni priamo na osi svetelného zdroja (pozri obrázok 1).

| 3.1.2. | V niektorých prípadoch (napr. pri meraní plôch s malou odrážavosťou) je lepšie použiť pri tejto metóde medziľahlý kalibračný bod (medzi 0 a 100 % rozsahu stupnice). V takých prípadoch sa musí do optickej dráhy zaradiť neutrálny filter so známou priepustnosťou a ovládačom nastavovať kalibračný systém dovtedy, kým odpočet meradla nezodpovedá percentuálnej priepustnosti filtra s neutrálnou hustotou.. Pred začiatkom merania odrážavosti sa tento filter odstráni. |
| --- | --- |

3.1.2.

V niektorých prípadoch (napr. pri meraní plôch s malou odrážavosťou) je lepšie použiť pri tejto metóde medziľahlý kalibračný bod (medzi 0 a 100 % rozsahu stupnice). V takých prípadoch sa musí do optickej dráhy zaradiť neutrálny filter so známou priepustnosťou a ovládačom nastavovať kalibračný systém dovtedy, kým odpočet meradla nezodpovedá percentuálnej priepustnosti filtra s neutrálnou hustotou.. Pred začiatkom merania odrážavosti sa tento filter odstráni.

3.2.   Metóda nepriamej kalibrácie

Metóda nepriamej kalibrácie je použiteľná v prípade tých prístrojov, ktoré majú stály zdroj a stálu geometriu prijímača. Vyžaduje sa vhodne kalibrovaný a udržiavaný štandard odrážavosti. Týmto referenčným štandardom by prednostne malo byť ploché zrkadlo s hodnotou odrážavosti čo najbližšou hodnote skúšobných vzoriek.

3.3.   Meranie nerovinných (vypuklých) zrkadiel

Meranie odrážavosti nerovinných (vypuklých) zrkadiel si vyžaduje použitie prístrojov s Ulbrichtovou guľou v prijímači (pozri obrázok 2). Ak stupnica indukujúceho meracieho prístroja ukazuje počet dielikov ne pri referenčnom štandardnom zrkadle s odrážavosťou E %, tak počet dielikov nx pri zrkadle s neznámou odrážavosťou bude zodpovedať odrážavosti X % danej vzorcom:

Formula

Image

Image

SPEKTRÁLNE TRICHROMATICKÉ HODNOTY PRE NORMALIZOVANÝ KOLOMETRICKÝ POZOROVACÍ PRÍSTROJ CIE 1931 (2)

[Táto tabuľka bola prevzatá z publikácie CIE 50 (45) (1970)]

| λ nm | x (λ) | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 380 | 0,0014 | 0,0000 | 0,0065 |
| 390 | 0,0042 | 0,0001 | 0,0201 |
| 400 | 0,0143 | 0,0004 | 0,0679 |
| 410 | 0,0435 | 0,0012 | 0,2074 |
| 420 | 0,1344 | 0,0040 | 0,6456 |
| 430 | 0,2839 | 0,0116 | 1,3856 |
| 440 | 0,3483 | 0,0230 | 1,7471 |
| 450 | 0,3362 | 0,0380 | 1,7721 |
| 460 | 0,2908 | 0,0600 | 1,6692 |
| 470 | 0,1954 | 0,0910 | 1,2876 |
| 480 | 0,0956 | 0,1390 | 0,8130 |
| 490 | 0,0320 | 0,2080 | 0,4652 |
| 500 | 0,0049 | 0,3230 | 0,2720 |
| 510 | 0,0093 | 0,5030 | 0,1582 |
| 520 | 0,0633 | 0,7100 | 0,0782 |
| 530 | 0,1655 | 0,8620 | 0,0422 |
| 540 | 0,2904 | 0,9540 | 0,0203 |
| 550 | 0,4334 | 0,9950 | 0,0087 |
| 560 | 0,5945 | 0,9950 | 0,0039 |
| 570 | 0,7621 | 0,9520 | 0,0021 |
| 580 | 0,9163 | 0,8700 | 0,0017 |
| 590 | 1,0263 | 0,7570 | 0,0011 |
| 600 | 1,0622 | 0,6310 | 0,0008 |
| 610 | 1,0026 | 0,5030 | 0,0003 |
| 620 | 0,8544 | 0,3810 | 0,0002 |
| 630 | 0,6424 | 0,2650 | 0,0000 |
| 640 | 0,4479 | 0,1750 | 0,0000 |
| 650 | 0,2335 | 0,1070 | 0,0000 |
| 660 | 0,1649 | 0,0610 | 0,0000 |
| 670 | 0,0874 | 0,0320 | 0,0000 |
| 680 | 0,0468 | 0,0170 | 0,0000 |
| 690 | 0,0227 | 0,0082 | 0,0000 |
| 700 | 0,0114 | 0,0041 | 0,0000 |
| 710 | 0,0058 | 0,0021 | 0,0000 |
| 720 | 0,0029 | 0,0010 | 0,0000 |
| 730 | 0,0014 | 0,0005 | 0,0000 |
| 740 | 0,0007 | 0,0002 (3) | 0,0000 |
| 750 | 0,0003 | 0,0001 | 0,0000 |
| 760 | 0,0002 | 0,0001 | 0,0000 |
| 770 | 0,0001 | 0,0000 | 0,0000 |
| 780 | 0,0000 | 0,0000 | 0,0000 |

λ nm

x (λ)

Formula

Formula

380

0,0014

0,0000

0,0065

390

0,0042

0,0001

0,0201

400

0,0143

0,0004

0,0679

410

0,0435

0,0012

0,2074

420

0,1344

0,0040

0,6456

430

0,2839

0,0116

1,3856

440

0,3483

0,0230

1,7471

450

0,3362

0,0380

1,7721

460

0,2908

0,0600

1,6692

470

0,1954

0,0910

1,2876

480

0,0956

0,1390

0,8130

490

0,0320

0,2080

0,4652

500

0,0049

0,3230

0,2720

510

0,0093

0,5030

0,1582

520

0,0633

0,7100

0,0782

530

0,1655

0,8620

0,0422

540

0,2904

0,9540

0,0203

550

0,4334

0,9950

0,0087

560

0,5945

0,9950

0,0039

570

0,7621

0,9520

0,0021

580

0,9163

0,8700

0,0017

590

1,0263

0,7570

0,0011

600

1,0622

0,6310

0,0008

610

1,0026

0,5030

0,0003

620

0,8544

0,3810

0,0002

630

0,6424

0,2650

0,0000

640

0,4479

0,1750

0,0000

650

0,2335

0,1070

0,0000

660

0,1649

0,0610

0,0000

670

0,0874

0,0320

0,0000

680

0,0468

0,0170

0,0000

690

0,0227

0,0082

0,0000

700

0,0114

0,0041

0,0000

710

0,0058

0,0021

0,0000

720

0,0029

0,0010

0,0000

730

0,0014

0,0005

0,0000

740

0,0007

0,0002 (3)

0,0000

750

0,0003

0,0001

0,0000

760

0,0002

0,0001

0,0000

770

0,0001

0,0000

0,0000

780

0,0000

0,0000

0,0000

Vysvetľujúci obrázok

Príklad zariadenia na meranie koeficientu odrážavosti sférických zrkadiel

Image

---

(1)  Definície prevzaté z publikácie CIE 50 (45), Medzinárodný elektronický slovník, skupina 45: osvetlenie.

(2)  Skrátená tabuľka. Hodnoty Formula sú zaokrúhlené na štyri desatinné miesta.

(3)  Zmenené v roku 1966 (z 3 na 2).

---

PRÍLOHA 6

POSTUP NA STANOVENIE POLOMERU ZAKRIVENIA „r“ ODRAZOVEJ PLOCHY ZRKADLA

1.   Merania

1.1.   Vybavenie

Používa sa prístroj na meranie polomeru krivosti gule („sférometer“) opísaný na obrázku.

1.2.   Meracie body

| 1.2.1. | Hlavné polomery zakrivenia sa musia merať na troch miestach, ktoré sa nachádzajú čo najbližšie k polohám v 1/3, 1/2 a 2/3 vzdialenosti pozdĺž oblúka odrazovej plochy ležiacej v rovine rovnobežnej s najväčším rozmerom zrkadla a prechádzajúcej cez jeho stred a na oblúku kolmom k nemu. |
| --- | --- |

1.2.1.

Hlavné polomery zakrivenia sa musia merať na troch miestach, ktoré sa nachádzajú čo najbližšie k polohám v 1/3, 1/2 a 2/3 vzdialenosti pozdĺž oblúka odrazovej plochy ležiacej v rovine rovnobežnej s najväčším rozmerom zrkadla a prechádzajúcej cez jeho stred a na oblúku kolmom k nemu.

| 1.2.2. | Pokiaľ nie je z dôvodu veľkosti zrkadla možné merať v smeroch definovaných v bode 1.2.1, môžu technické služby zodpovedné za skúšky vykonať meranie v tomto bode v dvoch kolmých smeroch, ktoré sú čo najbližšie k tým, ktoré sú predpísané vyššie. |
| --- | --- |

1.2.2.

Pokiaľ nie je z dôvodu veľkosti zrkadla možné merať v smeroch definovaných v bode 1.2.1, môžu technické služby zodpovedné za skúšky vykonať meranie v tomto bode v dvoch kolmých smeroch, ktoré sú čo najbližšie k tým, ktoré sú predpísané vyššie.

2.   Výpočet polomeru zakrivenia (r)

„r“ vyjadrený v mm sa vypočíta podľa vzorca:

Formula

kde rp1 je polomer zakrivenia v prvom meracom bode, rp2 v druhom a rp3 v treťom meracom bode.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

PRÍLOHA 7

KONTROLA ZHODY VÝROBY

1.   VYMEDZENIE POJMOV

Na účely tejto prílohy:

„typ vychyľovacieho systému“ je daná kombinácia osí, otočných bodov a iných mechanizmov rozčleňujúcich zrkadlo, ktorou sa zaručuje vychýlenie (poddajnosť) spätného zrkadla v smere príslušného nárazu.

2.   SKÚŠKY

Spätné zrkadlá sa musia podrobiť týmto skúškam:

2.1.   Odrazová plocha

| 2.1.1. | overenie menovitého polomeru zakrivenia podľa požiadaviek bodu 2 prílohy 6 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.1.1.

overenie menovitého polomeru zakrivenia podľa požiadaviek bodu 2 prílohy 6 k tomuto predpisu;

| 2.1.2. | meranie rozdielov medzi polomermi zakrivenia podľa požiadaviek v bode 7.2.2 tohto predpisu. |
| --- | --- |

2.1.2.

meranie rozdielov medzi polomermi zakrivenia podľa požiadaviek v bode 7.2.2 tohto predpisu.

2.2.   Vychyľovací systém

skúška nárazom podľa požiadaviek bodu 8.2 tohto predpisu.

3.   FREKVENCIA A VÝSLEDKY SKÚŠOK

3.1.   Overenie menovitého polomeru zakrivenia a meranie rozdielov medzi polomermi zakrivenia

| 3.1.1. | Frekvencia:
  Každé tri mesiace jedna skúška na každé schvaľovacie číslo, na každý menovitý polomer zakrivenia. |
| --- | --- |

3.1.1.

Frekvencia:

Každé tri mesiace jedna skúška na každé schvaľovacie číslo, na každý menovitý polomer zakrivenia.

| 3.1.2. | Výsledky:
  Všetky výsledky meraní sa musia zaznamenať.
  Maximálne hodnoty rozdielu predpísané v bode 7.2.2 tohto predpisu sa musia splniť. |
| --- | --- |

3.1.2.

Výsledky:

Všetky výsledky meraní sa musia zaznamenať.

Maximálne hodnoty rozdielu predpísané v bode 7.2.2 tohto predpisu sa musia splniť.

3.2.   Skúška nárazom

| 3.2.1. | Frekvencia:
  Každé tri mesiace jedna skúška na každé schvaľovacie číslo, na každý typ vychyľovacieho systému a pre každé usporiadanie základne. |
| --- | --- |

3.2.1.

Frekvencia:

Každé tri mesiace jedna skúška na každé schvaľovacie číslo, na každý typ vychyľovacieho systému a pre každé usporiadanie základne.

| 3.2.2. | Výsledky:
  Všetky výsledky sa musia zaznamenať.
  Ustanovenia v bode 8.4 tohto predpisu sa musia splniť. |
| --- | --- |

3.2.2.

Výsledky:

Všetky výsledky sa musia zaznamenať.

Ustanovenia v bode 8.4 tohto predpisu sa musia splniť.

3.3.   Výber vzoriek

Pri výbere vzoriek určených na skúšky sa zohľadní množstvo vyrobených kusov každého typu spätných zrkadiel.

---

| 13.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/24

---

Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 90 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní súprav výmenného brzdového obloženia, obložení bubnovej brzdy a kotúčov a bubnov pre motorové vozidlá a ich prípojné vozidlá

Obsahuje celý platný text vrátane:

série zmien 02 – dátum nadobudnutia platnosti: 28. október 2011.

OBSAH

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definície |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žiadosť o typové schválenie |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typové schválenie |
| --- | --- |

4.

| 5. | Špecifikácie a skúšky |
| --- | --- |

5.

| 6. | Balenie a značenie |
| --- | --- |

6.

| 7. | Modifikácie a rozšírenie typového schválenia výmenných dielov |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcie v prípade nezhody výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a orgánov typového schvaľovania |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prechodné ustanovenia |
| --- | --- |

12.

PRÍLOHY

| Príloha 1A — | Oznámenie týkajúce sa typového schválenia alebo rozšírenia, zamietnutia alebo odňatia typového schválenia, prípadne definitívneho zastavenia výroby výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy v zmysle predpisu č. 90 |
| --- | --- |

Príloha 1A —

| Príloha 1B — | Oznámenie týkajúce sa typového schválenia alebo rozšírenia, zamietnutia alebo odňatia typového schválenia, prípadne definitívneho zastavenia výroby výmenného brzdového kotúča alebo výmenného brzdového bubna v zmysle predpisu č. 90 |
| --- | --- |

Príloha 1B —

| Príloha 2 — | Usporiadanie schvaľovacej značky a schvaľovacích údajov |
| --- | --- |

Príloha 2 —

| Príloha 3 — | Požiadavky na súpravy výmenného brzdového obloženia na vozidlá kategórií M1, M2 a N1 |
| --- | --- |

Príloha 3 —

| Príloha 4 — | Požiadavky na súpravy výmenného brzdového obloženia a obloženia bubnovej brzdy pre vozidlá kategórií M3, N2 a N3 |
| --- | --- |

Príloha 4 —

| Príloha 5 — | Požiadavky na súpravy výmenného brzdového obloženia pre vozidlá kategórií O1 a O2 |
| --- | --- |

Príloha 5 —

| Príloha 6 — | Požiadavky na súpravy výmenného brzdového obloženia a obloženia bubnovej brzdy pre vozidlá kategórií O3 a O4 |
| --- | --- |

Príloha 6 —

| Príloha 7 — | Požiadavky na súpravy výmenného brzdového obloženia pre vozidlá kategórie L |
| --- | --- |

Príloha 7 —

| Príloha 8 — | Technické predpisy pre súpravy výmenného brzdového obloženia určené pre samostatné systémy parkovacej brzdy nezávislé od systému prevádzkovej brzdy vozidla |
| --- | --- |

Príloha 8 —

| Príloha 9 — | Osobitné dodatočné postupy na dosiahnutie zhody výroby |
| --- | --- |

Príloha 9 —

| Príloha 10 — | Nákresy |
| --- | --- |

Príloha 10 —

| Príloha 11 — | Požiadavky na výmenné brzdové kotúče alebo bubny pre vozidlá kategórií M a N |
| --- | --- |

Príloha 11 —

| Príloha 12 — | Požiadavky na výmenné brzdové kotúče alebo bubny pre vozidlá kategórie O |
| --- | --- |

Príloha 12 —

| Príloha 13 — | Vzor skúšobného protokolu výmenného brzdového kotúča/bubna |
| --- | --- |

Príloha 13 —

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 1.1. | Tento predpis sa týka základných brzdných funkcií týchto výmenných dielov (1):






  1.1.1. | súpravy výmenného brzdového obloženia určené na používanie v trecích brzdách tvoriacich časť brzdového systému vozidiel kategórie M, N, L a O, ktoré boli typovo schválené v súlade s predpismi č. 13, 13-H alebo 78; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Tento predpis sa týka základných brzdných funkcií týchto výmenných dielov (1):

1.1.1.

súpravy výmenného brzdového obloženia určené na používanie v trecích brzdách tvoriacich časť brzdového systému vozidiel kategórie M, N, L a O, ktoré boli typovo schválené v súlade s predpismi č. 13, 13-H alebo 78;

| 1.1.2. | výmenné brzdové obloženia bubnovej brzdy, ktoré sa nitujú na čeľusť brzdy a sú určené na montáž a používanie vo vozidlách kategórií M3, N2, N3, O3 alebo O4, ktoré boli typovo schválené v súlade s predpisom č. 13; |
| --- | --- |

1.1.2.

výmenné brzdové obloženia bubnovej brzdy, ktoré sa nitujú na čeľusť brzdy a sú určené na montáž a používanie vo vozidlách kategórií M3, N2, N3, O3 alebo O4, ktoré boli typovo schválené v súlade s predpisom č. 13;

| 1.1.3. | súpravy výmenného brzdového obloženia použité pre samostatné systémy parkovacej brzdy, ktoré sú nezávislé od systému prevádzkovej brzdy vozidla, podliehajú len technickým predpisom uvedeným v prílohe 8 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

1.1.3.

súpravy výmenného brzdového obloženia použité pre samostatné systémy parkovacej brzdy, ktoré sú nezávislé od systému prevádzkovej brzdy vozidla, podliehajú len technickým predpisom uvedeným v prílohe 8 k tomuto predpisu;

| 1.1.4. | výmenné brzdové bubny a kotúče určené na používanie v trecích brzdách tvoriacich časť brzdového systému vozidiel kategórií M, N a O, ktoré boli typovo schválené v súlade s predpisom č. 13 alebo č. 13-H. |
| --- | --- |

1.1.4.

výmenné brzdové bubny a kotúče určené na používanie v trecích brzdách tvoriacich časť brzdového systému vozidiel kategórií M, N a O, ktoré boli typovo schválené v súlade s predpisom č. 13 alebo č. 13-H.

| 1.2. | Predmetom tohto predpisu nie sú pôvodné brzdové kotúče a bubny montované na vozidlo pri jeho výrobe, ani pôvodné výmenné kotúče a bubny určené na servisnú údržbu vozidla. |
| --- | --- |

1.2.

Predmetom tohto predpisu nie sú pôvodné brzdové kotúče a bubny montované na vozidlo pri jeho výrobe, ani pôvodné výmenné kotúče a bubny určené na servisnú údržbu vozidla.

| 1.3. | Tento predpis sa nevzťahuje na „špeciálne diely“ vymedzené v bode 2.3.4. |
| --- | --- |

1.3.

Tento predpis sa nevzťahuje na „špeciálne diely“ vymedzené v bode 2.3.4.

2.   DEFINÍCIE

2.1.   Všeobecné definície

2.1.1.   „Výrobca“ je organizácia, ktorá môže prevziať technickú zodpovednosť za súpravy brzdového obloženia alebo brzdové obloženia bubnovej brzdy alebo brzdové bubny a kotúče a môže preukázať, že vlastní nevyhnutné prostriedky na dosiahnutie zhody výroby.

2.1.2.   „Výmenný diel“ je buď typ súpravy výmenného brzdového obloženia, typ výmenného obloženia bubnovej brzdy, výmenné obloženie bubnovej brzdy, výmenný brzdový bubon, alebo výmenný brzdový kotúč.

2.1.3.   „Originálny diel“ je buď pôvodné brzdové obloženie, pôvodná súprava brzdového obloženia, pôvodné obloženie bubnovej brzdy, pôvodný brzdový bubon, alebo pôvodný brzdový kotúč.

2.2.   Definície týkajúce sa schvaľovania typu súpravy výmenného brzdového obloženia, typu výmenného obloženia bubnovej brzdy alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy:

2.2.1.   „brzdový systém“ sa chápe vo význame uvedenom v bode 2.3. predpisu č. 13, alebo v bode 2.3 predpisu č. 13-H, alebo v bode 2.5 predpisu č. 78;

2.2.2.   „trecia brzda“ je časť brzdového systému, v ktorej sily brániace pohybu vozidla vznikajú trením medzi vzájomne sa pohybujúcim brzdovým obložením a kotúčom alebo bubnom kolesa;

2.2.3.   „súprava brzdového obloženia“ je komponent trecej brzdy, ktorý je pritláčaný na bubon alebo kotúč tak, aby vznikla trecia sila;

| 2.2.3.1. | „súprava čeľustí“ je súprava brzdového obloženia bubnovej brzdy;






  2.2.3.1.1. | „čeľusť“ je komponent súpravy čeľustí, ktorý nesie brzdové obloženie; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.1.

„súprava čeľustí“ je súprava brzdového obloženia bubnovej brzdy;

2.2.3.1.1.

„čeľusť“ je komponent súpravy čeľustí, ktorý nesie brzdové obloženie;

| 2.2.3.2. | „súprava doštičiek“ je súprava brzdového obloženia kotúčovej brzdy;






  2.2.3.2.1. | „vystužujúca doska“ je komponent súpravy doštičiek, ktorý nesie brzdové obloženie; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.2.

„súprava doštičiek“ je súprava brzdového obloženia kotúčovej brzdy;

2.2.3.2.1.

„vystužujúca doska“ je komponent súpravy doštičiek, ktorý nesie brzdové obloženie;

| 2.2.3.3. | „brzdové obloženie“ je komponent z trecieho materiálu s tvarom a konečnými rozmermi, ktorý sa montuje na čeľusť alebo vystužujúcu dosku; |
| --- | --- |

2.2.3.3.

„brzdové obloženie“ je komponent z trecieho materiálu s tvarom a konečnými rozmermi, ktorý sa montuje na čeľusť alebo vystužujúcu dosku;

| 2.2.3.4. | „obloženie bubnovej brzdy“ je brzdové obloženie pre bubnovú brzdu; |
| --- | --- |

2.2.3.4.

„obloženie bubnovej brzdy“ je brzdové obloženie pre bubnovú brzdu;

| 2.2.3.5. | „trecí materiál“ je výrobok vyrobený zo špecifikovanej zmesi materiálov a technologickými procesmi, ktoré spoločne určujú charakteristiky brzdového obloženia; |
| --- | --- |

2.2.3.5.

„trecí materiál“ je výrobok vyrobený zo špecifikovanej zmesi materiálov a technologickými procesmi, ktoré spoločne určujú charakteristiky brzdového obloženia;

2.2.4.   „typ brzdového obloženia“ je kategória brzdových obložení, ktoré sa nelíšia charakteristikami trecích materiálov;

2.2.5.   „typ súpravy brzdového obloženia“ znamená kolesové sady súprav brzdového obloženia, ktoré sa nelíšia v type brzdového obloženia, rozmeroch alebo vo funkčných charakteristikách;

2.2.6.   „typ brzdového obloženia bubnovej brzdy“ znamená kolesové súpravy komponentov brzdového obloženia, ktoré sa po namontovaní na čeľuste nelíšia v type brzdového obloženia, rozmeroch alebo vo funkčných charakteristikách;

2.2.7.   „pôvodné brzdové obloženie“ je typ brzdového obloženia, na ktorý sa odkazuje v dokumentácii o typovom schválení vozidla v bode 8.1.1 prílohy 2 k predpisu č. 13, v bode 7.1 (2) prílohy 1 k predpisu 13-H alebo v bode 5.4 prílohy 1 k predpisu č. 78;

2.2.8.   „súprava pôvodného brzdového obloženia“ je súprava brzdového obloženia zhodná s údajmi uvedenými v dokumentácii o typovom schválení vozidla;

2.2.9.   „súprava výmenného brzdového obloženia“ je typ súpravy brzdového obloženia schválený podľa tohto predpisu ako vhodná servisná náhrada za súpravu pôvodného brzdového obloženia;

2.2.10.   „pôvodné obloženie bubnovej brzdy“ je obloženie bubnovej brzdy zhodné s údajmi uvedenými v dokumentácii o typovom schválení vozidla;

2.2.11.   „výmenné obloženie bubnovej brzdy“ je typ obloženia bubnovej brzdy schválený podľa tohto predpisu ako vhodná servisná náhrada montovaná na čeľusť pôvodného obloženia bubnovej brzdy;

2.2.12.   „súprava obloženia parkovacej brzdy“ je súprava doštičiek alebo čeľustí patriaca do samostatného systému parkovacej brzdy, ktorý je nezávislý od systému prevádzkovej brzdy.

2.3.   Definície týkajúce sa typového schvaľovania výmenného brzdového bubna alebo výmenného brzdového kotúča:

2.3.1.   „Pôvodný brzdový kotúč/brzdový bubon“

| 2.3.1.1. | V prípade motorových vozidiel sa na brzdový kotúč/bubon vzťahuje typové schvaľovanie brzdového systému vozidla podľa predpisu č. 13 alebo 13-H. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

V prípade motorových vozidiel sa na brzdový kotúč/bubon vzťahuje typové schvaľovanie brzdového systému vozidla podľa predpisu č. 13 alebo 13-H.

| 2.3.1.2. | V prípade prípojných vozidiel:






  a) | sa na brzdový kotúč/bubon vzťahuje typové schvaľovanie brzdového systému vozidla podľa predpisu č. 13; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2.

V prípade prípojných vozidiel:

a)

sa na brzdový kotúč/bubon vzťahuje typové schvaľovanie brzdového systému vozidla podľa predpisu č. 13;

| b) | brzdový kotúč/bubon je súčasťou brzdy, ku ktorej výrobca nápravy vlastní skúšobný protokol v zmysle prílohy 11 k predpisu 13; |
| --- | --- |

b)

brzdový kotúč/bubon je súčasťou brzdy, ku ktorej výrobca nápravy vlastní skúšobný protokol v zmysle prílohy 11 k predpisu 13;

2.3.2.   „identifikačný kód“ slúži na identifikáciu brzdových kotúčov alebo bubnov, na ktoré sa vzťahuje typové schvaľovanie brzdového systému podľa predpisov č. 13 a 13-H; pozostáva minimálne z obchodného názvu výrobcu alebo obchodnej značky a identifikačného čísla.

Výrobca vozidla predloží na požiadanie technickej služby a/alebo orgánu typového schvaľovania všetky potrebné informácie, na základe ktorých je možné určiť súvislosť medzi typovým schválením brzdového systému a príslušným identifikačným kódom.

2.3.3.   Výmenné diely

| 2.3.3.1. | „Pôvodné výmenné brzdové kotúče a bubny“: pôvodné brzdové kotúče/bubny určené na servisnú údržbu vozidla, označené identifikačným kódom vymedzeným v bode 2.3.2 pripevneným takým spôsobom, aby bol nezmazateľný a jasne čitateľný; |
| --- | --- |

2.3.3.1.

„Pôvodné výmenné brzdové kotúče a bubny“: pôvodné brzdové kotúče/bubny určené na servisnú údržbu vozidla, označené identifikačným kódom vymedzeným v bode 2.3.2 pripevneným takým spôsobom, aby bol nezmazateľný a jasne čitateľný;

| 2.3.3.2. | „zhodný brzdový kotúč“ je výmenný brzdový kotúč, ktorý má v každom ohľade rovnaké chemické a fyzikálne vlastnosti ako pôvodný brzdový kotúč, len nie je označený značkou výrobcu; |
| --- | --- |

2.3.3.2.

„zhodný brzdový kotúč“ je výmenný brzdový kotúč, ktorý má v každom ohľade rovnaké chemické a fyzikálne vlastnosti ako pôvodný brzdový kotúč, len nie je označený značkou výrobcu;

| 2.3.3.3. | „zhodný brzdový bubon“ je výmenný brzdový bubon, ktorý má v každom ohľade rovnaké chemické a fyzikálne vlastnosti ako pôvodný brzdový bubon, len nie je označený značkou výrobcu; |
| --- | --- |

2.3.3.3.

„zhodný brzdový bubon“ je výmenný brzdový bubon, ktorý má v každom ohľade rovnaké chemické a fyzikálne vlastnosti ako pôvodný brzdový bubon, len nie je označený značkou výrobcu;

| 2.3.3.4. | „rovnocenný brzdový kotúč“ je výmenný brzdový kotúč, ktorý sa s pôvodným brzdovým kotúčom zhoduje vo všetkých rozmeroch, geometrických parametroch a v základnej konštrukcii a je takisto z rovnakej podskupiny materiálov ako pôvodný brzdový kotúč vymedzený v bode 5.3.3.2; |
| --- | --- |

2.3.3.4.

„rovnocenný brzdový kotúč“ je výmenný brzdový kotúč, ktorý sa s pôvodným brzdovým kotúčom zhoduje vo všetkých rozmeroch, geometrických parametroch a v základnej konštrukcii a je takisto z rovnakej podskupiny materiálov ako pôvodný brzdový kotúč vymedzený v bode 5.3.3.2;

| 2.3.3.5. | „rovnocenný brzdový bubon“ je výmenný brzdový bubon, ktorý sa s pôvodným brzdovým bubnom zhoduje vo všetkých rozmeroch, geometrických parametroch a v základnej konštrukcii a je takisto z rovnakej podskupiny materiálov ako pôvodný brzdový bubon vymedzený v bode 5.3.3.2; |
| --- | --- |

2.3.3.5.

„rovnocenný brzdový bubon“ je výmenný brzdový bubon, ktorý sa s pôvodným brzdovým bubnom zhoduje vo všetkých rozmeroch, geometrických parametroch a v základnej konštrukcii a je takisto z rovnakej podskupiny materiálov ako pôvodný brzdový bubon vymedzený v bode 5.3.3.2;

| 2.3.3.6. | „zameniteľný brzdový kotúč“ je výmenný brzdový kotúč, ktorý má rovnaké rozmery rozhrania ako pôvodný brzdový kotúč, ale od pôvodného brzdového kotúča sa môže líšiť z hľadiska konštrukcie, zloženia materiálu a mechanických vlastností; |
| --- | --- |

2.3.3.6.

„zameniteľný brzdový kotúč“ je výmenný brzdový kotúč, ktorý má rovnaké rozmery rozhrania ako pôvodný brzdový kotúč, ale od pôvodného brzdového kotúča sa môže líšiť z hľadiska konštrukcie, zloženia materiálu a mechanických vlastností;

| 2.3.3.7. | „zameniteľný brzdový bubon“ je výmenný brzdový bubon, ktorý má rovnaké rozmery rozhrania ako pôvodný brzdový bubon, ale od pôvodného brzdového bubna sa môže líšiť z hľadiska konštrukcie, zloženia materiálu a mechanických vlastností; |
| --- | --- |

2.3.3.7.

„zameniteľný brzdový bubon“ je výmenný brzdový bubon, ktorý má rovnaké rozmery rozhrania ako pôvodný brzdový bubon, ale od pôvodného brzdového bubna sa môže líšiť z hľadiska konštrukcie, zloženia materiálu a mechanických vlastností;

2.3.4.   „špeciálny brzdový kotúč/bubon“ je výmenný brzdový kotúč/bubon, na ktorý sa nevzťahujú body 2.3.1 až 2.3.3;

2.3.5.   „funkčné rozmery“ sú všetky rozmery, ktoré sú dôležité pre montáž a funkčnosť komponentov brzdového systému (pozri bod 5.3.7.1. a prílohu 10);

2.3.6.   „typ brzdového kotúča/bubna“: brzdové kotúče/bubny rovnakej konštrukcie a materiálovej skupiny v súlade s kritériami klasifikácie buď podľa bodu 5.3.5.1, alebo 5.3.5.2;

2.3.7.   „skúšobná skupina“ typ brzdových kotúčov/bubnov s rovnakými vlastnosťami v zmysle bodu 5.3.6;

2.3.8.   „variant“: jednotlivý brzdový kotúč/bubon v rámci danej skúšobnej skupiny;

2.3.9.   „materiál“: chemické zloženie a mechanické vlastnosti podľa bodu 3.4.1.2;

2.3.10.   „skupina materiálov“: napr. sivá liatina, oceľ, hliník atď.

2.3.11.   „podskupina materiálov“: jedna z podskupín vymedzených v bode 5.3.3.2;

2.3.12.   „minimálna hrúbka“: hrúbka brzdového kotúča je referenčným bodom signalizujúcim potrebu jeho výmeny;

2.3.13.   „maximálny vnútorný priemer“: maximálny vnútorný priemer brzdového bubna je referenčným bodom signalizujúcim potrebu jeho výmeny.

3.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

3.1.   Žiadosť o typové schválenie výmenného dielu na konkrétny typ vozidla, resp. vozidiel predkladá výrobca výmenného dielu alebo jeho riadne splnomocnený zástupca.

3.2.   Žiadosť o typové schválenie výmenného dielu, ktorá je v zhode s dokumentáciou o typovom schválení, resp. schváleniach, môže predložiť držiteľ typového schválenia, resp. schválení vozidla na základe predpisu č. 13 alebo predpisu č. 13-H.

3.3.   V prípade žiadosti o schválenie typu súpravy výmenného brzdového obloženia, typu výmenného obloženia bubnovej brzdy alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy:

| 3.3.1. | žiadosť o schválenie musí obsahovať, v trojitom vyhotovení, popis súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy, pokiaľ ide o položky špecifikované v prílohe 1 k tomuto predpisu a tieto údaje:






  3.3.1.1. | nákresy zobrazujúce funkčné rozmery súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

žiadosť o schválenie musí obsahovať, v trojitom vyhotovení, popis súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy, pokiaľ ide o položky špecifikované v prílohe 1 k tomuto predpisu a tieto údaje:

3.3.1.1.

nákresy zobrazujúce funkčné rozmery súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy;

| 3.3.1.2. | uvedenie polôh súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy na vozidlách, v prípade ktorých sa požaduje schválenie ich montáže. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

uvedenie polôh súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy na vozidlách, v prípade ktorých sa požaduje schválenie ich montáže.

| 3.3.2. | Typ súpravy brzdového obloženia alebo obloženia bubnovej brzdy, v prípade ktorého sa požaduje schválenie, musí byť k dispozícii v kvalite dostatočnej na vykonanie schvaľovacích skúšok. |
| --- | --- |

3.3.2.

Typ súpravy brzdového obloženia alebo obloženia bubnovej brzdy, v prípade ktorého sa požaduje schválenie, musí byť k dispozícii v kvalite dostatočnej na vykonanie schvaľovacích skúšok.

| 3.3.3. | Žiadateľ musí odsúhlasiť a predložiť technickej službe zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok vhodné reprezentatívne vozidlo resp. vozidlá a/alebo brzdu resp. brzdy. |
| --- | --- |

3.3.3.

Žiadateľ musí odsúhlasiť a predložiť technickej službe zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok vhodné reprezentatívne vozidlo resp. vozidlá a/alebo brzdu resp. brzdy.

| 3.3.4. | Príslušný orgán pred udelením schválenia overí, či existujú dostatočné opatrenia na zabezpečenie účinných kontrol zhody výroby.






  3.3.4.1. | Žiadateľ musí predložiť údaje o trecích vlastnostiach v súlade s bodom 2.4.1, resp. 3.4.1 v časti A prílohy 9 k tomuto predpisu. |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

Príslušný orgán pred udelením schválenia overí, či existujú dostatočné opatrenia na zabezpečenie účinných kontrol zhody výroby.

3.3.4.1.

Žiadateľ musí predložiť údaje o trecích vlastnostiach v súlade s bodom 2.4.1, resp. 3.4.1 v časti A prílohy 9 k tomuto predpisu.

3.4.   V prípade žiadosti o typové schválenie výmenného brzdového bubna alebo výmenného brzdového kotúča:

3.4.1.   žiadosť o schválenie musí obsahovať, v trojitom vyhotovení, popis výmenného brzdového bubna alebo výmenného brzdového kotúča, pokiaľ ide o položky špecifikované v prílohe 1B k tomuto predpisu a tieto údaje:

3.4.1.1.   výkres(-y) kotúča alebo bubna vrátane rozmerov tvarov uvedených v bode 5.3.7.1 aj s toleranciami a ďalšie doplnkové údaje:

| a) | poloha a charakter označenia v zmysle bodu 6.2.2 – rozmery (v mm); |
| --- | --- |

a)

poloha a charakter označenia v zmysle bodu 6.2.2 – rozmery (v mm);

| b) | hmotnosť v g; |
| --- | --- |

b)

hmotnosť v g;

| c) | materiál. |
| --- | --- |

c)

materiál.

3.4.1.2.   Opis komponentov

Výrobca predloží opis komponentov obsahujúci aspoň tieto informácie:

| a) | výrobcu neopracovaného dielu; |
| --- | --- |

a)

výrobcu neopracovaného dielu;

| b) | opis výrobného postupu neopracovaného dielu; |
| --- | --- |

b)

opis výrobného postupu neopracovaného dielu;

| c) | dôkaz o spoľahlivosti výrobného postupu (napr. bez prasklín a dutín, rozmery); |
| --- | --- |

c)

dôkaz o spoľahlivosti výrobného postupu (napr. bez prasklín a dutín, rozmery);

| d) | zloženie materiálu, konkrétne:






  i) | chemické zloženie; |
| --- | --- | --- |

d)

zloženie materiálu, konkrétne:

i)

chemické zloženie;

| ii) | mikroštruktúra; |
| --- | --- |

ii)

mikroštruktúra;

| iii) | mechanické vlastnosti:






  a) | tvrdosť podľa Brinella v súlade s normou ISO 6506-1:2005; |
| --- | --- | --- |

iii)

mechanické vlastnosti:

a)

tvrdosť podľa Brinella v súlade s normou ISO 6506-1:2005;

| b) | pevnosť v ťahu v súlade s normou ISO 6892:1998; |
| --- | --- |

b)

pevnosť v ťahu v súlade s normou ISO 6892:1998;

| e) | korózia alebo ochrana povrchu; |
| --- | --- |

e)

korózia alebo ochrana povrchu;

| f) | opis vyvažovacích opatrení, maximálna prípustná chyba vyvažovania; |
| --- | --- |

f)

opis vyvažovacích opatrení, maximálna prípustná chyba vyvažovania;

| g) | hodnota povoleného opotrebenia (minimálna hrúbka v prípade brzdových kotúčov alebo maximálny vnútorný priemer v prípade brzdových bubnov). |
| --- | --- |

g)

hodnota povoleného opotrebenia (minimálna hrúbka v prípade brzdových kotúčov alebo maximálny vnútorný priemer v prípade brzdových bubnov).

Žiadateľ predloží informácie a špecifikácie uvedené v bode 2.5 časti B prílohy 9 k tomuto predpisu.

3.4.2.   Zhoda výroby

Príslušný orgán pred udelením typového schválenia overí existenciu dostatočných opatrení na zabezpečenie účinnej kontroly zhody výroby.

3.4.2.1.   Žiadateľ predloží dokumentáciu a špecifikácie v súlade s bodom 2 časti B prílohy 9 k tomuto predpisu.

3.4.3.   Množstvo vzoriek a použitie

3.4.3.1.   Na účely typového schválenia ich konštrukcie je potrebné predložiť minimálne počet vzoriek kotúčov alebo bubnov podľa nasledujúcej tabuľky.

V tabuľke sa uvádza aj odporúčané použitie vzoriek.

| Číslo položky | Kontrola/skúška | Číslo vzorky | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | |
| 1 | kontrola geometrie
  body 5.3.3.1, 5.3.4.1 | x | x | x | x | x | x | |
| 2 | kontrola materiálu
  body 5.3.3.2., 5.3.4.2 | x | x | | | | | |
| 3 | kontrola ustanovení o vyváženosti
  bod 5.3.7.2 | | | x | x | x | x | |
| 4 | kontrola značky stavu opotrebenia
  bod 5.3.7.3 | | | x | x | x | x | |
| 5 | skúška integrity – tepelná únava
  body 4.1.1, 4.2.1 prílohy 11 a body 4.1.1, 4.2.1 prílohy 12 | | | | x | x | | |
| 6 | skúška integrity – skúška s vysokým zaťažením
  body 4.1.2, 4.2.2 prílohy 11 a body 4.1.2, 4.2.2 prílohy 12 | | | x | | | | |
| 7 | skúška účinnosti prevádzkovej brzdy vozidla
  bod 2.2 prílohy 11 a bod 2.2 prílohy 12 | | | | | | pár kotúčov | buď predná, alebo zadná náprava |
| 8 | skúška účinnosti parkovacej brzdy vozidla
  bod 2.3 prílohy 11 a bod 2.3 prílohy 12 | | | | | | pár kotúčov | v prípade potreby |
| 9 | skúška účinnosti prevádzkovej brzdy na dynamometri
  bod 3.3 prílohy 11 a bod 3.3 prílohy 12 | | | | | | x | alternatíva ku skúške na vozidle |

Číslo položky

Kontrola/skúška

Číslo vzorky

Poznámky

1

2

3

4

5

6

1

kontrola geometrie

body 5.3.3.1, 5.3.4.1

x

x

x

x

x

x

2

kontrola materiálu

body 5.3.3.2., 5.3.4.2

x

x

3

kontrola ustanovení o vyváženosti

bod 5.3.7.2

x

x

x

x

4

kontrola značky stavu opotrebenia

bod 5.3.7.3

x

x

x

x

5

skúška integrity – tepelná únava

body 4.1.1, 4.2.1 prílohy 11 a body 4.1.1, 4.2.1 prílohy 12

x

x

6

skúška integrity – skúška s vysokým zaťažením

body 4.1.2, 4.2.2 prílohy 11 a body 4.1.2, 4.2.2 prílohy 12

x

7

skúška účinnosti prevádzkovej brzdy vozidla

bod 2.2 prílohy 11 a bod 2.2 prílohy 12

pár kotúčov

buď predná, alebo zadná náprava

8

skúška účinnosti parkovacej brzdy vozidla

bod 2.3 prílohy 11 a bod 2.3 prílohy 12

pár kotúčov

v prípade potreby

9

skúška účinnosti prevádzkovej brzdy na dynamometri

bod 3.3 prílohy 11 a bod 3.3 prílohy 12

x

alternatíva ku skúške na vozidle

3.4.3.2.   Ku každému kotúču a bubnu inému než tie, ktoré prešli kontrolou geometrie a materiálu, musí byť priložený dostatočný počet vhodných súprav brzdového obloženia, ktoré boli typovo schválené podľa predpisu č. 13, 13-H alebo 90.

3.4.3.3.   V prípade, že sa vyžaduje porovnanie s pôvodným brzdovým kotúčom alebo bubnom, musí sa poskytnúť súprava pôvodných brzdových kotúčov alebo bubnov na náprave.

3.4.3.4.   Ak sa žiada o typové schválenie rovnocenného brzdového kotúča/bubna, predložia sa na porovnanie rozmerov a materiálu dve vzorky pôvodných brzdových kotúčov/bubnov alebo pôvodných výmenných brzdových kotúčov/bubnov.

3.4.3.5.   Ak sa žiada o typové schválenie zameniteľného brzdového kotúča/bubna, predložia sa na porovnanie rozmerov dve vzorky pôvodných brzdových kotúčov/bubnov alebo pôvodných výmenných brzdových kotúčov/bubnov.

4.   TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 4.1. | Ak výmenný diel predložený na typové schválenie podľa tohto predpisu spĺňa požiadavky odseku 5, udelí sa výmennému dielu typové schválenie.






  4.1.1. | V prípade súprav výmenného brzdového obloženia pre vozidlá kategórie L s kombinovaným brzdovým systémom v zmysle bodu 2.9 predpisu č. 78 sa typové schválenie musí obmedziť na kombináciu(-e) súprav brzdových obložení na nápravách vozidla skúšaného podľa prílohy 7 k tomuto predpisu. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Ak výmenný diel predložený na typové schválenie podľa tohto predpisu spĺňa požiadavky odseku 5, udelí sa výmennému dielu typové schválenie.

4.1.1.

V prípade súprav výmenného brzdového obloženia pre vozidlá kategórie L s kombinovaným brzdovým systémom v zmysle bodu 2.9 predpisu č. 78 sa typové schválenie musí obmedziť na kombináciu(-e) súprav brzdových obložení na nápravách vozidla skúšaného podľa prílohy 7 k tomuto predpisu.

| 4.2. | Každému schválenému výmennému dielu sa pridelí schvaľovacie číslo pozostávajúce zo štyroch skupín číslic:






  4.2.1. | prvé dve číslice (v súčasnosti 02 pre predpis v znení série zmien 02) označujú sériu zmien predpisu platnú v čase udelenia schválenia, ktorá zahŕňa najnovšie podstatné technické zmeny v predpise v čase vydania schválenia. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Každému schválenému výmennému dielu sa pridelí schvaľovacie číslo pozostávajúce zo štyroch skupín číslic:

4.2.1.

prvé dve číslice (v súčasnosti 02 pre predpis v znení série zmien 02) označujú sériu zmien predpisu platnú v čase udelenia schválenia, ktorá zahŕňa najnovšie podstatné technické zmeny v predpise v čase vydania schválenia.

| 4.2.2. | Samostatné písmeno udáva kategóriu výmenného dielu takto:






  A | Súprava výmenného brzdového obloženia |
| --- | --- | --- |
| B | Výmenné obloženie bubnovej brzdy |
| C | Výmenný brzdový kotúč |
| D | Výmenný brzdový bubon |

4.2.2.

Samostatné písmeno udáva kategóriu výmenného dielu takto:

A

Súprava výmenného brzdového obloženia

B

Výmenné obloženie bubnovej brzdy

C

Výmenný brzdový kotúč

D

Výmenný brzdový bubon

| 4.2.3. | Ďalšie štyri číslice udávajú výrobcu a typ brzdového obloženia, typ kotúča alebo bubna.
  Prípona zo štyroch číslic označuje:






  a) | čeľusť alebo vystužujúcu dosku, alebo špecifický rozmer v prípade obloženia bubnovej brzdy; |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Ďalšie štyri číslice udávajú výrobcu a typ brzdového obloženia, typ kotúča alebo bubna.

Prípona zo štyroch číslic označuje:

a)

čeľusť alebo vystužujúcu dosku, alebo špecifický rozmer v prípade obloženia bubnovej brzdy;

| b) | variant v prípade výmenného kotúča alebo bubna.

  Príklad: |
| --- | --- |

b)

variant v prípade výmenného kotúča alebo bubna.

Príklad:

| 4.3. | Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému výmennému dielu. To isté schvaľovacie číslo sa môže vzťahovať na použitie daného typu výmenného dielu na viacerých odlišných typoch vozidiel. |
| --- | --- |

4.3.

Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému výmennému dielu. To isté schvaľovacie číslo sa môže vzťahovať na použitie daného typu výmenného dielu na viacerých odlišných typoch vozidiel.

| 4.4. | Oznámenie o schválení, rozšírení, zamietnutí, odňatí typového schválenia alebo o definitívnom zastavení výroby výmenného dielu podľa tohto predpisu sa adresuje stranám Dohody z roku 1958 uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára podľa vzoru uvedeného v prílohe 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.4.

Oznámenie o schválení, rozšírení, zamietnutí, odňatí typového schválenia alebo o definitívnom zastavení výroby výmenného dielu podľa tohto predpisu sa adresuje stranám Dohody z roku 1958 uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára podľa vzoru uvedeného v prílohe 1 k tomuto predpisu.

| 4.5. | Na každý výmenný diel schválený podľa tohto predpisu sa na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste pripevní medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:






  4.5.1. | z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (3); |
| --- | --- | --- |

4.5.

Na každý výmenný diel schválený podľa tohto predpisu sa na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste pripevní medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:

4.5.1.

z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (3);

| 4.5.2. | z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo umiestnené vpravo od kružnice predpísanej v bode 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2.

z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo umiestnené vpravo od kružnice predpísanej v bode 4.5.1.

| 4.6. | Schvaľovacia značka uvedená v bode 4.5 musí byť jasne čitateľná a nezmazateľná. |
| --- | --- |

4.6.

Schvaľovacia značka uvedená v bode 4.5 musí byť jasne čitateľná a nezmazateľná.

| 4.7. | V prílohe 2 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacej značky a spomínaných schvaľovacích údajov, ktoré sa uvádzajú aj bode 6.5. |
| --- | --- |

4.7.

V prílohe 2 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacej značky a spomínaných schvaľovacích údajov, ktoré sa uvádzajú aj bode 6.5.

5.   ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY

5.1.   Všeobecne

Výmenný diel musí byť navrhnutý a skonštruovaný tak, aby v prípade, že nahradí pôvodne namontovaný diel na vozidle, bol brzdný účinok tohto vozidla rovnaký ako brzdný účinok schváleného typu vozidla.

Konkrétne:

| a) | výmenný diel pre typ vozidla schválený pred sériou zmien 09 k predpisu č. 13, alebo pôvodnou verziou predpisu č. 13-H alebo sériou zmien 01 k predpisu č. 78, musí spĺňať minimálne príslušnú verziu predpisu uvedenú vyššie; |
| --- | --- |

a)

výmenný diel pre typ vozidla schválený pred sériou zmien 09 k predpisu č. 13, alebo pôvodnou verziou predpisu č. 13-H alebo sériou zmien 01 k predpisu č. 78, musí spĺňať minimálne príslušnú verziu predpisu uvedenú vyššie;

| b) | výmenný diel musí vykazovať charakteristiky účinnosti podobné charakteristikám originálneho dielu, ktorý má nahradiť; |
| --- | --- |

b)

výmenný diel musí vykazovať charakteristiky účinnosti podobné charakteristikám originálneho dielu, ktorý má nahradiť;

| c) | výmenný diel musí mať primerané mechanické charakteristiky; |
| --- | --- |

c)

výmenný diel musí mať primerané mechanické charakteristiky;

| d) | brzdové obloženia nesmú obsahovať azbest; |
| --- | --- |

d)

brzdové obloženia nesmú obsahovať azbest;

| e) | výmenný brzdový kotúč/bubon musí vykazovať dostatočnú odolnosť voči deformácii vplyvom teploty; |
| --- | --- |

e)

výmenný brzdový kotúč/bubon musí vykazovať dostatočnú odolnosť voči deformácii vplyvom teploty;

| f) | minimálna hrúbka brzdového kotúča nesmie byť menšia ako minimálna hrúbka pôvodného brzdového kotúča špecifikovaná výrobcom vozidla; |
| --- | --- |

f)

minimálna hrúbka brzdového kotúča nesmie byť menšia ako minimálna hrúbka pôvodného brzdového kotúča špecifikovaná výrobcom vozidla;

| g) | maximálny vnútorný priemer brzdového bubna nesmie byť väčší ako maximálny povolený priemer pôvodného brzdového bubna špecifikovaný výrobcom vozidla. |
| --- | --- |

g)

maximálny vnútorný priemer brzdového bubna nesmie byť väčší ako maximálny povolený priemer pôvodného brzdového bubna špecifikovaný výrobcom vozidla.

5.1.1.   Súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenné obloženia bubnovej brzdy, ktoré sú zhodné s typom špecifikovaným v dokumentácii o schválení typu vozidla podľa predpisu č. 13 alebo predpisu č. 13-H alebo predpisu č. 78, sa považujú za súpravy alebo obloženia, ktoré spĺňajú požiadavky bodu 5 tohto predpisu.

5.1.2.   Výmenné kotúče a bubny, ktoré sa zhodujú s identifikačným kódom špecifikovaným v dokumentácii o schválení typu vozidla podľa predpisu č. 13 alebo predpisu č. 13-H, sa považujú za kotúče a bubny, ktoré spĺňajú požiadavky bodu 5 tohto predpisu.

5.2.   Požiadavky týkajúce sa schválenia typu súpravy výmenného brzdového obloženia, typu výmenného obloženia bubnovej brzdy alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy

5.2.1.   Požiadavky na účinnosť

5.2.1.1.   Súpravy výmenného brzdového obloženia pre vozidlá kategórií M1, M2 a N1

Aspoň jedna sada súpravy výmenného brzdového obloženia, reprezentujúca typ obloženia, ktorý sa má schváliť, sa namontuje a skúša aspoň v jednom vozidle, ktoré reprezentuje typ vozidla, pre ktoré sa schválenie požaduje podľa ustanovení prílohy 3, pričom musí spĺňať požiadavky stanovené v tejto prílohe. Reprezentatívne vozidlo, resp. vozidlá sa vyberú z aplikačného rozsahu pomocou analýzy najhoršieho prípadu (4). Na meranie citlivosti na rýchlosť a rovnocennosti brzdných účinkov za studena sa použije jedna z dvoch metód opísaných v prílohe 3.

5.2.1.2.   Súpravy výmenného brzdového obloženia a výmenné obloženia bubnovej brzdy pre vozidlá kategórií M3, N2 a N3

Aspoň jedna sada súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy, reprezentujúca typ obloženia, ktoré sa má schváliť, sa namontuje a skúša aspoň v jednom vozidle alebo na jednej brzde, ktoré reprezentujú typ vozidla, pre ktoré sa schválenie požaduje podľa ustanovení prílohy 4, pomocou dvoch metód opísaných v bode 1 (skúška vozidla) alebo v bode 2 (skúška na zotrvačníkovom dynamometri), pričom musia spĺňať požiadavky stanovené v tejto prílohe. Reprezentatívne vozidlo, resp. vozidlá sa vyberú z aplikačného rozsahu pomocou analýzy najhoršieho prípadu (4).

5.2.1.3.   Súpravy výmenného brzdového obloženia pre vozidlá kategórií O1 a O2

Súpravy výmenného brzdového obloženia sa skúšajú podľa ustanovení prílohy 5 a musia spĺňať požiadavky uvedené v tejto prílohe.

5.2.1.4.   Súpravy výmenného brzdového obloženia a výmenné obloženia bubnovej brzdy pre vozidlá kategórií O3 a O4

Súpravy výmenného brzdového obloženia a výmenné obloženia bubnovej brzdy sa skúšajú podľa ustanovení prílohy 6 a musia spĺňať požiadavky uvedené v tejto prílohe. Pri skúškach sa musí použiť jedna z troch metód opísaných v bode 3 doplnku 2 k prílohe 11 predpisu č. 13.

5.2.1.5.   Súpravy výmenného brzdového obloženia pre vozidlá kategórie L

Aspoň jedna sada súpravy výmenného brzdového obloženia, reprezentujúca typ obloženia, ktorý sa má schváliť, sa namontuje a skúša aspoň v jednom vozidle, ktoré reprezentuje typ vozidla, pre ktoré sa schválenie požaduje podľa ustanovení prílohy 7, pričom musí spĺňať požiadavky stanovené v tejto prílohe. Reprezentatívne vozidlo, resp. vozidlá sa vyberú z aplikačného rozsahu pomocou analýzy najhoršieho prípadu (4).

5.2.2.   Mechanické vlastnosti

5.2.2.1.   Súpravy výmenného brzdového obloženia pre kategórie vozidiel M1, M2, N1, O1, O2, a L

5.2.2.1.1.   Typ súpravy výmenného brzdového obloženia, ktorý sa má schváliť, sa musí podrobiť skúške na pevnosť v strihu podľa normy ISO 6311:1981 alebo ISO 6312:2001.

Najmenšia prijateľná pevnosť v strihu je 250 N/cm2 pre súpravy doštičiek a 100 N/cm2 pre súpravy čeľustí.

5.2.2.1.2.   Typ súpravy výmenného brzdového obloženia, ktorý sa má schváliť, sa musí podrobiť skúške na stlačiteľnosť podľa normy ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 alebo ISO 6310:2009.

Hodnota stlačiteľnosti nesmie pre súpravu doštičiek prekročiť 2 percentá pri teplote okolia a 5 percent pri teplote 400 °C a pre súpravu čeľustí 2 percentá pri teplote okolia a 4 percentá pri teplote 200 °C. Táto požiadavka sa netýka súprav obloženia parkovacej brzdy.

5.2.2.2.   Súpravy výmenného brzdového obloženia a výmenné obloženia bubnovej brzdy pre vozidlá kategórií M3, N2, N3, O3, a O4

5.2.2.2.1.   Pevnosť v strihu

Táto skúška platí len pre súpravy doštičiek kotúčovej brzdy.

Typ súpravy výmenného brzdového obloženia, ktorý sa má schváliť, sa podrobí skúške na pevnosť v strihu podľa normy ISO 6311:1981 alebo ISO 6312:2001. Súpravy brzdového obloženia môžu byť rozdelené na dve alebo tri časti podľa kapacity skúšobného zariadenia.

Najmenšia prijateľná pevnosť v strihu je 250 N/cm2.

5.2.2.2.2.   Stlačiteľnosť

Typ súpravy výmenného brzdového obloženia a výmenného obloženia bubnovej brzdy, ktorý sa má schváliť, sa podrobí skúške na stlačiteľnosť podľa normy ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 alebo ISO 6310:2009. Môžu sa použiť ploché vzorky podľa vzorky typu I.

Hodnota stlačiteľnosti nesmie pre súpravu doštičiek prekročiť 2 percentá pri teplote okolia a 5 percent pri teplote 400 °C a pre súpravu čeľustí a obloženia bubnovej brzdy 2 percentá pri teplote okolia a 4 percentá pri teplote 200 °C.

5.2.2.2.3.   Pevnosť materiálu (5)

Táto požiadavka platí pre súpravy obloženia bubnovej brzdy a obloženia bubnovej brzdy.

Typ súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenných obložení bubnovej brzdy, ktorý sa má schváliť, sa podrobí skúške na pevnosť podľa normy ISO 2039-2:1987.

Hodnotou pevnosti pre trecí materiál na trecej ploche musí byť stredná hodnota z piatich vzoriek brzdových obložení z rôznych výrobných sérií (ak sú k dispozícii) získaný piatimi meraniami na rôznych miestach každého brzdového obloženia.

5.3.   Technické požiadavky týkajúce sa typového schválenia výmenného brzdového bubna alebo kotúča

Všetky výmenné diely sa musia rozdeliť do 4 skupín:

| a) | pôvodný výmenný brzdový kotúč/bubon; |
| --- | --- |

a)

pôvodný výmenný brzdový kotúč/bubon;

| b) | zhodný výmenný brzdový kotúč/bubon; |
| --- | --- |

b)

zhodný výmenný brzdový kotúč/bubon;

| c) | rovnocenný brzdový kotúč/bubon; |
| --- | --- |

c)

rovnocenný brzdový kotúč/bubon;

| d) | zameniteľný brzdový kotúč/bubon. |
| --- | --- |

d)

zameniteľný brzdový kotúč/bubon.

V závislosti od svojej skupiny sa výmenný brzdový kotúč alebo bubon podrobí týmto skúškam:

| | Skúšky účinnosti podľa predpisov č. 13/13-H (typ 0, I, II atď.) | Porovnávacia skúška s vlastnosťami dynamického trenia originálneho dielu | Skúšky integrity (vysoké zaťaženie a tepelná únava) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pôvodné výmenné diely | nie | nie | nie |
| Zhodné diely | nie | nie | nie |
| Rovnocenné diely | nie | nie | skúška na dynamometri |
| Zameniteľné diely | skúška na vozidle alebo alternatívna skúška na dynamometri | skúška na vozidle alebo alternatívna skúška na dynamometri | skúška na dynamometri |

Skúšky účinnosti podľa predpisov č. 13/13-H (typ 0, I, II atď.)

Porovnávacia skúška s vlastnosťami dynamického trenia originálneho dielu

Skúšky integrity (vysoké zaťaženie a tepelná únava)

Pôvodné výmenné diely

nie

nie

nie

Zhodné diely

nie

nie

nie

Rovnocenné diely

nie

nie

skúška na dynamometri

Zameniteľné diely

skúška na vozidle alebo alternatívna skúška na dynamometri

skúška na vozidle alebo alternatívna skúška na dynamometri

skúška na dynamometri

Skúšobné požiadavky na brzdové kotúče a bubny pre vozidlá kategórií M a N sú podrobne opísané v prílohe 11.

Skúšobné požiadavky na brzdové kotúče a bubny pre vozidlá kategórie O sú podrobne opísané v prílohe 12.

5.3.1.   Pôvodný výmenný brzdový kotúč/bubon

5.3.1.1.   Pôvodné výmenné brzdové kotúče/bubny nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto predpisu za predpokladu, že majú identifikačný kód uvedený v bode 2.3.2 pripevnený tak, aby bol nezmazateľný a jasne čitateľný.

5.3.2.   Zhodný výmenný brzdový kotúč/bubon

5.3.2.1.   Žiadateľ o typové schválenie musí schvaľovaciemu orgánu preukázať, že výrobcovi vozidla dodáva brzdové kotúče alebo bubny ako pôvodné vybavenie vozidiel/náprav/bŕzd v zmysle bodu 4 v prílohe 1B. Najmä brzdové kotúče alebo bubny musia byť vyrobené podľa rovnakých systémov výroby a kontroly kvality, aké platia pre originálne diely podľa bodu 2.3.1.

5.3.2.2.   Keďže identické brzdové kotúče/bubny spĺňajú všetky požiadavky, ktoré platia pre originálne diely, nevzťahujú sa na ne žiadne skúšobné požiadavky.

5.3.3.   Rovnocenné výmenné kotúče alebo bubny

5.3.3.1.   Požiadavky na geometriu

Brzdové kotúče alebo bubny musia byť identické s pôvodnými brzdovými kotúčmi alebo bubnami vo všetkých rozmeroch, geometrických vlastnostiach a v základnej konštrukcii.

5.3.3.1.1.   V prípade kotúčov musia byť dodržané nasledujúce maximálne hodnoty:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Odchýlky v hrúbke | 0,015 mm | 0,030 mm |
| Odchýlky v hrúbke čeľuste (len pre vetrané kotúče) | 1,5 mm | 2,0 mm |
| Bočná výstrednosť trecej plochy | 0,050 mm (6) | 0,15 mm (6) |
| Odchýlky v mieste vŕtania | H9 | H9 |
| Rovnobežnosť „klobúčika“ | 0,100 mm | 0,100 mm |
| Plochosť čela | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Drsnosť trecej plochy (7) | 3,2 μm | 3,2 μm |

M1, N1, O1, O2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

Odchýlky v hrúbke

0,015 mm

0,030 mm

Odchýlky v hrúbke čeľuste (len pre vetrané kotúče)

1,5 mm

2,0 mm

Bočná výstrednosť trecej plochy

0,050 mm (6)

0,15 mm (6)

Odchýlky v mieste vŕtania

H9

H9

Rovnobežnosť „klobúčika“

0,100 mm

0,100 mm

Plochosť čela

0,050 mm

0,050 mm

Drsnosť trecej plochy (7)

3,2 μm

3,2 μm

5.3.3.1.2.   V prípade bubnov musia byť dodržané nasledujúce maximálne hodnoty:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Radiálna výstrednosť trecej plochy | 0,050 mm | 0,100 mm |
| Odchýlky v mieste vŕtania | H9 | H9 |
| Oválnosť | 0,040 mm | 0,150 mm |
| Plochosť čela | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Drsnosť trecej plochy (8) | 3,5 μm | 3,5 μm |

M1, N1, O1, O2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

Radiálna výstrednosť trecej plochy

0,050 mm

0,100 mm

Odchýlky v mieste vŕtania

H9

H9

Oválnosť

0,040 mm

0,150 mm

Plochosť čela

0,050 mm

0,050 mm

Drsnosť trecej plochy (8)

3,5 μm

3,5 μm

5.3.3.2.   Materiálové a metalurgické požiadavky

Aby sa výmenný brzdový kotúč alebo bubon považoval za „rovnocenný“ musí byť z rovnakej podskupiny materiálov ako pôvodný brzdový kotúč alebo bubon. Vymedzené sú štyri podskupiny materiálov originálneho dielu.

| | Skúšobná norma | Podskupina 1
  Základný materiál z liatiny
  DIN EN 1561
  EN-GJL-200 | Podskupina 2
  Základný materiál s vysokým obsahom uhlíka
  EN-GJL-150 | Podskupina 3
  Legovaná oceľ s vysokým obsahom uhlíka | Podskupina 4
  Nelegovaná oceľ s vysokým obsahom uhlíka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obsah uhlíka
  (v percentách) | | 3,20 – 3,60 | 3,60 – 3,90 | 3,55 – 3,90 | 3,60 – 3,90 |
| Obsah kremíka
  (v percentách) | | 1,70 – 2,30 | 1,60 – 2,20 | 1,60 – 2,20 | 1,60 – 2,20 |
| Obsah mangánu
  (v percentách) | | min. 0,40 | min. 0,40 | min. 0,40 | min. 0,40 |
| Obsah chrómu
  (v percentách) | | max. 0,35 | max. 0,35 | 0,30 – 0,60 | max. 0,25 |
| Obsah medi
  (v percentách) | | — | 0,30 – 0,70 | 0,30 – 0,70 | max. 0,40 |
| Tvrdosť HBW | ISO 6506-1:2005 | 190 – 248 | 160 – 210 | 180 – 230 | 160 – 200 |
| Pevnosť v ťahu
  (N/mm2) | ISO 6892:1998 | min. 220 | min. 160 | min. 170 | min. 150 |

Skúšobná norma

Podskupina 1

Základný materiál z liatiny

DIN EN 1561

EN-GJL-200

Podskupina 2

Základný materiál s vysokým obsahom uhlíka

EN-GJL-150

Podskupina 3

Legovaná oceľ s vysokým obsahom uhlíka

Podskupina 4

Nelegovaná oceľ s vysokým obsahom uhlíka

Obsah uhlíka

(v percentách)

3,20 – 3,60

3,60 – 3,90

3,55 – 3,90

3,60 – 3,90

Obsah kremíka

(v percentách)

1,70 – 2,30

1,60 – 2,20

1,60 – 2,20

1,60 – 2,20

Obsah mangánu

(v percentách)

min. 0,40

min. 0,40

min. 0,40

min. 0,40

Obsah chrómu

(v percentách)

max. 0,35

max. 0,35

0,30 – 0,60

max. 0,25

Obsah medi

(v percentách)

—

0,30 – 0,70

0,30 – 0,70

max. 0,40

Tvrdosť HBW

ISO 6506-1:2005

190 – 248

160 – 210

180 – 230

160 – 200

Pevnosť v ťahu

(N/mm2)

ISO 6892:1998

min. 220

min. 160

min. 170

min. 150

5.3.3.3.   Požiadavky na účinnosť

Diel sa musí podrobiť skúškam integrity na vysoké zaťaženie a tepelnú únavu podľa príloh 11 a 12.

5.3.4.   Zameniteľné výmenné kotúče alebo bubny

5.3.4.1.   Požiadavky na geometriu

Ako v bodoch 5.3.3.1.1 a 5.3.3.1.2 a navyše rovnaké rozmery rozhrania.

Zameniteľný výmenný kotúč alebo bubon sa môže líšiť od pôvodného kotúča alebo bubna v konštrukčných črtách, ako sú:

| a) | typ a geometria vetrania (v prípade vetraných kotúčov); |
| --- | --- |

a)

typ a geometria vetrania (v prípade vetraných kotúčov);

| b) | jednodielny alebo zložený kotúč alebo bubon; |
| --- | --- |

b)

jednodielny alebo zložený kotúč alebo bubon;

| c) | opracovanie povrchu (napr. otvory, drážky atď.). |
| --- | --- |

c)

opracovanie povrchu (napr. otvory, drážky atď.).

5.3.4.2.   Požiadavky na účinnosť

Diel sa musí podrobiť nasledujúcim skúškam účinnosti podľa príloh 11 a 12:

| a) | skúška účinnosti podľa predpisu č. 13 alebo 13-H; |
| --- | --- |

a)

skúška účinnosti podľa predpisu č. 13 alebo 13-H;

| b) | porovnávacia skúška s vlastnosťami dynamického trenia originálneho dielu; |
| --- | --- |

b)

porovnávacia skúška s vlastnosťami dynamického trenia originálneho dielu;

| c) | skúšky integrity na vysoké zaťaženie a tepelnú únavu. |
| --- | --- |

c)

skúšky integrity na vysoké zaťaženie a tepelnú únavu.

5.3.5.   Typ

Brzdové kotúče/bubny, ktoré sa nelíšia z hľadiska základných vlastností podrobne opísaných ďalej, sa považujú za jeden typ v rámci protokolu alebo typového schválenia:

5.3.5.1.   Kritériá typu pre brzdové kotúče

5.3.5.1.1.   Základná konštrukcia:

| a) | s vetraním alebo bez vetrania (napr. plný, vetraný); |
| --- | --- |

a)

s vetraním alebo bez vetrania (napr. plný, vetraný);

| b) | konštrukcia vetrania; |
| --- | --- |

b)

konštrukcia vetrania;

| c) | povrch (s drážkami alebo otvormi alebo bez nich); |
| --- | --- |

c)

povrch (s drážkami alebo otvormi alebo bez nich);

| d) | náboj (so zabudovaným bubnom parkovacej brzdy alebo bez neho); |
| --- | --- |

d)

náboj (so zabudovaným bubnom parkovacej brzdy alebo bez neho);

| e) | montáž (pevný, čiastočne plávajúci, plávajúci atď.); |
| --- | --- |

e)

montáž (pevný, čiastočne plávajúci, plávajúci atď.);

| f) | klobúčik (so zabudovaným bubnom parkovacej brzdy alebo bez neho). |
| --- | --- |

f)

klobúčik (so zabudovaným bubnom parkovacej brzdy alebo bez neho).

5.3.5.1.2.   Skupina materiálov

Všetky skupiny materiálov (vrátane ich príslušných podskupín) sa považujú za samostatný typ.

5.3.5.1.2.1.   Liatina

5.3.5.1.2.2.   Oceľ

5.3.5.1.2.3.   Kompozitné materiály

5.3.5.1.2.4.   Konštrukcie z viacerých materiálov

5.3.5.2.   Kritériá typu pre brzdové bubny

| a) | skupina materiálu (napr. oceľ, liatina, kompozit); |
| --- | --- |

a)

skupina materiálu (napr. oceľ, liatina, kompozit);

| b) | náboj (s nábojom alebo bez); |
| --- | --- |

b)

náboj (s nábojom alebo bez);

| c) | štruktúra kompozitu. |
| --- | --- |

c)

štruktúra kompozitu.

5.3.6.   Kritériá pre skúšobnú skupinu (v rámci jedného typu)

Skúšanie v skúšobných skupinách je v prípade zameniteľných dielov možné len vtedy, keď spojenie medzi montážnou plochou a trecími čelami kotúča má rovnaký celkový tvar.

Z každej zo skúšobných skupín uvedených nižšie sa aspoň jeden variant podrobí príslušným skúškam uvedeným v prílohách 10, 11 alebo 12. Variant zvolený zo skúšobnej skupiny na skúšku výmenného dielu je ten, ktorý má najvyšší pomer kinetickej energie k priamo zodpovedajúcej hmotnosti jeho výmenného dielu:

Formula

pričom:

| vmax, i | je maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla, na ktorú je výmenný diel namontovaný (v prípade prípojných vozidiel sa predpokladá, že vmax, i je aspoň 80 km/h) |
| --- | --- |
| m | je skúšobná hmotnosť vymedzená v bode 3.2.1.2 prílohy 11 a v bode 3.2.1.2 prílohy 12 |
| mvýmenný diel, i | je hmotnosť výmenného dielu príslušného vozidla |

vmax, i

je maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla, na ktorú je výmenný diel namontovaný (v prípade prípojných vozidiel sa predpokladá, že vmax, i je aspoň 80 km/h)

m

je skúšobná hmotnosť vymedzená v bode 3.2.1.2 prílohy 11 a v bode 3.2.1.2 prílohy 12

mvýmenný diel, i

je hmotnosť výmenného dielu príslušného vozidla

5.3.6.1.   Výmenné brzdové kotúče

5.3.6.1.1.   Kritériá týkajúce sa usporiadania skúšobných skupín z hľadiska výmenných brzdových kotúčov na vozidlách patriacich do kategórií M1, M2, N1, N2, O1 a O2

5.3.6.1.1.1.   Skúšobná skupina v súvislosti so skúškami stanovenými v bodoch 1 až 4 prílohy 11 alebo prílohy 12

Do tejto skúšobnej skupiny patria všetky brzdové kotúče, ktorých vonkajší priemer kotúča sa nelíši o viac ako 6 mm a hrúbka kotúča o viac ako 4 mm.

5.3.6.1.1.2.   Ak sú v jednej materiálovej skupine rozdielne materiály, musí sa v prípade každého jedného materiálu dokázať, že boli splnené požiadavky stanovené v prílohe 11 alebo 12.

5.3.6.1.2.   Kritériá týkajúce sa usporiadania skúšobných skupín z hľadiska výmenných brzdových kotúčov na vozidlách patriacich do kategórií M3, N3, O3 a O4

5.3.6.1.2.1.   Skúšobná skupina v súvislosti so skúškami stanovenými v bodoch 1 až 4 prílohy 11 alebo prílohy 12

Do tejto skúšobnej skupiny patria všetky brzdové kotúče, ktorých vonkajší priemer kotúča sa nelíši o viac ako 10 mm a hrúbka kotúča o viac ako 4 mm.

5.3.6.1.2.2.   Ak sú v jednej materiálovej skupine rozdielne materiály, musí sa v prípade každého jedného materiálu dokázať, že boli splnené požiadavky stanovené v prílohe 11 alebo 12.

5.3.6.2.   Výmenné brzdové bubny

5.3.6.2.1.   Kritériá týkajúce sa usporiadania skúšobných skupín z hľadiska výmenných brzdových bubnov na vozidlách patriacich do kategórií M1, M2, N1, N2, O1 a O2

5.3.6.2.1.1.   Skúšobná skupina v súvislosti so skúškami stanovenými v bodoch 1 až 4 prílohy 11 alebo prílohy 12

Do tejto skupiny patria všetky brzdové bubny, ktorých vnútorný priemer bubna sa nelíši o viac ako 30 mm a šírka čeľuste bubnovej brzdy o viac ako 10 mm.

5.3.6.2.1.2.   Ak sú v jednej materiálovej skupine rozdielne materiály, musí sa v prípade každého jedného materiálu dokázať, že boli splnené požiadavky stanovené v prílohe 11 alebo 12.

5.3.6.2.2.   Kritériá týkajúce sa usporiadania skúšobných skupín z hľadiska výmenných brzdových bubnov na vozidlách patriacich do kategórií M3, N3, O3 a O4

5.3.6.2.2.1.   Skúšobná skupina v súvislosti so skúškami stanovenými v bodoch 1 až 4 prílohy 11 alebo prílohy 12

Do tejto skupiny patria všetky brzdové bubny, ktorých vnútorný priemer bubna sa nelíši o viac ako 10 percent (týka sa to najnižšej hodnoty) a šírka čeľuste bubnovej brzdy o viac ako 40 mm.

5.3.6.2.2.2.   Ak sú v jednej materiálovej skupine rozdielne materiály, musí sa v prípade každého jedného materiálu dokázať, že boli splnené požiadavky stanovené v prílohe 11 alebo 12.

5.3.7.   Rozsah posudzovania vzhľadom na výmenné brzdové kotúče/bubny

5.3.7.1.   Kontroly geometrie

V porovnaní s originálnymi dielmi sa výmenné brzdové kotúče/bubny kontrolujú z hľadiska nasledujúcich uplatniteľných charakteristík (pozri aj prílohu 10):

| a) | priemer kotúča/bubna, vrátane priemerov trecej plochy (v prípade kotúčovej brzdy so zabudovaným bubnom parkovacej brzdy je potrebné skontrolovať oba priemery); |
| --- | --- |

a)

priemer kotúča/bubna, vrátane priemerov trecej plochy (v prípade kotúčovej brzdy so zabudovaným bubnom parkovacej brzdy je potrebné skontrolovať oba priemery);

| b) | hrúbka kotúča (pôvodné rozmery a najmenšie prípustné opotrebenie) – montážna plocha vzhľadom k vonkajšej trecej ploche; |
| --- | --- |

b)

hrúbka kotúča (pôvodné rozmery a najmenšie prípustné opotrebenie) – montážna plocha vzhľadom k vonkajšej trecej ploche;

| c) | hrúbka montážnej príruby; |
| --- | --- |

c)

hrúbka montážnej príruby;

| d) | priemer rozstupovej kružnice pripevňovacích otvorov/výčnelkov; |
| --- | --- |

d)

priemer rozstupovej kružnice pripevňovacích otvorov/výčnelkov;

| e) | počet pripevňovacích otvorov/výčnelkov; |
| --- | --- |

e)

počet pripevňovacích otvorov/výčnelkov;

| f) | priemer montážnej príruby; |
| --- | --- |

f)

priemer montážnej príruby;

| g) | typ centrovania (napr. centrálny vodiaci čap alebo montážne skrutky/výčnelky); |
| --- | --- |

g)

typ centrovania (napr. centrálny vodiaci čap alebo montážne skrutky/výčnelky);

| h) | v prípade brzdových kotúčov so zabudovanými bubnami parkovacej brzdy šírka trecej plochy a každá tepelne kompenzačná drážka, resp. drážky; |
| --- | --- |

h)

v prípade brzdových kotúčov so zabudovanými bubnami parkovacej brzdy šírka trecej plochy a každá tepelne kompenzačná drážka, resp. drážky;

| i) | navyše v prípade vetraných brzdových kotúčov:






  i) | typ vetrania (vnútorné/vonkajšie); |
| --- | --- | --- |

i)

navyše v prípade vetraných brzdových kotúčov:

i)

typ vetrania (vnútorné/vonkajšie);

| ii) | počet rebier a stĺpikov; |
| --- | --- |

ii)

počet rebier a stĺpikov;

| iii) | rozmery vetracieho vedenia. |
| --- | --- |

iii)

rozmery vetracieho vedenia.

5.3.7.2.   Ustanovenie o vyvažovaní

Ustanovenie o vyvažovaní, pokiaľ ide o výmenné brzdové kotúče/bubny, musí zodpovedať ustanoveniu o vyvažovaní pre originálny diel, ktorý sa nahrádza.

5.3.7.3.   Posúdenie stavu opotrebenia trecích plôch

Posúdenie musí zodpovedať kritériám výrobcu vozidla.

5.3.7.4.   Skúšky

Každá skúšobná skupina (pozri bod 5.3.6) v rámci daného typu výmenného brzdového kotúča/bubna (pozri bod 3.3.2) sa podrobí skúške vykonanej technickou službou.

5.3.8.   Skúšobný protokol

Vypracuje sa skúšobný protokol, ktorého obsah musí zodpovedať minimálne obsahu vymedzenému v prílohe 13 k tomuto predpisu.

6.   BALENIE A OZNAČOVANIE

6.1.   Požiadavky týkajúce balenia a označovania typu súpravy výmenného brzdového obloženia, typu výmenného obloženia bubnovej brzdy alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy:

| 6.1.1. | Súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenné obloženia bubnovej brzdy zhodné s typom schváleným podľa tohto predpisu sa musia predávať v sadách pre jednu nápravu. |
| --- | --- |

6.1.1.

Súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenné obloženia bubnovej brzdy zhodné s typom schváleným podľa tohto predpisu sa musia predávať v sadách pre jednu nápravu.

| 6.1.2. | Každá sada pre nápravu má byť uložená v zapečatenom obale skonštruovanom tak, aby bolo možné zistiť predchádzajúce otvorenie. |
| --- | --- |

6.1.2.

Každá sada pre nápravu má byť uložená v zapečatenom obale skonštruovanom tak, aby bolo možné zistiť predchádzajúce otvorenie.

| 6.1.3. | Na každom balení musia byť tieto informácie:






  6.1.3.1. | počet kusov súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy v balení; |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

Na každom balení musia byť tieto informácie:

6.1.3.1.

počet kusov súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy v balení;

| 6.1.3.2. | obchodný názov výrobcu alebo obchodná značka; |
| --- | --- |

6.1.3.2.

obchodný názov výrobcu alebo obchodná značka;

| 6.1.3.3. | značka a typ súprav výmenného brzdového obloženia alebo výmenných obložení bubnovej brzdy; |
| --- | --- |

6.1.3.3.

značka a typ súprav výmenného brzdového obloženia alebo výmenných obložení bubnovej brzdy;

| 6.1.3.4. | vozidlá/nápravy/brzdy, na ktoré je obsah balenia schválený; |
| --- | --- |

6.1.3.4.

vozidlá/nápravy/brzdy, na ktoré je obsah balenia schválený;

| 6.1.3.5. | schvaľovacia značka. |
| --- | --- |

6.1.3.5.

schvaľovacia značka.

| 6.1.4. | Každé balenie musí obsahovať montážne pokyny v úradnom jazyku EHK, doplnené zodpovedajúcim znením v jazyku krajiny, v ktorej sa predáva:






  6.1.4.1. | so špecifickými odkazmi na časti s konkrétnymi radami; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

Každé balenie musí obsahovať montážne pokyny v úradnom jazyku EHK, doplnené zodpovedajúcim znením v jazyku krajiny, v ktorej sa predáva:

6.1.4.1.

so špecifickými odkazmi na časti s konkrétnymi radami;

| 6.1.4.2. | v ktorých sa uvádza, že súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenné obloženia bubnovej brzdy sa majú vymieňať v sadách pre nápravu; |
| --- | --- |

6.1.4.2.

v ktorých sa uvádza, že súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenné obloženia bubnovej brzdy sa majú vymieňať v sadách pre nápravu;

| 6.1.4.3. | v prípade výmenných obložení bubnovej brzdy, so všeobecným oznamom, upozorňujúcim na tieto body: | integritu čeľusťovej plošiny, podpery a čapu; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.3.

v prípade výmenných obložení bubnovej brzdy, so všeobecným oznamom, upozorňujúcim na tieto body:

integritu čeľusťovej plošiny, podpery a čapu;

| | záruku voči poškodeniu, deformácii a korózii čeľuste; |
| --- | --- |

záruku voči poškodeniu, deformácii a korózii čeľuste;

| | typ a rozmer použitého nitu; |
| --- | --- |

typ a rozmer použitého nitu;

| | požadované nitovacie nástroje a sily. |
| --- | --- |

požadované nitovacie nástroje a sily.

| 6.1.4.4. | Navyše v prípade kombinovaných brzdových systémov v zmysle bodu 2.9 predpisu č. 78 je potrebné uvádzať aj schválenú kombináciu, resp. kombinácie súpravy brzdového obloženia. |
| --- | --- |

6.1.4.4.

Navyše v prípade kombinovaných brzdových systémov v zmysle bodu 2.9 predpisu č. 78 je potrebné uvádzať aj schválenú kombináciu, resp. kombinácie súpravy brzdového obloženia.

| 6.1.5. | Každá súprava výmenného brzdového obloženia alebo výmenné obloženie bubnovej brzdy musí stabilne obsahovať jeden súbor schvaľovacích údajov:






  6.1.5.1. | schvaľovaciu značka; |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

Každá súprava výmenného brzdového obloženia alebo výmenné obloženie bubnovej brzdy musí stabilne obsahovať jeden súbor schvaľovacích údajov:

6.1.5.1.

schvaľovaciu značka;

| 6.1.5.2. | dátum výroby, aspoň mesiac a rok alebo číslo výrobnej série; |
| --- | --- |

6.1.5.2.

dátum výroby, aspoň mesiac a rok alebo číslo výrobnej série;

| 6.1.5.3. | značku a typ brzdového obloženia. |
| --- | --- |

6.1.5.3.

značku a typ brzdového obloženia.

6.2.   Požiadavky na balenie a označovanie typu výmenných brzdových kotúčov alebo výmenných brzdových bubnov

6.2.1.   Každá predaná jednotka musí obsahovať tieto informácie:

| 6.2.1.1. | číslo dielu; |
| --- | --- |

6.2.1.1.

číslo dielu;

| 6.2.1.2. | v prípade motorových vozidiel:
  značku, typ a obchodný názov vozidla, nápravu, na ktorej majú byť namontované a obdobie výroby vozidla, ak nie je možné obdobie výroby jednoducho zistiť, môže sa použiť odkaz na číslo originálneho dielu/identifikačný kód; |
| --- | --- |

6.2.1.2.

v prípade motorových vozidiel:

značku, typ a obchodný názov vozidla, nápravu, na ktorej majú byť namontované a obdobie výroby vozidla, ak nie je možné obdobie výroby jednoducho zistiť, môže sa použiť odkaz na číslo originálneho dielu/identifikačný kód;

| 6.2.1.3. | v prípade prípojných vozidiel sa môže použiť odkaz na číslo originálneho dielu/identifikačný kód. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

v prípade prípojných vozidiel sa môže použiť odkaz na číslo originálneho dielu/identifikačný kód.

| 6.2.1.4. | Každý obal musí obsahovať montážne pokyny v jazyku štátu, na ktorého území sa predáva:






  6.2.1.4.1. | so špecifickými odkazmi na časti s konkrétnymi radami; |
| --- | --- | --- |

6.2.1.4.

Každý obal musí obsahovať montážne pokyny v jazyku štátu, na ktorého území sa predáva:

6.2.1.4.1.

so špecifickými odkazmi na časti s konkrétnymi radami;

| 6.2.1.4.2. | v ktorých sa uvádza, že výmenné brzdové kotúče a bubny sa majú vymieňať v sadách pre nápravu. |
| --- | --- |

6.2.1.4.2.

v ktorých sa uvádza, že výmenné brzdové kotúče a bubny sa majú vymieňať v sadách pre nápravu.

6.2.2.   Označovanie

Na každom brzdovom kotúči/bubne schválenom v súlade s týmto predpisom, musia byť permanentne vyznačené nasledujúce informácie:

| 6.2.2.1. | obchodný názov výrobcu alebo obchodná značka; |
| --- | --- |

6.2.2.1.

obchodný názov výrobcu alebo obchodná značka;

| 6.2.2.2. | schvaľovacie číslo; |
| --- | --- |

6.2.2.2.

schvaľovacie číslo;

| 6.2.2.3. | údaj, ktorým sa zabezpečí vysledovateľnosť výrobného procesu (napr. dátum, číslo série, zdrojový kód); |
| --- | --- |

6.2.2.3.

údaj, ktorým sa zabezpečí vysledovateľnosť výrobného procesu (napr. dátum, číslo série, zdrojový kód);

| 6.2.2.4. | minimálna hrúbka brzdového kotúča alebo maximálne prípustný vnútorný priemer brzdového bubna. |
| --- | --- |

6.2.2.4.

minimálna hrúbka brzdového kotúča alebo maximálne prípustný vnútorný priemer brzdového bubna.

7.   MODIFIKÁCIE A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA VÝMENNÝCH DIELOV

| 7.1. | Každá modifikácia výmenného dielu sa musí oznámiť správnemu orgánu, ktorý typové schválenie udelil. Tento orgán môže potom:






  7.1.1. | konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazne nepriaznivý vplyv a že výmenný diel za každých okolností aj naďalej spĺňa požiadavky, alebo |
| --- | --- | --- |

7.1.

Každá modifikácia výmenného dielu sa musí oznámiť správnemu orgánu, ktorý typové schválenie udelil. Tento orgán môže potom:

7.1.1.

konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazne nepriaznivý vplyv a že výmenný diel za každých okolností aj naďalej spĺňa požiadavky, alebo

| 7.1.2. | požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok. |
| --- | --- |

7.1.2.

požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok.

| 7.2. | Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia na základe špecifikovanej zmeny sa stranám Dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamuje spôsobom uvedeným v bode 4.4. |
| --- | --- |

7.2.

Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia na základe špecifikovanej zmeny sa stranám Dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamuje spôsobom uvedeným v bode 4.4.

| 7.3. | Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, pridelí tomuto rozšíreniu poradové číslo a oznámi to ostatným stranám Dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára podľa vzoru uvedeného v prílohe 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

7.3.

Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, pridelí tomuto rozšíreniu poradové číslo a oznámi to ostatným stranám Dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára podľa vzoru uvedeného v prílohe 1 k tomuto predpisu.

8.   ZHODA VÝROBY

| 8.1. | Výmenné diely schválené podľa tohto predpisu sa musia vyrábať tak, aby sa zhodovali so schváleným typom. |
| --- | --- |

8.1.

Výmenné diely schválené podľa tohto predpisu sa musia vyrábať tak, aby sa zhodovali so schváleným typom.

| 8.2. | Originálne diely, ktoré sú predmetom žiadosti podľa bodu 3.2, sa považujú za diely, ktoré spĺňajú požiadavky bodu 8. |
| --- | --- |

8.2.

Originálne diely, ktoré sú predmetom žiadosti podľa bodu 3.2, sa považujú za diely, ktoré spĺňajú požiadavky bodu 8.

| 8.3. | Na overenie splnenia požiadaviek bodu 8.1 sa vykonajú zodpovedajúce kontroly výroby. Musia zahŕňať kontrolu použitých materiálov a komponentov. |
| --- | --- |

8.3.

Na overenie splnenia požiadaviek bodu 8.1 sa vykonajú zodpovedajúce kontroly výroby. Musia zahŕňať kontrolu použitých materiálov a komponentov.

| 8.4. | Držiteľ schválenia musí najmä:






  8.4.1. | zabezpečiť, aby pre každý typ súpravy výmenného brzdového obloženia alebo typ výmenného obloženia bubnovej brzdy v súlade s pravidelným postupom zabezpečenia kvality boli na štatisticky riadenom a náhodnom základe vykonané minimálne skúšky predpísané v bode 5.2.2 a príslušné skúšky predpísané v prílohe 9 k tomuto predpisu; na súpravy obloženia parkovacej brzdy sa vzťahuje len skúška na pevnosť v strihu opísaná v bode 5.2.2; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Držiteľ schválenia musí najmä:

8.4.1.

zabezpečiť, aby pre každý typ súpravy výmenného brzdového obloženia alebo typ výmenného obloženia bubnovej brzdy v súlade s pravidelným postupom zabezpečenia kvality boli na štatisticky riadenom a náhodnom základe vykonané minimálne skúšky predpísané v bode 5.2.2 a príslušné skúšky predpísané v prílohe 9 k tomuto predpisu; na súpravy obloženia parkovacej brzdy sa vzťahuje len skúška na pevnosť v strihu opísaná v bode 5.2.2;

| 8.4.2. | zabezpečiť, aby pre každý výmenný kotúč a bubon v súlade s pravidelným postupom zabezpečenia kvality boli na štatisticky riadenom a náhodnom základe vykonané minimálne skúšky predpísané v prílohe 9 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

8.4.2.

zabezpečiť, aby pre každý výmenný kotúč a bubon v súlade s pravidelným postupom zabezpečenia kvality boli na štatisticky riadenom a náhodnom základe vykonané minimálne skúšky predpísané v prílohe 9 k tomuto predpisu;

| 8.4.3. | zabezpečiť existenciu postupov pre účinnú kontrolu kvality výrobkov; |
| --- | --- |

8.4.3.

zabezpečiť existenciu postupov pre účinnú kontrolu kvality výrobkov;

| 8.4.4. | mať prístup ku kontrolnému zariadeniu potrebnému na kontrolu zhody každého schváleného typu; |
| --- | --- |

8.4.4.

mať prístup ku kontrolnému zariadeniu potrebnému na kontrolu zhody každého schváleného typu;

| 8.4.5. | vykonať analýzu výsledkov každého typu skúšky s cieľom overiť a zaručiť stabilitu charakteristík výrobkov s pripustením možných odchýlok v priemyselnej výrobe; |
| --- | --- |

8.4.5.

vykonať analýzu výsledkov každého typu skúšky s cieľom overiť a zaručiť stabilitu charakteristík výrobkov s pripustením možných odchýlok v priemyselnej výrobe;

| 8.4.6. | zabezpečiť, aby sa výsledky skúšok zaznamenávali a aby priložené dokumenty boli k dispozícii počas obdobia stanoveného po dohode so správnym orgánom; |
| --- | --- |

8.4.6.

zabezpečiť, aby sa výsledky skúšok zaznamenávali a aby priložené dokumenty boli k dispozícii počas obdobia stanoveného po dohode so správnym orgánom;

| 8.4.7. | zabezpečiť, aby všetky vzorky alebo skúšané kusy dokazujúce nezhodu s typom konkrétnej skúšky vyvolali potrebu ďalšieho odberu vzoriek a ďalšej skúšky; je potrebné vykonať všetky kroky na obnovenie zhody príslušnej výroby. |
| --- | --- |

8.4.7.

zabezpečiť, aby všetky vzorky alebo skúšané kusy dokazujúce nezhodu s typom konkrétnej skúšky vyvolali potrebu ďalšieho odberu vzoriek a ďalšej skúšky; je potrebné vykonať všetky kroky na obnovenie zhody príslušnej výroby.

| 8.5. | Príslušný orgán, ktorý udelil typové schválenie, môže kedykoľvek overiť zhodu kontrolných metód, ktoré sa používajú v každom výrobnom závode.






  8.5.1. | Pri každej inšpekcii sa inšpektorovi musia predložiť knihy skúšok a prevádzkové záznamy. |
| --- | --- | --- |

8.5.

Príslušný orgán, ktorý udelil typové schválenie, môže kedykoľvek overiť zhodu kontrolných metód, ktoré sa používajú v každom výrobnom závode.

8.5.1.

Pri každej inšpekcii sa inšpektorovi musia predložiť knihy skúšok a prevádzkové záznamy.

| 8.5.2. | Inšpektor môže náhodne odobrať vzorky, ktoré sa preskúšajú v laboratóriu výrobcu. Minimálny počet vzoriek sa môže určiť podľa výsledkov vlastného overenia vykonaného výrobcom. |
| --- | --- |

8.5.2.

Inšpektor môže náhodne odobrať vzorky, ktoré sa preskúšajú v laboratóriu výrobcu. Minimálny počet vzoriek sa môže určiť podľa výsledkov vlastného overenia vykonaného výrobcom.

| 8.5.3. | Ak sa kvalitatívna úroveň javí ako neuspokojivá alebo v prípade, že sa zdá potrebné preveriť platnosť skúšok, ktoré boli vykonané na základe bodu 8.5.2, vyberie inšpektor vzorky, ktoré sa zašlú technickej službe, ktorá vykonala schvaľovacie skúšky pre daný typ. |
| --- | --- |

8.5.3.

Ak sa kvalitatívna úroveň javí ako neuspokojivá alebo v prípade, že sa zdá potrebné preveriť platnosť skúšok, ktoré boli vykonané na základe bodu 8.5.2, vyberie inšpektor vzorky, ktoré sa zašlú technickej službe, ktorá vykonala schvaľovacie skúšky pre daný typ.

| 8.5.4. | Príslušný orgán môže vykonať všetky skúšky predpísané v tomto predpise. |
| --- | --- |

8.5.4.

Príslušný orgán môže vykonať všetky skúšky predpísané v tomto predpise.

| 8.5.5. | Bežná frekvencia kontrol povolených príslušných orgánom je jedenkrát za rok. Ak sa počas jednej z týchto návštev zaznamenajú negatívne výsledky, príslušný orgán zabezpečí, aby sa urobili všetky nevyhnutné kroky na čo možno najrýchlejšie obnovenie zhody výroby. |
| --- | --- |

8.5.5.

Bežná frekvencia kontrol povolených príslušných orgánom je jedenkrát za rok. Ak sa počas jednej z týchto návštev zaznamenajú negatívne výsledky, príslušný orgán zabezpečí, aby sa urobili všetky nevyhnutné kroky na čo možno najrýchlejšie obnovenie zhody výroby.

9.   SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

| 9.1. | Schválenie udelené typu súpravy výmenného brzdového obloženia alebo typu výmenného obloženia bubnovej brzdy podľa tohto predpisu môže byť odňaté v prípade, že neboli splnené požiadavky stanovené v bode 8.1.
  Schválenie udelené typu výmenného brzdového bubna alebo výmenného brzdového kotúča podľa tohto predpisu môže byť odňaté v prípade, že neboli splnené požiadavky stanovené v bode 8.1. |
| --- | --- |

9.1.

Schválenie udelené typu súpravy výmenného brzdového obloženia alebo typu výmenného obloženia bubnovej brzdy podľa tohto predpisu môže byť odňaté v prípade, že neboli splnené požiadavky stanovené v bode 8.1.

Schválenie udelené typu výmenného brzdového bubna alebo výmenného brzdového kotúča podľa tohto predpisu môže byť odňaté v prípade, že neboli splnené požiadavky stanovené v bode 8.1.

| 9.2. | Ak zmluvná strana dohody uplatňujúca tento predpis odníme schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára oznámenia podľa vzoru uvedeného v prílohe 1A alebo prílohe 1B k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

9.2.

Ak zmluvná strana dohody uplatňujúca tento predpis odníme schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára oznámenia podľa vzoru uvedeného v prílohe 1A alebo prílohe 1B k tomuto predpisu.

10.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ schválenia celkom zastaví výrobu výmenného dielu schváleného podľa tohto predpisu, informuje o tom orgán, ktorý schválenie udelil. Po prijatí príslušného oznámenia tento orgán informuje o tejto skutočnosti ostatné zmluvné strany Dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis, prostredníctvom formulára oznámenia podľa vzoru uvedeného v prílohe 1A alebo 1B k tomuto predpisu.

11.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A ORGÁNOV TYPOVÉHO SCHVÁLENIA

Zmluvné strany Dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, zasielajú sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a orgánov typového schválenia, ktorým sa majú zasielať osvedčenia o udelení alebo rozšírení, zamietnutí alebo odňatí typového schválenia, prípadne oznámenia o definitívnom zastavení výroby, vydané v iných krajinách.

12.   PRECHODNÉ USTANOVENIA

| 12.1. | Od oficiálneho dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 02 nesmie žiadna zmluvná strana, ktorá uplatňuje tento predpis, odmietnuť udeliť typové schválenie podľa tohto predpisu v znení série zmien 02. |
| --- | --- |

12.1.

Od oficiálneho dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 02 nesmie žiadna zmluvná strana, ktorá uplatňuje tento predpis, odmietnuť udeliť typové schválenie podľa tohto predpisu v znení série zmien 02.

| 12.2. | Aj po dátume nadobudnutia platnosti série zmien 02, ostávajú v platnosti typové schválenia súprav brzdového obloženia a obložení bubnovej brzdy udelené podľa série zmien 01 k tomuto predpisu a zmluvné strany uplatňujúce tento predpis ich musia naďalej uznávať a nesmú odmietnuť udeliť rozšírenie typového schválenia podľa série zmien 01 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

12.2.

Aj po dátume nadobudnutia platnosti série zmien 02, ostávajú v platnosti typové schválenia súprav brzdového obloženia a obložení bubnovej brzdy udelené podľa série zmien 01 k tomuto predpisu a zmluvné strany uplatňujúce tento predpis ich musia naďalej uznávať a nesmú odmietnuť udeliť rozšírenie typového schválenia podľa série zmien 01 k tomuto predpisu.

| 12.3. | Zmluvné strany uplatňujúce tento predpis naďalej umožňujú montáž alebo používanie súpravy výmenného brzdového obloženia schválenej podľa tohto predpisu v jeho pôvodnom, nezmenenom znení na vozidlách, ktoré sú už v prevádzke. |
| --- | --- |

12.3.

Zmluvné strany uplatňujúce tento predpis naďalej umožňujú montáž alebo používanie súpravy výmenného brzdového obloženia schválenej podľa tohto predpisu v jeho pôvodnom, nezmenenom znení na vozidlách, ktoré sú už v prevádzke.

---

(1)  Nevzťahuje sa na možné doplnkové funkcie výmenných častí, ako napr. zaznamenávanie rýchlosti v prípade zabudovaných senzorov rýchlosti alebo riadenie kolies v prípade integrovaných hláv kolies.

(2)  Ak nie sú takéto brzdové obloženia dostupné na trhu, môžu sa prípadne použiť brzdové obloženia uvedené v bode 8.2.

(3)  Rozlišovacie čísla zmluvných strán Dohody z roku 1958 sú uvedené v prílohe 3 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E. 3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(4)  Analýza najhoršieho prípadu musí zahŕňať tieto technické charakteristiky (ako minimum) každého typu vozidla v aplikačnom rozsahu:

| a) | priemer rotora; |
| --- | --- |

a)

priemer rotora;

| b) | hrúbka rotora; |
| --- | --- |

b)

hrúbka rotora;

| c) | vetraný alebo masívny rotor; |
| --- | --- |

c)

vetraný alebo masívny rotor;

| d) | priemer piestu; |
| --- | --- |

d)

priemer piestu;

| e) | dynamický polomer pneumatiky; |
| --- | --- |

e)

dynamický polomer pneumatiky;

| f) | hmotnosť vozidla; |
| --- | --- |

f)

hmotnosť vozidla;

| g) | hmotnosť nápravy a percentuálny podiel brzdnej sily nápravy; |
| --- | --- |

g)

hmotnosť nápravy a percentuálny podiel brzdnej sily nápravy;

| h) | maximálna rýchlosť vozidla. |
| --- | --- |

h)

maximálna rýchlosť vozidla.

Skúšobné podmienky musia byť uvedené v skúšobnom protokole.

(5)  Táto skúška je zahrnutá na účely preukázania zhody výroby. Minimálne hodnoty a odchýlky schváli technická služba.

(6)  Neuplatňuje sa v prípade plávajúceho kotúča.

(7)  Hodnota Ra podľa normy ISO 1302:2002.

(8)  Hodnota Ra podľa normy ISO 1302:2002.

---

PRÍLOHA 1A

OZNÁMENIE

[Maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

PRÍLOHA 1B

OZNÁMENIE

[Maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

PRÍLOHA 2

USPORIADANIE SCHVAĽOVACEJ ZNAČKY A SCHVAĽOVACÍCH ÚDAJOV

(Pozri bod 4.2. tohto predpisu)

Image

Zobrazená schvaľovacia značka udáva, že príslušný výrobok bol schválený vo Francúzsku (E2) podľa predpisu č. 90 pod schvaľovacím číslom C0359/7248. Prvé dve číslice schvaľovacieho čísla udávajú, že schválenie bolo udelené v súlade s požiadavkami predpisu č. 90 zmeneného sériou zmien 02.

Príklad označenia súpravy doštičiek

Image

Príklad označenia súpravy čeľustí

Image

Príklad označenia obloženia bubnovej brzdy

Image

| Poznámka: | Polohy a vzájomné postavenia značiek v uvedených príkladoch nie sú záväzné. |
| --- | --- |

Poznámka:

Polohy a vzájomné postavenia značiek v uvedených príkladoch nie sú záväzné.

---

PRÍLOHA 3

POŽIADAVKY NA SÚPRAVY VÝMENNÉHO BRZDOVÉHO OBLOŽENIA NA VOZIDLÁ KATEGÓRIÍ M1, M2 A N1

1.   Zhoda s predpisom č. 13 alebo 13-H

Zhoda s požiadavkami predpisu č. 13 alebo 13-H sa preukáže pri skúške vozidla.

1.1.   Príprava vozidla

1.1.1.   Skúšobné vozidlo

Vozidlo reprezentujúce typ, resp. typy, pre ktoré sa požaduje schválenie súpravy výmenného brzdového obloženia, musí byť vybavené typom súprav výmenného brzdového obloženia, pre ktorý sa požaduje schválenie, a musí byť vybavené prístrojmi na skúšanie bŕzd podľa predpisov č. 13 a 13-H.

Brzdové obloženia predložené na skúšanie sa musia namontovať na príslušné brzdy a pokiaľ nie je stanovený fixný postup obrusovania, musia byť obrúsené podľa pokynov výrobcu po dohode s technickou službou.

1.1.2.   Postup zabehávania (obrusovania)

1.1.2.1.   Všeobecné podmienky

Súpravy brzdového obloženia predložené na skúšku sa namontujú na príslušné brzdy. V prípade súprav výmenného brzdového obloženia sa musia použiť nové brzdové obloženia. Obloženia bubnovej brzdy musia byť opracované tak, aby sa na začiatku dosiahol najlepší možný kontakt medzi obloženiami a bubnom, resp. bubnami. Skúšobné vozidlo je plne zaťažené.

Pôvodné súpravy brzdového obloženia použité na porovnávaciu skúšku, ktoré sú už namontované na skúšobnom vozidle, sa môžu použiť za predpokladu, že sú v dobrom stave a neboli opotrebené na viac než 20 percent svojej pôvodnej hrúbky. Nesmú vykazovať poškodenie, praskliny, nadmernú koróziu alebo znaky prehriatia. Musia sa zabehnúť ďalej opísaným postupom.

1.1.2.2.   Postup

Vykoná sa aspoň 100 zabrzdení na prejdenom úseku dlhom minimálne 50 km pri meniacich sa spomaleniach (aspoň od 1 m/s2 do 5 m/s2) s počiatočnými rýchlosťami 50 km/h a 120 km/h. Aspoň trikrát počas postupu zabehávania sa musí dosiahnuť rozsah teplôt od 250 °C do 500 °C v prípade súprav doštičiek alebo od 150 °C do 250 °C v prípade súprav obloženia bubnovej brzdy (merané na trecej ploche kotúča alebo bubna). Teploty nesmú presiahnuť 500 °C v prípade súprav doštičiek a 250 °C v prípade súprav obloženia bubnovej brzdy.

1.1.2.3.   Kontrola účinnosti

Brzdením len jednej nápravy sa päťkrát použije brzda na zabrzdenie zo 70 km/h na 0 km/h (predná náprava) a zo 45 km/h na 0 km/h (zadná náprava), pri tlaku v obvode 4 MPa (1) a s počiatočnou teplotou 100 °C pri každom zastavení. Päť po sebe idúcich rôznych výsledkov musí ostať v rámci prípustnej odchýlky 0,6 m/s2 (predná náprava) alebo 0,4 m/s2 (zadná náprava) ich strednej hodnoty plného spomalenia.

Ak táto požiadavka nie je splnená, postup zabehávania podľa bodu 1.1.2.2 sa musí predĺžiť a kontrola účinnosti podľa bodu 1.1.2.3 sa musí zopakovať.

1.2.   Brzdový systém vozidla sa musí skúšať podľa požiadaviek pre kategóriu daného vozidla (M1, M2 alebo N1) uvedených buď v bodoch 1 a 2 prílohy 4 k predpisu č. 13, alebo v bodoch 1 a 2 prílohy 3 k predpisu č. 13-H v závislosti od pôvodného typového schválenia systému. Platné požiadavky alebo skúšky sú:

1.2.1.   Systém prevádzkovej brzdy vozidla

1.2.1.1.   Skúška typu 0 s vypnutým motorom pri naloženom vozidle podľa bodu 1.4.2 prílohy 4 k predpisu 13 alebo bodu 1.4.2 prílohy 3 k predpisu 13-H.

1.2.1.2.   Skúška typu 0 so zapnutým motorom pri naloženom a nenaloženom vozidle podľa bodov 1.4.3.1 (skúška stability) a 1.4.3.2 (len skúška s počiatočnou rýchlosťou v = 0,8 vmax) prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo bodov 1.4.3.1 a 1.4.3.2 prílohy 3 k predpisu č. 13-H.

1.2.1.3.   Skúška typu I podľa bodu 1.5 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo bodu 1.5 prílohy 3 k predpisu č. 13-H.

1.2.2.   Núdzový (sekundárny) brzdový systém

1.2.2.1.   Skúška typu 0 s vypnutým motorom pri naloženom vozidle podľa bodu 2.2 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo bodu 2.2 prílohy 3 k predpisu č. 13-H (túto skúšku je možné vynechať v prípadoch, keď je zrejmé, že požiadavky sú splnené, napr. pri diagonálne delenom brzdovom systéme).

1.2.3.   Systém parkovacej brzdy vozidla

(Platí, len ak sa brzdy, na ktoré sa brzdové obloženie schvaľuje, používajú na parkovanie.)

1.2.3.1.   Skúška parkovacej brzdy na naklonenom svahu so sklonom 18 percent pri naloženom vozidle podľa bodu 2.3.1 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo skúška parkovacej brzdy so sklonom 20 percent pri naloženom vozidle podľa bodu 2.3.1 prílohy 3 k predpisu č. 13-H.

1.3.   Vozidlo musí spĺňať všetky príslušné požiadavky uvedené v bode 2 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo bodu 2 prílohy 3 k predpisu č. 13-H pre danú kategóriu vozidla.

2.   Dodatočné požiadavky

Zhoda s dodatočnými požiadavkami sa preukáže použitím jednej z dvoch nasledujúcich metód:

2.1.   Skúška vozidla (skúška delených náprav)

V prípade tejto skúšky musí byť vozidlo plne naložené a každé zabrzdenie sa vykoná s vypnutým motorom a na rovnej ceste.

Ovládanie systému prevádzkovej brzdy vozidla musí byť vybavené prostriedkami oddeľujúcimi brzdy prednej a zadnej nápravy tak, aby sa obe mohli používať nezávisle od seba.

Ak sa požaduje schválenie súpravy brzdového obloženia na brzdy prednej nápravy, brzdy zadnej nápravy musia zostať počas skúšky nečinné.

Ak sa požaduje schválenie súpravy brzdového obloženia na brzdy zadnej nápravy, brzdy prednej nápravy musia zostať počas skúšky nečinné.

2.1.1.   Skúška rovnocennosti brzdného účinku za studena

Porovnanie brzdného účinku výmenného brzdového obloženia a pôvodného brzdového obloženia sa vykoná porovnaním výsledkov skúšok podľa nasledujúcej metódy:

| 2.1.1.1. | Vykoná sa minimálne šesť za sebou nasledujúcich zabrzdení so zvyšujúcim sa intervalom účinku tak, že sa pôsobí silou na brzdový pedál alebo tlakom v obvode až do zablokovania kolesa alebo až na strednú hodnotu plného spomalenia 6 m/s2, alebo až do vyvinutia maximálnej sily na pedál pre kategórie daného vozidla z počiatočnej rýchlosti uvedenej v tejto tabuľke:







  Kategória vozidiel | Skúšobná rýchlosť v km/h |
| --- | --- | --- |
| Predná náprava | Zadná náprava |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |

2.1.1.1.

Vykoná sa minimálne šesť za sebou nasledujúcich zabrzdení so zvyšujúcim sa intervalom účinku tak, že sa pôsobí silou na brzdový pedál alebo tlakom v obvode až do zablokovania kolesa alebo až na strednú hodnotu plného spomalenia 6 m/s2, alebo až do vyvinutia maximálnej sily na pedál pre kategórie daného vozidla z počiatočnej rýchlosti uvedenej v tejto tabuľke:

Kategória vozidiel

Skúšobná rýchlosť v km/h

Predná náprava

Zadná náprava

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

Počiatočná teplota brzdy na začiatku každého brzdenia musí byť ≤ 100 °C.

| 2.1.1.2. | Zaznamená a zakreslí sa sila na pedál alebo tlak v obvode a stredná hodnota plného spomalenia na každé zabrzdenie a určí sa sila na pedál alebo tlak v obvode potrebný na dosiahnutie (ak je to možné) strednej hodnoty plného spomalenia 5 m/s2 na brzdy prednej nápravy a 3 m/s2 na brzdy zadnej nápravy. Ak sa tieto hodnoty nemôžu dosiahnuť s maximálnou povolenou silou pôsobenia na pedál, môže sa určiť sila pôsobiaca na pedál alebo tlak v obvode potrebný na dosiahnutie maximálneho spomalenia. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Zaznamená a zakreslí sa sila na pedál alebo tlak v obvode a stredná hodnota plného spomalenia na každé zabrzdenie a určí sa sila na pedál alebo tlak v obvode potrebný na dosiahnutie (ak je to možné) strednej hodnoty plného spomalenia 5 m/s2 na brzdy prednej nápravy a 3 m/s2 na brzdy zadnej nápravy. Ak sa tieto hodnoty nemôžu dosiahnuť s maximálnou povolenou silou pôsobenia na pedál, môže sa určiť sila pôsobiaca na pedál alebo tlak v obvode potrebný na dosiahnutie maximálneho spomalenia.

| 2.1.1.3. | Brzdné účinky súpravy výmenného brzdového obloženia sa považujú za porovnateľné s účinkami pôvodnej súpravy brzdového obloženia, ak sú dosiahnuté stredné hodnoty plného spomalenia pri rovnakej ovládacej sile alebo rovnakom tlaku v obvode v horných dvoch tretinách zakreslenej krivky v rozsahu do 15 percent hodnôt získaných v prípade pôvodnej súpravy brzdového obloženia. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Brzdné účinky súpravy výmenného brzdového obloženia sa považujú za porovnateľné s účinkami pôvodnej súpravy brzdového obloženia, ak sú dosiahnuté stredné hodnoty plného spomalenia pri rovnakej ovládacej sile alebo rovnakom tlaku v obvode v horných dvoch tretinách zakreslenej krivky v rozsahu do 15 percent hodnôt získaných v prípade pôvodnej súpravy brzdového obloženia.

2.1.2.   Skúška citlivosti na rýchlosť

2.1.2.1.   S použitím sily na pedál podľa bodu 2.1.1.2 tejto prílohy a s počiatočnou teplotou brzdy ≤ 100 °C sa vykonajú tri zabrzdenia pri každej z týchto rýchlostí:

| a) | predná náprava 65 km/h, 100 km/h a dodatočne 135 km/h, kde vmax prekračuje 150 km/h; |
| --- | --- |

a)

predná náprava 65 km/h, 100 km/h a dodatočne 135 km/h, kde vmax prekračuje 150 km/h;

| b) | zadná náprava 45 km/h, 65 km/h a dodatočne 90 km/h, kde vmax prekračuje 150 km/h. |
| --- | --- |

b)

zadná náprava 45 km/h, 65 km/h a dodatočne 90 km/h, kde vmax prekračuje 150 km/h.

2.1.2.2.   Pre každú skupinu troch zabrzdení sa z výsledkov urobí priemer a tieto stredné hodnoty plného spomalenia sa zakreslia v závislosti od rýchlosti.

2.1.2.3.   Stredné hodnoty plného spomalenia zaznamenané pri vyšších rýchlostiach musia spadať do 15 percent spomalení zaznamenaných pre najnižšie rýchlosti.

2.2.   Skúška na zotrvačníkovom dynamometri

2.2.1.   Skúšobné vybavenie

Na účely skúšky musí byť zotrvačníkový dynamometer vybavený brzdou daného vozidla. Dynamometer musí byť vybavený prístrojmi na priebežné zaznamenávanie rýchlosti otáčania, brzdného momentu, tlaku v brzdovom obvode, počtu otáčok po použití bŕzd, času brzdenia a teploty rotora brzdy.

2.2.2.   Skúšobné podmienky

2.2.2.1.   Rotačná hmotnosť dynamometra musí zodpovedať polovici maximálnej hmotnosti vozidla pripadajúcej na príslušnú nápravu, ako aj polomeru otáčania najväčšej pneumatiky, ktorá je povolená na typ, resp. typy vozidla.

| Kategória vozidiel | Podiel nápravy z maximálnej hmotnosti vozidla |
| --- | --- |
| Predná | Zadná |
| M1 | 0,77 | 0,32 |
| M2 | 0,69 | 0,44 |
| N1 | 0,66 | 0,39 |

Kategória vozidiel

Podiel nápravy z maximálnej hmotnosti vozidla

Predná

Zadná

M1

0,77

0,32

M2

0,69

0,44

N1

0,66

0,39

2.2.2.2.   Počiatočná rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej rýchlosti vozidla, stanovenej v bodoch 2.2.3 a 2.2.4 tejto prílohy a musí byť založená na polomere dynamického otáčania pneumatiky.

2.2.2.3.   Brzdové obloženia predložené na skúšanie musia byť pripevnené k príslušným brzdám a zabehnuté (obrúsené) podľa tohto postupu:

Prvá fáza obrusovania, 64 brzdení z 80 km/h na 30 km/h pri rôznych tlakoch v obvode:

| | Zadná náprava | Zadná náprava |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Predná náprava | kotúčová brzda | bubnová brzda |
| počet brzdení za cyklus | 32 | 32 | 32 |
| rýchlosť pri stlačení brzdy (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| rýchlosť pri uvoľnení brzdy (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| počiatočná teplota brzdenia (v °C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| konečná teplota brzdenia (v °C) | nedefinovaná | nedefinovaná | nedefinovaná |
| tlak brzdenia 1 (v kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| tlak brzdenia 2 (v kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| tlak brzdenia 3 (v kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| tlak brzdenia 4 (v kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| tlak brzdenia 5 (v kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| tlak brzdenia 6 (v kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| tlak brzdenia 7 (v kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| tlak brzdenia 8 (v kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| tlak brzdenia 9 (v kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| tlak brzdenia 10 (v kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| tlak brzdenia 11 (v kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| tlak brzdenia 12 (v kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| tlak brzdenia 13 (v kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| tlak brzdenia 14 (v kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| tlak brzdenia 15 (v kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| tlak brzdenia 16 (v kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| tlak brzdenia 17 (v kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| tlak brzdenia 18 (v kPa) | 5 100 | 5 100 | 5 100 |
| tlak brzdenia 19 (v kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| tlak brzdenia 20 (v kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| tlak brzdenia 21 (v kPa) | 4 200 | 4 200 | 4 200 |
| tlak brzdenia 22 (v kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| tlak brzdenia 23 (v kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| tlak brzdenia 24 (v kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| tlak brzdenia 25 (v kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| tlak brzdenia 26 (v kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| tlak brzdenia 27 (v kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| tlak brzdenia 28 (v kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| tlak brzdenia 29 (v kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| tlak brzdenia 30 (v kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| tlak brzdenia 31 (v kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| tlak brzdenia 32 (v kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| počet cyklov | 2 | 2 | 2 |

Zadná náprava

Zadná náprava

Parameter

Predná náprava

kotúčová brzda

bubnová brzda

počet brzdení za cyklus

32

32

32

rýchlosť pri stlačení brzdy (km/h)

80

80

80

rýchlosť pri uvoľnení brzdy (km/h)

30

30

30

počiatočná teplota brzdenia (v °C)

< 100

< 100

< 80

konečná teplota brzdenia (v °C)

nedefinovaná

nedefinovaná

nedefinovaná

tlak brzdenia 1 (v kPa)

1 500

1 500

1 500

tlak brzdenia 2 (v kPa)

3 000

3 000

3 000

tlak brzdenia 3 (v kPa)

1 500

1 500

1 500

tlak brzdenia 4 (v kPa)

1 800

1 800

1 800

tlak brzdenia 5 (v kPa)

2 200

2 200

2 200

tlak brzdenia 6 (v kPa)

3 800

3 800

3 800

tlak brzdenia 7 (v kPa)

1 500

1 500

1 500

tlak brzdenia 8 (v kPa)

2 600

2 600

2 600

tlak brzdenia 9 (v kPa)

1 800

1 800

1 800

tlak brzdenia 10 (v kPa)

3 400

3 400

3 400

tlak brzdenia 11 (v kPa)

1 500

1 500

1 500

tlak brzdenia 12 (v kPa)

2 600

2 600

2 600

tlak brzdenia 13 (v kPa)

1 500

1 500

1 500

tlak brzdenia 14 (v kPa)

2 200

2 200

2 200

tlak brzdenia 15 (v kPa)

3 000

3 000

3 000

tlak brzdenia 16 (v kPa)

4 600

4 600

4 600

tlak brzdenia 17 (v kPa)

2 600

2 600

2 600

tlak brzdenia 18 (v kPa)

5 100

5 100

5 100

tlak brzdenia 19 (v kPa)

2 200

2 200

2 200

tlak brzdenia 20 (v kPa)

1 800

1 800

1 800

tlak brzdenia 21 (v kPa)

4 200

4 200

4 200

tlak brzdenia 22 (v kPa)

1 500

1 500

1 500

tlak brzdenia 23 (v kPa)

1 800

1 800

1 800

tlak brzdenia 24 (v kPa)

4 600

4 600

4 600

tlak brzdenia 25 (v kPa)

2 600

2 600

2 600

tlak brzdenia 26 (v kPa)

1 500

1 500

1 500

tlak brzdenia 27 (v kPa)

3 400

3 400

3 400

tlak brzdenia 28 (v kPa)

2 200

2 200

2 200

tlak brzdenia 29 (v kPa)

1 800

1 800

1 800

tlak brzdenia 30 (v kPa)

3 000

3 000

3 000

tlak brzdenia 31 (v kPa)

1 800

1 800

1 800

tlak brzdenia 32 (v kPa)

3 800

3 800

3 800

počet cyklov

2

2

2

Druhá fáza obrusovania, 10 zabrzdení zo 100 km/h na 5 km/h pri spomalení 0,4 g a zvyšujúcich sa počiatočných teplotách:

| | Zadná náprava | Zadná náprava |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Predná náprava | kotúčová brzda | bubnová brzda |
| počet brzdení za cyklus | 10 | 10 | 10 |
| rýchlosť pri stlačení brzdy (km/h) | 100 | 100 | 100 |
| rýchlosť pri uvoľnení brzdy (km/h) | < 5 | < 5 | < 5 |
| úroveň spomalenia g) | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| maximálny tlak (v kPa) | 16 000 | 16 000 | 10 000 |
| počiatočná teplota 1 (v °C) | < 100 | < 100 | < 100 |
| počiatočná teplota 2 (v °C) | < 215 | < 215 | < 151 |
| počiatočná teplota 3 (v °C) | < 283 | < 283 | < 181 |
| počiatočná teplota 4 (v °C) | < 330 | < 330 | < 202 |
| počiatočná teplota 5 (v °C) | < 367 | < 367 | < 219 |
| počiatočná teplota 6 (v °C) | < 398 | < 398 | < 232 |
| počiatočná teplota 7 (v °C) | < 423 | < 423 | < 244 |
| počiatočná teplota 8 (v °C) | < 446 | < 446 | < 254 |
| počiatočná teplota 9 (v °C) | < 465 | < 465 | < 262 |
| počiatočná teplota 10 (v °C) | < 483 | < 483 | < 270 |
| počet cyklov | 1 | 1 | 1 |

Zadná náprava

Zadná náprava

Parameter

Predná náprava

kotúčová brzda

bubnová brzda

počet brzdení za cyklus

10

10

10

rýchlosť pri stlačení brzdy (km/h)

100

100

100

rýchlosť pri uvoľnení brzdy (km/h)

< 5

< 5

< 5

úroveň spomalenia g)

0,4

0,4

0,4

maximálny tlak (v kPa)

16 000

16 000

10 000

počiatočná teplota 1 (v °C)

< 100

< 100

< 100

počiatočná teplota 2 (v °C)

< 215

< 215

< 151

počiatočná teplota 3 (v °C)

< 283

< 283

< 181

počiatočná teplota 4 (v °C)

< 330

< 330

< 202

počiatočná teplota 5 (v °C)

< 367

< 367

< 219

počiatočná teplota 6 (v °C)

< 398

< 398

< 232

počiatočná teplota 7 (v °C)

< 423

< 423

< 244

počiatočná teplota 8 (v °C)

< 446

< 446

< 254

počiatočná teplota 9 (v °C)

< 465

< 465

< 262

počiatočná teplota 10 (v °C)

< 483

< 483

< 270

počet cyklov

1

1

1

Zotavenie, 18 zabrzdení z 80 km/h na 30 km/h pri tlaku v obvode 3 000 kPa:

| | Zadná náprava | Zadná náprava |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Predná náprava | kotúčová brzda | bubnová brzda |
| počet brzdení za cyklus | 18 | 18 | 18 |
| rýchlosť pri stlačení brzdy (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| rýchlosť pri uvoľnení brzdy (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| tlak (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| počiatočná teplota brzdenia (v °C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| konečná teplota brzdenia (v °C) | nedefinovaná | nedefinovaná | nedefinovaná |
| počet cyklov | 1 | 1 | 1 |

Zadná náprava

Zadná náprava

Parameter

Predná náprava

kotúčová brzda

bubnová brzda

počet brzdení za cyklus

18

18

18

rýchlosť pri stlačení brzdy (km/h)

80

80

80

rýchlosť pri uvoľnení brzdy (km/h)

30

30

30

tlak (kPa)

3 000

3 000

3 000

počiatočná teplota brzdenia (v °C)

< 100

< 100

< 80

konečná teplota brzdenia (v °C)

nedefinovaná

nedefinovaná

nedefinovaná

počet cyklov

1

1

1

2.2.2.4.   Brzda sa použije 5-krát na zabrzdenie z 80 km/h na 0 km/h pri tlaku v obvode 4 MPa a s počiatočnou teplotou 100 °C pri každom zabrzdení. Päť po sebe nasledujúcich rozdielnych výsledkov musí zostať v rámci prípustnej odchýlky 0,6 m/s ich strednej hodnoty plného spomalenia.

Ak táto požiadavka nie je splnená, musí sa zopakovať prvá časť zabehávacieho postupu „prvá fáza obrusovania“, až kým sa nedosiahne požadovaný stabilný účinok.

2.2.2.5.   Povolené je použiť chladiaci vzduch. Rýchlosť prúdenia vzduchu na brzdu počas jej použitia musí byť:

Vvzduch = 0,33 v

kde:

| v | = | skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia. |
| --- | --- | --- |

v

=

skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia.

2.2.3.   Skúška rovnocennosti brzdného účinku za studena

Porovnanie brzdného účinku súpravy výmenného brzdového obloženia a pôvodnej súpravy brzdového obloženia sa vykoná porovnaním výsledkov skúšania podľa tejto metódy:

2.2.3.1.   Z počiatočnej rýchlosti 80 km/h pre kategórie M1 a N1 a 60 km/h pre kategóriu M2 pri teplote brzdy ≤ 100 °C sa na začiatku každého zabrzdenia vykoná minimálne šesť zabrzdení so zvyšujúcim sa intervalom účinku tak, že sa pôsobí zvýšeným tlakom v obvode až do dosiahnutia strednej hodnoty plného spomalenia 6 m/s2.

2.2.3.2.   Zaznamená a zakreslí sa tlak v obvode a stredná hodnota plného spomalenia na každé zabrzdenie a určí sa tlak v obvode potrebný na dosiahnutie brzdného spomalenia 5 m/s2.

2.2.3.3.   Brzdné účinky súpravy výmenného brzdového obloženia sa považujú za porovnateľné s účinkami pôvodnej súpravy brzdového obloženia, ak sú dosiahnuté stredné hodnoty úplného spomalenia pri rovnakej ovládacej sile alebo rovnakom tlaku v obvode v horných dvoch tretinách zakreslenej krivky v rozsahu do 15 percent hodnôt získaných v prípade pôvodnej súpravy brzdového obloženia.

2.2.4.   Skúška citlivosti na rýchlosť

2.2.4.1.   S použitím tlaku v obvode podľa bodu 2.2.3.2 a s počiatočnou teplotou brzdy ≤ 100 °C sa vykonajú tri zabrzdenia z rýchlostí otáčania zodpovedajúcich lineárnym rýchlostiam vozidla:

75 km/h, 120 km/h a dodatočne 160 km/h, kde vmax prekračuje 150 km/h.

2.2.4.2.   Pre každú skupinu troch zabrzdení sa z výsledkov urobí priemer a tieto stredné hodnoty plného spomalenia sa zakreslia v závislosti od rýchlosti.

2.2.4.3.   Stredné hodnoty plného spomalenia zaznamenané pri vyšších rýchlostiach musia spadať do 15 percent spomalení zaznamenaných pre najnižšie rýchlosti.

---

(1)  V prípade iných než hydraulických brzdových systémov by sa mala použiť ekvivalentná vstupná hodnota.

---

PRÍLOHA 4

POŽIADAVKY NA SÚPRAVY VÝMENNÝCH BRZDOVÝCH OBLOŽENÍ A OBLOŽENIA BUBNOVEJ BRZDY PRE VOZIDLÁ KATEGÓRIÍ M3, N2 A N3

1.   Skúška vozidla

1.1.   Skúšobné vozidlo

Vozidlo reprezentujúce typ, resp. typy, pre ktoré sa požaduje schválenie súpravy výmenného brzdového obloženia alebo obloženia bubnovej brzdy musí byť vybavené typom súprav brzdového obloženia alebo obložení bubnovej brzdy, pre ktorý sa požaduje schválenie, a musí byť vybavené prístrojmi na skúšanie bŕzd podľa predpisu č. 13.

Brzdové obloženia predložené na skúšanie sa musia namontovať na príslušné brzdy a pokiaľ nie je stanovený fixný postup obrusovania, musia byť obrúsené podľa pokynov výrobcu po dohode s technickou službou.

1.2.   Skúšky a požiadavky

1.2.1.   Zhoda s predpisom č. 13

1.2.1.1.   Brzdový systém vozidla sa musí skúšať podľa požiadaviek pre príslušné kategórie vozidiel (M3, N2 alebo N3) v bodoch 1 a 2 prílohy 4 predpisu č. 13. Platné požiadavky alebo skúšky sú:

1.2.1.1.1.   Systém prevádzkovej brzdy vozidla

1.2.1.1.1.1.   Skúška typu 0 s vypnutým motorom pri naloženom vozidle

1.2.1.1.1.2.   Skúška typu 0 so zapojeným motorom pri naloženom a nenaloženom vozidlom podľa bodov 1.4.3.1 (skúška stability) a 1.4.3.2 (len skúška s počiatočnou rýchlosťou v = 0,8 vmax) prílohy 4 k predpisu č. 13.

1.2.1.1.1.3.   Skúška typu I podľa bodov 1.5.1 a 1.5.3 prílohy 4 k predpisu č. 13.

1.2.1.1.1.4.   Skúška typu II

Naložené vozidlo musí byť skúšané takým spôsobom, že prívod energie zodpovedá prívodu zaznamenanému za rovnaký časový úsek s naloženým vozidlom pri priemernej rýchlosti 30 km/h na svahu s klesaním 2,5 percent na vzdialenosť 6 km s vyradeným prevodovým stupňom pri odoberaní brzdnej energie len systémom prevádzkovej brzdy vozidla.

1.2.1.1.2.   Núdzový (sekundárny) brzdový systém

1.2.1.1.2.1.   Skúška typu 0 s vypnutým motorom pri naloženom vozidle (túto skúšku je možné vynechať v prípade, že je súčasťou skúšok podľa bodu 1.2.2 tejto prílohy).

1.2.1.1.3.   Systém parkovacej brzdy vozidla

(uplatniteľný len ak sa brzdy, pre ktoré sa žiada schválenie brzdového obloženia, používajú na parkovanie).

1.2.1.1.3.1.   Skúška na klesajúcom svahu so sklonom 18 percent pri naloženom vozidle

1.2.1.2.   Vozidlo musí spĺňať všetky príslušné požiadavky uvedené v bode 2 prílohy 4 predpisu č. 13 pre danú kategóriu vozidiel.

1.2.2.   Dodatočné požiadavky (skúška delených náprav)

V prípade skúšok uvedených ďalej musí byť vozidlo plne naložené a každé zabrzdenie sa vykoná s vypnutým motorom a na rovnej ceste.

Ovládanie systému prevádzkovej brzdy vozidla musí byť vybavené prostriedkami oddeľujúcimi brzdy prednej a zadnej nápravy tak, aby sa obe mohli používať nezávisle od seba.

Ak sa požaduje schválenie súpravy brzdového obloženia alebo obloženia bubnovej brzdy na brzdy prednej nápravy, brzdy zadnej nápravy musia zostať počas skúšky nečinné.

Ak sa požaduje schválenie súpravy brzdového obloženia alebo obloženia bubnovej brzdy na brzdy zadnej nápravy, brzdy prednej nápravy musia zostať počas skúšky nečinné.

1.2.2.1.   Skúška rovnocennosti brzdného účinku za studena

Porovnanie brzdného účinku súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy s pôvodnou súpravou brzdového obloženia alebo pôvodným obložením bubnovej brzdy za studena sa vykoná porovnaním výsledkov skúšania podľa nasledujúcej metódy.

1.2.2.1.1.   Vykoná sa minimálne šesť za sebou nasledujúcich zabrzdení so zvyšujúcim sa intervalom účinku tak, že sa pôsobí silou na brzdový pedál alebo tlakom v obvode až do zablokovania kolesa alebo až na strednú hodnotu plného spomalenia 3,5 m/s2 alebo až do vyvinutia maximálnej sily na pedál alebo maximálneho tlaku v obvode z počiatočnej rýchlosti 45 km/h s teplotou brzdy ≤ 100 °C na začiatku každého zabrzdenia.

1.2.2.1.2.   Zaznamená a zakreslí sa sila na pedál alebo tlak v obvode a stredná hodnota plného spomalenia na každé zabrzdenie a určí sa sila na pedál alebo tlak v obvode potrebný na dosiahnutie (ak je to možné) strednej hodnoty plného spomalenia 3 m/s2. Ak tieto hodnoty nie je možné dosiahnuť, môže sa alternatívne určiť sila pôsobiaca na pedál, prípadne tlak v obvode potrebný na dosiahnutie maximálneho spomalenia.

1.2.2.1.3.   Brzdné účinky súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy sa považujú za porovnateľné s účinkami pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy, ak stredné hodnoty plného spomalenia dosiahnuté pri rovnakej ovládacej sile alebo rovnakom tlaku v obvode v horných dvoch tretinách zakreslenej krivky sú v rozsahu do 15 percent hodnôt získaných v prípade pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy.

1.2.2.2.   Skúška citlivosti na rýchlosť

1.2.2.2.1.   S použitím sily na pedál podľa bodu 1.2.2.1.2 tejto prílohy a s počiatočnou teplotou brzdy ≤ 100 °C sa vykonajú tri zabrzdenia pri každej z týchto rýchlostí:

| | zo 40 km/h na 20 km/h, |
| --- | --- |

zo 40 km/h na 20 km/h,

| | zo 60 km/h na 40 km/h a |
| --- | --- |

zo 60 km/h na 40 km/h a

| | z 80 km/h na 60 km/h (ak je vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

z 80 km/h na 60 km/h (ak je vmax ≥ 90 km/h).

1.2.2.2.2.   Pre každú skupinu troch zabrzdení sa z výsledkov urobí priemer a tieto stredné hodnoty plného spomalenia sa zakreslia v závislosti od rýchlosti.

1.2.2.2.3.   Stredné hodnoty plného spomalenia zaznamenané pri vyšších rýchlostiach musia spadať do 25 percent spomalení zaznamenaných pre najnižšie rýchlosti.

2.   Skúška na zotrvačníkovom dynamometri

2.1.   Skúšobné vybavenie

Na účely skúšky musí byť zotrvačníkový dynamometer vybavený brzdou daného vozidla. Dynamometer musí byť vybavený prístrojmi na priebežné zaznamenávanie rýchlosti otáčania, brzdného momentu, tlaku v brzdovom obvode, počtu otáčok po použití bŕzd, času brzdenia a teploty rotora brzdy.

2.1.1.   Skúšobné podmienky

2.1.1.1.   Rotačná hmotnosť dynamometra musí zodpovedať polovici podielu nápravy predstavujúcemu 0,55 z maximálnej hmotnosti vozidla a polomeru otáčania najväčšej pneumatiky, ktorá je povolená pre daný typ, resp. typy vozidla.

2.1.1.2.   Počiatočná rýchlosť otáčania dynamometra musí zodpovedať lineárnej rýchlosti vozidla stanovenej v bodoch uvedených ďalej a musí vychádzať z priemeru dynamického polomeru valenia najväčšej a najmenšej pneumatiky, ktoré sú povolené pre daný typ vozidla, resp. vozidiel.

2.1.1.3.   Súpravy brzdových obložení alebo brzdové obloženia bubnovej brzdy predložené na skúšanie sa musia namontovať na danú brzdu a pokiaľ nie je stanovený fixný postup obrusovania, musia byť obrúsené podľa pokynov výrobcu po dohode s technickou službou.

2.1.1.4.   Ak sa používa chladiaci vzduch, rýchlosť prúdenia vzduchu na brzdu musí byť:

vvzduch = 0,33v

kde:

| v | = | skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia. |
| --- | --- | --- |

v

=

skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia.

2.1.1.5.   Ovládací valček namontovaný na brzdu musí mať najmenší rozmer, ktorý je povolený pre daný typ, resp. typy vozidla.

2.2.   Skúšky a požiadavky

2.2.1.   Skúšky prevzaté z predpisu č. 13

2.2.1.1.   Skúška typu 0

Z počiatočnej rýchlosti 60 km/h pri teplote brzdy ≤ 100 °C na začiatku každého zabrzdenia sa vykoná minimálne šesť zabrzdení v odstupňovaných intervaloch so zvyšujúcim sa tlakom v obvode až na hodnotu, ktorá je trvalo zaručená brzdovým systémom typu resp. typov vozidla (napr. spínací tlak kompresora). Musí sa dosiahnuť stredná hodnota plného spomalenia aspoň 5 m/s2.

2.2.1.2.   Skúška typu 0, účinnosť pri vysokej rýchlosti

Vykonajú sa tri zabrzdenia pri teplote brzdy ≤ 100 °C na začiatku každého zabrzdenia z rýchlosti 100 km/h v prípade, že sa schválenie týka vozidiel kategórie N2 a 90 km/h v prípade vozidiel kategórií M3 a N3 s použitím garantovaného tlaku v obvode, ako je definovaný v bode 2.2.1.1. Priemer dosiahnutých stredných hodnôt plného spomalenia z troch zabrzdení musí byť aspoň 4 m/s2.

2.2.1.3.   Skúška typu I

2.2.1.3.1.   Postup zahrievania

Vykoná sa 20 následných rovnomerných zabrzdení s v1 = 60 km/h a v2 = 30 km/h v časových cykloch 60 sekúnd pri počiatočnej teplote brzdy ≤ 100 °C pri prvom použití. Tlak v obvode musí zodpovedať spomaleniu 3 m/s2 pri prvom použití a musí zostať konštantný pri následných zabrzdeniach.

2.2.1.3.2.   Účinnosť so zahriatymi brzdami

Po dokončení postupu zahrievania sa musí zmerať účinnosť so zahriatymi brzdami podľa podmienok bodu 2.2.1.1, s použitím garantovaného tlaku v obvode, ako je definovaný v bode 2.2.1.1 (teplotné podmienky môžu byť rozdielne). Stredná hodnota plného spomalenia so zahriatymi brzdami nesmie byť menšia ako 60 percent hodnoty dosiahnutej so studenou brzdou alebo 4 m/s2.

2.2.1.3.3.   Regenerácia bŕzd

120 sekúnd po skúške účinnosti so zahriatymi brzdami sa najmenej v dvojminútových intervaloch vykoná 5 úplných zastavení z počiatočnej rýchlosti 60 km/h s tlakom v obvode použitým v bode 2.2.1.3.1. Na začiatku piateho zabrzdenia musí byť teplota brzdy ≤ 100 °C a dosiahnutá stredná hodnota plného spomalenia musí byť v rámci 10 percent strednej hodnoty plného spomalenia vypočítanej zo vzťahu medzi tlakom v obvode a spomalením pri skúške typu 0 v rýchlosti 60 km/h.

2.2.1.4.   Skúška typu II

2.2.1.4.1.   Postup zahrievania

Brzdy musia byť zahriate konštantným brzdným momentom zodpovedajúcim spomaleniu 0,15 m/s2 pri konštantnej rýchlosti 30 km/h počas 12 minút.

2.2.1.4.2.   Účinnosť so zahriatymi brzdami

Po dokončení postupu zahrievania sa musí zmerať účinnosť so zahriatymi brzdami podľa podmienok bodu 2.2.1.1, s použitím garantovaného tlaku v obvode, ako je definovaný v bode 2.2.1.1 (teplotné podmienky môžu byť rozdielne). Stredná hodnota plného spomalenia so zahriatymi brzdami nesmie byť menšia ako 3,75 m/s2.

2.2.1.5.   Statická skúška parkovacieho účinku

2.2.1.5.1.   Pre celý rozsah použití sa určí najhorší prípad z hľadiska vstupnej sily pôsobenia na brzdu, maximálnej hmotnosti vozidla brzdeného jednou nápravou a priemeru pneumatiky.

2.2.1.5.2.   Na brzdu sa pôsobí vstupnou silou stanovenou podľa bodu 2.2.1.5.1.

2.2.1.5.3.   Na hriadeľ dynamometra sa pôsobí pomaly sa zväčšujúcim momentom tak, aby došlo k otočeniu bubna alebo kotúča. Odmeria sa výstupný moment na brzde vo chvíli, keď sa hriadeľ dynamometra začne pohybovať a vypočíta sa zodpovedajúca brzdná sila na nápravu použitím polomeru pneumatiky určeného podľa bodu 2.2.1.5.1.

2.2.1.5.4.   Brzdná sila zmeraná podľa bodu 2.2.1.5.3 delená polovicou hmotnosti vozidla určenej podľa bodu 2.2.1.5.1 musí poskytovať koeficient aspoň 0,18.

2.2.2.   Skúška rovnocennosti brzdného účinku za studena

Porovnanie brzdného účinku súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy s pôvodnou súpravou brzdového obloženia alebo pôvodným obložením bubnovej brzdy za studena sa vykoná porovnaním výsledkov skúšky typu 0 predpísanej v bode 2.2.1.1.

2.2.2.1.   Skúška typu 0 podľa bodu 2.2.1.1 sa musí vykonať s jednou sadou pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy.

2.2.2.2.   Brzdné účinky súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy sa považujú za porovnateľné s účinkami pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy, ak sú dosiahnuté stredné hodnoty plného spomalenia pri rovnakom tlaku v obvode v horných dvoch tretinách zakreslenej krivky v rozsahu do 15 percent hodnôt získaných v prípade pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy.

2.2.3.   Skúška citlivosti na rýchlosť

2.2.3.1.   S použitím garantovaného tlaku v obvode podľa bodu 2.2.1.1 tejto prílohy a s počiatočnou teplotou brzdy ≤ 100 °C sa vykonajú tri zabrzdenia pri každej z týchto rýchlostí:

| | zo 60 km/h na 30 km/h, |
| --- | --- |

zo 60 km/h na 30 km/h,

| | z 80 km/h na 60 km/h a |
| --- | --- |

z 80 km/h na 60 km/h a

| | zo 110 km/h na 80 km/h (ak je vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

zo 110 km/h na 80 km/h (ak je vmax ≥ 90 km/h).

2.2.3.2.   Pre každú skupinu troch zabrzdení sa z výsledkov vypočíta priemer a dané stredné hodnoty plného spomalenia sa zakreslia v závislosti od rýchlosti.

2.2.3.3.   Stredné hodnoty plného spomalenia zaznamenané pri vyšších rýchlostiach musia byť v rozsahu do 25 percent spomalení zaznamenaných pre najnižšie rýchlosti.

---

PRÍLOHA 5

POŽIADAVKY NA SÚPRAVY VÝMENNÉHO BRZDOVÉHO OBLOŽENIA PRE VOZIDLÁ NA VOZIDLÁ KATEGÓRIÍ O1 A O2

1.   Všeobecne

Metóda skúšania opísaná v tejto prílohe je založená na skúške na zotrvačníkovom dynamometri. Alternatívne sa skúšky môžu vykonať na skúšobnom vozidle alebo na valcovom dynamometri za predpokladu, že sa dosiahnu rovnaké skúšobné podmienky a rovnaké namerané parametre ako pri skúške na zotrvačníkovom dynamometri.

2.   Skúšobné vybavenie

Na účely skúšky musí byť zotrvačníkový dynamometer vybavený brzdou daného vozidla. Dynamometer musí byť vybavený prístrojmi na priebežné zaznamenávanie rýchlosti otáčania, brzdného momentu, tlaku v brzdovom obvode alebo ovládacej sily, počtu otáčok po použití bŕzd, času brzdenia a teploty rotora brzdy.

2.1.   Skúšobné podmienky

2.1.1.   Rotačná hmotnosť dynamometra musí zodpovedať polovici maximálnej hmotnosti vozidla pripadajúcej na príslušnú nápravu, ako aj polomeru otáčania najväčšej pneumatiky, ktorá je povolená na typ, resp. typy vozidla.

2.1.2.   Počiatočná rýchlosť otáčania dynamometra musí zodpovedať lineárnej rýchlosti vozidla stanovenej v bode 3.1 tejto prílohy a musí byť založená na dynamickom polomere otáčania najmenšej pneumatiky, ktorá je povolená pre takýto typ, resp. typy vozidla.

2.1.3.   Brzdové obloženia predložené na skúšanie sa musia namontovať na príslušné brzdy a pokiaľ nie je stanovený fixný postup obrusovania, musia byť obrúsené podľa pokynov výrobcu po dohode s technickou službou.

2.1.4.   Ak sa používa chladiaci vzduch, rýchlosť prúdenia vzduchu na brzdu musí byť:

vvzduch = 0,33v

kde:

| v | = | skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia. |
| --- | --- | --- |

v

=

skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia.

2.1.5.   Ovládacie zariadenie, ktoré je na brzde namontované, musí zodpovedať montáži vozidla.

3.   Skúšky a požiadavky

3.1.   Skúška typu 0

Z počiatočnej rýchlosti 60 km/h pri teplote brzdy ≤ 100 °C sa na začiatku každého zabrzdenia vykoná minimálne šesť za sebou nasledujúcich zabrzdení so zvyšujúcim sa intervalom účinku tak, že sa pôsobí zvýšeným tlakom v obvode alebo zvýšenou silou na pedál, kým sa nedosiahne maximálny tlaky v obvode alebo spomalenie 6 m/s2. Posledné zabrzdenie sa opakuje pri počiatočnej rýchlosti 40 km/h.

3.2.   Skúška typu I

3.2.1.   Postup zahrievania

Brzda sa zahrieva nepretržitým brzdením v súlade s požiadavkami v bode 1.5.2 prílohy 4 k predpisu č. 13 s počiatočnou teplotou brzdového kotúča ≤ 100 °C.

3.2.2.   Účinnosť so zahriatymi brzdami

Po dokončení postupu zahrievania sa meria účinnosť so zahriatymi brzdami z počiatočnej rýchlosti 40 km/h za podmienok uvedených v bode 3.2.1, pričom sa použije rovnaký tlak v obvode alebo rovnaká sila na pedál (teplotné podmienky môžu byť rozdielne). Stredná hodnota plného spomalenia so zahriatou brzdou nesmie byť menšia ako 60 percent hodnoty dosiahnutej so studenou brzdou alebo 3,5 m/s2.

3.3.   Skúška rovnocennosti brzdného účinku za studena

Porovnanie brzdného účinku súpravy výmenného brzdového obloženia s pôvodnou súpravou brzdového obloženia za studena sa vykoná porovnaním výsledkov skúšky typu 0 podľa bodu 3.1.

3.3.1.   Skúška typu 0 podľa bodu 3.1 sa musí vykonať s jednou sadou pôvodnej súpravy brzdového obloženia.

3.3.2.   Brzdné účinky súpravy výmenného brzdového obloženia sa považujú za porovnateľné s účinkami pôvodnej súpravy brzdového obloženia, ak dosiahnuté stredné hodnoty plného spomalenia pri rovnakej sile na pedál alebo rovnakom tlaku v obvode v horných dvoch tretinách zakreslenej krivky sú v rozsahu do 15 percent hodnôt získaných v prípade pôvodnej súpravy brzdového obloženia.

---

PRÍLOHA 6

POŽIADAVKY NA SÚPRAVY VÝMENNÉHO BRZDOVÉHO OBLOŽENIA A OBLOŽENIA BUBNOVEJ BRZDY PRE VOZIDLÁ KATEGÓRIÍ O3 A O4

1.   Skúšobné podmienky

Skúšky predpísané v tejto prílohe sa môžu vykonávať na skúšobnom vozidle alebo na zotrvačníkovom, príp. valcovom dynamometri za rovnakých podmienok, ako sú podmienky uvedené v bodoch 3.1 až 3.4 doplnku 2 k prílohe 11 predpisu č. 13.

Brzdové obloženia predložené na skúšanie sa musia namontovať na príslušné brzdy a pokiaľ nie je stanovený fixný postup obrusovania, musia byť obrúsené podľa pokynov výrobcu po dohode s technickou službou.

2.   Skúšky a požiadavky

2.1.   Zhoda s prílohou 11 k predpisu č. 13

Brzdy musia byť skúšané podľa požiadaviek bodu 3.5 doplnku 2 prílohy 11 k predpisu č. 13.

| 2.1.1. | Výsledky musia byť uvedené vo formulári podľa doplnku 3 k prílohe 11 predpisu č. 13. |
| --- | --- |

2.1.1.

Výsledky musia byť uvedené vo formulári podľa doplnku 3 k prílohe 11 predpisu č. 13.

| 2.1.2. | Vykoná sa porovnanie týchto výsledkov a výsledkov získaných s pôvodnými súpravami brzdových obložení alebo s pôvodnými obloženiami bubnovej brzdy pri rovnakých podmienkach. |
| --- | --- |

2.1.2.

Vykoná sa porovnanie týchto výsledkov a výsledkov získaných s pôvodnými súpravami brzdových obložení alebo s pôvodnými obloženiami bubnovej brzdy pri rovnakých podmienkach.

| 2.1.3. | Dosiahnutá účinnosť so zahriatymi brzdami musí pri rovnakom vstupnom momente súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy pri skúške typu I alebo pri skúške typu III (podľa potreby) predstavovať:






  a) | rovnakú alebo vyššiu účinnosť so zahriatymi brzdami pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy, alebo |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Dosiahnutá účinnosť so zahriatymi brzdami musí pri rovnakom vstupnom momente súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy pri skúške typu I alebo pri skúške typu III (podľa potreby) predstavovať:

a)

rovnakú alebo vyššiu účinnosť so zahriatymi brzdami pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy, alebo

| b) | aspoň 90 percentný brzdový účinok za studena v prípade súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy. |
| --- | --- |

b)

aspoň 90 percentný brzdový účinok za studena v prípade súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy.

Zodpovedajúci zdvih ovládacieho prvku nesmie byť ≥ 110 percent hodnoty dosiahnutej s pôvodnou súpravou brzdového obloženia alebo s pôvodným obložením bubnovej brzdy a nesmie prekročiť hodnotu sp definovanú v bode 2 doplnku 2 k prílohe 11 k predpisu č. 13. V prípade, že pôvodná súprava brzdového obloženia alebo pôvodné obloženie bubnovej brzdy boli skúšané podľa požiadaviek skúšky typu II, platia pre súpravu výmenného brzdového obloženia alebo pre výmenné obloženia bubnovej brzdy minimálne požiadavky bodu 1.7.2 prílohy 4 k predpisu č. 13 (skúška typu III).

2.2.   Skúška rovnocennosti brzdného účinku za studena (skúška typu 0)

| 2.2.1. | Za podmienok bodu 1 tejto prílohy a z počiatočnej rýchlosti 60 km/h pri teplote brzdy ≤ 100 °C sa vykoná 6 zabrzdení v odstupňovaných intervaloch pri zvyšovaní sily pôsobenia na pedál alebo tlaku v obvode, až kým sa nedosiahne tlak v obvode 6,5 baru alebo spomalenie 6 m/s2. |
| --- | --- |

2.2.1.

Za podmienok bodu 1 tejto prílohy a z počiatočnej rýchlosti 60 km/h pri teplote brzdy ≤ 100 °C sa vykoná 6 zabrzdení v odstupňovaných intervaloch pri zvyšovaní sily pôsobenia na pedál alebo tlaku v obvode, až kým sa nedosiahne tlak v obvode 6,5 baru alebo spomalenie 6 m/s2.

| 2.2.2. | Zaznamená a zakreslí sa ovládacia sila alebo tlak v obvode a priemer brzdného momentu alebo stredná hodnota plného spomalenia pre každé zabrzdenie. |
| --- | --- |

2.2.2.

Zaznamená a zakreslí sa ovládacia sila alebo tlak v obvode a priemer brzdného momentu alebo stredná hodnota plného spomalenia pre každé zabrzdenie.

| 2.2.3. | Tieto výsledky sa porovnajú s výsledkami získanými s pôvodnými súpravami brzdových obložení alebo pôvodnými obloženiami bubnovej brzdy pri rovnakých skúšobných podmienkach. |
| --- | --- |

2.2.3.

Tieto výsledky sa porovnajú s výsledkami získanými s pôvodnými súpravami brzdových obložení alebo pôvodnými obloženiami bubnovej brzdy pri rovnakých skúšobných podmienkach.

| 2.2.4. | Brzdné účinky súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy sa považujú za porovnateľné s účinkami pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy, ak sú dosiahnuté stredné hodnoty plného spomalenia pri rovnakej vstupnej sile alebo rovnakom tlaku v obvode v horných dvoch tretinách zakreslenej krivky v rozsahu od – 5 percent do + 15 percent hodnôt získaných v prípade pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy. |
| --- | --- |

2.2.4.

Brzdné účinky súpravy výmenného brzdového obloženia alebo výmenného obloženia bubnovej brzdy sa považujú za porovnateľné s účinkami pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy, ak sú dosiahnuté stredné hodnoty plného spomalenia pri rovnakej vstupnej sile alebo rovnakom tlaku v obvode v horných dvoch tretinách zakreslenej krivky v rozsahu od – 5 percent do + 15 percent hodnôt získaných v prípade pôvodnej súpravy brzdového obloženia alebo pôvodného obloženia bubnovej brzdy.

---

PRÍLOHA 7

POŽIADAVKY NA SÚPRAVY VÝMENNÉHO BRZDOVÉHO OBLOŽENIA PRE VOZIDLÁ KATEGÓRIE L

1.   Skúšobné podmienky

1.1.   Vozidlo reprezentujúce typ, resp. typy, pre ktoré sa požaduje schválenie súpravy výmenného brzdového obloženia, musí byť vybavené typom súpravy výmenného brzdového obloženia, pre ktorý sa požaduje schválenie, a musí byť vybavené prístrojmi na skúšanie bŕzd podľa predpisu č. 78.

1.2.   Súpravy brzdového obloženia predložené na skúšanie sa musia namontovať na príslušné brzdy a pokiaľ nie je stanovený fixný postup obrusovania, musia byť obrúsené podľa pokynov výrobcu po dohode s technickou službou.

1.3.   V prípade súprav brzdového obloženia pre vozidlá s kombinovaným brzdovým systémom v zmysle bodu 2.9 predpisu č. 78, sa musí preskúšať kombinácia, resp. kombinácie súprav brzdového obloženia pre prednú a zadnú nápravu, pre ktoré sa žiada schválenie.

Kombinácia môže pozostávať zo súprav výmenného brzdového obloženia pre obe nápravy a/alebo zo súpravy výmenného brzdového obloženia pre jednu a pôvodnej súpravy brzdového obloženia pre druhú nápravu.

2.   Skúšky a požiadavky

2.1.   Zhoda s predpisom č. 78

2.1.1.   Brzdový systém vozidla sa musí skúšať podľa požiadaviek v bode 1 prílohy 3 k predpisu č. 78 platných pre príslušné kategórie vozidiel (L1, L2, L3, L4 alebo L5). Platné požiadavky alebo skúšky sú:

2.1.1.1.   Skúška typu 0 s vypnutým motorom

Táto skúška sa vykoná len s naloženým vozidlom. Vykoná sa minimálne šesť zabrzdení so zvyšujúcim sa intervalom účinku tak, že sa pôsobí silou na brzdový pedál alebo tlakom v obvode až do zablokovania kolesa, alebo kým sa nedosiahne spomalenie 6 m/s2, príp. maximálna povolená sila na pedál.

2.1.1.2.   Skúška typu 0 so zapnutým motorom

Platí len pre vozidlá kategórií L3, L4 a L5.

2.1.1.3.   Skúška typu 0 s mokrými brzdami

Neplatí pre vozidlá kategórie L5 alebo v prípade bubnových bŕzd alebo úplne uzavretých kotúčových bŕzd, ktoré nepodstúpili túto skúšku počas schvaľovania podľa predpisu č. 78.

2.1.1.4.   Skúška typu I

Platí len pre vozidlá kategórií L3, L4 a L5.

2.1.2.   Vozidlo musí spĺňať všetky príslušné požiadavky uvedené v bode 2 prílohy 3 k predpisu č. 78 pre danú kategóriu vozidiel.

2.2.   Dodatočné požiadavky

2.2.1.   Skúška rovnocennosti brzdného účinku za studena

Porovnanie brzdného účinku súpravy výmenného brzdového obloženia s pôvodnou súpravou brzdového obloženia za studena sa vykoná porovnaním výsledkov skúšky typu 0 podľa bodu 2.1.1.1.

2.2.1.1.   Skúška typu 0 predpísaná v bode 2.1.1.1 sa musí vykonať s jednou sadou pôvodnej súpravy brzdového obloženia.

2.2.1.2.   Brzdné účinky súpravy výmenného brzdového obloženia sa považujú za porovnateľné s účinkami pôvodnej súpravy brzdového obloženia, ak dosiahnuté priemerné hodnoty plného spomalenia pri rovnakom tlaku v obvode v horných dvoch tretinách zakreslenej krivky sú v rozsahu do 15 percent hodnôt získaných v prípade pôvodnej súpravy brzdového obloženia.

2.2.2.   Skúška citlivosti na rýchlosť

Táto skúška platí len pre vozidlá kategórie L3, L4 a L5 a musí sa vykonať s naloženým vozidlom za podmienok skúšky typu 0 s vypnutým motorom. Skúšobné rýchlosti sú však odlišné.

2.2.2.1.   Z výsledkov skúšky typu 0 predpísanej v bode 2.1.1.1 sa určí sila pôsobiaca na pedál alebo tlak v obvode, ktoré zodpovedajú minimálne požadovanému priemeru plného spomalenia pre danú kategóriu vozidla.

2.2.2.2.   S použitím sily na pedál alebo tlaku v obvode vymedzených v bode 2.2.2.1 sa pri počiatočnej teplote brzdy ≤ 100 °C vykonajú tri zabrzdenia pri každej z týchto rýchlostí:

40 km/h, 80 km/h a 120 km/h (ak je vmax ≥ 130 km/h).

2.2.2.3.   Pre každú skupinu troch zabrzdení sa z výsledkov vypočíta priemer a dané priemerné hodnoty plného spomalenia sa zakreslia v závislosti od rýchlosti.

2.2.2.4.   Priemerné hodnoty plného spomalenia zaznamenané pri vyšších rýchlostiach musia byť v rozsahu do 15 percent spomalení zaznamenaných pre najnižšie rýchlosti.

---

PRÍLOHA 8

Technické predpisy pre súpravy výmenného brzdového obloženia určené pre samostatné systémy parkovacej brzdy, ktoré sú nezávislé od systému prevádzkovej brzdy vozidla

1.   Súlad s predpisom č. 13 alebo 13-H

Zhoda s požiadavkami predpisu č. 13 alebo 13-H sa preukáže skúškou vozidla.

1.1.   Skúška vozidla

Vozidlo reprezentujúce typ, resp. typy, pre ktoré sa požaduje schválenie súpravy výmenného brzdového obloženia, musia byť vybavené typom súprav výmenného brzdového obloženia, pre ktorý sa požaduje schválenie a takisto prístrojmi na skúšanie bŕzd podľa predpisu č. 13 alebo predpisu č. 13-H. Skúšobné vozidlo musí byť plne zaťažené. Brzdové obloženia predložené na skúšku musia byť namontované na príslušné brzdy a nesmú byť obrúsené.

1.2.   Systém parkovacej brzdy vozidla sa skúša podľa všetkých príslušných požiadaviek uvedených v bode 2.3 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo v bode 2.3 prílohy 3 k predpisu č. 13-H, podľa toho, ktorý z týchto predpisov zodpovedá pôvodnému typovému schváleniu systému.

---

PRÍLOHA 9

OSOBITNÉ DODATOČNÉ POSTUPY NA DOSIAHNUTIE ZHODY VÝROBY

ČASŤ A

Stanovenie trecích vlastností na skúšobnom stroji

1.   Úvod

Časť A sa vzťahuje na súpravy výmenného brzdového obloženia alebo na výmenné obloženia bubnovej brzdy schválené podľa tohto predpisu.

1.1.   Vzorky typu súpravy výmenného brzdového obloženia sa musia skúšať na stroji schopnom vytvoriť skúšobné podmienky a uplatniť skúšobné postupy opísané v tejto prílohe.

1.2.   Výsledky skúšok sa vyhodnotia tak, aby sa stanovili trecie vlastnosti vzorky.

1.3.   Trecie vlastnosti vzoriek sa porovnajú s cieľom dosiahnuť zhodu so štandardom, registrovaným pre typ súpravy výmenného brzdového obloženia.

2.   Súpravy výmenného brzdového obloženia pre kategórie vozidiel M1, M2, N1, O1, O2, a L

2.1.   Vybavenie

2.1.1.   Stroj musí byť skonštruovaný tak, aby sa dala umiestniť a prevádzkovať brzda v pôvodnej veľkosti podobná brzde, ktorá sa montuje na nápravu vozidla použitého v schvaľovacej skúške podľa bodu 5 tohto predpisu.

2.1.2.   Rýchlosť otáčania kotúča alebo bubna musí byť 660 ± 10 1/min (1) bez zaťaženia a nesmie klesnúť pod 600 1/min pri plnom zaťažení.

2.1.3.   Skúšobné cykly a brzdenia počas cyklov musia byť nastaviteľné a automatické.

2.1.4.   Zaznamenáva sa výstupný brzdný moment alebo tlak brzdy (metóda konštantného momentu) a teplota trecej plochy.

2.1.5.   Musí sa zabezpečiť, aby brzda bola priamo chladená vzduchom s objemovým prietokom 600 ± 60 m3/hod.

2.2.   Postup skúšky

2.2.1.   Príprava vzorky

Výrobcom stanovená schéma uloženia musí zabezpečiť minimálne 80 percent povrchu prítlačnej plochy bez prekročenia povrchovej teploty 300 °C v prípade súpravy doštičiek a 70 percent povrchu prítlačnej plochy bez prekročenia povrchovej teploty 200 °C v prípade súpravy čeľustí.

2.2.2.   Rozvrh skúšky

Rozvrh skúšky zahŕňa rad po sebe idúcich cyklov brzdenia, z ktorých každý obsahuje X intervalov zabrzdenia počas 5 sekúnd, za ktorými nasleduje10 sekúnd uvoľnenia brzdy.

Alternatívne sa môžu použiť dve nasledujúce metódy:

2.2.2.1.   Rozvrh skúšky pri konštantnom tlaku

2.2.2.1.1.   Súpravy doštičiek

Hydraulický tlak p pod piestom, resp. piestami musí byť konštantný podľa tohto vzorca:

Formula

| Md | = | 150 Nm pre Ak 18,1 cm2 |
| --- | --- | --- |
| Md | = | 300 Nm pre Ak > 18,1 cm2 |
| Ak | = | plocha piestu(-ov) |
| rw | = | účinný polomer kotúča |

Md

=

150 Nm pre Ak 18,1 cm2

Md

=

300 Nm pre Ak > 18,1 cm2

Ak

=

plocha piestu(-ov)

rw

=

účinný polomer kotúča

| Počet cyklov | Počet zabrzdení X | Počiatočná teplota brzdového kotúča
  (v °C) | Maximálna teplota brzdového kotúča
  (v °C) | Umelé chladenie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | neobmedzená | nie |
| 2 – 6 | 5 × 10 | 100 | neobmedzená (350) (2) | nie |
| 7 | 1 × 10 | 100 | neobmedzená | áno |

Počet cyklov

Počet zabrzdení X

Počiatočná teplota brzdového kotúča

(v °C)

Maximálna teplota brzdového kotúča

(v °C)

Umelé chladenie

1

1 × 10

≤ 60

neobmedzená

nie

2 – 6

5 × 10

100

neobmedzená (350) (2)

nie

7

1 × 10

100

neobmedzená

áno

2.2.2.1.2.   Súpravy čeľustí

Priemerný prítlačný tlak na pracovnú plochu brzdového obloženia musí byť konštantný pri 22 ± 6 N/cm2 a vypočítaný na statickú brzdu bez posilňovača.

| Počet cyklov | Počet zabrzdení X | Počiatočná teplota brzdového kotúča
  (v °C) | Maximálna teplota brzdového kotúča
  (v °C) | Umelé chladenie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | 200 | áno |
| 2 | 1 × 10 | 100 | neobmedzená | nie |
| 3 | 1 × 10 | 100 | 200 | áno |
| 4 | 1 × 10 | 100 | neobmedzená | nie |

Počet cyklov

Počet zabrzdení X

Počiatočná teplota brzdového kotúča

(v °C)

Maximálna teplota brzdového kotúča

(v °C)

Umelé chladenie

1

1 × 10

≤ 60

200

áno

2

1 × 10

100

neobmedzená

nie

3

1 × 10

100

200

áno

4

1 × 10

100

neobmedzená

nie

2.2.2.2.   Rozvrh skúšky s konštantným brzdným momentom

Táto metóda platí len pre súpravy doštičiek. Brzdný moment musí byť konštantný v rámci prípustnej odchýlky ± 5 percent a musí sa nastaviť tak, aby zaručoval maximálne teploty brzdového kotúča uvedené v tejto tabuľke:

| Počet cyklov | Počet zabrzdení X | Počiatočná teplota brzdového kotúča
  (v °C) | Maximálna teplota brzdového kotúča
  (v °C) | Umelé chladenie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300 – 350 (200 – 250) (3) | nie |
| 2 – 4 | 3 × 5 | 100 | 300 – 350 (200 – 250) | nie |
| 5 | 1 × 10 | 100 | 500 – 600 (300 – 350) | nie |
| 6 – 9 | 4 × 5 | 100 | 300 – 350 (200 – 250) | nie |
| 10 | 1 × 10 | 100 | 500 – 600 (300 – 350) | nie |
| 11 – 13 | 3 × 5 | 100 | 300 – 350 (200 – 250) | nie |
| 14 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300 – 350 (200 – 250) | nie |

Počet cyklov

Počet zabrzdení X

Počiatočná teplota brzdového kotúča

(v °C)

Maximálna teplota brzdového kotúča

(v °C)

Umelé chladenie

1

1 × 5

≤ 60

300 – 350 (200 – 250) (3)

nie

2 – 4

3 × 5

100

300 – 350 (200 – 250)

nie

5

1 × 10

100

500 – 600 (300 – 350)

nie

6 – 9

4 × 5

100

300 – 350 (200 – 250)

nie

10

1 × 10

100

500 – 600 (300 – 350)

nie

11 – 13

3 × 5

100

300 – 350 (200 – 250)

nie

14

1 × 5

≤ 60

300 – 350 (200 – 250)

nie

2.3.   Vyhodnotenie výsledkov skúšky

Trecie vlastnosti sa stanovia na základe brzdného momentu zaznamenaného vo vybraných bodoch počas skúšky. Pri konštantnom brzdnom koeficiente, napr. v prípade kotúčovej brzdy, sa môže brzdný moment prepočítať na koeficient trenia.

2.3.1.   Súpravy doštičiek

2.3.1.1.   Prevádzkový koeficient trenia (μop) je priemerom hodnôt zaznamenaných počas cyklov dva až sedem (metóda konštantného tlaku) alebo počas cyklov 2 – 4, 6 – 9 a 11 – 13 (metóda konštantného brzdného momentu); meranie začína jednu sekundu po začiatku prvého zabrzdenia každého cyklu.

2.3.1.2.   Maximálny koeficient trenia (μmax) je najvyššia hodnota zaznamenaná počas všetkých cyklov.

2.3.1.3.   Minimálny koeficient trenia (μmin) je najnižšia hodnota zaznamenaná počas všetkých cyklov.

2.3.2.   Súpravy čeľustí

2.3.2.1.   Stredná hodnota brzdného momentu (Mmean) je priemerom maximálnych a minimálnych hodnôt brzdného momentu zaznamenaných počas piateho zabrzdenia cyklov jeden a tri.

2.3.2.2.   Horúci brzdný moment (Mhot) je minimálnym brzdným momentom vyvinutým počas cyklu dva a štyri. Ak teplota počas týchto cyklov prekročí 300 °C, za Mhot sa považuje hodnota pri 300 °C.

2.4.   Kritériá prijateľnosti

2.4.1.   S každou žiadosťou o schválenie súpravy brzdového obloženia sa predkladajú:

| 2.4.1.1. | v prípade súpravy doštičiek hodnoty μop, μmin, μmax. |
| --- | --- |

2.4.1.1.

v prípade súpravy doštičiek hodnoty μop, μmin, μmax.

| 2.4.1.2. | v prípade súpravy čeľustí hodnoty Mmean and Mhot. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

v prípade súpravy čeľustí hodnoty Mmean and Mhot.

2.4.2.   Počas výroby schváleného typu súpravy brzdového obloženia musia skúšobné vzorky preukázať zhodu s hodnotami zaznamenanými podľa bodu 2.4.1 tejto prílohy s nasledujúcimi prípustnými odchýlkami:

| 2.4.2.1. | v prípade doštičiek kotúčovej brzdy: | μop ± 15 percent zaznamenanej hodnoty, |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1.

v prípade doštičiek kotúčovej brzdy:

μop ± 15 percent zaznamenanej hodnoty,

| | μmin ≥ zaznamenaná hodnota, |
| --- | --- |

μmin ≥ zaznamenaná hodnota,

| | μmax ≤ zaznamenaná hodnota. |
| --- | --- |

μmax ≤ zaznamenaná hodnota.

| 2.4.2.2. | v prípade obloženia bubnovej brzdy simplex: | Mmean ± 20 percent zaznamenanej hodnoty, |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2.

v prípade obloženia bubnovej brzdy simplex:

Mmean ± 20 percent zaznamenanej hodnoty,

| | Mhot ≥ zaznamenaná hodnota. |
| --- | --- |

Mhot ≥ zaznamenaná hodnota.

3.   Súpravy brzdového obloženia a obloženia bubnovej brzdy pre vozidlá kategórií M3, N2, N3, O3, a O4

3.1.   Vybavenie

3.1.1.   Stroj musí byť vybavený typom brzdového kotúča s fixným strmeňom rozmerov s priemerom valca 60 mm a s plným (nevetraným) kotúčom s priemerom 278 ± 2 mm a s hrúbkou 12 mm ± 0,5 mm. Pravouhlý kus trecieho materiálu s povrchom 44 cm2 ± 0,5 cm2 a s hrúbkou aspoň 6 mm musí byť pripevnený k vystužujúcej doske.

3.1.2.   Rýchlosť otáčania kotúča musí byť 660 ± 10 1/min bez zaťaženia a nesmie klesnúť pod 600 1/min pri plnom zaťažení.

3.1.3.   Stredný kontaktný tlak na pracovnom povrchu brzdového obloženia musí byť konštantný 75 N/cm2 ± 10 N/cm2.

3.1.4.   Skúšobné cykly a brzdenia počas cyklov musia byť nastaviteľné a automatické.

3.1.5.   Zaznamenáva sa výstupný brzdný moment a teplota pracovnej plochy.

3.1.6.   Musí sa zabezpečiť, aby brzda bola priamo chladená vzduchom s objemovým prietokom 600 ± 60 m3/hod.

3.2.   Postup skúšky

3.2.1.   Príprava vzorky

Výrobcom stanovená schéma uloženia musí zabezpečiť minimálne 80 percent povrchu prítlačnej plochy bez prekročenia povrchovej teploty 200 °C.

3.2.2.   Rozvrh skúšky

Rozvrh skúšky zahŕňa rad po sebe idúcich cyklov brzdenia, z ktorých každý obsahuje počet X brzdných intervalov činnosti brzdy počas 5 sekúnd, za ktorými nasleduje 10 sekúnd uvoľnenia brzdy.

| Počet cyklov | Počet zabrzdení X | Počiatočná teplota brzdového kotúča
  (v °C) | Umelé chladenie |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 | 100 | áno |
| 2 | 5 | rastúca ≤ 200 | nie |
| 3 | 5 | 200 | nie |
| 4 | 5 | rastúca ≤ 300 | nie |
| 5 | 5 | 300 | nie |
| 6 | 3 | 250 | áno |
| 7 | 3 | 200 | áno |
| 8 | 3 | 150 | áno |
| 9 | 10 | 100 | áno |
| 10 | 5 | rastúca ≤ 300 | nie |
| 11 | 5 | 300 | nie |

Počet cyklov

Počet zabrzdení X

Počiatočná teplota brzdového kotúča

(v °C)

Umelé chladenie

1

5

100

áno

2

5

rastúca ≤ 200

nie

3

5

200

nie

4

5

rastúca ≤ 300

nie

5

5

300

nie

6

3

250

áno

7

3

200

áno

8

3

150

áno

9

10

100

áno

10

5

rastúca ≤ 300

nie

11

5

300

nie

3.3.   Vyhodnotenie výsledkov skúšky

Trecie vlastnosti sa stanovia na základe brzdného momentu zaznamenaného vo vybraných cykloch počas skúšky. Brzdný moment sa prepočíta na koeficient trenia μ.

Hodnota μ každého brzdenia sa určí ako stredná hodnota brzdenia v trvaní 5 sekúnd.

3.3.1.   Prevádzkový koeficient trenia μop1 je stredná hodnota μ zaznamenaná počas cyklu 1 a μop2 je stredná hodnota μ zaznamenaná počas cyklu 9.

3.3.2.   Maximálny koeficient trenia μmax je najvyššia hodnota μ zaznamenaná počas cyklov 1 až 11.

3.3.3.   Minimálny koeficient trenia μmin je najnižšia hodnota μ zaznamenaná počas cyklov 1 až 11.

3.4.   Kritériá prijateľnosti

3.4.1.   S každou žiadosťou o schválenie typu súpravy výmenného brzdového obloženia alebo typu výmenného obloženia bubnovej brzdy sa predložia hodnoty μop1, μop2, μmin a μmax.

3.4.2.   Počas výroby schváleného typu súpravy výmenného brzdového obloženia alebo typu výmenného obloženia bubnovej brzdy musia skúšobné vzorky preukázať zhodu s hodnotami zaznamenanými podľa bodu 3.4.1. tejto prílohy s nasledujúcimi prípustnými odchýlkami:

| | μop1, μop2 ± 15 percent zaznamenanej hodnoty, |
| --- | --- |

μop1, μop2 ± 15 percent zaznamenanej hodnoty,

| | μmin ≥ zaznamenaná hodnota, |
| --- | --- |

μmin ≥ zaznamenaná hodnota,

| | μmax ≤ zaznamenaná hodnota. |
| --- | --- |

μmax ≤ zaznamenaná hodnota.

ČASŤ B

Zhoda výroby brzdových kotúčov a bubnov

1.   Úvod

Časť B sa vzťahuje na výmenné brzdové kotúče a bubny schválené podľa tohto predpisu.

2.   Požiadavky

Zhoda výroby sa preukazuje obvyklou kontrolou a dokumentáciou aspoň nasledujúcich prvkov:

2.1.   Chemické zloženie

2.2.   Mikroštruktúra

Mikroštruktúra musí byť charakterizovaná v súlade s normou ISO 945-1:2006

| a) | opisom zloženia matrice; |
| --- | --- |

a)

opisom zloženia matrice;

| b) | opis tvaru grafitu, rozloženia a veľkosti (zrnitosti). |
| --- | --- |

b)

opis tvaru grafitu, rozloženia a veľkosti (zrnitosti).

2.3.   Mechanické vlastnosti

| a) | pevnosť v ťahu meraná v súlade s normou ISO 6892:1998; |
| --- | --- |

a)

pevnosť v ťahu meraná v súlade s normou ISO 6892:1998;

| b) | tvrdosť podľa Brinella meraná v súlade s normou ISO 6506-1:2005. |
| --- | --- |

b)

tvrdosť podľa Brinella meraná v súlade s normou ISO 6506-1:2005.

V každom prípade sa merania musia vykonať na vzorkách odobratých z použitého brzdového kotúča alebo bubna.

2.4.   Geometrické charakteristiky

Brzdový kotúče:

| a) | odchýlky v hrúbke; |
| --- | --- |

a)

odchýlky v hrúbke;

| b) | bočná výstrednosť trecej plochy; |
| --- | --- |

b)

bočná výstrednosť trecej plochy;

| c) | drsnosť trecej plochy; |
| --- | --- |

c)

drsnosť trecej plochy;

| d) | odchýlky v hrúbke čeľuste (len v prípade vetraných kotúčov). |
| --- | --- |

d)

odchýlky v hrúbke čeľuste (len v prípade vetraných kotúčov).

Brzdové bubny:

| a) | oválnosť; |
| --- | --- |

a)

oválnosť;

| b) | drsnosť trecej plochy. |
| --- | --- |

b)

drsnosť trecej plochy.

2.5.   Kritériá prijateľnosti

S každou žiadosťou o typové schválenie výmenného brzdového kotúča alebo bubna sa musí predložiť špecifikácia výroby obsahujúca:

| a) | chemické zloženie a za každý prvok jeho prípustný rozsah; alebo v prípade potreby maximálna hodnota; |
| --- | --- |

a)

chemické zloženie a za každý prvok jeho prípustný rozsah; alebo v prípade potreby maximálna hodnota;

| b) | mikroštruktúra podľa bodu 2.2; |
| --- | --- |

b)

mikroštruktúra podľa bodu 2.2;

| c) | mechanické vlastnosti podľa bodu 2.3 a ich prípustný rozsah, alebo v prípade potreby maximálna hodnota. |
| --- | --- |

c)

mechanické vlastnosti podľa bodu 2.3 a ich prípustný rozsah, alebo v prípade potreby maximálna hodnota.

Počas bežnej výroby výmenného brzdového kotúča alebo bubna sa musí preukázať súlad so zaznamenanými špecifikáciami.

V prípade geometrických charakteristík nesmú byť prekročené hodnoty predpísané v bode 5.3.3.1.1 v prípade brzdových kotúčov a hodnoty predpísané v bode 5.3.3.1.2 v prípade brzdových bubnov.

2.6.   Dokumentácia

Dokumentácia musí obsahovať maximálne a minimálne prípustné hodnoty stanovené výrobcom.

2.7.   Frekvencia skúšok

Merania predpísané v tejto prílohe by sa mali vykonávať pri každej výrobnej sérii.

---

(1)  V prípade vozidiel kategórií L1 a L2 sa môže použiť nižšia skúšobná rýchlosť.

(2)  V prípade vozidiel kategórie L musí byť teplota obmedzená na 350 °C. V prípade potreby musí byť počet brzdení v každom cykle primerane znížený. V tomto prípade sa však musí zvýšiť počet cyklov, aby sa zachoval konštantný celkový počet brzdení.

(3)  Hodnoty v zátvorkách platia pre vozidlá kategórie L.

---

PRÍLOHA 10

NÁKRESY

1.   Konštrukčné typy brzdového kotúča (príklady)

Plochý typ

Image

Valcový typ

Image

Hrncový typ

Image

Kužeľový typ

Image

Typ s dvojitou prírubou

Image

| B | priemer otvorov pre montážne skrutky (alebo veľkosť závitov v prípade závitových otvorov) |
| --- | --- |
| D | vonkajší priemer kotúča |
| Fi) | vnútorný priemer trecej plochy (zvnútra) |
| Fo) | vnútorný priemer trecej plochy (zvonka) |
| H | hrúbka montážnej príruby |
| Lk) | šírka chladiaceho (vetracieho) kanála |
| S(new) | hrúbka kotúča (menovitá) |
| S(min) | hrúbka kotúča (minimálna prípustná hrúbka opotrebenia) |
| Ti) | vnútorný priemer (priemer montážneho výčnelku) |
| Tk) | „x“ počet otvorov pre montážne skrutky a priemer rozstupovej kružnice |
| Tt) | celková dĺžka kotúča |

B

priemer otvorov pre montážne skrutky (alebo veľkosť závitov v prípade závitových otvorov)

D

vonkajší priemer kotúča

Fi)

vnútorný priemer trecej plochy (zvnútra)

Fo)

vnútorný priemer trecej plochy (zvonka)

H

hrúbka montážnej príruby

Lk)

šírka chladiaceho (vetracieho) kanála

S(new)

hrúbka kotúča (menovitá)

S(min)

hrúbka kotúča (minimálna prípustná hrúbka opotrebenia)

Ti)

vnútorný priemer (priemer montážneho výčnelku)

Tk)

„x“ počet otvorov pre montážne skrutky a priemer rozstupovej kružnice

Tt)

celková dĺžka kotúča

2.   Brzdový bubon (príklad)

Image

| A | vnútorný priemer bubna |
| --- | --- |
| B | šírka trecej plochy |
| C | „x“ počet otvorov pre montážne skrutky a priemer rozstupovej kružnice |
| D | priemer montážneho výčnelku |
| E | vonkajšia šírka bubna |
| F | hrúbka montážnej príruby |
| G | vonkajší priemer bubna |
| H | priemer krytu bubna |
| I | priemer otvorov pre montážne skrutky |

A

vnútorný priemer bubna

B

šírka trecej plochy

C

„x“ počet otvorov pre montážne skrutky a priemer rozstupovej kružnice

D

priemer montážneho výčnelku

E

vonkajšia šírka bubna

F

hrúbka montážnej príruby

G

vonkajší priemer bubna

H

priemer krytu bubna

I

priemer otvorov pre montážne skrutky

---

PRÍLOHA 11

POŽIADAVKY NA VÝMENNÉ BRZDOVÉ KOTÚČE ALEBO BUBNY PRE VOZIDLÁ KATEGÓRIÍ M A N

1.   Prehľad skúšok

Skúšky vyžadované v bode 5.3 tohto predpisu sú podľa kategórie vozidiel podrobne opísané takto:

Tabuľka A11/1A

Vozidlá kategórií M1, N1

| | Skúška vozidla | Alternatívna skúška na dynamometri |
| --- | --- | --- |
| Skúšky účinnosti podľa predpisov č. 13/13-H | 2.2.1. | Typ 0 s vypnutým motorom |

Skúška vozidla

Alternatívna skúška na dynamometri

Skúšky účinnosti podľa predpisov č. 13/13-H

2.2.1.

Typ 0 s vypnutým motorom

| 3.4.1. | Typ 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Typ 0

| 2.2.2. | Typ 0 so zapnutým motorom |
| --- | --- |

2.2.2.

Typ 0 so zapnutým motorom

| 3.4.4. | Simulácia brzdných skúšok so zapnutým motorom
  Rýchlosť a zaťaženie analogické s bodom 2.2.2. |
| --- | --- |

3.4.4.

Simulácia brzdných skúšok so zapnutým motorom

Rýchlosť a zaťaženie analogické s bodom 2.2.2.

| 2.2.3. | Typ I |
| --- | --- |

2.2.3.

Typ I

| 3.4.2. | Typ I |
| --- | --- |

3.4.2.

Typ I

| 2.3. | Systém parkovacej brzdy (v prípade potreby) |
| --- | --- |

2.3.

Systém parkovacej brzdy (v prípade potreby)

—

Porovnávacia skúška s originálnym dielom

| 2.4. | Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách) |
| --- | --- |

2.4.

Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách)

| 3.5. | Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivej brzde kolesa) |
| --- | --- |

3.5.

Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivej brzde kolesa)

Skúška integrity

bez skúšky na vozidle – použije sa skúška na dynamometri

4.1.   Brzdové kotúče

| 4.1.1. | Skúška tepelnej únavy brzdových kotúčov |
| --- | --- |

4.1.1.

Skúška tepelnej únavy brzdových kotúčov

| 4.1.2. | Skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov |
| --- | --- |

4.1.2.

Skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov

4.2.   Brzdové bubny

| 4.2.1. | Skúška tepelnej únavy brzdových bubnov |
| --- | --- |

4.2.1.

Skúška tepelnej únavy brzdových bubnov

| 4.2.2. | Skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov |
| --- | --- |

4.2.2.

Skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov

Na každom type kotúča a bubna aspoň jednej skúšobnej skupiny (pozri definíciu uvedenú v bode 5.3.6 tohto predpisu) je potrebné vykonať na vozidle skúšky typu 0 a typu I.

Tabuľka A11/1B

Vozidlá kategórií M2, M3, N2, N3

| | Skúška vozidla | Alternatívna skúška na dynamometri |
| --- | --- | --- |
| Skúšky účinnosti podľa predpisu č. 13 | 2.2.1. | Typ 0 s vypnutým motorom |

Skúška vozidla

Alternatívna skúška na dynamometri

Skúšky účinnosti podľa predpisu č. 13

2.2.1.

Typ 0 s vypnutým motorom

| 3.4.1. | Typ 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Typ 0

| 2.2.3. | Typ I |
| --- | --- |

2.2.3.

Typ I

| 3.4.2. | Typ I |
| --- | --- |

3.4.2.

Typ I

| 2.2.4. | Typ II |
| --- | --- |

2.2.4.

Typ II

| 3.4.3. | Typ II |
| --- | --- |

3.4.3.

Typ II

| 2.3. | Systém parkovacej brzdy (ak sa vyžaduje) |
| --- | --- |

2.3.

Systém parkovacej brzdy (ak sa vyžaduje)

—

Porovnávacia skúška s originálnym dielom

| 2.4. | Skúšanie vlastností dynamického trenia bŕzd (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách) |
| --- | --- |

2.4.

Skúšanie vlastností dynamického trenia bŕzd (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách)

| 3.5. | Skúšanie vlastností dynamického trenia bŕzd (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivej brzde kolesa) |
| --- | --- |

3.5.

Skúšanie vlastností dynamického trenia bŕzd (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivej brzde kolesa)

Skúška integrity

bez skúšky na vozidle – použije sa skúška na dynamometri

4.1.   Brzdové kotúče

| 4.1.1. | Tepelná únava |
| --- | --- |

4.1.1.

Tepelná únava

| 4.1.2. | Skúška s vysokým zaťažením |
| --- | --- |

4.1.2.

Skúška s vysokým zaťažením

4.2.   Brzdové bubny

| 4.2.1. | Tepelná únava |
| --- | --- |

4.2.1.

Tepelná únava

| 4.2.2. | Skúška s vysokým zaťažením |
| --- | --- |

4.2.2.

Skúška s vysokým zaťažením

2.   Overenie požiadaviek skúšky na vozidle

2.1.   Skúšobné vozidlo

Na vozidlo, ktoré reprezentuje zvolenú skúšobnú skupinu (pozri definíciu uvedenú v bode 5.3.6 tohto predpisu), na ktorú sa vzťahuje skúšobný protokol alebo protokol o dieloch týkajúci sa výmenného brzdového kotúča/bubna, sa namontuje daný výmenný brzdový kotúč/bubon spolu so skúšobným zariadením na skúšanie bŕzd podľa ustanovení predpisu č. 13 alebo 13-H.

Výmenný brzdový kotúč/bubon sa namontuje na príslušnú nápravu spolu s prislúchajúcim brzdovým obložením, ktoré bolo typovo schválené podľa predpisu č. 13, 13-H alebo 90 a ktoré poskytol výrobca vozidla alebo nápravy.

Pokiaľ nie je stanovený jednotný postup brzdenia, skúška sa vykoná po dohode s technickou službou. Všetky skúšky uvedené ďalej sa vykonajú na brzdách, ktoré boli zabehané.

V prípade výmenných a pôvodných brzdových kotúčov a bubnov sa použije rovnaký program zabehávania.

2.2.   Systém prevádzkovej brzdy vozidla

2.2.1.   Brzdné skúšky typu 0 s vypnutým motorom a naloženým vozidlom

Táto skúška sa vykoná podľa bodu 1.4.2 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo bodu 1.4.2 prílohy 3 k predpisu č. 13-H.

2.2.2.   Brzdné skúšky typu 0 so zapnutým motorom, s nenaloženým a naloženým vozidlom

Táto skúška sa vykoná podľa bodu 1.4.3 prílohy 4 k predpisu č. 13 (doplnková skúška na zistenie správania sa vozidla pri zabrzdení z vysokej rýchlosti) alebo bodu 1.4.3 prílohy 3 k predpisu 13-H.

2.2.3.   Brzdné skúšky typu I

Táto skúška sa vykoná podľa bodu 1.5.1 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo bodu 1.5.1 prílohy 3 k predpisu č. 13-H.

Na záver brzdnej skúšky typu I je potrebné dosiahnuť účinnosť so zahriatymi brzdami v zmysle bodu 1.5.3 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo bodu 1.5.2 prílohy 3 k predpisu č. 13-H.

2.2.4.   Brzdné skúšky typu II

Táto skúška sa vykoná podľa bodu 1.6. prílohy 4 k predpisu č. 13.

2.3.   Systém parkovacej brzdy (ak sa vyžaduje)

2.3.1.   Ak systém prevádzkovej a parkovacej brzdy používa spoločnú treciu plochu brzdového kotúča alebo bubna, nie je potrebné vykonať osobitnú skúšku systému parkovacej brzdy vozidla. Uspokojivé splnenie požiadaviek skúšky typu 0 s naložením sa považuje za splnenie požiadaviek na systém parkovacej brzdy.

2.3.2.   Skúška na svahu so sklonom 18 percent s naloženým vozidlom

2.3.3.   Vozidlo musí spĺňať všetky príslušné požiadavky uvedené v bode 2.3 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo v bode 2.3 prílohy 3 k predpisu č. 13-H pre danú kategóriu vozidla.

2.4.   Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách)

Na vykonanie tejto skúšky musí byť vozidlo plne naložené, pričom každé použitie bŕzd sa vykonáva s vypnutým motorom a na vodorovnej ceste.

Systém prevádzkovej brzdy vozidla sa vybaví zariadením, ktoré oddelí brzdy predných kolies od bŕzd zadných kolies tak, aby sa dali vždy použiť nezávisle od seba.

Ak sa v súvislosti s výmenným brzdovým kotúčom/bubnom pre brzdy predných kolies vyžaduje skúšobný protokol alebo protokol o dieloch, brzdy zadných kolies musia ostať počas skúšky nečinné.

Ak sa v súvislosti s výmenným brzdovým kotúčom/bubnom pre brzdy zadných kolies vyžaduje skúšobný protokol alebo protokol o dieloch, brzdy predných kolies musia ostať počas skúšky nečinné.

2.4.1.   Porovnávacia skúška účinnosti so studenými brzdami

So studenými brzdami sa účinnosť výmenného brzdového kotúča/bubna porovná s účinnosťou pôvodného brzdového kotúča/bubna porovnaním výsledkov nižšie uvedenej skúšky.

2.4.1.1.   S použitím výmenného brzdového kotúča/bubna sa ako súčasť procesu vykoná najmenej šesť po sebe nasledujúcich zabrzdení s rôznymi, postupne sa zvyšujúcimi silami pôsobenia na pedál alebo brzdnými tlakmi, až do zablokovania kolies alebo kým sa nedosiahne stredná hodnota plného brzdného spomalenia 6 m/s2 (M1, M2, N1) alebo 3,5 m/s2 (M3, N2, N3), príp. kým nie je dosiahnutá maximálna sila na pedál alebo tlak v obvode povolené pre túto kategóriu vozidiel, pričom počiatočná rýchlosť na skúšanie brzdových kotúčov a bubnov prednej alebo zadnej nápravy musí zodpovedať nasledujúcej tabuľke:

Tabuľka A11/2.4.1.1

| Kategória vozidla | Skúšobná rýchlosť v km/h |
| --- | --- |
| Predná náprava | Zadná náprava |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |
| M3, N2, N3 | 45 | 45 |

Kategória vozidla

Skúšobná rýchlosť v km/h

Predná náprava

Zadná náprava

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

M3, N2, N3

45

45

Pred každým zabrzdením musí byť počiatočná teplota brzdového kotúča/bubna ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Brzdná skúška opísaná v bode 2.4.1.1 sa musí vykonať aj s použitím pôvodného brzdového kotúča/bubna.

2.4.1.3.   Vlastnosti dynamického trenia výmenného brzdového kotúča/bubna sa môžu považovať za podobné vlastnostiam pôvodného brzdového kotúča/bubna za predpokladu, že hodnoty dosiahnuté vo vzťahu k strednému plnému spomaleniu pri rovnakých prevádzkových tlakoch alebo silách pôsobenia na pedál v pásme horných 2/3 vzniknutej krivky sa od hodnôt dosiahnutých s pôvodným brzdovým kotúčom/bubnom neodchyľujú buď o viac ako ± 10 percent, alebo ako ± 0,4 m/s2.

3.   Skúška na zotrvačníkovom dynamometri

3.1.   Vybavenie dynamometra

Na účely skúšky musí byť dynamometer vybavený pôvodným strmeňom brzdy alebo kolesovou brzdou príslušného vozidla, resp. vozidiel. Zotrvačníkový dynamometer musí byť vybavený zariadením s konštantným krútiacim momentom a zariadením na nepretržité zaznamenávanie rotačnej rýchlosti, brzdného tlaku, počtu otáčok po začatí brzdenia, brzdného momentu, času brzdenia a teploty brzdových kotúčov/bubnov.

3.2.   Skúšobné podmienky

3.2.1.   Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa nastaví tak, aby sa čo možno najviac, s povolenou odchýlkou ± 5 percent, približovala teoreticky požadovanej hodnote, ktorá zodpovedá príslušnej časti celkovej zotrvačnej hmotnosti vozidla brzdeného príslušným kolesom. Na výpočet sa použije tento vzorec:

I = m · rdyn
  2

kde:

| I | = | rotačný moment zotrvačnosti (kgm2), |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | dynamický polomer valenia pneumatiky m), |
| m | = | skúšobná hmotnosť (časť maximálnej hmotnosti vozidla brzdeného príslušným kolesom) podľa tohto predpisu. |

I

=

rotačný moment zotrvačnosti (kgm2),

rdyn

=

dynamický polomer valenia pneumatiky m),

m

=

skúšobná hmotnosť (časť maximálnej hmotnosti vozidla brzdeného príslušným kolesom) podľa tohto predpisu.

3.2.1.1.   Dynamický polomer valenia

Pri výpočte zotrvačnej hmotnosti sa zohľadní dynamický polomer valenia (rdyn) najväčšej pneumatiky povolenej pre vozidlo (alebo nápravu).

3.2.1.2.   Skúšobná hmotnosť

Skúšobná hmotnosť na výpočet zotrvačnej hmotnosti má byť:

| a) | pri skúške brzdových kotúčov a bubnov prednej nápravy: | mveh | = | maximálna prípustná hmotnosť vozidla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nfront | = | počet predných náprav |

a)

pri skúške brzdových kotúčov a bubnov prednej nápravy:

Formula

mveh

=

maximálna prípustná hmotnosť vozidla

nfront

=

počet predných náprav

| b) | pri skúške brzdových kotúčov a bubnov zadnej nápravy: | mveh | = | maximálna prípustná hmotnosť vozidla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nrear | = | počet zadných náprav |

b)

pri skúške brzdových kotúčov a bubnov zadnej nápravy:

Formula

mveh

=

maximálna prípustná hmotnosť vozidla

nrear

=

počet zadných náprav

Tabuľka A11/3.2.1.2

| Kategória vozidla | Podiel hmotnosti m v percentách, ktorý treba zohľadniť |
| --- | --- |
| hodnoty X (predná náprava) | hodnoty Y (zadná náprava) |
| M1 | 77 | 32 |
| M2 | 69 | 44 |
| N1 | 66 | 39 |
| M3, N2, N3 | 55 | 55 |

Kategória vozidla

Podiel hmotnosti m v percentách, ktorý treba zohľadniť

hodnoty X (predná náprava)

hodnoty Y (zadná náprava)

M1

77

32

M2

69

44

N1

66

39

M3, N2, N3

55

55

3.2.2.   Východisková rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej rýchlosti vozidla 80 km/h (M1, N1) alebo 60 km/h (M2, M3, N2, N3) vychádzajúc z priemeru dynamického polomeru valenia najväčšej a najmenšej pneumatiky povolených rozmerov pneumatík.

3.2.3.   Chladenie

Chladenie sa môže vykonať buď podľa bodu 3.2.3.1, alebo 3.2.3.2.

3.2.3.1.   Skúška sa musí vykonať s úplným kolesom (ráfik a pneumatika), namontovaným na pohybujúcu sa časť brzdy tak, ako by bolo na vozidle (najhorší prípad).

Pokiaľ ide o skúšky typu I a typu II, môže sa počas cyklov zahrievania použiť chladenie vzduchom pri rýchlosti a smere prúdu vzduchu simulujúcich skutočné podmienky, pričom rýchlosť prúdu vzduchu vvzduch = 0,33 v,

kde:

| v | = | skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia. |
| --- | --- | --- |

v

=

skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia.

V iných prípadoch nie je chladenie vzduchom obmedzené.

Teplota chladiaceho vzduchu sa musí rovnať teplote okolitého prostredia.

3.2.3.2.   Skúška vykonávaná bez ráfika

Pokiaľ ide o skúšky typu I a typu II, nie je počas cyklov zahrievania povolené žiadne chladenie.

V iných prípadoch nie je chladenie vzduchom obmedzené.

3.2.4.   Príprava brzdy

3.2.4.1.   Kotúčové brzdy

Skúška sa vykoná s novým kotúčom s novými súpravami brzdového obloženia, ktoré boli schválené podľa predpisu č. 13, 13-H alebo 90 (v stave v akom je namontovaný na vozidle, napr. s odstráneným ochranným mazivom).

3.2.4.2.   Bubnové brzdy

Skúška sa vykoná s novým bubnom s novými súpravami brzdového obloženia, ktoré boli schválené podľa predpisu č. 13, 13-H alebo 90 (v prípade potreby s odstráneným ochranným mazivom).

Je povolené opracovanie obložení, aby sa dosiahol dobrý kontakt s bubnom.

3.3.   Alternatívna skúška účinnosti na dynamometri

Tabuľka A11/3.3

| 1a) | V prípade vozidiel kategórií M1, M2, N1

  pozri zabehávanie (obrúsenie) podľa bodu 2.2.3.3 prílohy 3 |
| --- | --- |
| 1b) | V prípade vozidiel kategórií M3, N2, N3

  Postup zabehávania (obrusovania):
  100 (s kotúčom) alebo 200 (s bubnom) zabrzdení
  Ti = 150 °C (kotúč) or 100 °C (bubon)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 a 2 m/s2 striedavo |
| 2. | Vlastnosti dynamického trenia, pozri bod 3.5.1 tejto prílohy |
| 3. | Brzdná skúška typu 0, pozri bod 3.4.1 tejto prílohy |
| 4. | Brzdná skúška typu I, pozri bod 3.4.2 tejto prílohy |
| 5. | Opätovné obrusovanie
  10 (s kotúčom) alebo 20 (s bubnom) zabrzdení
  Ti = 150 °C (kotúč) or 100 °C (bubon)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 a 2 m/s2 striedavo |
| 6. | Brzdná skúška typu 0, pozri bod 3.4.1 tejto prílohy |
| 7. | Simulácia brzdných skúšok so zapnutým motorom, pozri bod 3.4.4 tejto prílohy |
| 8. | Opätovné obrusovanie (ako v č. 5) |
| 9. | Vlastnosti dynamického trenia, pozri bod 3.5.1 tejto prílohy |
| 10. | Brzdná skúška typu II (v prípade potreby), pozri bod 3.4.3 tejto prílohy |
| 11. | Opätovné obrusovanie (ako v č. 5)
  Kroky 12 až 19 sú nepovinné (ak aktivácia nie je dostatočná) |
| 12. | Brzdná skúška typu 0, pozri bod 3.4.1 tejto prílohy |
| 13. | Brzdná skúška typu I, pozri bod 3.4.2 tejto prílohy |
| 14. | Opätovné obrusovanie (ako v č. 5) |
| 15. | Vlastnosti dynamického trenia, pozri bod 3.5.1 tejto prílohy |
| 16. | Simulácia brzdných skúšok so zapnutým motorom, pozri bod 3.4.4 tejto prílohy |
| 17. | Opätovné obrusovanie (ako v č. 5) |
| 18. | Vlastnosti dynamického trenia, pozri bod 3.5.1 tejto prílohy |
| 19. | Opätovné obrusovanie (ako v č. 5) |

1a)

V prípade vozidiel kategórií M1, M2, N1

pozri zabehávanie (obrúsenie) podľa bodu 2.2.3.3 prílohy 3

1b)

V prípade vozidiel kategórií M3, N2, N3

Postup zabehávania (obrusovania):

100 (s kotúčom) alebo 200 (s bubnom) zabrzdení

Ti = 150 °C (kotúč) or 100 °C (bubon)

vi = 60 km/h

dm = 1 a 2 m/s2 striedavo

2.

Vlastnosti dynamického trenia, pozri bod 3.5.1 tejto prílohy

3.

Brzdná skúška typu 0, pozri bod 3.4.1 tejto prílohy

4.

Brzdná skúška typu I, pozri bod 3.4.2 tejto prílohy

5.

Opätovné obrusovanie

10 (s kotúčom) alebo 20 (s bubnom) zabrzdení

Ti = 150 °C (kotúč) or 100 °C (bubon)

vi = 60 km/h

dm = 1 a 2 m/s2 striedavo

6.

Brzdná skúška typu 0, pozri bod 3.4.1 tejto prílohy

7.

Simulácia brzdných skúšok so zapnutým motorom, pozri bod 3.4.4 tejto prílohy

8.

Opätovné obrusovanie (ako v č. 5)

9.

Vlastnosti dynamického trenia, pozri bod 3.5.1 tejto prílohy

10.

Brzdná skúška typu II (v prípade potreby), pozri bod 3.4.3 tejto prílohy

11.

Opätovné obrusovanie (ako v č. 5)

Kroky 12 až 19 sú nepovinné (ak aktivácia nie je dostatočná)

12.

Brzdná skúška typu 0, pozri bod 3.4.1 tejto prílohy

13.

Brzdná skúška typu I, pozri bod 3.4.2 tejto prílohy

14.

Opätovné obrusovanie (ako v č. 5)

15.

Vlastnosti dynamického trenia, pozri bod 3.5.1 tejto prílohy

16.

Simulácia brzdných skúšok so zapnutým motorom, pozri bod 3.4.4 tejto prílohy

17.

Opätovné obrusovanie (ako v č. 5)

18.

Vlastnosti dynamického trenia, pozri bod 3.5.1 tejto prílohy

19.

Opätovné obrusovanie (ako v č. 5)

3.4.   Systém prevádzkovej brzdy vozidla

3.4.1.   Brzdné skúšky typu 0 s naloženým vozidlom

Táto skúška sa vykoná podľa ustanovení v bode 1.4.2 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo v bode 1.4.2 prílohy 3 k predpisu č. 13-H.

3.4.2.   Brzdné skúšky typu I

Táto skúška sa vykoná podľa ustanovení v bode 1.5.1 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo v bode 1.5.1 prílohy 3 k predpisu č. 13-H.

Na záver brzdnej skúšky typu I je potrebné dosiahnuť účinnosť so zahriatymi brzdami v zmysle bodu 1.5.3 prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo bodu 1.5.2 prílohy 3 k predpisu č. 13-H.

3.4.3.   Brzdné skúšky typu II

Táto skúška sa vykoná podľa ustanovení v bode 1.6 prílohy 4 k predpisu č. 13.

3.4.4.   Simulácia brzdných skúšok so zapnutým motorom

Namiesto skúšky typu 0 so zapnutým motorom sa na účely tohto predpisu môže vykonať skúška na simuláciu stavu zaťaženia (pozri bod 3.2 tejto prílohy) v skúšobných podmienkach, ktoré sú predpísané pre skúšku typu 0 so zapnutým motorom v bode 2.1.1. prílohy 4 k predpisu č. 13 alebo v bode 2.1.1 prílohy 3 k predpisu č. 13-H.

3.5.   Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivej brzde kolesa)

So studenými brzdami sa účinnosť výmenného brzdového kotúča/bubna porovná s účinnosťou pôvodného brzdového kotúča/bubna porovnaním výsledkov nižšie uvedenej skúšky.

3.5.1.   S použitím výmenného brzdového kotúča/bubna sa ako súčasť procesu vykoná najmenej šesť po sebe nasledujúcich zabrzdení s rôznymi, postupne sa zvyšujúcimi silami pôsobenia na pedál alebo brzdnými tlakmi, až kým sa nedosiahne stredná hodnota plného brzdného spomalenia 6 m/s2 (M1, M2, N1) alebo 5 m/s2 (M3, N2, N3). Sila pôsobenia na pedál alebo tlak v obvode nesmú presiahnuť maximálne povolené sily pôsobenia na pedál alebo tlak v obvode, ktorý trvalo zaručuje brzdový systém vozidla (napr. prípojka kompresora). Pred každým zabrzdením musí byť počiatočná teplota brzdového kotúča/bubna ≤ 100 °C.

3.5.2.   Brzdná skúška opísaná v bode 3.5.1 sa musí vykonať aj s použitím pôvodného brzdového kotúča/bubna.

3.5.3.   Vlastnosti dynamického trenia výmenného brzdového kotúča/bubna na konci postupu (krok 9 alebo 18) sa môžu považovať za podobné vlastnostiam pôvodného brzdového kotúča/bubna za predpokladu, že hodnoty dosiahnuté vo vzťahu k strednému plnému spomaleniu pri rovnakých prevádzkových tlakoch alebo silách pôsobenia na pedál v pásme horných 2/3 vzniknutej krivky sa od hodnôt dosiahnutých s pôvodným brzdovým kotúčom/bubnom neodchyľujú buď o viac ako ± 8 percent, alebo ako ± 0,4 m/s2.

4.   Skúšky integrity s použitím zotrvačníkového dynamometra

Skúšky sa vykonajú v súlade s bodom 4.1 (kotúče) alebo 4.2 (bubny).

V každej skúšobnej skupine sa vyžaduje jediná skúška, pokiaľ výmenný diel nedosiahne požadovaný počet cyklov pred poškodením alebo poruchou (pozri bod 4.1.1.1.3 alebo 4.1.1.2.3 tejto prílohy).

Brzda by sa mala namontovať na dynamometer v súlade s jej montážnou polohou na vozidle (na napevno montované brzdy alebo brzdy namontované na čape nápravy sa to nevzťahuje).

Teplota brzdového kotúča/bubna by sa mala merať čo možno najbližšie pri gumovej trecej ploche. Meranie teploty by sa malo zaznamenať a metóda a bod merania by mali byť rovnaké vo všetkých skúškach.

Ak sa počas brzdenia alebo medzi zabrzdeniami v rámci jedného brzdného cyklu použije chladiaci vzduch, rýchlosť prúdu vzduchu na brzde sa obmedzí na vvzduch = 0,33 v,

kde:

| v | = | skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia. |
| --- | --- | --- |

v

=

skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia.

V iných prípadoch nie je chladenie vzduchom obmedzené.

Teplota chladiaceho vzduchu sa musí rovnať teplote okolitého prostredia.

4.1.   Brzdové kotúče

4.1.1.   Skúška tepelnej únavy brzdového kotúča

Skúška sa vykoná s novým kotúčom, s pôvodným strmeňom brzdy príslušného vozidla, resp. vozidiel a s novými súpravami brzdového obloženia príslušného vozidla, resp. vozidiel, ktoré boli typovo schválené podľa predpisu č. 13, 13-H alebo 90 (v stave v akom sú namontované na vozidle, napr. s odstráneným ochranným mazivom).

Opotrebené brzdové obloženia sa môžu v prípade potreby v priebehu skúšky vymeniť.

4.1.1.1.   Vozidlá kategórií M1, N1

4.1.1.1.1.   Skúšobné podmienky (skúška tepelnej únavy brzdového kotúča)

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bodoch 3.2.1, 3.2.1.1 a 3.2.1.2 prílohy 11.

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z priemeru najväčšieho a najmenšieho dynamického polomeru valenia pneumatík povolených pre dané vozidlo.

4.1.1.1.2.   Skúšobný program (skúška tepelnej únavy brzdového kotúča)

Brzdové obloženia predložené na skúšanie musia byť namontované na príslušné brzdy a zabehnuté (obrúsené) podľa tohto postupu v bode 1.1.2 prílohy 3:

Tabuľka A11/4.1.1.1.2

| Skúšobné kritérium | Skúška tepelnej únavy |
| --- | --- |
| Kategórie vozidiel | M1, N1 |
| Typ brzdenia | sekvenčné zabrzdenia |
| Interval brzdenia (= ttotal) | 70 s |
| Počet zabrzdení za cyklus | 2 |
| Brzdný moment v súlade so spomalením | 5,0 m/s2 |
| Celkový počet brzdných cyklov | 100 alebo 150 (pozri bod 4.1.1.1.3) |
| Zabrzdenia | |
| z | vmax |
| na | 20 km/h |
| Počiatočná teplota pri prvom zabrzdení v každom cykle | ≤ 100 °C |

Skúšobné kritérium

Skúška tepelnej únavy

Kategórie vozidiel

M1, N1

Typ brzdenia

sekvenčné zabrzdenia

Interval brzdenia (= ttotal)

70 s

Počet zabrzdení za cyklus

2

Brzdný moment v súlade so spomalením

5,0 m/s2

Celkový počet brzdných cyklov

100 alebo 150 (pozri bod 4.1.1.1.3)

Zabrzdenia

z

vmax

na

20 km/h

Počiatočná teplota pri prvom zabrzdení v každom cykle

≤ 100 °C

kde:

| vmax | hodnota vmax, ktorá sa použije na skúšku výmenného dielu, je rýchlosť zodpovedajúca vozidlu, ktoré má najvyšší pomer kinetickej energie k hmotnosti kotúča, |
| --- | --- |
| tbra | skutočný čas brzdenia počas zabrzdenia, |
| tacc | minimálny čas zrýchlenia v súlade s energiou zrýchlenia príslušného vozidla |
| trest | čas odpočinku, |
| ttotal | interval brzdenia (tbra + tacc + trest). |

vmax

hodnota vmax, ktorá sa použije na skúšku výmenného dielu, je rýchlosť zodpovedajúca vozidlu, ktoré má najvyšší pomer kinetickej energie k hmotnosti kotúča,

tbra

skutočný čas brzdenia počas zabrzdenia,

tacc

minimálny čas zrýchlenia v súlade s energiou zrýchlenia príslušného vozidla

trest

čas odpočinku,

ttotal

interval brzdenia (tbra + tacc + trest).

4.1.1.1.3.   Výsledok skúšky (skúška tepelnej únavy brzdového kotúča)

Skúška sa považuje za úspešnú ak bolo dokončených 150 alebo viac cyklov bez poškodenia alebo poruchy.

Ak bolo bez poškodenia alebo poruchy dokončených menej ako 150, ale viac ako 100 cyklov, potom sa skúška musí opakovať s novým výmenným dielom. Za týchto okolností sa pri oboch skúškach musí s dielom dokončiť viac ako 100 cyklov bez poškodenia alebo poruchy, aby úspešne prešiel skúškou.

Ak bolo pred poškodením alebo poruchou dokončených menej ako 100 cyklov, potom by sa skúška mala vykonať s originálnym dielom a výsledky by sa mali porovnať. Ak počet cyklov pred poškodením alebo poruchou nie je menší ako počet cyklov s originálnym dielom zmenšený o 10 percent, potom sa skúška považuje za úspešnú.

Poškodenie v tejto súvislosti znamená:

| a) | radiálne praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 radiálnej výšky trecej plochy; |
| --- | --- |

a)

radiálne praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 radiálnej výšky trecej plochy;

| b) | praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vnútorný alebo vonkajší priemer trecej plochy; |
| --- | --- |

b)

praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vnútorný alebo vonkajší priemer trecej plochy;

| c) | priečne prasknutie ktoréhokoľvek trecieho krúžku; |
| --- | --- |

c)

priečne prasknutie ktoréhokoľvek trecieho krúžku;

| d) | akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy. |
| --- | --- |

d)

akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy.

4.1.1.2.   Vozidlá kategórií M2, M3, N2 a N3

4.1.1.2.1.   Skúšobné podmienky (skúška tepelnej únavy brzdového kotúča)

4.1.1.2.1.1.   Vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 7,5 t

Nasledujúcim skúšobným programom sa skúšajú brzdové kotúče ako komponenty brzdového systému. Nejde o simuláciu skutočných jazdných podmienok, chápe sa to výlučne ako skúška komponentu. Parametre uvedené v tabuľke A11/4.1.1.2.1.1 sa vzťahujú na brzdy, ktoré sa v súčasnosti spravidla používajú na vozidlách s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 7,5 t.

Tabuľka A11/4.1.1.2.1.1

| Vonkajší priemer kotúča | Skúšobný parameter | Skúšobný parameter | Príklad vybavenia |
| --- | --- | --- | --- |
| | skúšobná hmotnosť m
  [v kg] | rdyn [v m] | „veľkosť brzdy“/najmenší možný rozmer ráfika |
| 320 – 350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351 – 390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391 – 440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Vonkajší priemer kotúča

Skúšobný parameter

Skúšobný parameter

Príklad vybavenia

skúšobná hmotnosť m

[v kg]

rdyn [v m]

„veľkosť brzdy“/najmenší možný rozmer ráfika

320 – 350

3 100

0,386

17,5′′

351 – 390

4 500

0,445

19,5′′

391 – 440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 3.2.1 prílohy 11 v spojení s parametrami špecifikovanými v predchádzajúcej tabuľke (skúšobná hmotnosť a rdyn).

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z dynamického polomeru valenia pneumatiky uvedeného v tabuľke A11/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2.   Vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 3,5 t a ≤ 7,5 t

Pokiaľ ide o vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 3,5 t a ≤ 7,5 t, na ktoré sa nevzťahujú parametre uvedené v tabuľke A11/4.1.1.2.1.1., skúšobné parametre sa zvolia tak, aby zahrnuli scenár najhoršieho prípadu, ktorý tvorí základ rozsahu používania výmenného brzdového kotúča (maximálna prípustná hmotnosť vozidla, maximálna veľkosť vybavenia pneumatiky).

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bodoch 3.2.1, 3.2.1.1 a 3.2.1.2 prílohy 11.

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z priemeru najväčšieho a najmenšieho dynamického polomeru valenia pneumatík povolených pre dané vozidlo.

4.1.1.2.2.   Skúšobný program (skúška tepelnej únavy brzdového kotúča)

Tabuľka A11/4.1.1.2.2

| Postup „zabehávania“ (obrusovania) | 100 zabrzdení
  počiatočná rýchlosť: 60 km/h
  konečná rýchlosť: 30 km/h
  dm striedavo medzi 1 m/s2 a 2 m/s2

  počiatočná teplota: ≤ 300 °C (začiatok pri izbovej teplote) |
| --- | --- |
| 1. | Podmienené brzdenie |

Postup „zabehávania“ (obrusovania)

100 zabrzdení

počiatočná rýchlosť: 60 km/h

konečná rýchlosť: 30 km/h

dm striedavo medzi 1 m/s2 a 2 m/s2

počiatočná teplota: ≤ 300 °C (začiatok pri izbovej teplote)

1.

Podmienené brzdenie

10 zabrzdení zo 60 na 30 km/h

dm striedavo medzi 1 m/s2 a 2 m/s2

počiatočná teplota: ≤ 250 °C

| 2. | Brzdenie pri vysokej rýchlosti |
| --- | --- |

2.

Brzdenie pri vysokej rýchlosti

2 zabrzdenia zo 130 na 80 km/h

dm 3 m/s2

počiatočná teplota: ≤ 100 °C

| 3. | Podmienené brzdenie |
| --- | --- |

3.

Podmienené brzdenie

pozri prvú fázu skúšky

| 4. | Brzdenie pri vysokej rýchlosti |
| --- | --- |

4.

Brzdenie pri vysokej rýchlosti

pozri druhú fázu skúšky

| 5. | Podmienené brzdenie |
| --- | --- |

5.

Podmienené brzdenie

pozri prvú fázu skúšky

| 6. | Súvislé brzdenie (1) |
| --- | --- |

6.

Súvislé brzdenie (1)

5 zabrzdení pri konštantnej rýchlosti 85 km/h

spomaľovací moment zodpovedajúci 0,5 m/s2

čas brzdenia 60 s

počiatočná teplota: ≤ 80 °C

| 7. | Podmienené brzdenie |
| --- | --- |

7.

Podmienené brzdenie

pozri prvú fázu skúšky

| 8. | Súvislé brzdenie (2) |
| --- | --- |

8.

Súvislé brzdenie (2)

5 zabrzdení pri konštantnej rýchlosti 85 km/h

spomaľovací moment zodpovedajúci 1,0 m/s2

čas brzdenia 40 s

počiatočná teplota: ≤ 80 °C

| 9. | opakovanie fáz skúšky 1 až 8: |
| --- | --- |

9.

opakovanie fáz skúšky 1 až 8:

9 alebo 14-krát (podľa potreby) – pozri bod 4.1.1.2.3.

| dm | stredné spomalenie v závislosti od vzdialenosti. |
| --- | --- |

dm

stredné spomalenie v závislosti od vzdialenosti.

4.1.1.2.3.   Výsledok skúšky (skúška tepelnej únavy brzdového kotúča)

Skúška sa považuje za úspešnú ak bolo dokončených 15 alebo viac cyklov bez poškodenia alebo poruchy.

Ak bolo bez poškodenia alebo poruchy dokončených menej ako 15, ale viac ako 10 cyklov, potom sa skúška musí opakovať s novým výmenným dielom. Za týchto okolností sa pri oboch skúškach musí s dielom dokončiť viac ako 10 cyklov bez poškodenia alebo poruchy, aby úspešne prešiel skúškou.

Ak bolo pred poškodením alebo poruchou dokončených menej ako 10 cyklov, potom by sa skúška mala vykonať s originálnym dielom a výsledky by sa mali porovnať. Ak počet cyklov pred poškodením alebo poruchou nie je menší ako počet cyklov s originálnym dielom zmenšený o 10 percent, potom sa skúška považuje za úspešnú.

Poškodenie v tejto súvislosti znamená:

| a) | radiálne praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 radiálnej výšky trecieho krúžku; |
| --- | --- |

a)

radiálne praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 radiálnej výšky trecieho krúžku;

| b) | praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vnútorný alebo vonkajší priemer trecej plochy; |
| --- | --- |

b)

praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vnútorný alebo vonkajší priemer trecej plochy;

| c) | priečne prasknutie ktoréhokoľvek trecieho krúžku; |
| --- | --- |

c)

priečne prasknutie ktoréhokoľvek trecieho krúžku;

| d) | akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy. |
| --- | --- |

d)

akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy.

4.1.2.   Skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov

Skúška sa vykoná s novým kotúčom, s pôvodným strmeňom brzdy príslušného vozidla, resp. vozidiel a s novými súpravami brzdového obloženia príslušného vozidla, resp. vozidiel, ktoré boli typovo schválené podľa predpisu č. 13, 13-H alebo 90 (v stave v akom sú namontované na vozidle, napr. s odstráneným ochranným mazivom).

Opotrebené brzdové obloženia sa môžu v prípade potreby v priebehu skúšky vymeniť.

4.1.2.1.   Vozidlá kategórií M1, N1

4.1.2.1.1.   Skúšobné podmienky (skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov)

Pozri bod 4.1.1.1.1 tejto prílohy.

4.1.2.1.2.   Skúšobný program (skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov)

Skúška sa musí vykonať podľa tejto tabuľky:

Tabuľka A11/4.1.2.1.2

| Skúšobné kritérium | Skúška s vysokým zaťažením |
| --- | --- |
| Kategórie vozidiel | M1, N1 |
| Typ brzdenia | jednorazové zabrzdenia |
| Počet zabrzdení | 70 |
| Počiatočná teplota na začiatku brzdenia | ≤ 100 °C |
| Brzdný moment v súlade s | 10.0 m/s2 (ale brzdný tlak p ≤ 16 000 kPa) |
| Zabrzdenia | |
| z | vmax |
| na | 10 km/h |

Skúšobné kritérium

Skúška s vysokým zaťažením

Kategórie vozidiel

M1, N1

Typ brzdenia

jednorazové zabrzdenia

Počet zabrzdení

70

Počiatočná teplota na začiatku brzdenia

≤ 100 °C

Brzdný moment v súlade s

10.0 m/s2 (ale brzdný tlak p ≤ 16 000 kPa)

Zabrzdenia

z

vmax

na

10 km/h

kde:

| vmax | hodnota vmax, ktorá sa použije na skúšku výmenného dielu, je rýchlosť zodpovedajúca vozidlu, ktoré má najvyšší pomer kinetickej energie k hmotnosti kotúča. |
| --- | --- |

vmax

hodnota vmax, ktorá sa použije na skúšku výmenného dielu, je rýchlosť zodpovedajúca vozidlu, ktoré má najvyšší pomer kinetickej energie k hmotnosti kotúča.

4.1.2.1.3.   Výsledky skúšky (skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov)

Skúška sa považuje za úspešnú ak bolo dokončených 70 alebo viac zabrzdení bez poškodenia alebo poruchy.

Ak bolo pred poškodením alebo poruchou dokončených menej ako 70 zabrzdení, potom by sa skúška mala vykonať s originálnym dielom a výsledky by sa mali porovnať. Ak počet cyklov pred poškodením alebo poruchou nie je menší ako počet cyklov s originálnym dielom zmenšený o 10 percent, potom sa skúška považuje za úspešnú.

Poškodenie v tejto súvislosti znamená:

| a) | radiálne praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 radiálnej výšky trecej plochy; |
| --- | --- |

a)

radiálne praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 radiálnej výšky trecej plochy;

| b) | praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vnútorný alebo vonkajší priemer trecej plochy; |
| --- | --- |

b)

praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vnútorný alebo vonkajší priemer trecej plochy;

| c) | priečne prasknutie ktoréhokoľvek trecieho krúžku; |
| --- | --- |

c)

priečne prasknutie ktoréhokoľvek trecieho krúžku;

| d) | akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy. |
| --- | --- |

d)

akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy.

4.1.2.2.   Vozidlá kategórií M2, M3, N2 a N3

4.1.2.2.1.   Skúšobné podmienky (skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov)

Pozri bod 4.1.1.2.1 tejto prílohy.

4.1.2.2.2.   Skúšobný program (skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov)

Vykoná sa 500 zabrzdení z rýchlosti 50 km/h na 10 km/h s brzdným momentom rovnajúcim sa 90 percent maximálneho brzdného momentu uvedeného žiadateľom.

Počiatočná teplota: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Výsledky skúšky (skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov)

Skúška sa považuje za úspešnú ak brzdový kotúč po 500 zabrzdeniach nevykazuje žiadne znaky lámania.

4.2.   Brzdové bubny

4.2.1.   Skúška tepelnej únavy brzdových bubnov

Skúška sa vykoná s novým bubnom s novými súpravami obloženia, ktoré boli schválené podľa predpisu č. 13, 13-H alebo 90 (v prípade potreby s odstráneným ochranným mazivom).

Je povolené opracovanie obložení, aby sa dosiahol dobrý kontakt s bubnom.

4.2.1.1.   Vozidlá kategórií M1 and N1

4.2.1.1.1.   Skúšobné podmienky (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bodoch 3.2.1, 3.2.1.1 a 3.2.1.2 prílohy 11.

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z priemeru najväčšieho a najmenšieho dynamického polomeru valenia pneumatík povolených pre dané vozidlo.

4.2.1.1.2.   Skúšobný program (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

Požiadavky na tepelnú únavu brzdových bubnov sú zahrnuté v skúškach s vysokým zaťažením v bode 4.2.2.1.2.

4.2.1.1.3.   Výsledok skúšky (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

Pozri bod 4.2.2.1.3.

4.2.1.2.   Vozidlá kategórií M2, M3, N2, N3

4.2.1.2.1.   Skúšobné podmienky (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

4.2.1.2.1.1.   Vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 7,5 t

Nasledujúcim skúšobným programom sa skúšajú brzdové bubny ako komponenty brzdového systému. Nejde o simuláciu skutočných jazdných podmienok, chápe sa to výlučne ako skúška komponentu. Parametre uvedené v tabuľke A11/4.2.1.2.1.1 sa vzťahujú na brzdy, ktoré sa v súčasnosti spravidla používajú na vozidlách s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 7,5 t.

Tabuľka A11/4.2.1.2.1.1

| Vnútorný priemer bubna
  (v mm) | Šírka obloženia | Typický priemer ráfika |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130 – 190 mm | > 190 mm |
| Skúšobná hmotnosť
  (v kg) | Polomer pneumatiky
  (v m) | Skúšobná hmotnosť
  (v kg) | Polomer pneumatiky
  (v m) | Skúšobná hmotnosť
  (v kg) | Polomer pneumatiky
  (v m) |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330-390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391-430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Vnútorný priemer bubna

(v mm)

Šírka obloženia

Typický priemer ráfika

< 130 mm

130 – 190 mm

> 190 mm

Skúšobná hmotnosť

(v kg)

Polomer pneumatiky

(v m)

Skúšobná hmotnosť

(v kg)

Polomer pneumatiky

(v m)

Skúšobná hmotnosť

(v kg)

Polomer pneumatiky

(v m)

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330-390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391-430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 3.2.1. prílohy 11 v spojení s parametrami špecifikovanými v predchádzajúcej tabuľke (skúšobná hmotnosť a rdyn).

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z dynamického polomeru valenia pneumatiky uvedeného v tabuľke A11/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2.   Vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 3,5 t a ≤ 7,5 t

Pokiaľ ide o vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 3,5 t a ≤ 7,5 t, na ktoré sa nevzťahujú parametre uvedené v tabuľke A11/4.1.1.2.1.1, skúšobné parametre sa zvolia tak, aby zahrnuli scenár najhoršieho prípadu, ktorý tvorí základ rozsahu používania výmenného brzdového bubna (maximálna prípustná hmotnosť vozidla, maximálna veľkosť vybavenia pneumatiky).

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bodoch 3.2.1, 3.2.1.1 a 3.2.1.2 prílohy 11.

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z priemeru najväčšieho a najmenšieho dynamického polomeru valenia pneumatík povolených pre dané vozidlo.

4.2.1.2.2.   Skúšobný program (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

Tabuľka A11/4.2.1.2.2

| Skúšobné kritérium | Skúška tepelnej únavy |
| --- | --- |
| Typ brzdenia | sekvenčné zabrzdenia |
| Počet zabrzdení | 250 alebo 300 (podľa potreby) – pozri bod 4.2.1.2.3.

  Poznámka: skúška sa preruší, keď sa objavia priečne praskliny. |
| Brzdný moment v súlade s | 3,0 m/s2 |
| Zabrzdenia | |
| z | 130 |
| na | 80 km/h |
| Počiatočná teplota pri každom zabrzdení | ≤ 50 °C |
| Chladenie podľa bodu 3.2.3. | povolené |

Skúšobné kritérium

Skúška tepelnej únavy

Typ brzdenia

sekvenčné zabrzdenia

Počet zabrzdení

250 alebo 300 (podľa potreby) – pozri bod 4.2.1.2.3.

Poznámka: skúška sa preruší, keď sa objavia priečne praskliny.

Brzdný moment v súlade s

3,0 m/s2

Zabrzdenia

z

130

na

80 km/h

Počiatočná teplota pri každom zabrzdení

≤ 50 °C

Chladenie podľa bodu 3.2.3.

povolené

4.2.1.2.3.   Výsledok skúšky (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

Skúška sa považuje za úspešnú ak bolo dokončených 300 alebo viac zabrzdení bez poškodenia alebo poruchy.

Ak bolo bez poškodenia alebo poruchy dokončených menej ako 300, ale viac ako 250 zabrzdení, potom musí technická služba musí opakovať skúšku s novým výmenným dielom. Za týchto okolností sa pri oboch skúškach musí s dielom dokončiť viac ako 250 zabrzdení bez poškodenia alebo poruchy, aby úspešne prešiel skúškou.

Ak bolo pred poškodením alebo poruchou dokončených menej ako 250 zabrzdení, potom by sa skúška mala vykonať s originálnym dielom a výsledky by sa mali porovnať – ak poškodenia a poruchy nie sú horšie ako v prípade pôvodného dielu, potom sa skúška považuje za úspešnú.

Poškodenie v tejto súvislosti znamená:

| a) | praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 šírky osi trecej plochy; |
| --- | --- |

a)

praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 šírky osi trecej plochy;

| b) | praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vonkajší okraj osi bubna; |
| --- | --- |

b)

praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vonkajší okraj osi bubna;

| c) | priečne prasknutie bubna; |
| --- | --- |

c)

priečne prasknutie bubna;

| d) | akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy. |
| --- | --- |

d)

akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy.

4.2.2.   Skúška s vysokým zaťažením brzdového bubna

Skúška s vysokým zaťažením sa vykoná s rovnakými skúšobnými vzorkami po alternatívnej skúške na dynamometri (pozri bod 3.3 tejto prílohy).

4.2.2.1.   Vozidlá kategórií M1 and N1

4.2.2.1.1.   Skúšobné podmienky (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Pozri bod 4.2.1.1.1 tejto prílohy.

4.2.2.1.2.   Skúšobný program (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Tabuľka A11/4.2.2.1.2

| Postup „zabehávania“ (obrusovania) | Vykoná sa 100 po sebe nasledujúcich zabrzdení s v1 = 80 km/h a v2 = 10 km/h a pri počiatočnej teplote ≤ 100 °C.
  Spomalenie pri prvom zabrzdení musí byť konštantných 1,5 m/s2. Od druhého zabrzdenia po posledné musí byť tlak konštantný a rovný priemeru pri prvom zabrzdení.
  Zabehávanie pokračuje až kým sa nedosiahne minimálne 80 percent prítlaku obloženia k bubnu. |
| --- | --- |
| Skúšobné kritérium | Skúška s vysokým zaťažením brzdového bubna |
| Typ brzdenia | jednorazové zabrzdenia |
| Počet zabrzdení | 100 |
| Počiatočná teplota na začiatku brzdenia | ≤ 100 °C |
| Brzdný moment v súlade s | 10,0 m/s2

  (ale brzdný tlak p ≤ 16 000 kPa) |
| Zabrzdenia | |
| z | vmax |
| na | 10 km/h |

Postup „zabehávania“ (obrusovania)

Vykoná sa 100 po sebe nasledujúcich zabrzdení s v1 = 80 km/h a v2 = 10 km/h a pri počiatočnej teplote ≤ 100 °C.

Spomalenie pri prvom zabrzdení musí byť konštantných 1,5 m/s2. Od druhého zabrzdenia po posledné musí byť tlak konštantný a rovný priemeru pri prvom zabrzdení.

Zabehávanie pokračuje až kým sa nedosiahne minimálne 80 percent prítlaku obloženia k bubnu.

Skúšobné kritérium

Skúška s vysokým zaťažením brzdového bubna

Typ brzdenia

jednorazové zabrzdenia

Počet zabrzdení

100

Počiatočná teplota na začiatku brzdenia

≤ 100 °C

Brzdný moment v súlade s

10,0 m/s2

(ale brzdný tlak p ≤ 16 000 kPa)

Zabrzdenia

z

vmax

na

10 km/h

| vmax | hodnota vmax, ktorá sa použije na skúšku výmenného dielu, je rýchlosť zodpovedajúca vozidlu, ktoré má najvyšší pomer kinetickej energie k hmotnosti kotúča. |
| --- | --- |

vmax

hodnota vmax, ktorá sa použije na skúšku výmenného dielu, je rýchlosť zodpovedajúca vozidlu, ktoré má najvyšší pomer kinetickej energie k hmotnosti kotúča.

4.2.2.1.3.   Výsledky skúšky (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Skúška sa považuje za úspešnú ak bolo dokončených 100 alebo viac zabrzdení bez poškodenia alebo poruchy.

Ak bolo pred poškodením alebo poruchou dokončených menej ako 100 zabrzdení, potom by sa skúška mala vykonať s originálnym dielom a výsledky by sa mali porovnať. Ak počet cyklov pred poškodením alebo poruchou nie je menší ako počet cyklov s originálnym dielom zmenšený o 10 percent, potom sa skúška považuje za úspešnú.

Poškodenie v tejto súvislosti znamená:

| a) | praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 šírky osi trecej plochy; |
| --- | --- |

a)

praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 šírky osi trecej plochy;

| b) | praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vonkajší okraj osi bubna; |
| --- | --- |

b)

praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vonkajší okraj osi bubna;

| c) | priečne prasknutie bubna; |
| --- | --- |

c)

priečne prasknutie bubna;

| d) | akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy. |
| --- | --- |

d)

akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy.

4.2.2.2.   Vozidlá kategórií M2, M3, N2 a N3

4.2.2.2.1.   Skúšobné podmienky (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Pozri bod 4.2.1.2.1.

4.2.2.2.2.   Skúšobný program (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Tabuľka A11/4.2.2.2.2

| Skúšobné kritérium | Skúška vysokej záťaže |
| --- | --- |
| Typ brzdenia | brzdenie na menej ako 5 km/h |
| Celkový počet brzdení | 150 |
| Počiatočná teplota brzdového bubna pri každom zabrzdení | ≤ 100 °C |
| Zabrzdenia | |
| z | 60 km/h |
| na | ≤ 5 km/h |
| Brzdný moment v súlade s | 6 m/s2 |
| Chladenie (odchýlne aj od bodu 3.2.3 tejto prílohy) | povolené |

Skúšobné kritérium

Skúška vysokej záťaže

Typ brzdenia

brzdenie na menej ako 5 km/h

Celkový počet brzdení

150

Počiatočná teplota brzdového bubna pri každom zabrzdení

≤ 100 °C

Zabrzdenia

z

60 km/h

na

≤ 5 km/h

Brzdný moment v súlade s

6 m/s2

Chladenie (odchýlne aj od bodu 3.2.3 tejto prílohy)

povolené

4.2.2.2.3.   Výsledky skúšky (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Výsledok skúšky je pozitívny za predpokladu, že sa brzdový bubon nezlomil.

---

(1)  Skúšobná hmotnosť a dynamický polomer valenia pneumatiky sa musia dohodnúť medzi žiadateľom a technickou službou.

(2)  Skúšobná hmotnosť a dynamický polomer valenia pneumatiky sa musia dohodnúť medzi žiadateľom a technickou službou.

---

PRÍLOHA 12

POŽIADAVKY NA VÝMENNÉ BRZDOVÉ KOTÚČE ALEBO BUBNY PRE VOZIDLÁ KATEGÓRIE O

1.   Prehľad skúšok

Skúšky vyžadované v bode 5.3 tohto predpisu sú podľa kategórie vozidiel podrobne opísané takto:

Tabuľka A12/1A

Vozidlá kategórií O1, O2 a O3

| Skúška na dráhe | Alternatívna skúška na dynamometri (alternatíva ku skúške na dráhe) |
| --- | --- |
| 2.2.1. | Typ 0 |

Skúška na dráhe

Alternatívna skúška na dynamometri (alternatíva ku skúške na dráhe)

2.2.1.

Typ 0

| 3.4.1. | Typ 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Typ 0

| 2.2.2. | Typ I |
| --- | --- |

2.2.2.

Typ I

| 3.4.2. | Typ I |
| --- | --- |

3.4.2.

Typ I

| 2.3. | Systém parkovacej brzdy (v prípade potreby) |
| --- | --- |

2.3.

Systém parkovacej brzdy (v prípade potreby)

—

| 2.4. | Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách) |
| --- | --- |

2.4.

Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách)

| 3.5. | Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách) |
| --- | --- |

3.5.

Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách)

Tabuľka A12/1B

Vozidlá kategórie O4

| Skúška na dráhe | Alternatívna skúška na dynamometri (alternatíva ku skúške na dráhe) |
| --- | --- |
| 2.2.1. | Typ 0 |

Skúška na dráhe

Alternatívna skúška na dynamometri (alternatíva ku skúške na dráhe)

2.2.1.

Typ 0

| 3.4.1. | Typ 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Typ 0

| 2.2.3. | Typ III |
| --- | --- |

2.2.3.

Typ III

| 3.4.3. | Typ III |
| --- | --- |

3.4.3.

Typ III

| 2.3. | Systém parkovacej brzdy (v prípade potreby) |
| --- | --- |

2.3.

Systém parkovacej brzdy (v prípade potreby)

—

| 2.4. | Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách) |
| --- | --- |

2.4.

Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách)

| 3.5. | Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách) |
| --- | --- |

3.5.

Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách)

2.   Overenie požiadaviek skúšky na vozidle

2.1.   Skúšobné vozidlo

Na vozidlo, ktoré reprezentuje zvolenú skúšobnú skupinu (pozri definíciu uvedenú v bode 5.3.6 tohto predpisu), na ktorú sa vzťahuje skúšobný protokol alebo protokol o dieloch týkajúci sa výmenného brzdového kotúča/bubna, sa namontuje daný výmenný brzdový kotúč/bubon spolu so skúšobným zariadením na skúšanie bŕzd podľa ustanovení predpisu č. 13.

Výmenný brzdový kotúč/bubon sa namontuje na príslušnú nápravu spolu s prislúchajúcim brzdovým obložením, ktoré bolo typovo schválené podľa predpisu č. 13 alebo 90 a ktoré poskytol výrobca vozidla alebo nápravy. Pokiaľ nie je stanovený jednotný postup brzdenia, skúška sa vykoná po dohode s technickou službou. Všetky skúšky uvedené ďalej sa vykonávajú na brzdách, ktoré boli zabehané. V prípade výmenných a pôvodných brzdových kotúčov a bubnov sa použije rovnaký program „zabehávania“.

2.2.   Systém prevádzkovej brzdy vozidla

2.2.1.   Brzdné skúšky typu 0 s naloženým vozidlom

Táto skúška sa vykoná podľa bodu 1.4.4 prílohy 4 k predpisu č. 13.

2.2.2.   Brzdné skúšky typu I

Táto skúška sa vykoná podľa bodu 1.5.2 prílohy 4 k predpisu č. 13.

Na záver brzdnej skúšky typu I je potrebné dosiahnuť účinnosť so zahriatymi brzdami v zmysle bodu 1.5.3 prílohy 4 k predpisu č. 13.

2.2.3.   Brzdné skúšky typu III

Táto skúška sa vykoná podľa bodu 1.7. prílohy 4 k predpisu č. 13.

2.3.   Systém parkovacej brzdy (v prípade potreby)

2.3.1.   Ak systém prevádzkovej a parkovacej brzdy používa spoločnú treciu plochu brzdového kotúča alebo bubna, nie je potrebné vykonať osobitnú skúšku systému parkovacej brzdy vozidla. Uspokojivé splnenie požiadaviek skúšky typu 0 s naložením sa považuje za splnenie požiadaviek na systém parkovacej brzdy.

2.3.2.   Skúška na svahu so sklonom 18 percent s naloženým vozidlom

2.3.3.   Vozidlo musí spĺňať všetky príslušné požiadavky uvedené v bodoch 2.3 a 3.2 prílohy 4 k predpisu č. 13 pre danú kategóriu vozidla.

2.4.   Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivých nápravách)

Na vykonanie tejto skúšky musí byť vozidlo plne naložené, pričom každé použitie bŕzd sa vykoná na vodorovnej ceste.

Systém prevádzkovej brzdy vozidla sa vybaví zariadením, ktoré oddelí brzdy predných kolies od bŕzd zadných kolies tak, aby sa dali vždy použiť nezávisle od seba.

Ak sa v súvislosti s výmenným brzdovým kotúčom/bubnom pre brzdy predných kolies vyžaduje skúšobný protokol alebo protokol o dieloch, brzdy zadných kolies musia ostať počas skúšky nečinné.

Ak sa v súvislosti s výmenným brzdovým kotúčom/bubnom pre brzdy zadných kolies vyžaduje skúšobný protokol alebo protokol o dieloch, brzdy predných kolies musia ostať počas skúšky nečinné.

2.4.1.   Porovnávacia skúška účinnosti so studenými brzdami

So studenými brzdami sa účinnosť výmenného brzdového kotúča/bubna porovná s účinnosťou pôvodného brzdového kotúča/bubna porovnaním výsledkov nižšie uvedenej skúšky.

2.4.1.1.   S použitím výmenného brzdového kotúča/bubna sa ako súčasť procesu vykoná najmenej šesť po sebe nasledujúcich zabrzdení s rôznymi, postupne sa zvyšujúcimi silami pôsobenia na pedál alebo brzdnými tlakmi, až do zablokovania kolies alebo kým sa nedosiahne stredná hodnota plného brzdného spomalenia 3,5 m/s2, príp. kým nie je dosiahnutá maximálna sila pôsobenia na pedál povolená pre danú kategóriu vozidiel, pričom počiatočná rýchlosť je na účely skúšania 45 km/h:

pred každým zabrzdením musí byť počiatočná teplota brzdového kotúča/bubna ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Brzdná skúška opísaná v bode 2.4.1.1 sa musí vykonať aj s použitím pôvodného brzdového kotúča/bubna.

2.4.1.3.   Vlastnosti dynamického trenia výmenného brzdového kotúča/bubna sa môžu považovať za podobné vlastnostiam pôvodného brzdového kotúča/bubna za predpokladu, že hodnoty dosiahnuté vo vzťahu k strednému plnému spomaleniu pri rovnakých prevádzkových tlakoch alebo silách pôsobenia na pedál v pásme horných 2/3 vzniknutej krivky sa od hodnôt dosiahnutých s pôvodným brzdovým kotúčom/bubnom neodchyľujú buď o viac ako ± 10 percent, alebo ako ± 0,4 m/s2.

3.   Skúška na zotrvačníkovom dynamometri

3.1.   Vybavenie dynamometra

Na účely skúšky musí byť dynamometer vybavený pôvodným strmeňom brzdy alebo kolesovou brzdou príslušného vozidla. Zotrvačníkový dynamometer musí byť vybavený zariadením s konštantným krútiacim momentom a zariadením na nepretržité zaznamenávanie rotačnej rýchlosti, brzdného tlaku, počtu otáčok po začatí brzdenia, brzdného momentu, času brzdenia a teploty brzdových bubnov.

3.2.   Skúšobné podmienky

3.2.1.   Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa nastaví tak, aby sa čo možno najviac, s povolenou odchýlkou ± 5 percent, približovala teoreticky požadovanej hodnote, ktorá zodpovedá príslušnej časti celkovej zotrvačnej hmotnosti vozidla brzdeného príslušným kolesom. Na výpočet sa použije tento vzorec:

I = m · rdyn
  2

kde:

| I | = | rotačný moment zotrvačnosti (kgm2), |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | dynamický polomer valenia pneumatiky m), |
| m | = | skúšobná hmotnosť (časť maximálnej hmotnosti vozidla brzdeného príslušným kolesom) podľa tohto predpisu. |

I

=

rotačný moment zotrvačnosti (kgm2),

rdyn

=

dynamický polomer valenia pneumatiky m),

m

=

skúšobná hmotnosť (časť maximálnej hmotnosti vozidla brzdeného príslušným kolesom) podľa tohto predpisu.

3.2.1.1.   Dynamický polomer valenia

Pri výpočte zotrvačnej hmotnosti sa zohľadní dynamický polomer valenia (rdyn) najväčšej pneumatiky povolenej pre vozidlo (alebo nápravu).

3.2.1.2.   Skúšobná hmotnosť

Skúšobná hmotnosť na výpočet zotrvačnej hmotnosti má byť takáto:

| | mveh | = | maximálna prípustná hmotnosť vozidla |
| --- | --- | --- | --- |
| n | = | počet náprav alebo počet predných alebo zadných náprav v prípade návesu |

Formula

mveh

=

maximálna prípustná hmotnosť vozidla

n

=

počet náprav alebo počet predných alebo zadných náprav v prípade návesu

3.2.2.   Východisková rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej rýchlosti vozidla 40 alebo 60 km/h (v závislosti od typu skúšky) vychádzajúc z priemeru dynamického polomeru valenia najväčšej a najmenšej pneumatiky povolených rozmerov pneumatík.

3.2.3.   Chladenie

Chladenie sa môže vykonať buď podľa bodu 3.2.3.1, alebo 3.2.3.2.

3.2.3.1.   Skúška vykonávaná s úplným kolesom podľa bodu 3.2.2 doplnku 2 k prílohe 11 predpisu č. 13.

Vzhľadom na skúšky typu I a typu III, sa môže počas cyklov zahrievania použiť chladenie vzduchom pri rýchlosti a smere prúdu vzduchu simulujúcich skutočné podmienky, pričom rýchlosť prúdu vzduchu

vvzduch = 0,33 v,

kde:

| v | = | skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia. |
| --- | --- | --- |

v

=

skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia.

V iných prípadoch nie je chladenie vzduchom obmedzené.

Teplota chladiaceho vzduchu sa musí rovnať teplote okolitého prostredia.

3.2.3.2.   Skúška vykonávaná bez ráfika

Pokiaľ ide o skúšky typu I a typu III, nie je počas cyklov zahrievania povolené žiadne chladenie.

V iných prípadoch nie je chladenie vzduchom obmedzené.

3.2.4.   Príprava brzdy

3.2.4.1.   Kotúčové brzdy

Skúška sa vykoná s novým kotúčom s novými súpravami brzdového obloženia, ktoré boli schválené podľa predpisu č. 13 alebo 90 (v stave v akom je namontovaný na vozidle, napr. s odstráneným ochranným mazivom).

3.2.4.2.   Bubnové brzdy

Skúška sa vykoná s novým bubnom s novými súpravami brzdového obloženia, ktoré boli schválené podľa predpisu č. 13 alebo 90 (v prípade potreby s odstráneným ochranným mazivom).

Je povolené opracovanie obložení, aby sa dosiahol dobrý kontakt s bubnom.

3.3.   Alternatívna skúška účinnosti na dynamometri

Tabuľka A12/3.3

| 1. | Zabehávanie v studenom stave (obrusovanie v studenom stave):
  100 (s kotúčom) alebo 200 (s bubnom) zabrzdení







  Ti | = | 150 °C (kotúč) or 100 °C (bubon) |
| --- | --- | --- | --- |
| vi | = | 60 km/h |
| dm | = | 1 a 2 m/s2 striedavo |

1.

Zabehávanie v studenom stave (obrusovanie v studenom stave):

100 (s kotúčom) alebo 200 (s bubnom) zabrzdení

Ti

=

150 °C (kotúč) or 100 °C (bubon)

vi

=

60 km/h

dm

=

1 a 2 m/s2 striedavo

2.

Vlastnosti dynamického trenia, pozri bod 3.5.1. tejto prílohy

3.

Zabehávanie v zahriatom stave (obrusovanie v zahriatom stave):

vykoná sa 30 po sebe idúcich zabrzdení s v1 = 60 km/h a v2 = 30 km/h v časových cykloch 60 sekúnd pri počiatočnej teplote brzdy ≤ 100 °C pri prvom použití. Spomalenie pri prvom zabrzdení musí byť konštantných 3 m/s2. Od druhého zabrzdenia po posledné musí byť tlak konštantný a rovný priemeru pri prvom zabrzdení.

4.

Opätovné obrusovanie:

30 zabrzdení

| Ti | = | 150 °C (kotúč) or 100 °C (bubon) |
| --- | --- | --- |
| vi | = | 60 km/h |
| dm | = | 1 a 2 m/s2 striedavo |

Ti

=

150 °C (kotúč) or 100 °C (bubon)

vi

=

60 km/h

dm

=

1 a 2 m/s2 striedavo

5.

Brzdná skúška typu 0, pozri bod 3.4.1 tejto prílohy

6.

Brzdná skúška typu I (v prípade kategórií O2/O3), pozri bod 3.4.2 tejto prílohy

7.

Opätovné obrusovanie (ako v č. 4)

8.

Brzdná skúška typu 0, pozri bod 3.4.1. tejto prílohy

9.

Brzdná skúška typu I (v prípade kategórie O4), pozri bod 3.4.3 tejto prílohy

10.

Opätovné obrusovanie (ako v č. 4)

3.4.   Systém prevádzkovej brzdy vozidla

3.4.1.   Brzdné skúšky typu 0 s naloženým vozidlom

Táto skúška sa vykoná podľa ustanovení v bode 1.4.4 prílohy 4 k predpisu č. 13.

3.4.2.   Brzdné skúšky typu I

Táto skúška sa vykoná podľa ustanovení v bode 1.5.2 prílohy 4 k predpisu č. 13.

Na záver brzdnej skúšky typu I je potrebné dosiahnuť účinnosť so zahriatymi brzdami v zmysle bodu 1.5.3 prílohy 4 k predpisu č. 13.

3.4.3.   Brzdné skúšky typu III

Táto skúška sa vykoná podľa ustanovení v bode 1.7 prílohy 4 k predpisu č. 13.

3.5.   Skúšanie vlastností dynamického trenia (porovnávacia skúška vykonávaná na jednotlivej brzde kolesa)

3.5.1.   Táto skúška sa vykoná v súlade s bodmi 4.4.3.1 až 4.4.3.4 prílohy 19 k predpisu č. 13.

3.5.2.   Brzdná skúška opísaná v bode 3.5.1 sa musí vykonať aj s použitím pôvodného brzdového kotúča/bubna.

3.5.3.   Vlastnosti dynamického trenia v kroku 2 postupu týkajúceho sa výmenného brzdového kotúča/bubna sa môžu považovať za podobné vlastnostiam pôvodného brzdového kotúča/bubna za predpokladu, že hodnoty dosiahnuté vo vzťahu k strednému plnému spomaleniu pri rovnakých prevádzkových tlakoch alebo silách pôsobenia na pedál v pásme horných 2/3 vzniknutej krivky sa od hodnôt dosiahnutých s pôvodným brzdovým kotúčom/bubnom neodchyľujú buď o viac ako ± 8 percent, alebo ako ± 0,4 m/s2.

4.   Skúšky integrity s použitím zotrvačníkového dynamometra

Skúšky sa vykonajú v súlade s bodom 4.1 (kotúče) alebo 4.2 (bubny).

V každej skúšobnej skupine sa vyžaduje jediná skúška, pokiaľ výmenný diel nedosiahne požadovaný počet cyklov pred poškodením alebo poruchou (pozri bod 4.1.1.1.3 alebo 4.1.1.2.3 tejto prílohy).

Brzda by sa mala namontovať na dynamometer v súlade s jej montážnou polohou na vozidle (na napevno montované brzdy alebo brzdy namontované na čape nápravy sa to nevzťahuje).

Teplota brzdového kotúča/bubna by sa mala merať čo možno najbližšie pri gumovej trecej ploche. Meranie teploty by sa malo zaznamenať a metóda a bod merania by mali byť rovnaké vo všetkých skúškach.

Ak sa počas brzdenia alebo medzi zabrzdeniami v rámci jedného brzdného cyklu použije chladiaci vzduch, rýchlosť prúdu vzduchu na brzde sa obmedzí na:

vvzduch = 0,33 v,

kde:

| v | = | skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia. |
| --- | --- | --- |

v

=

skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia.

V iných prípadoch nie je chladenie vzduchom obmedzené.

Teplota chladiaceho vzduchu sa musí rovnať teplote okolitého prostredia.

4.1.   Brzdové kotúče

4.1.1.   Skúška tepelnej únavy brzdového kotúča

Skúška sa vykoná s novým kotúčom s novými súpravami brzdového obloženia, ktoré boli schválené podľa predpisu č. 13 alebo 90 (v stave v akom je namontovaný na vozidle, napr. s odstráneným ochranným mazivom).

4.1.1.1.   Vozidlá kategórií O1 a O2

4.1.1.1.1.   Skúšobné podmienky (tepelná únava brzdového kotúča)

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bodoch 3.2.1, 3.2.1.1 a 3.2.1.2 prílohy 12.

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z priemeru najväčšieho a najmenšieho dynamického polomeru valenia pneumatík povolených pre dané vozidlo.

4.1.1.1.2.   Rozvrh skúšky (tepelná únava brzdového kotúča)

Tabuľka A12/4.1.1.1.2

| Skúšobné kritérium | Skúška tepelnej únavy |
| --- | --- |
| Kategórie vozidiel | O1, O2 |
| Typ brzdenia | sekvenčné zabrzdenia |
| Interval brzdenia (= ttotal) | 70 s |
| Počet zabrzdení za cyklus | 2 |
| Brzdný moment v súlade s a [m/s2] | 5,0 |
| Celkový počet brzdných cyklov | 100 alebo 150 (pozri bod 4.1.1.1.3) |
| Zabrzdenia | |
| z | 80 km/h |
| na | 20 km/h |
| Počiatočná teplota pri prvom zabrzdení v každom cykle | ≤ 100 °C |

Skúšobné kritérium

Skúška tepelnej únavy

Kategórie vozidiel

O1, O2

Typ brzdenia

sekvenčné zabrzdenia

Interval brzdenia (= ttotal)

70 s

Počet zabrzdení za cyklus

2

Brzdný moment v súlade s a [m/s2]

5,0

Celkový počet brzdných cyklov

100 alebo 150 (pozri bod 4.1.1.1.3)

Zabrzdenia

z

80 km/h

na

20 km/h

Počiatočná teplota pri prvom zabrzdení v každom cykle

≤ 100 °C

| vmax | maximálna konštrukčná rýchlosť (podľa svojho rozsahu používania), |
| --- | --- |
| tbra | skutočný čas brzdenia počas zabrzdenia, |
| tacc | minimálny čas zrýchlenia v súlade s energiou zrýchlenia príslušného vozidla |
| trest | čas odpočinku, |
| ttotal | interval brzdenia (tbra + tacc + trest). |

vmax

maximálna konštrukčná rýchlosť (podľa svojho rozsahu používania),

tbra

skutočný čas brzdenia počas zabrzdenia,

tacc

minimálny čas zrýchlenia v súlade s energiou zrýchlenia príslušného vozidla

trest

čas odpočinku,

ttotal

interval brzdenia (tbra + tacc + trest).

4.1.1.1.3.   Výsledok skúšky (skúška tepelnej únavy brzdového kotúča)

Skúška sa považuje za úspešnú ak bolo dokončených 150 alebo viac cyklov bez poškodenia alebo poruchy.

Ak bolo bez poškodenia alebo poruchy dokončených menej ako 150, ale viac ako 100 cyklov, potom sa skúška musí opakovať s novým výmenným dielom. Za týchto okolností sa pri oboch skúškach musí s dielom dokončiť viac ako 100 cyklov bez poškodenia alebo poruchy, aby úspešne prešiel skúškou.

Ak bolo pred poškodením alebo poruchou dokončených menej ako 100 cyklov, potom by sa skúška mala vykonať s originálnym dielom a výsledky by sa mali porovnať. Ak počet cyklov pred poškodením alebo poruchou nie je menší ako počet cyklov s originálnym dielom zmenšený o 10 percent, potom sa skúška považuje za úspešnú.

Poškodenie v tejto súvislosti znamená:

| a) | radiálne praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 radiálnej výšky trecej plochy; |
| --- | --- |

a)

radiálne praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 radiálnej výšky trecej plochy;

| b) | praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vnútorný alebo vonkajší priemer trecej plochy; |
| --- | --- |

b)

praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vnútorný alebo vonkajší priemer trecej plochy;

| c) | priečne prasknutie ktoréhokoľvek trecieho krúžku; |
| --- | --- |

c)

priečne prasknutie ktoréhokoľvek trecieho krúžku;

| d) | akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy. |
| --- | --- |

d)

akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy.

4.1.1.2.   Vozidlá kategórií O3 a O4

4.1.1.2.1.   Skúšobné podmienky (skúška tepelnej únavy brzdového kotúča)

4.1.1.2.1.1.   Vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 7,5 t

Nasledujúcim skúšobným programom sa skúšajú brzdové kotúče ako komponenty brzdového systému. Nejde o simuláciu skutočných jazdných podmienok, chápe sa to výlučne ako skúška komponentu. Parametre uvedené v tabuľke A12/4.1.1.2.1.1 sa vzťahujú na brzdy, ktoré sa v súčasnosti spravidla používajú na vozidlách s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 7,5 t.

Tabuľka A12/4.1.1.2.1.1

| Vonkajší priemer kotúča | Skúšobný parameter | Skúšobný parameter | Príklad vybavenia |
| --- | --- | --- | --- |
| skúšobná hmotnosť m
  [v kg] | rdyn [v m] | „veľkosť brzdy“/najmenší možný rozmer ráfika |
| 320-350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351-390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391-440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Vonkajší priemer kotúča

Skúšobný parameter

Skúšobný parameter

Príklad vybavenia

skúšobná hmotnosť m

[v kg]

rdyn [v m]

„veľkosť brzdy“/najmenší možný rozmer ráfika

320-350

3 100

0,386

17,5′′

351-390

4 500

0,445

19,5′′

391-440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 3.2.1 prílohy 12 v spojení s parametrami špecifikovanými v predchádzajúcej tabuľke (skúšobná hmotnosť a rdyn).

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z dynamického polomeru valenia pneumatiky uvedeného v tabuľke A12/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2.   Vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 3,5 t a ≤ 7,5 t

Pokiaľ ide o vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 3,5 t a ≤ 7,5 t, na ktoré sa nevzťahujú parametre uvedené v tabuľke A12/4.1.1.2.1.1, skúšobné parametre sa zvolia tak, aby zahrnuli scenár najhoršieho prípadu, ktorý tvorí základ rozsahu používania výmenného brzdového kotúča (maximálna prípustná hmotnosť vozidla, maximálna veľkosť vybavenia pneumatiky).

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bodoch 3.2.1, 3.2.1.1 a 3.2.1.2 prílohy 12.

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z priemeru najväčšieho a najmenšieho dynamického polomeru valenia pneumatík povolených pre dané vozidlo.

4.1.1.2.2.   Skúšobný program (skúška tepelnej únavy brzdového kotúča)

Tabuľka A12/4.1.1.2.2

| Postup „zabehávania“ (obrusovania) | 100 zabrzdení
  počiatočná rýchlosť: 60 km/h
  konečná rýchlosť: 30 km/h
  dm striedavo medzi 1 m/s2 a 2 m/s2

  počiatočná teplota: ≤ 300 °C (začiatok pri izbovej teplote) |
| --- | --- |
| 1. | Podmienené brzdenie |

Postup „zabehávania“ (obrusovania)

100 zabrzdení

počiatočná rýchlosť: 60 km/h

konečná rýchlosť: 30 km/h

dm striedavo medzi 1 m/s2 a 2 m/s2

počiatočná teplota: ≤ 300 °C (začiatok pri izbovej teplote)

1.

Podmienené brzdenie

10 zabrzdení zo 60 na 30 km/h

dm striedavo medzi 1 m/s2 a 2 m/s2

počiatočná teplota: ≤ 250 °C

| 2. | Brzdenie pri vysokej rýchlosti |
| --- | --- |

2.

Brzdenie pri vysokej rýchlosti

2 zabrzdenia zo 130 na 80 km/h

dm = 3 m/s2

počiatočná teplota: ≤ 100 °C

| 3. | Podmienené brzdenie |
| --- | --- |

3.

Podmienené brzdenie

pozri prvú fázu skúšky

| 4. | Brzdenie pri vysokej rýchlosti |
| --- | --- |

4.

Brzdenie pri vysokej rýchlosti

pozri druhú fázu skúšky

| 5. | Podmienené brzdenie |
| --- | --- |

5.

Podmienené brzdenie

pozri prvú fázu skúšky

| 6. | Súvislé brzdenie (1) |
| --- | --- |

6.

Súvislé brzdenie (1)

5 zabrzdení

pri konštantnej rýchlosti: 85 km/h

spomaľovací moment zodpovedajúci 0,5 m/s2

čas brzdenia 60 s

počiatočná teplota: ≤ 80 °C

| 7. | Podmienené brzdenie |
| --- | --- |

7.

Podmienené brzdenie

pozri prvú fázu skúšky

| 8. | Súvislé brzdenie (2) |
| --- | --- |

8.

Súvislé brzdenie (2)

5 zabrzdení

pri konštantnej rýchlosti: 85 km/h

spomaľovací moment zodpovedajúci 1,0 m/s2

čas brzdenia 40 s

počiatočná teplota: ≤ 80 °C

| 9. | zopakujte fázy skúšky 1 až 8: |
| --- | --- |

9.

zopakujte fázy skúšky 1 až 8:

9 alebo 14-krát (podľa potreby) – pozri bod 4.1.1.2.3.

dm stredné spomalenie v závislosti od vzdialenosti.

4.1.1.2.3.   Výsledok skúšky (skúška tepelnej únavy brzdového kotúča)

Skúška sa považuje za úspešnú ak bolo dokončených 15 alebo viac cyklov bez poškodenia alebo poruchy.

Ak bolo bez poškodenia alebo poruchy dokončených menej ako 15, ale viac ako 10 cyklov, potom sa skúška musí opakovať s novým výmenným dielom. Za týchto okolností sa pri oboch skúškach musí s dielom dokončiť viac ako 10 cyklov bez poškodenia alebo poruchy, aby úspešne prešiel skúškou.

Ak bolo pred poškodením alebo poruchou dokončených menej ako 10 cyklov, potom by sa skúška mala vykonať s originálnym dielom a výsledky by sa mali porovnať. Ak počet cyklov pred poškodením alebo poruchou nie je menší ako počet cyklov s originálnym dielom zmenšený o 10 percent, potom sa skúška považuje za úspešnú.

Poškodenie v tejto súvislosti znamená:

| a) | radiálne praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 radiálnej výšky trecej plochy; |
| --- | --- |

a)

radiálne praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 radiálnej výšky trecej plochy;

| b) | praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vnútorný alebo vonkajší priemer trecej plochy; |
| --- | --- |

b)

praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vnútorný alebo vonkajší priemer trecej plochy;

| c) | priečne prasknutie ktoréhokoľvek trecieho krúžku; |
| --- | --- |

c)

priečne prasknutie ktoréhokoľvek trecieho krúžku;

| d) | akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy. |
| --- | --- |

d)

akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy.

4.1.2.   Skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov

Skúšky s vysokým zaťažením sa vykonávajú s rovnakými skúšobnými vzorkami po alternatívnej skúške na dynamometri (pozri bod 3.3 tejto prílohy).

4.1.2.1.   Vozidlá kategórií O1 a O2

Neuplatňuje sa.

4.1.2.2.   Vozidlá kategórií O3 a O4

4.1.2.2.1.   Skúšobné podmienky (skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov)

Pozri bod 4.1.1.2.1 tejto prílohy.

4.1.2.2.2.   Skúšobný program (skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov)

Vykoná sa 500 zabrzdení z rýchlosti 50 km/h na 10 km/h s brzdným momentom rovnajúcim sa 90 percent maximálneho brzdného momentu uvedeného žiadateľom.

Počiatočná teplota: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Výsledky skúšky (skúška s vysokým zaťažením brzdových kotúčov)

Skúška sa považuje za úspešnú ak brzdový kotúč po 500 zabrzdeniach nevykazuje žiadne znaky lámania.

4.2.   Brzdové bubny

4.2.1.   Skúška tepelnej únavy brzdových bubnov

Skúška sa vykoná s novým bubnom s novými súpravami brzdového obloženia, ktoré boli schválené podľa predpisu č. 13, 13-H alebo 90 (v prípade potreby s odstráneným ochranným mazivom).

Je povolené opracovanie obložení, aby sa dosiahol dobrý kontakt s bubnom.

4.2.1.1.   Vozidlá kategórií O1 a O2

4.2.1.1.1.   Skúšobné podmienky (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

4.2.1.1.1.1.   Vozidlá s maximálnym prípustným zaťažením nápravy ≤ 1 200 kg

Neuplatňuje sa.

4.2.1.1.1.2.   Vozidlá s maximálnym prípustným zaťažením nápravy > 1 200 kg

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bodoch 3.2.1, 3.2.1.1 a 3.2.1.2 prílohy 12.

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z priemeru najväčšieho a najmenšieho dynamického polomeru valenia pneumatík povolených pre dané vozidlo.

4.2.1.1.2.   Skúšobný program (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

Tabuľka A12/4.2.1.1.2

| Skúšobné kritérium | Skúška tepelnej únavy |
| --- | --- |
| Typ brzdenia | sekvenčné zabrzdenia |
| Počet zabrzdení | 250 alebo 300 (podľa potreby) – pozri bod 4.2.1.1.3.

  Poznámka: skúška sa preruší, keď sa objavia priečne praskliny. |
| Brzdný moment nastavený tak, aby sa dosiahlo spomalenie | 3,0 m/s2 |
| Zabrzdenia | |
| z | 130 |
| na | 80 km/h |
| Počiatočná teplota pri každom zabrzdení | ≤ 50 °C |
| Chladenie podľa bodu 3.2.3 | povolené |

Skúšobné kritérium

Skúška tepelnej únavy

Typ brzdenia

sekvenčné zabrzdenia

Počet zabrzdení

250 alebo 300 (podľa potreby) – pozri bod 4.2.1.1.3.

Poznámka: skúška sa preruší, keď sa objavia priečne praskliny.

Brzdný moment nastavený tak, aby sa dosiahlo spomalenie

3,0 m/s2

Zabrzdenia

z

130

na

80 km/h

Počiatočná teplota pri každom zabrzdení

≤ 50 °C

Chladenie podľa bodu 3.2.3

povolené

4.2.1.1.3.   Výsledok skúšky (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

Skúška sa považuje za úspešnú ak bolo dokončených 450 alebo viac zabrzdení bez poškodenia alebo poruchy.

Ak bolo bez poškodenia alebo poruchy dokončených menej ako 450, ale viac ako 300 zabrzdení, potom musí technická služba musí opakovať skúšku s novým výmenným dielom. Za týchto okolností sa pri oboch skúškach musí s dielom dokončiť viac ako 300 zabrzdení bez poškodenia alebo poruchy, aby úspešne prešiel skúškou.

Ak bolo pred poškodením alebo poruchou dokončených menej ako 300 zabrzdení, potom by sa skúška mala vykonať s originálnym dielom a výsledky by sa mali porovnať – ak poškodenia a poruchy nie sú horšie ako v prípade pôvodného dielu, potom sa skúška považuje za úspešnú.

Poškodenie v tejto súvislosti znamená:

| a) | praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 šírky osi trecej plochy; |
| --- | --- |

a)

praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 šírky osi trecej plochy;

| b) | praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vonkajší okraj osi bubna; |
| --- | --- |

b)

praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vonkajší okraj osi bubna;

| c) | priečne prasknutie bubna; |
| --- | --- |

c)

priečne prasknutie bubna;

| d) | akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy. |
| --- | --- |

d)

akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy.

4.2.1.2.   Vozidlá kategórií O3 a O4

4.2.1.2.1.   Skúšobné podmienky (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

4.2.1.2.1.1.   Vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 7,5 t

Nasledujúcim skúšobným programom sa skúšajú brzdové bubny ako komponenty brzdového systému. Nejde o simuláciu skutočných jazdných podmienok, chápe sa to výlučne ako skúška komponentu. Parametre uvedené v tabuľke A12/4.2.1.2.1.1 sa vzťahujú na brzdy, ktoré sa v súčasnosti spravidla používajú na vozidlách s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 7,5 t.

Tabuľka A12/4.2.1.2.1.1

| Vnútorný priemer bubna
  [v mm] | Šírka obloženia | Typický priemer ráfika |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130 – 190 mm | > 190 mm |
| Skúšobná hmotnosť
  (v kg) | Polomer pneumatiky
  (v m) | Skúšobná hmotnosť
  (v kg) | Polomer pneumatiky
  (v m) | Skúšobná hmotnosť
  (v kg) | Polomer pneumatiky
  (v m) |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330 – 390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391 – 430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Vnútorný priemer bubna

[v mm]

Šírka obloženia

Typický priemer ráfika

< 130 mm

130 – 190 mm

> 190 mm

Skúšobná hmotnosť

(v kg)

Polomer pneumatiky

(v m)

Skúšobná hmotnosť

(v kg)

Polomer pneumatiky

(v m)

Skúšobná hmotnosť

(v kg)

Polomer pneumatiky

(v m)

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330 – 390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391 – 430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 3.2.1 prílohy 12 v spojení s parametrami špecifikovanými v predchádzajúcej tabuľke (skúšobná hmotnosť a rdyn).

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z dynamického polomeru valenia pneumatiky uvedeného v tabuľke A12/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2.   Vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 3,5 t a ≤ 7,5 t

Pokiaľ ide o vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou > 3,5 t a ≤ 7,5 t, na ktoré sa nevzťahujú parametre uvedené v tabuľke A12/4.1.1.2.1.1, skúšobné parametre sa zvolia tak, aby zahrnuli scenár najhoršieho prípadu, ktorý tvorí základ rozsahu používania výmenného brzdového bubna (maximálna prípustná hmotnosť vozidla, maximálna veľkosť vybavenia pneumatiky).

Zotrvačná hmotnosť zotrvačníkového dynamometra sa stanoví v súlade s požiadavkami uvedenými v bodoch 3.2.1, 3.2.1.1 a 3.2.1.2 prílohy 12.

Rotačná rýchlosť dynamometra musí zodpovedať lineárnej skúšobnej rýchlosti vozidla vychádzajúc z priemeru najväčšieho a najmenšieho dynamického polomeru valenia pneumatík povolených pre dané vozidlo.

4.2.1.2.2.   Skúšobný program (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

Tabuľka A12/4.2.1.2.2

| Skúšobné kritérium | Skúška tepelnej únavy |
| --- | --- |
| Typ brzdenia | sekvenčné zabrzdenia |
| Počet zabrzdení | 250 alebo 300 (podľa potreby) – pozri bod 4.2.1.2.3.

  Poznámka: skúška sa preruší, keď sa objavia priečne praskliny. |
| Brzdný moment nastavený tak, aby sa dosiahlo spomalenie | 3,0 m/s2 |
| Zabrzdenia | |
| z | 130 |
| na | 80 km/h |
| Počiatočná teplota pri každom zabrzdení | ≤ 50 °C |
| Chladenie podľa bodu 3.2.3 | povolené |

Skúšobné kritérium

Skúška tepelnej únavy

Typ brzdenia

sekvenčné zabrzdenia

Počet zabrzdení

250 alebo 300 (podľa potreby) – pozri bod 4.2.1.2.3.

Poznámka: skúška sa preruší, keď sa objavia priečne praskliny.

Brzdný moment nastavený tak, aby sa dosiahlo spomalenie

3,0 m/s2

Zabrzdenia

z

130

na

80 km/h

Počiatočná teplota pri každom zabrzdení

≤ 50 °C

Chladenie podľa bodu 3.2.3

povolené

4.2.1.2.3.   Výsledok skúšky (skúška tepelnej únavy brzdového bubna)

Skúška sa považuje za úspešnú ak bolo dokončených 300 alebo viac zabrzdení bez poškodenia alebo poruchy.

Ak bolo bez poškodenia alebo poruchy dokončených menej ako 300, ale viac ako 250 zabrzdení, potom musí technická služba musí opakovať skúšku s novým výmenným dielom. Za týchto okolností sa pri oboch skúškach musí s dielom dokončiť viac ako 250 zabrzdení bez poškodenia alebo poruchy, aby úspešne prešiel skúškou.

Ak bolo pred poškodením alebo poruchou dokončených menej ako 250 zabrzdení, potom by sa skúška mala vykonať s originálnym dielom a výsledky by sa mali porovnať – ak poškodenia a poruchy nie sú horšie ako v prípade pôvodného dielu, potom sa skúška považuje za úspešnú.

Poškodenie v tejto súvislosti znamená:

| a) | praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 šírky osi trecej plochy; |
| --- | --- |

a)

praskliny na trecej ploche, ktoré sú dlhšie ako 2/3 šírky osi trecej plochy;

| b) | praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vonkajší okraj osi bubna; |
| --- | --- |

b)

praskliny na trecej ploche, ktoré dosahujú vonkajší okraj osi bubna;

| c) | priečne prasknutie bubna; |
| --- | --- |

c)

priečne prasknutie bubna;

| d) | akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy. |
| --- | --- |

d)

akákoľvek forma štrukturálneho poškodenia alebo praskliny v ktorejkoľvek oblasti mimo trecej plochy.

4.2.2.   Skúška s vysokým zaťažením brzdového bubna

Skúška s vysokým zaťažením sa vykoná s rovnakými skúšobnými vzorkami po alternatívnej skúške na dynamometri (pozri bod 3.3 tejto prílohy).

4.2.2.1.   Vozidlá kategórií O1 a O2

4.2.2.1.1.   Skúšobné podmienky (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Pozri bod 4.2.1.1.1 tejto prílohy.

4.2.2.1.2.   Skúšobný program (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Pozri bod 4.2.2.2.2 tejto prílohy.

4.2.2.1.3.   Výsledky skúšky (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Pozri bod 4.2.2.2.3 tejto prílohy.

4.2.2.2.   Vozidlá kategórií O3 a O4

4.2.2.2.1.   Skúšobné podmienky (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Pozri bod 4.2.1.2.1 tejto prílohy.

4.2.2.2.2.   Skúšobný program (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Tabuľka A12/4.2.2.2.2

| Skúšobné kritérium | Skúška vysokej záťaže |
| --- | --- |
| Typ brzdenia | brzdenie až do zastavenia |
| Celkový počet brzdení | 150 |
| Počiatočná teplota brzdového bubna pri každom zabrzdení | ≤ 100 °C |
| Zabrzdenia | |
| z | 60 km/h |
| na | 0 km/h |
| Brzdný moment nastavený tak, aby sa dosiahlo spomalenie | 6 m/s2 |
| Chladenie (odchýlne aj od bodu 3.2.3) | povolené |

Skúšobné kritérium

Skúška vysokej záťaže

Typ brzdenia

brzdenie až do zastavenia

Celkový počet brzdení

150

Počiatočná teplota brzdového bubna pri každom zabrzdení

≤ 100 °C

Zabrzdenia

z

60 km/h

na

0 km/h

Brzdný moment nastavený tak, aby sa dosiahlo spomalenie

6 m/s2

Chladenie (odchýlne aj od bodu 3.2.3)

povolené

4.2.2.2.3.   Výsledky skúšky (skúška s vysokým zaťažením brzdových bubnov)

Výsledok skúšky je pozitívny za predpokladu, že sa brzdový bubon nezlomil.

---

(1)  Skúšobná hmotnosť a dynamický polomer valenia pneumatiky sa musia dohodnúť medzi žiadateľom a technickou službou.

(2)  Skúšobná hmotnosť a dynamický polomer valenia pneumatiky sa musia dohodnúť medzi žiadateľom a technickou službou.

---

PRÍLOHA 13

VZOR SKÚŠOBNÉHO PROTOKOLU VÝMENNÉHO BRZDOVÉHO KOTÚČA/BUBNA

Skúšobný protokol č. ... týkajúci sa typového schválenia výmenného brzdového kotúča/bubna v súlade s predpisom č. 90

1.   Všeobecný technický opis výmenného brzdového kotúča/bubna (1)

1.1.   Žiadateľ(názov/meno a adresa): ...

1.2.   Výrobca (meno a adresa): ...

1.3.   Obchodný názov: ...

1.4.   Kategória výmenného brzdového kotúča/bubna: pôvodný/zhodný/rovnocenný/zameniteľný (1)

1.5.   Typ kotúča/bubna (1): ...

1.6.   Označovanie:

| | Identifikácia | Umiestnenie označenia | Spôsob označovania |
| --- | --- | --- | --- |
| Meno výrobcu alebo jeho obchodný názov: | | | |
| Schvaľovacie číslo | E2-90R02 Cxxxx/yyyy | | |
| | xxxx => typ č.
  yyyy => variant č. |
| Údaj na účely vysledovateľnosti | | | |
| Minimálna hrúbka (kotúča)/maximálny vnútorný priemer (bubna) (1) | | | |

Identifikácia

Umiestnenie označenia

Spôsob označovania

Meno výrobcu alebo jeho obchodný názov:

Schvaľovacie číslo

E2-90R02 Cxxxx/yyyy

xxxx => typ č.

yyyy => variant č.

Údaj na účely vysledovateľnosti

Minimálna hrúbka (kotúča)/maximálny vnútorný priemer (bubna) (1)

1.7.   Materiál

1.7.1.   Skupina materiálov: ...

1.7.2.   Podskupina materiálov (2) ...

1.8.   Rozsah uplatnenia

Minimálne tieto informácie:

| Časť |
| --- |
| Výmenný diel | Originálny diel |
| variant | číslo dielu | číslo dielu | identifikačný kód |
| | | | |

Časť

Výmenný diel

Originálny diel

variant

číslo dielu

číslo dielu

identifikačný kód

| Motorové vozidlo (2) |
| --- |
| továrenská značka | typ vozidla | obchodný názov | maximálna celková hmotnosť | maximálna rýchlosť | rok výroby |
| | | | | | |

Motorové vozidlo (2)

továrenská značka

typ vozidla

obchodný názov

maximálna celková hmotnosť

maximálna rýchlosť

rok výroby

| Náprava pre prípojné vozidlá (2) |
| --- |
| továrenská značka | typ nápravy | obchodný názov | maximálne zaťaženie nápravy | rozsah dynamického polomeru valenia
  (najväčší/najmenší) | |
| | | | | | |

Náprava pre prípojné vozidlá (2)

továrenská značka

typ nápravy

obchodný názov

maximálne zaťaženie nápravy

rozsah dynamického polomeru valenia

(najväčší/najmenší)

| Brzda |
| --- |
| Umiestnenie | Strmeň (2) | Rozmery | Typ konštrukcie |
| predná | zadná |
| | | | | |

Brzda

Umiestnenie

Strmeň (2)

Rozmery

Typ konštrukcie

predná

zadná

1.9.   Doplňujúce informácie (2)

2.   Skúšobné skupiny

2.1.   Rozmery za každú skúšobnú skupinu

2.1.1.   Vonkajšie (kotúč)/vnútorné (bubon) (1) /priemery: ...

2.1.2.   Hrúbka (kotúč)/šírka čeľuste (bubon) (1): ...

2.2.   Najvyšší pomer kinetickej energie na skúšobnú skupinu v súlade s bodom 5.3.6. predpisu č. 90

Formula

2.3.   Materiál kotúča/bubna (1) za skúšobnú skupinu: ...

3.   Technické údaje týkajúce sa skúšok za skúšobnú skupinu

3.1.   Skúška vozidla

3.1.1.   Údaje o skúške vozidla

3.1.1.1.   Kategória vozidla: ...

3.1.1.2.   Výrobca vozidla: ...

3.1.1.3.   Továrenská značka vozidla: ...

3.1.1.4.   Typ vozidla a obchodný názov: ...

3.1.1.5.   Identifikačné číslo vozidla: ...

3.1.1.6.   Číslo schválenia typu vozidla: ...

3.1.1.7.   Výkon motora: ...

3.1.1.8.   Rýchlosť:

Maximálna rýchlosť vozidla vmax: ...

3.1.1.9.   Pneumatiky: ...

3.1.1.10.   Usporiadanie/plán brzdového obvodu: ...

3.1.1.11.   Skúšobné hmotnosti

Náprava 1: ...

Náprava 2: ...

Náprava ...: ...

3.1.1.12.   Brzda:

3.1.1.12.1.   Skúšobná vzorka brzdového kotúča/bubna (1):

Identifikačný kód originálneho výmenného dielu: ...

Skúšobná skupina: ...

Číslo dielu: ...

Hmotnosť výmenného dielu: ...

Vonkajší priemer kotúča/vnútorný priemer bubna (1): ...

Polomer re, účinný: ...

Šírka trecej plochy: ...

Hrúbka kotúča (menovitá)/vonkajšia šírka bubna (1): ...

3.1.1.12.2.   Strmeň brzdy/mechanizmus brzdového bubna (1)

Výrobca: ...

Typ: ...

Variant: ...

Číslo dielu: ...

Konštrukčná metóda: ...

Maximálny technicky prípustný krútiaci moment Cmax,e pri páke brzdy (pneumatické)/tlaku v obvode (pmax,e) (hydraulické) (1): ...

Medzný krútiaci moment C0,e (pneumatické)/tlak v obvode (hydraulické) (1): ...

Pomer le/ee (pneumatické)/priemer piesta (hydraulické) (1): .../...

Maximálny brzdný moment: ...

3.1.1.12.3.   Brzdová doštička klátik/brzdové obloženie (1)

Výrobca: ...

Továrenská značka: ...

Typ: ...

Číslo typového schválenia (2): ...

Identifikácia (napr. číslo dielu): ...

Účinná trecia plocha: ...

3.1.2.   Skúšobné vybavenie

3.1.2.1.   Spomalenie: ...

3.1.2.2.   Tlak: ...

3.1.2.3.   Rýchlosť: ...

3.1.2.4.   Teplota bubna/kotúča: ...

3.1.3.   Skúšobná dráha:

3.1.3.1.   Miesto: ...

3.1.3.2.   Povrch: ...

3.1.3.3.   Stav (napr. suchá/mokrá): ...

3.2.   Skúška na dynamometri

3.2.1.   Skúšobné údaje

3.2.1.1.   Kategória vozidla: ...

3.2.1.2.   Dynamický polomer valenia

Dynamický polomer valenia RIner na výpočet zotrvačnosti

podľa bodu 3.2.1 prílohy 11/12: ...

Dynamický polomer valenia Rveh podľa bodu 3.2.2 prílohy 11/12: ...

3.2.1.3.   Hmotnosti a zotrvačnosť

Maximálna prípustná hmotnosť vozidla: ...

Hodnota X (predná náprava): ...

Hodnota Y (zadná náprava): ...

Skúšobná hmotnosť m: ...

Skúšobná zotrvačnosť IAdj: ...

3.2.1.4.   Chladenie ...

3.2.1.4.1.   Rýchlosť chladiaceho vzduchu počas skúšky typu I, typu II a/alebo typu III (1): ...

3.2.1.4.2.   Rýchlosť chladiaceho vzduchu v iných prípadoch:

3.2.1.5.   Rýchlosť

Maximálna rýchlosť vmax: ...

3.2.1.6.   Ovládacie zariadenie

Výrobca: ...

Továrenská značka: ...

Typ: ...

Variant: ...

Účinná plocha (hydraulické)/ThA – vzorec (pneumatické) (1): ...

3.2.1.7.   Brzda

3.2.1.7.1.   Skúšobná vzorka brzdového kotúča/bubna (1)

Identifikačný kód originálneho výmenného dielu: ...

Skúšobná skupina: ...

Číslo dielu: ...

Hmotnosť výmenného dielu: ...

Vonkajší priemer kotúča/vnútorný priemer bubna (1): ...

Polomer re, účinný: ...

Šírka trecej plochy: ...

Hrúbka kotúča (menovitá)/vonkajšia šírka bubna (1): ...

3.2.1.7.2.   Strmeň brzdy/mechanizmus brzdového bubna (1)

Výrobca: ...

Typ: ...

Variant: ...

Konštrukčná metóda: ...

Maximálny technicky prípustný krútiaci moment Cmax,e pri páke brzdy (pneumatické)/tlaku v obvode (pmax,e) (hydraulické) (1): ...

Medzný krútiaci moment C0,e (pneumatické)/tlak v obvode (hydraulické) (1): ...

Pomer le/ee (pneumatické)/priemer piesta (hydraulické) (1): .../...

Maximálny brzdný moment: ...

Identifikačné č.: ...

3.2.1.7.3.   Brzdová doštička/brzdové obloženie (1)

Výrobca: ...

Továrenská značka: ...

Typ: ...

Číslo typového schválenia (2): ...

Identifikácia: ...

Šírka be: ...

Hrúbka de: ...

Plocha, účinná: ...

Spôsob pripevnenia: ...

4.   Záznam výsledkov skúšky

4.1.   Kontrola geometrie: ...

Číslo výkresu a jeho aktuálnej verzie: ...

4.2.   Kontrola materiálu: ...

4.3.   Kontrola ustanovení o vyvážení: ...

4.4.   Kontrola značky stavu opotrebenia: ...

4.5.   Skúška vozidla/alternatívna skúška na dynamometri (1):

4.5.1.   Brzdový výkon

4.5.1.1.   Účinnosť prevádzkovej brzdy v prípade vozidiel kategórií M, N (2)

| | 0
  vypnutý (2) | 0
  zapnutý | I |
| --- | --- | --- | --- |
| Počet vzoriek | | | | |
| Príloha 11, bod: | 2.2.1/3.4.1 (1) | 2.2.2/3.4.4 (1) | 2.2.3/3.4.2 (1) | |
| Skúšobná rýchlosť | | | | | |
| počiatočná | km/h | | | | |
| konečná | km/h | | | | |
| Tlak v brzdovej komore pe | kPa | | | | |
| Počet žiadostí | — | | | | |
| Trvanie jedného brzdného cyklu | s | | | | |
| Brzdná sila 0,5 · Te | daN | | | | |
| Brzdný pomer 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = skúšobná hmotnosť) | — | | | | |
| Zdvih piesta brzdovej komory se | mm | | | | |
| Medzný krútiaci moment pri páke brzdy | | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

0

vypnutý (2)

0

zapnutý

I

Počet vzoriek

Príloha 11, bod:

2.2.1/3.4.1 (1)

2.2.2/3.4.4 (1)

2.2.3/3.4.2 (1)

Skúšobná rýchlosť

počiatočná

km/h

konečná

km/h

Tlak v brzdovej komore pe

kPa

Počet žiadostí

—

Trvanie jedného brzdného cyklu

s

Brzdná sila 0,5 · Te

daN

Brzdný pomer 0,5 · Te/9,81 · m

(m = skúšobná hmotnosť)

—

Zdvih piesta brzdovej komory se

mm

Medzný krútiaci moment pri páke brzdy

Ce

Nm

C0,e

Nm

Voľnobeh: ...

4.5.1.2.   Účinnosť prevádzkovej brzdy v prípade vozidiel kategórií M2, M3, N2, N3
   (2)

| Typ skúšky | 0 | II |
| --- | --- | --- |
| Počet vzoriek | | | |
| Príloha 11, bod: | 2.2.1/3.4.1 (1) | 2.2.4/3.4.3 (1) | |
| Skúšobná rýchlosť | | | | |
| Tlak v brzdovej komore pe | kPa | | | |
| Počet žiadostí | — | | | |
| Trvanie jedného brzdného cyklu | s | | | |
| Brzdná sila 0,5 · Te | daN | | | |
| Brzdný pomer 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = skúšobná hmotnosť) | — | | | |
| Zdvih piesta brzdovej komory se | mm | | | |
| Medzný krútiaci moment pri páke brzdy | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

Typ skúšky

0

II

Počet vzoriek

Príloha 11, bod:

2.2.1/3.4.1 (1)

2.2.4/3.4.3 (1)

Skúšobná rýchlosť

Tlak v brzdovej komore pe

kPa

Počet žiadostí

—

Trvanie jedného brzdného cyklu

s

Brzdná sila 0,5 · Te

daN

Brzdný pomer 0,5 · Te/9,81 · m

(m = skúšobná hmotnosť)

—

Zdvih piesta brzdovej komory se

mm

Medzný krútiaci moment pri páke brzdy

Ce

Nm

C0,e

Nm

Voľnobeh: ...

4.5.1.3.   Účinnosť prevádzkovej brzdy v prípade vozidiel kategórií O1, O2, O3
   (2)

| Typ skúšky | 0 | I |
| --- | --- | --- |
| Počet vzoriek | | | |
| Príloha 12, bod: | 2.2.1/3.4.1 (1) | 2.2.2/3.4.2 (1) | |
| Skúšobná rýchlosť | | | | |
| Tlak v brzdovej komore pe | kPa | | | |
| Počet žiadostí | — | | | |
| Trvanie jedného brzdného cyklu | s | | | |
| Brzdná sila 0,5Te | daN | | | |
| Brzdný pomer 0,5Te/9,81 · m
  (m = skúšobná hmotnosť) | — | | | |
| Zdvih piesta brzdovej komory se | mm | | | |
| Medzný krútiaci moment pri páke brzdy | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

Typ skúšky

0

I

Počet vzoriek

Príloha 12, bod:

2.2.1/3.4.1 (1)

2.2.2/3.4.2 (1)

Skúšobná rýchlosť

Tlak v brzdovej komore pe

kPa

Počet žiadostí

—

Trvanie jedného brzdného cyklu

s

Brzdná sila 0,5Te

daN

Brzdný pomer 0,5Te/9,81 · m

(m = skúšobná hmotnosť)

—

Zdvih piesta brzdovej komory se

mm

Medzný krútiaci moment pri páke brzdy

Ce

Nm

C0,e

Nm

Voľnobeh: ...

4.5.1.4.   Účinnosť prevádzkovej brzdy v prípade vozidiel kategórie O4
   (2)

| Typ skúšky | 0 | ΙΙΙ |
| --- | --- | --- |
| Počet vzoriek | | | |
| Príloha 12, bod: | 2.2.1/3.4.1 (1) | 2.2.3/3.4.3 (1) | |
| Skúšobná rýchlosť | | | | |
| počiatočná | km/h | | | |
| konečná | km/h | | | |
| Tlak v brzdovej komore pe | kPa | | | |
| Počet žiadostí | — | | | |
| Trvanie jedného brzdného cyklu | s | | | |
| Brzdná sila 0,5Te | daN | | | |
| Brzdný pomer 0,5Te/9,81 · m
  (m = skúšobná hmotnosť) | — | | | |
| Zdvih piesta brzdovej komory se | mm | | | |
| Medzný krútiaci moment pri páke brzdy | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

Typ skúšky

0

ΙΙΙ

Počet vzoriek

Príloha 12, bod:

2.2.1/3.4.1 (1)

2.2.3/3.4.3 (1)

Skúšobná rýchlosť

počiatočná

km/h

konečná

km/h

Tlak v brzdovej komore pe

kPa

Počet žiadostí

—

Trvanie jedného brzdného cyklu

s

Brzdná sila 0,5Te

daN

Brzdný pomer 0,5Te/9,81 · m

(m = skúšobná hmotnosť)

—

Zdvih piesta brzdovej komory se

mm

Medzný krútiaci moment pri páke brzdy

Ce

Nm

C0,e

Nm

Voľnobeh: ...

4.5.1.5.   Účinnosť parkovacej brzdy (2): ...

4.5.1.6.   Vlastnosti dynamického trenia Graf: spomalenie v závislosti od tlaku

4.6.   Skúšky integrity:

4.6.1.   Skúška tepelnej únavy:

| Vzorka č. | Cykly bez poškodenia v súlade
  s prílohou 11: bodmi 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3,
  s prílohou 12: bodmi 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |

Vzorka č.

Cykly bez poškodenia v súlade

s prílohou 11: bodmi 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3,

s prílohou 12: bodmi 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1)

4.6.2.   Skúška s vysokým zaťažením:

| Vzorka č. | Cykly bez poškodenia v súlade
  s prílohou 11: bodmi 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3,
  s prílohou 12: bodmi 4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |

Vzorka č.

Cykly bez poškodenia v súlade

s prílohou 11: bodmi 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3,

s prílohou 12: bodmi 4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1)

5.   Skúšobné dokumenty:

6.   Dodatky

Doplnok ...

7.   Dátum skúšky: ...

8.   Táto skúška bola vykonaná a výsledky oznámené v súlade s predpisom 90 naposledy zmeneným a doplneným sériou zmien 02.

Technická služba vykonávajúca skúšku

Podpis: ... Dátum: ...

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  V prípade potreby.

---