# Úřední věstník L 110/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.110.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 110 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5524. dubna 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.110.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 110

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5524. dubna 2012

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/11/EU ze dne 19. dubna 2012, kterou se mění směrnice 2004/40/ES o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (elektromagnetickými poli) (18. samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) | 1 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

SMĚRNICE

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/11/EU ze dne 19. dubna 2012, kterou se mění směrnice 2004/40/ES o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (elektromagnetickými poli) (18. samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)

1

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 349/2012 ze dne 16. dubna 2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 350/2012 ze dne 23. dubna 2012, kterým se provádí nařízení (EU) č. 267/2012 o omezujících opatřeních vůči Íránu | 17 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 351/2012 ze dne 23. dubna 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokud jde o požadavky pro schvalování typu pro montáž systémů varování u motorových vozidel při vybočení z jízdního pruhu | 18 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 352/2012 ze dne 23. dubna 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 31 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 353/2012 ze dne 23. dubna 2012, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012 | 33 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady 2012/205/SZBP ze dne 23. dubna 2012, kterým se mění rozhodnutí 2010/413/SZBP o omezujících opatřeních vůči Íránu | 35 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2012/206/SZBP ze dne 23. dubna 2012, kterým se mění rozhodnutí 2011/782/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii | 36 |
| | | 2012/207/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci ze dne 8. února 2012, kterým se mění příloha III rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii a o zrušení rozhodnutí č. 633/2009/ES, pokud jde o Sýrii | 38 |
| | | 2012/208/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2012, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/861/EU o dočasné odchylce od pravidel původu stanovených v příloze II nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 s ohledem na zvláštní situaci Keni, pokud jde o hřbety z tuňáka
  (oznámeno pod číslem C(2012) 2463) | 39 |
| | | 2012/209/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2012 o použití ustanovení o sledování a pohybu ve směrnici Rady 2008/118/ES na některé přísady v souladu s čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 2003/96/ES
  (oznámeno pod číslem C(2012) 2484) | 41 |
| | | 2012/210/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 23. dubna 2012 o uznání režimu Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production pro prokázání souladu s kritérii udržitelnosti podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES a 98/70/ES | 42 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 349/2012 ze dne 16. dubna 2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

3

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 350/2012 ze dne 23. dubna 2012, kterým se provádí nařízení (EU) č. 267/2012 o omezujících opatřeních vůči Íránu

17

*

Nařízení Komise (EU) č. 351/2012 ze dne 23. dubna 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokud jde o požadavky pro schvalování typu pro montáž systémů varování u motorových vozidel při vybočení z jízdního pruhu

18

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 352/2012 ze dne 23. dubna 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

31

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 353/2012 ze dne 23. dubna 2012, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012

33

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady 2012/205/SZBP ze dne 23. dubna 2012, kterým se mění rozhodnutí 2010/413/SZBP o omezujících opatřeních vůči Íránu

35

*

Rozhodnutí Rady 2012/206/SZBP ze dne 23. dubna 2012, kterým se mění rozhodnutí 2011/782/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii

36

2012/207/EU

*

Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci ze dne 8. února 2012, kterým se mění příloha III rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii a o zrušení rozhodnutí č. 633/2009/ES, pokud jde o Sýrii

38

2012/208/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2012, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/861/EU o dočasné odchylce od pravidel původu stanovených v příloze II nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 s ohledem na zvláštní situaci Keni, pokud jde o hřbety z tuňáka
  (oznámeno pod číslem C(2012) 2463)

(oznámeno pod číslem C(2012) 2463)

39

2012/209/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2012 o použití ustanovení o sledování a pohybu ve směrnici Rady 2008/118/ES na některé přísady v souladu s čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 2003/96/ES
  (oznámeno pod číslem C(2012) 2484)

(oznámeno pod číslem C(2012) 2484)

41

2012/210/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 23. dubna 2012 o uznání režimu Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production pro prokázání souladu s kritérii udržitelnosti podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES a 98/70/ES

42

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava rozhodnutí Komise 2011/383/EU ze dne 28. června 2011, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU univerzálním čisticím prostředkům a čisticím prostředkům pro hygienická zařízení (Úř. věst. L 169 ze dne 29.6.2011) | 44 |

Opravy

*

Oprava rozhodnutí Komise 2011/383/EU ze dne 28. června 2011, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU univerzálním čisticím prostředkům a čisticím prostředkům pro hygienická zařízení (Úř. věst. L 169 ze dne 29.6.2011)

(Úř. věst. L 169 ze dne 29.6.2011)

44

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

SMĚRNICE

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/1

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2012/11/EU

ze dne 19. dubna 2012,

kterou se mění směrnice 2004/40/ES o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (elektromagnetickými poli) (18. samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Po vstupu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/40/ES (3) v platnost vyjádřily zúčastněné strany, zejména z odborné lékařské veřejnosti, vážné obavy týkající se dopadu, který by mohlo mít provedení uvedené směrnice na využívání lékařských postupů založených na lékařském zobrazování, a rovněž byly vyjádřeny obavy týkající se dopadu směrnice na některé průmyslové činnosti. |
| --- | --- |

(1)

Po vstupu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/40/ES (3) v platnost vyjádřily zúčastněné strany, zejména z odborné lékařské veřejnosti, vážné obavy týkající se dopadu, který by mohlo mít provedení uvedené směrnice na využívání lékařských postupů založených na lékařském zobrazování, a rovněž byly vyjádřeny obavy týkající se dopadu směrnice na některé průmyslové činnosti.

| (2) | Komise posoudila argumenty předložené zúčastněnými stranami a rozhodla se přehodnotit některá ustanovení směrnice 2004/40/ES na základě nových vědeckých poznatků. |
| --- | --- |

(2)

Komise posoudila argumenty předložené zúčastněnými stranami a rozhodla se přehodnotit některá ustanovení směrnice 2004/40/ES na základě nových vědeckých poznatků.

| (3) | Lhůta pro provedení směrnice 2004/40/ES byla směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/46/ES (4) prodloužena do 30. dubna 2012, aby bylo umožněno přijmout do té doby novou směrnici založenou na nejnovějších poznatcích. |
| --- | --- |

(3)

Lhůta pro provedení směrnice 2004/40/ES byla směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/46/ES (4) prodloužena do 30. dubna 2012, aby bylo umožněno přijmout do té doby novou směrnici založenou na nejnovějších poznatcích.

| (4) | Dne 14. června 2011 přijala Komise návrh nové směrnice za účelem nahrazení směrnice 2004/40/ES. Cílem nové směrnice je zajistit vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců a zároveň zachování a rozvoj lékařské a průmyslové činnosti používající elektromagnetická pole. Z tohoto důvodu většina členských států dosud směrnici 2004/40/ES neprovedla, neboť očekávala přijetí nové směrnice do 30. dubna 2012. |
| --- | --- |

(4)

Dne 14. června 2011 přijala Komise návrh nové směrnice za účelem nahrazení směrnice 2004/40/ES. Cílem nové směrnice je zajistit vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců a zároveň zachování a rozvoj lékařské a průmyslové činnosti používající elektromagnetická pole. Z tohoto důvodu většina členských států dosud směrnici 2004/40/ES neprovedla, neboť očekávala přijetí nové směrnice do 30. dubna 2012.

| (5) | Vzhledem k technické složitosti předmětu je však nepravděpodobné, že by nová směrnice byla přijata do 30. dubna 2012. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k technické složitosti předmětu je však nepravděpodobné, že by nová směrnice byla přijata do 30. dubna 2012.

| (6) | Lhůta 30. dubna 2012 by proto měla být prodloužena. Je tedy nezbytné, aby tato směrnice vstoupila v platnost dnem vyhlášení, |
| --- | --- |

(6)

Lhůta 30. dubna 2012 by proto měla být prodloužena. Je tedy nezbytné, aby tato směrnice vstoupila v platnost dnem vyhlášení,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

V čl. 13 odst. 1 směrnice 2004/40/ES se datum „30. dubna 2012“ nahrazuje datem „31. října 2013“.

Článek 2

Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 3

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 19. dubna 2012.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předseda

M. BØDSKOV

---

(1)  Stanovisko ze dne 22. února 2012 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 29. března 2012 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 11. dubna 2012.

2

(3)  Úř. věst. L 159, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 114, 26.4.2008, s. 88.

4

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012

ze dne 16. dubna 2012

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.

| (2) | V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila. |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.

| (3) | V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko – konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko – konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.

| (4) | Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“. |
| --- | --- |

(4)

Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (5) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii. |
| --- | --- |

(5)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.

| (6) | Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(6)

Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (7) | Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

4.   Paralelní případy

| (8) | Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(8)

Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.

| (9) | Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. |
| --- | --- |

(9)

Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.

5.   Šetření

5.1   Období přezkumného šetření a posuzované období

| (10) | Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(10)

Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

5.2   Strany dotčené šetřením

| (11) | O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země. |
| --- | --- |

(11)

O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.

| (12) | Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(12)

Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (13) | Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

| (14) | S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět. |
| --- | --- |

(14)

S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.

| (15) | Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie. |
| --- | --- |

(15)

Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.

| (16) | Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. |
| --- | --- |

(16)

Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.

| (17) | Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(17)

Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.

| (18) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci v Unii:






  — | Comercial Quimica Sarasa SL, |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci v Unii:

—

Comercial Quimica Sarasa SL,

| — | Alcoholera Vinícola Europea S.A., |
| --- | --- |

—

Alcoholera Vinícola Europea S.A.,

| — | Distillerie Mazzari SpA, |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari SpA,

| — | Distillerie Bonollo SpA; |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo SpA;

| b) | vyvážející výrobci v Číně:






  — | Changmao Biochemical Engineering Co Ltd, |
| --- | --- | --- |

b)

vyvážející výrobci v Číně:

—

Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,

| — | Ninghai Organical Chemical Factory; |
| --- | --- |

—

Ninghai Organical Chemical Factory;

| c) | uživatelé






  — | Danisco A/S, |
| --- | --- | --- |

c)

uživatelé

—

Danisco A/S,

| — | Kerry (NL) B.V.; |
| --- | --- |

—

Kerry (NL) B.V.;

| d) | výrobce ve srovnatelné zemi






  — | Tarcol S.A., Argentina. |
| --- | --- | --- |

d)

výrobce ve srovnatelné zemi

—

Tarcol S.A., Argentina.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (19) | Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(19)

Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).

| (20) | Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU

1.   Předběžné poznámky

| (21) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví. |
| --- | --- |

(21)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.

| (22) | Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové. |
| --- | --- |

(22)

Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.

2.   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

2.1   Srovnatelná země

| (23) | Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“). |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).

| (24) | Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. |
| --- | --- |

(24)

Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.

| (25) | Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo. |
| --- | --- |

(25)

Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.

| (26) | Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků. |
| --- | --- |

(26)

Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.

| (27) | Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(27)

Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (28) | Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto. |
| --- | --- |

(28)

Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.

| (29) | Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota. |
| --- | --- |

(29)

Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.

| (30) | Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti. |
| --- | --- |

(30)

Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.

2.2   Běžná hodnota

| (31) | V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie. |
| --- | --- |

(31)

V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.

| (32) | Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(32)

Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.

| (33) | Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. |
| --- | --- |

(33)

Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.

| (34) | Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(34)

Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.

| (35) | Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(35)

Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

2.3   Vývozní cena

| (36) | Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit. |
| --- | --- |

(36)

Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.

| (37) | V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6. |
| --- | --- |

(37)

V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.

2.4   Srovnání

| (38) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(38)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (39) | Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti. |
| --- | --- |

(39)

Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.

| (40) | Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě. |
| --- | --- |

(40)

Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.

2.5   Dumpingové rozpětí

| (41) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. |
| --- | --- |

(41)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.

| (42) | V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni. |
| --- | --- |

(42)

V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.

| (43) | Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření. |
| --- | --- |

(43)

Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.

3.   Pravděpodobnost pokračování dumpingu

| (44) | Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu. |
| --- | --- |

(44)

Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.

| (45) | V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(45)

V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.

3.1   Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny

| (46) | Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(46)

Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.

| (47) | Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007. |
| --- | --- |

(47)

Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.

3.2   Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

| (48) | Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku. |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.

| (49) | Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý. |
| --- | --- |

(49)

Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.

| (50) | Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(50)

Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.

| (51) | Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné. |
| --- | --- |

(51)

Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.

| (52) | Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích. |
| --- | --- |

(52)

Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.

3.3   Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí

| (53) | Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly. |
| --- | --- |

(53)

Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.

| (54) | Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie. |
| --- | --- |

(54)

Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.

4.   Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu

| (55) | Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili. |
| --- | --- |

(55)

Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.

D.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

| (56) | V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(56)

V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

| (57) | Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:






  — | makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum, |
| --- | --- | --- |

(57)

Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:

—

makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,

| — | analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

—

analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.

| (58) | Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt. |
| --- | --- |

(58)

Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Spotřeba na trhu Unie

| (59) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a – pokud jde o další výrobce v Unii – na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum. |
| --- | --- |

(59)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a – pokud jde o další výrobce v Unii – na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.

| (60) | Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.

  Tabulka 1 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba EU (v tunách) | 26 931 | 25 333 | 22 983 | 29 964 |
| Index | 100 | 94 | 85 | 111 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat. |

(60)

Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.

Tabulka 1

2007

2008

2009

OPŠ

Celková spotřeba EU (v tunách)

26 931

25 333

22 983

29 964

Index

100

94

85

111

Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.

2.   Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny

2.1   Objem a podíl na trhu

| (61) | Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %. |
| --- | --- |

(61)

Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.

| (62) | Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).

  Tabulka 2 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách) | 3 035 | 3 042 | 2 945 | 3 649 |
| Index = 100 | 100 | 100 | 97 | 120 |
| Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením | 11,3 % | 12,0 % | 12,8 % | 12,2 % |
| Index = 100 | 100 | 106 | 113 | 107 |

(62)

Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).

Tabulka 2

2007

2008

2009

OPŠ

Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)

3 035

3 042

2 945

3 649

Index = 100

100

100

97

120

Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením

11,3 %

12,0 %

12,8 %

12,2 %

Index = 100

100

106

113

107

2.2   Ceny a cenové podbízení

| (63) | V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.

  Tabulka 3 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením | 1 834 | 2 060 | 1 966 | 1 819 |
| Index = 100 | 100 | 112 | 107 | 99 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(63)

V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.

Tabulka 3

2007

2008

2009

OPŠ

Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením

1 834

2 060

1 966

1 819

Index = 100

100

112

107

99

Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.

| (64) | Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %. |
| --- | --- |

(64)

Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.

| (65) | Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t. |
| --- | --- |

(65)

Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.

| (66) | Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %. |
| --- | --- |

(66)

Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.

3.   Dovoz z jiných třetích zemí

| (67) | V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.

  Tabulka 4 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z jiných zemí (v tunách) | 590 | 135 | 156 | 845 |
| Index = 100 | 100 | 23 | 26 | 143 |
| Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu | 2,2 % | 0,5 % | 0,7 % | 2,8 % |
| Index = 100 | 100 | 24 | 31 | 129 |
| Cena dovozu (EUR/t) | 2 503 | 2 874 | 2 300 | 2 413 |
| Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(67)

V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.

Tabulka 4

2007

2008

2009

OPŠ

Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)

590

135

156

845

Index = 100

100

23

26

143

Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu

2,2 %

0,5 %

0,7 %

2,8 %

Index = 100

100

24

31

129

Cena dovozu (EUR/t)

2 503

2 874

2 300

2 413

Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.

| (68) | Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu. |
| --- | --- |

(68)

Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (69) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(69)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.

4.1   Předběžné poznámky

| (70) | Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních. |
| --- | --- |

(70)

Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.

4.2   Makroekonomické prvky

a)   Výroba

| (71) | Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.

  Tabulka 5 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 29 000 | 27 500 | 25 000 | 30 588 |
| Index = 100 | 100 | 95 | 86 | 105 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum. |

(71)

Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.

Tabulka 5

2007

2008

2009

OPŠ

Objem výroby (v tunách)

29 000

27 500

25 000

30 588

Index = 100

100

95

86

105

Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.

b)   Výrobní kapacita a využití kapacity

| (72) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %. |
| --- | --- |

(72)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.

| (73) | Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.

  Tabulka 6 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 46 000 | 46 000 | 45 000 | 45 000 |
| Index = 100 | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Využití kapacity | 63 % | 60 % | 56 % | 68 % |
| Index = 100 | 100 | 95 | 88 | 108 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum. |

(73)

Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.

Tabulka 6

2007

2008

2009

OPŠ

Výrobní kapacita (v tunách)

46 000

46 000

45 000

45 000

Index = 100

100

100

98

98

Využití kapacity

63 %

60 %

56 %

68 %

Index = 100

100

95

88

108

Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.

c)   Objem prodeje

| (74) | Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.

  Tabulka 7 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách) | 20 489 | 18 165 | 16 709 | 20 623 |
| Index = 100 | 100 | 89 | 82 | 101 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum. |

(74)

Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.

Tabulka 7

2007

2008

2009

OPŠ

Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)

20 489

18 165

16 709

20 623

Index = 100

100

89

82

101

Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.

d)   Podíl na trhu

| (75) | V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.

  Tabulka 8 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobců v Unii na trhu | 76,1 % | 71,7 % | 72,7 % | 68,8 % |
| Index = 100 | 100 | 94 | 95 | 90 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat. |

(75)

V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.

Tabulka 8

2007

2008

2009

OPŠ

Podíl výrobců v Unii na trhu

76,1 %

71,7 %

72,7 %

68,8 %

Index = 100

100

94

95

90

Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.

e)   Růst

| (76) | Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu. |
| --- | --- |

(76)

Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.

f)   Zaměstnanost

| (77) | Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.

  Tabulka 9 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (osoby) | 320 | 320 | 280 | 230 |
| Index = 100 | 100 | 100 | 88 | 72 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum. |

(77)

Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.

Tabulka 9

2007

2008

2009

OPŠ

Zaměstnanost (osoby)

320

320

280

230

Index = 100

100

100

88

72

Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.

g)   Produktivita

| (78) | Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.

  Tabulka 10 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 90 | 85 | 89 | 132 |
| Index = 100 | 100 | 94 | 99 | 147 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum. |

(78)

Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.

Tabulka 10

2007

2008

2009

OPŠ

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

90

85

89

132

Index = 100

100

94

99

147

Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.

4.3   Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku

h)   Činitele ovlivňující prodejní ceny

| (79) | Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.

  Tabulka 11 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena pro trh EU (EUR/t) | 2 667 | 2 946 | 2 881 | 2 496 |
| Index = 100 | 100 | 110 | 108 | 94 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum. |

(79)

Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.

Tabulka 11

2007

2008

2009

OPŠ

Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)

2 667

2 946

2 881

2 496

Index = 100

100

110

108

94

Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.

i)   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (80) | Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné. |
| --- | --- |

(80)

Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.

j)   Zásoby

| (81) | Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.

  Tabulka 12 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 863 | 1 428 | 933 | 879 |
| Index = 100 | 100 | 165 | 108 | 102 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(81)

Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.

Tabulka 12

2007

2008

2009

OPŠ

Konečný stav zásob (v tunách)

863

1 428

933

879

Index = 100

100

165

108

102

Zdroj: odpovědi na dotazník.

k)   Mzdy

| (82) | Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.

  Tabulka 13 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné mzdy (EUR) | 28 686 | 31 871 | 31 574 | 34 245 |
| Index = 100 | 100 | 111 | 110 | 119 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(82)

Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.

Tabulka 13

2007

2008

2009

OPŠ

Průměrné mzdy (EUR)

28 686

31 871

31 574

34 245

Index = 100

100

111

110

119

Zdroj: odpovědi na dotazník.

l)   Ziskovost a návratnost investic

| (83) | Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %. |
| --- | --- |

(83)

Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.

| (84) | Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.

  Tabulka 14 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost EU (% čistého prodeje) | 11,4 % | 7,7 % | 12,5 % | 17,6 % |
| Index = 100 | 100 | 67 | 109 | 153 |
| Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic) | 36,4 % | 21,9 % | 44,4 % | 142,9 % |
| Index = 100 | 100 | 60 | 122 | 393 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(84)

Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.

Tabulka 14

2007

2008

2009

OPŠ

Ziskovost EU (% čistého prodeje)

11,4 %

7,7 %

12,5 %

17,6 %

Index = 100

100

67

109

153

Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)

36,4 %

21,9 %

44,4 %

142,9 %

Index = 100

100

60

122

393

Zdroj: odpovědi na dotazník.

m)   Peněžní tok a schopnost získávat kapitál

| (85) | Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný. |
| --- | --- |

(85)

Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.

| (86) | Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.

  Tabulka 15 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (v EUR) | 4 691 458 | 1 841 705 | 4 706 092 | 6 802 164 |
| Index = 100 | 100 | 39 | 100 | 145 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(86)

Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.

Tabulka 15

2007

2008

2009

OPŠ

Peněžní tok (v EUR)

4 691 458

1 841 705

4 706 092

6 802 164

Index = 100

100

39

100

145

Zdroj: odpovědi na dotazník.

n)   Investice

| (87) | Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (– 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.

  Tabulka 16 | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (v EUR) | 2 518 189 | 2 632 013 | 3 461 990 | 1 943 290 |
| Index = 100 | 100 | 105 | 137 | 77 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník. |

(87)

Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (– 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.

Tabulka 16

2007

2008

2009

OPŠ

Čisté investice (v EUR)

2 518 189

2 632 013

3 461 990

1 943 290

Index = 100

100

105

137

77

Zdroj: odpovědi na dotazník.

5.   Závěr o situaci výrobního odvětví Unie

| (88) | Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %. |
| --- | --- |

(88)

Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.

| (89) | Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný. |
| --- | --- |

(89)

Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.

| (90) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření. |
| --- | --- |

(90)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.

F.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

1.   Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření

| (91) | Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů. |
| --- | --- |

(91)

Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.

| (92) | Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %. |
| --- | --- |

(92)

Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.

| (93) | Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (– 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie. |
| --- | --- |

(93)

Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (– 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.

| (94) | Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(94)

Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.

| (95) | Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen. |
| --- | --- |

(95)

Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.

| (96) | Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody. |
| --- | --- |

(96)

Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.

| (97) | Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení. |
| --- | --- |

(97)

Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.

2.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy

| (98) | Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(98)

Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

G.   ZÁJEM UNIE

1.   Úvod

| (99) | V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko. |
| --- | --- |

(99)

V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.

| (100) | Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít. |
| --- | --- |

(100)

Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.

| (101) | Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat. |
| --- | --- |

(101)

Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii

| (102) | Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost. |
| --- | --- |

(102)

Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.

| (103) | Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(103)

Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.

| (104) | Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(104)

Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.

3.   Zájem dovozců

| (105) | Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(105)

Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.

4.   Zájem uživatelů

| (106) | Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry. |
| --- | --- |

(106)

Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.

| (107) | V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé. |
| --- | --- |

(107)

V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.

| (108) | Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv. |
| --- | --- |

(108)

Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.

| (109) | V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá. |
| --- | --- |

(109)

V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.

5.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (110) | Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(110)

Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.

H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (111) | Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. |
| --- | --- |

(111)

Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.

| (112) | Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit. |
| --- | --- |

(112)

Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.

| (113) | Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení. |
| --- | --- |

(113)

Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.

| (114) | Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními. |
| --- | --- |

(114)

Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.

| (115) | Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(115)

Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).

| (116) | Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(116)

Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.

| (117) | Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné. |
| --- | --- |

(117)

Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.

| (118) | Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření. |
| --- | --- |

(118)

Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.

| (119) | Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let, |
| --- | --- |

(119)

Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:

| Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika | 4,7 % | A689 |
| Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika – doplňkový kód TARIC A687). | 34,9 % | A999 |

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika

4,7 %

A689

Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika – doplňkový kód TARIC A687).

34,9 %

A999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. dubna 2012.

Za Radu

předseda

N. WAMMEN

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 23, 27.1.2006, p. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 1.

3

(4)  WT/DS295/AB/R, 29. listopadu 2005.

4

(5)  Úř. věst. L 108, 20.4.2012, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. C 211, 4.8.2010, s. 11.

6

(7)  Úř. věst. C 24, 26.1.2011, s. 14.

7

(8)  Úř. věst. C 223, 29.7.2011, s. 11.

8

(9)  Úř. věst. C 223, 29.7.2011, s. 16.

9

(10)  Například „Chemical Economic Handbook“ (CEH) nebo zprávy z CCM International LTD.

10

(11)  Například „Chemical Economic Handbook“ (CEH) nebo zprávy z CCM International LTD.

11

(12)

12

Zdroj: databáze čínského vývozu.

Zdroj:

---

PŘÍLOHA

| 1) | Platná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem příslušného subjektu, který vystavuje obchodní fakturu, v této podobě: Jméno a funkce pracovníka subjektu, který vystavil obchodní fakturu. |
| --- | --- |

1)

Platná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem příslušného subjektu, který vystavuje obchodní fakturu, v této podobě: Jméno a funkce pracovníka subjektu, který vystavil obchodní fakturu.

| 2) | Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že (objem) kyseliny vinné prodávaný na základě této faktury na vývoz do Evropské unie byl vyroben (společnost, název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

2)

Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že (objem) kyseliny vinné prodávaný na základě této faktury na vývoz do Evropské unie byl vyroben (společnost, název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“

Datum a podpis

---

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 350/2012

ze dne 23. dubna 2012,

kterým se provádí nařízení (EU) č. 267/2012 o omezujících opatřeních vůči Íránu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení (EU) č. 267/2012 ze dne 23. března 2012 o omezujících opatřeních vůči Íránu (1), a zejména na čl. 46 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 23. března 2012 přijala Rada nařízení (EU) č. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. března 2012 přijala Rada nařízení (EU) č. 267/2012.

| (2) | Rada má za to, že již neexistují důvody k tomu, aby byla jedna osoba a dva subjekty ponechány na seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsaženém v příloze IX nařízení (EU) č. 267/2012. |
| --- | --- |

(2)

Rada má za to, že již neexistují důvody k tomu, aby byla jedna osoba a dva subjekty ponechány na seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsaženém v příloze IX nařízení (EU) č. 267/2012.

| (3) | Seznam obsažený v příloze IX nařízení (EU) č. 267/2012 by měl být odpovídajícím způsobem změněn, |
| --- | --- |

(3)

Seznam obsažený v příloze IX nařízení (EU) č. 267/2012 by měl být odpovídajícím způsobem změněn,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Ze seznamu obsaženého v příloze IX nařízení (EU) č. 267/2012 se vyjímají osoba a subjekty uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 23. dubna 2012.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst L 88, 24.3.2012, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

OSOBA A SUBJEKTY PODLE ČLÁNKU 1

A Sedghi

Walship SA

Morison Menon Chartered Accountant

---

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/18

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 351/2012

ze dne 23. dubna 2012,

kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokud jde o požadavky pro schvalování typu pro montáž systémů varování u motorových vozidel při vybočení z jízdního pruhu

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 ze dne 13. července 2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) a čl. 14 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 661/2009 stanoví základní požadavky pro schvalování typu motorových vozidel kategorií M2, M3, N2 a N3 s ohledem na montáž systémů varování při vybočení z jízdního pruhu. Pro takové schválení typu je nutné stanovit zvláštní postupy, zkoušky a požadavky. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 661/2009 stanoví základní požadavky pro schvalování typu motorových vozidel kategorií M2, M3, N2 a N3 s ohledem na montáž systémů varování při vybočení z jízdního pruhu. Pro takové schválení typu je nutné stanovit zvláštní postupy, zkoušky a požadavky.

| (2) | Nařízení (ES) č. 661/2009 stanoví, že Komise může přijmout opatření osvobozující některá vozidla či třídy vozidel kategorií M2, M3, N2 a N3 od povinnosti namontovat do nich systémy varování při vybočení z jízdního pruhu v případech, kdy by montáž těchto systémů nebyla na základě analýzy nákladů a přínosů a s přihlédnutím ke všem příslušným bezpečnostním hlediskům u těchto vozidel či tříd vozidel vhodná. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 661/2009 stanoví, že Komise může přijmout opatření osvobozující některá vozidla či třídy vozidel kategorií M2, M3, N2 a N3 od povinnosti namontovat do nich systémy varování při vybočení z jízdního pruhu v případech, kdy by montáž těchto systémů nebyla na základě analýzy nákladů a přínosů a s přihlédnutím ke všem příslušným bezpečnostním hlediskům u těchto vozidel či tříd vozidel vhodná.

| (3) | Analýza nákladů a přínosů prokázala, že montáž systémů varování při vybočení z jízdního pruhu u tahačů návěsů kategorie N2 s maximální hmotností vyšší než 3,5 tuny, ale nepřevyšující 8 tun, není vhodná vzhledem k tomu, že náklady převyšují přínosy. Navíc se má za to, že z důvodu jejich typických použití v konkrétních podmínkách silničního provozu by montáž systémů varování při vybočení z jízdního pruhu představovala pouze omezené přínosy pro bezpečnost u vozidel kategorie M2 a M3 třídy A, třídy I a třídy II a u kloubových autobusů kategorie M3 třídy A, třídy I a třídy II, jakož i u některých vozidel zvláštního určení, terénních vozidel a vozidel s více než třemi nápravami. Tato vozidla by proto měla být osvobozena od povinnosti montáže těchto systémů. |
| --- | --- |

(3)

Analýza nákladů a přínosů prokázala, že montáž systémů varování při vybočení z jízdního pruhu u tahačů návěsů kategorie N2 s maximální hmotností vyšší než 3,5 tuny, ale nepřevyšující 8 tun, není vhodná vzhledem k tomu, že náklady převyšují přínosy. Navíc se má za to, že z důvodu jejich typických použití v konkrétních podmínkách silničního provozu by montáž systémů varování při vybočení z jízdního pruhu představovala pouze omezené přínosy pro bezpečnost u vozidel kategorie M2 a M3 třídy A, třídy I a třídy II a u kloubových autobusů kategorie M3 třídy A, třídy I a třídy II, jakož i u některých vozidel zvláštního určení, terénních vozidel a vozidel s více než třemi nápravami. Tato vozidla by proto měla být osvobozena od povinnosti montáže těchto systémů.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru – motorová vozidla, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru – motorová vozidla,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Oblast působnosti

Toto nařízení se vztahuje na vozidla kategorií M2, N2, M3 a N3, jak jsou definována v příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (2), s výjimkou následujících:

| 1) | tahače návěsů kategorie N2 s maximální hmotností vyšší než 3,5 tuny, ale nepřevyšující 8 tun; |
| --- | --- |

1)

tahače návěsů kategorie N2 s maximální hmotností vyšší než 3,5 tuny, ale nepřevyšující 8 tun;

| 2) | vozidla kategorií M2 a M3 třídy A, třídy I a třídy II; |
| --- | --- |

2)

vozidla kategorií M2 a M3 třídy A, třídy I a třídy II;

| 3) | kloubové autobusy kategorie M3 třídy A, třídy I a třídy II; |
| --- | --- |

3)

kloubové autobusy kategorie M3 třídy A, třídy I a třídy II;

| 4) | terénní vozidla kategorií M2, M3, N2 a N3, jak jsou uvedena v bodech 4.2 a 4.3 části A přílohy II směrnice 2007/46/ES; |
| --- | --- |

4)

terénní vozidla kategorií M2, M3, N2 a N3, jak jsou uvedena v bodech 4.2 a 4.3 části A přílohy II směrnice 2007/46/ES;

| 5) | vozidla zvláštního určení kategorií M2, M3, N2 a N3, jak jsou uvedena v bodě 5 části A přílohy II směrnice 2007/46/ES; |
| --- | --- |

5)

vozidla zvláštního určení kategorií M2, M3, N2 a N3, jak jsou uvedena v bodě 5 části A přílohy II směrnice 2007/46/ES;

| 6) | vozidla kategorií M2, M3, N2 a N3 s více než třemi nápravami. |
| --- | --- |

6)

vozidla kategorií M2, M3, N2 a N3 s více než třemi nápravami.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí, vedle definic uvedených v nařízení (ES) č. 661/2009, tyto definice:

| 1) | „Typem vozidla z hlediska jeho systému varování při vybočení z jízdního pruhu“ se rozumí kategorie vozidel, jež se neodlišují v takových základních hlediscích, jako jsou:






  a) | výrobní nebo obchodní značka výrobce; |
| --- | --- | --- |

1)

„Typem vozidla z hlediska jeho systému varování při vybočení z jízdního pruhu“ se rozumí kategorie vozidel, jež se neodlišují v takových základních hlediscích, jako jsou:

a)

výrobní nebo obchodní značka výrobce;

| b) | vlastnosti vozidla, které významně ovlivňují funkci systému varování při vybočení z jízdního pruhu; |
| --- | --- |

b)

vlastnosti vozidla, které významně ovlivňují funkci systému varování při vybočení z jízdního pruhu;

| c) | typ a konstrukce systému varování při vybočení z jízdního pruhu. |
| --- | --- |

c)

typ a konstrukce systému varování při vybočení z jízdního pruhu.

| 2) | „Jízdním pruhem“ se rozumí jeden z podélných pruhů, do kterých je rozdělena vozovka (jak je uvedeno v dodatku k příloze II). |
| --- | --- |

2)

„Jízdním pruhem“ se rozumí jeden z podélných pruhů, do kterých je rozdělena vozovka (jak je uvedeno v dodatku k příloze II).

| 3) | „Viditelným označením jízdního pruhu“ se rozumí směrové sloupky záměrně umístěné na hranicích jízdního pruhu, které jsou přímo viditelné řidičem při řízení. |
| --- | --- |

3)

„Viditelným označením jízdního pruhu“ se rozumí směrové sloupky záměrně umístěné na hranicích jízdního pruhu, které jsou přímo viditelné řidičem při řízení.

| 4) | „Rychlostí vybočení“ se rozumí rychlost přibližování vozidla v pravém úhlu k viditelnému značení jízdního pruhu v okamžiku varování. |
| --- | --- |

4)

„Rychlostí vybočení“ se rozumí rychlost přibližování vozidla v pravém úhlu k viditelnému značení jízdního pruhu v okamžiku varování.

| 5) | „Společným prostorem“ se rozumí prostor, na kterém mohou být zobrazeny dvě nebo více informačních funkcí, avšak nikoliv současně. |
| --- | --- |

5)

„Společným prostorem“ se rozumí prostor, na kterém mohou být zobrazeny dvě nebo více informačních funkcí, avšak nikoliv současně.

Článek 3

ES schválení typu pokud jde o systém varování při vybočení z jízdního pruhu

1.   Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla, pokud jde o systém varování při vybočení z jízdního pruhu.

2.   Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v příloze I části 1.

3.   Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.

Členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.

4.   Pro účely odstavce 3 schvalovací orgán vydá certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze I části 2.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. dubna 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 200, 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA I

Standardní vzory informačního dokumentu a certifikátu ES schválení typu

ČÁST 1

Informační dokument

VZOR

Informační dokument č. ... pro ES schválení typu vozidla, pokud jde o systémy varování při vybočení z jízdního pruhu.

Následující informace se spolu se soupisem obsahu dodávají trojmo. Předkládají-li se výkresy, musí být kresleny ve vhodném měřítku na formátu A4 a musí být dostatečně podrobné nebo musí být na tento formát složeny. Předkládají-li se fotografie, musí zobrazovat podrobně.

Mají-li systémy, konstrukční části nebo samostatné technické celky uvedené v této příloze elektronické řízení, musí být dodány informace o jeho výkonu.

0.   OBECNĚ

0.1   Značka (obchodní název výrobce): ...

0.2   Typ: ...

0.2.0.1   Podvozek: ...

0.2.0.2   Karoserie/úplné vozidlo: ...

0.2.1   Obchodní označení (je-li/jsou-li k dispozici): ...

0.3   Způsob označení typu, je-li na vozidle vyznačen (1): ...

0.3.0.1   Podvozek: ...

0.3.0.2   Karoserie/úplné vozidlo: ...

0.3.1   Umístění tohoto označení: ...

0.3.1.1   Podvozek: ...

0.3.1.2   Karoserie/úplné vozidlo: ...

0.4   Kategorie vozidla (2): ...

0.5   Název a adresa výrobce: ...

0.6   Umístění a způsob připevnění povinných štítků a umístění identifikačního čísla vozidla: ...

0.6.1   Na podvozku: ...

0.6.2   Na karoserii: ...

0.9   Název a adresa zástupce výrobce (existuje-li): ...

1.   OBECNÉ KONSTRUKČNÍ VLASTNOSTI VOZIDLA

1.1   Fotografie a/nebo výkresy reprezentující typ vozidla: ...

1.2   Rozměrový výkres celého vozidla: ...

1.3   Počet náprav a kol: ...

1.3.1   Počet a umístění náprav s dvojitou montáží kol: ...

1.3.2   Počet a umístění řízených náprav: ...

1.3.3   Hnací nápravy (počet, umístění, propojení): ...

1.8   Řízení: levostranné/pravostranné (3).

2.   HMOTNOSTI A ROZMĚRY (4)
   (5)

(v kg a mm) (případně uveďte odkaz na výkres)

2.1   Rozvor (rozvory) náprav (plně naloženého vozidla) (6)

2.1.1   Vozidla s dvěma nápravami: ...

2.1.1.1   Vozidla s třemi nebo více nápravami

2.3   Rozchod (rozchody) kol a šířka (šířky) náprav

2.3.1   Rozchod kol u jednotlivých řízených náprav (7): ...

2.3.2   Rozchod kol u všech ostatních náprav (7): ...

2.3.3   Šířka nejširší zadní nápravy: ...

2.3.4   Šířka nejpřednější nápravy (měřená v bodech největší vzdálenosti vnějších bočnic pneumatik s vyloučením vyboulení v blízkosti styku pneumatiky se zemí): ...

2.4   Rozsah vnějších rozměrů vozidla

2.4.1   U podvozku bez karoserie

2.4.1.1   Délka (8): ...

2.4.1.1.1   Maximální přípustná délka: ...

2.4.1.1.2   Minimální přípustná délka: ...

2.4.1.2   Šířka (10): ...

2.4.1.2.1   Maximální přípustná šířka: ...

2.4.1.2.2   Minimální přípustná šířka: ...

2.4.2   U podvozku s karoserií

2.4.2.1   Délka (8): ...

2.4.2.1.1   Délka ložného prostoru: ...

2.4.2.2   Šířka (10): ...

2.4.3   U karoserie schválené bez podvozku (vozidla M2 a M3)

2.4.3.1   Délka (8): ...

2.4.3.2   Šířka (10): ...

2.6   Hmotnost vozidla v provozním stavu

Hmotnost vozidla v provozním stavu s karoserií a u tažných vozidel kategorie jiné než M1 se spojovacím zařízením, pokud je namontováno výrobcem, nebo hmotnost podvozku nebo podvozku s kabinou, bez karoserie a/nebo spojovacího zařízení, pokud výrobce karoserii a/nebo spojovací zařízení nemontuje (včetně kapalin, nářadí, náhradního kola, je-li namontováno, a řidiče, u autobusů a autokarů včetně hmotnosti člena posádky, pokud je ve vozidle montováno služební sedadlo) (11) (maximální a minimální hodnota pro každou variantu): ...

4.7   Maximální konstrukční rychlost vozidla (km/h) (12): ...

13.   ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO AUTOBUSY A AUTOKARY

13.1   Třída vozidla: Třída III/třída B (3)

Vysvětlivky

ČÁST 2

VZOR

(maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU

Sdělení týkající se:

| — | ES schválení typu (13) |
| --- | --- |

—

ES schválení typu (13)

| — | rozšíření ES schválení typu (13) |
| --- | --- |

—

rozšíření ES schválení typu (13)

| — | odmítnutí ES schválení typu (13) |
| --- | --- |

—

odmítnutí ES schválení typu (13)

| — | odejmutí ES schválení typu (13) |
| --- | --- |

—

odejmutí ES schválení typu (13)

typu vozidla s ohledem na systémy varování při vybočení z jízdního pruhu

s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 351/2012 v platném znění

ES schválení typu č.: _

Důvod rozšíření:

ODDÍL I

0.1   Značka (obchodní název výrobce):

0.2   Typ:

0.2.1   Obchodní označení (je-li/jsou-li k dispozici):

0.3   Způsob označení typu, je-li na vozidle vyznačen (14)

0.3.1   Umístění tohoto označení:

0.4   Kategorie vozidla (15)

0.5   Název a adresa výrobce:

0.8   Název a adresa montážního závodu (závodů):

0.9   Zástupce výrobce:

ODDÍL II

1.   Doplňující informace (přicházejí-li v úvahu): viz doplněk

2.   Technická zkušebna provádějící zkoušky:

3.   Datum zkušebního protokolu:

4.   Číslo zkušebního protokolu:

5.   Poznámky (jsou-li nějaké): viz doplněk

6.   Místo:

7.   Datum:

8.   Podpis:

| Přílohy | : | Schvalovací dokumentace.
  Zkušební protokol. |
| --- | --- | --- |

Přílohy

:

Schvalovací dokumentace.

Zkušební protokol.

---

(1)  Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které nejsou důležité pro popis typů vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku, kterých se týká tento informační dokument, nahradí se tyto znaky v dokumentaci znakem „?“ (např. ABC??123??).

(2)  Klasifikace podle definicí uvedených v části A přílohy II směrnice 2007/46/ES.

(3)  Nehodící se škrtněte (mohou nastat případy, kdy není třeba škrtat nic, pokud vyhovuje více položek).

(4)  Pokud existuje jedna verze se standardní kabinou a jiná s kabinou s lůžky, uveďte obě řady údajů o hmotnosti a rozměrech.

(5)  Norma ISO 612:1978 – Road vehicles – Dimensions of motor vehicles and towed vehicles – terms and definitions.

(6)

| (g1) | — | Rozvor náprav vozidla se určí v souladu s:






  — | bodem č. 6.4.1 normy ISO 612:1978 pro motorové vozidlo a ojí tažené přípojné vozidlo: |
| --- | --- | --- | --- |

(g1)

—

Rozvor náprav vozidla se určí v souladu s:

—

bodem č. 6.4.1 normy ISO 612:1978 pro motorové vozidlo a ojí tažené přípojné vozidlo:

| — | bodem č. 6.4.2 normy ISO ISO 612:1978 pro návěs a přívěs s nápravami uprostřed |
| --- | --- |

—

bodem č. 6.4.2 normy ISO ISO 612:1978 pro návěs a přívěs s nápravami uprostřed

Poznámka:

U přívěsu s nápravami uprostřed se náprava spojení považuje za nejpřednější nápravu.

(7)

| (g4) | — | Rozchod kol náprav se určí v souladu s bodem č. 6.5 normy ISO 612:1978. |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

Rozchod kol náprav se určí v souladu s bodem č. 6.5 normy ISO 612:1978.

(8)

| (g5) | — | Délka vozidla se určí v souladu s:






  — | bodem č. 6.1 normy ISO 612:1978 pro vozidla kategorie M1: |
| --- | --- | --- | --- |

(g5)

—

Délka vozidla se určí v souladu s:

—

bodem č. 6.1 normy ISO 612:1978 pro vozidla kategorie M1:

| — | bodem č. 2.4.1 přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/27/ES () pro vozidla jiné kategorie než M1 |
| --- | --- |

—

bodem č. 2.4.1 přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/27/ES () pro vozidla jiné kategorie než M1

V případě přípojných vozidel musí být délky určeny v souladu s bodem č. 6.1.2 normy ISO 612:1978.

(9)  Úř. věst. L 233, 25.8.1997, s. 1.

(10)

| (g7) | — | Šířka vozidel kategorie M1 se určí v souladu s bodem č. 6.2 normy ISO 612:1978. Pro vozidla jiné kategorie než M1 se šířka určí v souladu s bodem č. 2.4.2 přílohy I směrnice 97/27/ES. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

Šířka vozidel kategorie M1 se určí v souladu s bodem č. 6.2 normy ISO 612:1978. Pro vozidla jiné kategorie než M1 se šířka určí v souladu s bodem č. 2.4.2 přílohy I směrnice 97/27/ES.

(11)  Hmotnost řidiče a případně člena posádky se uvažuje 75 kg (podle normy ISO 2416:1992, z toho připadá na hmotnost osoby 68 kg a 7 kg na hmotnost zavazadla), palivová nádrž se naplní na 90 % a ostatní systémy plněné kapalinami (s výjimkou těch na použitou vodu) se naplní na 100 % podle výrobce.

(12)  U přípojných vozidel maximální rychlost povolená výrobcem.

(13)  Nehodící se škrtněte.

(14)  Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které nejsou důležité pro popis typů vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku, kterých se týká tento informační dokument, nahradí se tyto znaky v dokumentaci znakem „?“ (např. ABC??123??).

(15)  Vymezeno v části A přílohy II směrnice 2007/46/ES.

Doplněk

k certifikátu ES schválení typu č. ...

1.   Další informace

1.1   Stručný popis systému varování při vybočení z jízdního pruhu namontovaném na vozidle:

4.   Příloha II výsledky zkoušek

4.1   Viditelné značení jízdních pruhů používané pro zkoušky

4.2   Dokumentace prokazující soulad se všemi ostatními značeními jízdních pruhů uvedenými v dodatku k příloze II nařízení Komise (EU) č. 351/2012

4.3   Popis variant systému varování při vybočení z jízdního pruhu se specifickými regionálními úpravami, které splňují požadavky.

4.4   Hmotnost a stav zatížení vozidla při zkoušce

4.5   Nastavení prahové hodnoty pro varování (pouze pokud je systém varování při vybočení z jízdního pruhu vybavený prahovou hodnotou pro varování, kterou si může nastavit sám uživatel)

4.6   Výsledek zkoušky ověření optického varovného signálu

4.7   Výsledky zkoušky varování při vybočení z jízdního pruhu

4.8   Výsledky zkoušky odhalení poruchy

4.9   Výsledky zkoušky deaktivace (pouze pokud je vozidlo vybaveno prostředky deaktivace systému varování při vybočení z jízdního pruhu)

5.   Poznámky (jsou-li nějaké):

---

PŘÍLOHA II

Požadavky a zkoušky pro schvalování typu motorových vozidel, pokud jde o systémy varování při vybočení z jízdního pruhu

1.   Požadavky

1.1   Obecné požadavky

1.1.1   Účinnost systému varování při vybočení z jízdního pruhu (SVVJP) nesmí být nepříznivě ovlivňována magnetickými či elektrickými poli. To musí být prokázáno splněním předpisu EHK OSN č. 10 (1).

1.2   Požadavky na výkonnost

1.2.1   Pokud je systém aktivní, tak jak je uvedeno v bodě 1.2.3, SVVJP musí řidiče varovat, když vozidlo překračuje viditelné značení jízdního pruhu pro jízdní pruh, ve kterém se vozidlo pohybuje, na vozovce v tvaru přímé cesty až zatáčky, která má značení vnitřního jízdního pruhu s poloměrem minimálně 250 m, pokud neexistuje žádná účelná potřeba takového překročení.

Konkrétně:

| 1.2.1.1 | Systém dá řidiči varování uvedené v bodě 1.4.1, když je podrobený zkoušce v souladu s ustanoveními bodu 2.5 (zkouška varování při vybočení) a se značením jízdního pruhu uvedeným v bodě 2.2.3. |
| --- | --- |

1.2.1.1

Systém dá řidiči varování uvedené v bodě 1.4.1, když je podrobený zkoušce v souladu s ustanoveními bodu 2.5 (zkouška varování při vybočení) a se značením jízdního pruhu uvedeným v bodě 2.2.3.

| 1.2.1.2 | Varování uvedené v bodě 1.2.1 je možné potlačit, pokud činnost řidiče naznačuje úmysl vybočit z daného jízdního pruhu. |
| --- | --- |

1.2.1.2

Varování uvedené v bodě 1.2.1 je možné potlačit, pokud činnost řidiče naznačuje úmysl vybočit z daného jízdního pruhu.

1.2.2   Systém dá také řidiči varování uvedené v bodě 1.4.2, když je podrobený zkoušce v souladu s ustanoveními bodu 2.6 (zkouška odhalení poruchy). Signál musí být trvalý.

1.2.3   SVVJP musí být aktivní přinejmenším při rychlosti vozidla nad 60 km/h, pokud není ručně deaktivován v souladu s bodem 1.3.

1.3   Pokud je vozidlo vybaveno prostředkem na deaktivaci funkce SVVJP, musí příslušně platit tyto podmínky:

| 1.3.1 | Funkce SVVJP se znovu automaticky uvede do provozu na začátku každého nového cyklu zapalování – „zapnuto“ (chod). |
| --- | --- |

1.3.1

Funkce SVVJP se znovu automaticky uvede do provozu na začátku každého nového cyklu zapalování – „zapnuto“ (chod).

| 1.3.2 | Trvalý optický varovný signál informuje řidiče, že došlo k deaktivaci funkce SVVJP. Pro tento účel se může použít žlutý varovný signál uvedený v bodě 1.4.2. |
| --- | --- |

1.3.2

Trvalý optický varovný signál informuje řidiče, že došlo k deaktivaci funkce SVVJP. Pro tento účel se může použít žlutý varovný signál uvedený v bodě 1.4.2.

1.4   Varovné znamení

1.4.1   Varování uvedené v bodě 1.2.1 musí být pro řidiče vnímatelné, přičemž musí být dáno jedním z těchto způsobů:

| a) | alespoň dvěma z těchto prostředků varování: optického, akustického, hmatového; |
| --- | --- |

a)

alespoň dvěma z těchto prostředků varování: optického, akustického, hmatového;

| b) | jedním prostředkem varování: buď hmatového, nebo akustického, společně s prostorovým naznačením směru řidičem neúmyslného vybočení vozidla. |
| --- | --- |

b)

jedním prostředkem varování: buď hmatového, nebo akustického, společně s prostorovým naznačením směru řidičem neúmyslného vybočení vozidla.

| 1.4.1.1 | Když se jako varování při vybočení z jízdního pruhu používá optický signál, může se používat varovný signál poruchy uvedený v bodě 1.2.2 v blikajícím režimu. |
| --- | --- |

1.4.1.1

Když se jako varování při vybočení z jízdního pruhu používá optický signál, může se používat varovný signál poruchy uvedený v bodě 1.2.2 v blikajícím režimu.

1.4.2   Varovný signál poruchy uvedený v bodě 1.2.2 musí být v podobě žlutého optického varovného signálu.

1.4.3   Optické varovné signály SVVJP se musí aktivovat buď, když je spínač zapalování (startování) v poloze „zapnuto“ (chod), nebo když je spínač zapalování (startování) v poloze mezi „zapnuto“ (chod) a „startování“, která je výrobcem označená jako kontrolní poloha (počáteční systém (zapnuto)). Tento požadavek se nevztahuje na varovné signály umístěné ve společném prostoru.

1.4.4   Optické varovné signály musí být viditelné i za denního světla; řidič musí mít možnost snadno zkontrolovat ze svého sedadla uspokojivý stav těchto signálů.

1.4.5   Když optický varovný signál upozorní řidiče, že SVVJP není na přechodnou dobu k dispozici, například z důvodu nepříznivého počasí, musí být tento signál trvalý. Pro tento účel se může použít varovný signál poruchy uvedený v bodě 1.4.2.

1.5   Ustanovení o pravidelné technické kontrole

1.5.1   Během pravidelné technické kontroly musí být možné potvrdit správný funkční stav SVVJP po jeho zapnutí prostřednictvím vizuálního pozorování stavu varovného signálu poruchy (vypnutý – systém je v pořádku, zapnutý – systém má poruchu).

Pokud je varovný signál poruchy umístěný ve společném prostoru, musí se před provedením kontroly stavu varovného signálu poruchy nejdříve prověřit, zda je funkční společný prostor.

1.5.2   V době schvalování typu musí být v důvěrné dokumentaci popsány výrobcem zvolené prostředky ochrany před jednoduchou neoprávněnou změnou fungování varovného signálu poruchy.

Alternativně je tento požadavek na ochranu splněn tím, že existuje další prostředek ke kontrole správného funkčního stavu SVVJP.

2.   Zkušební postupy

2.1   Výrobce musí poskytnout soubor stručné dokumentace obsahující údaje o základní konstrukci systému a v příslušném případě o způsobu napojení na jiné systémy vozidla. Fungování systému musí být vysvětlené a dokumentace musí obsahovat popis způsobu kontroly funkčního stavu systému, zda existuje vliv na jiné systémy vozidla, a také metody/metod používané/používaných pro zjištění situací vedoucích k zobrazení varovného signálu poruchy.

2.2   Zkušební podmínky

2.2.1   Zkouška se provádí na plochém a suchém asfaltovém nebo betonovém povrchu.

2.2.2   Teplota okolí musí být mezi 0 °C a 45 °C.

2.2.3   Viditelné značení jízdního pruhu

| 2.2.3.1 | Jako viditelné značení jízdního pruhu se ve zkouškách varování při vybočení z jízdního pruhu podle bodu 2.6 použije některé ze značení uvedených v dodatku k této příloze, přičemž značení musí být v dobrém stavu a z materiálu odpovídajícímu normě pro viditelné značení jízdního pruhu platné v daném členském státě. Uspořádání viditelného značení jízdního pruhu použitého pro zkoušky se musí zaznamenat. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Jako viditelné značení jízdního pruhu se ve zkouškách varování při vybočení z jízdního pruhu podle bodu 2.6 použije některé ze značení uvedených v dodatku k této příloze, přičemž značení musí být v dobrém stavu a z materiálu odpovídajícímu normě pro viditelné značení jízdního pruhu platné v daném členském státě. Uspořádání viditelného značení jízdního pruhu použitého pro zkoušky se musí zaznamenat.

| 2.2.3.2 | Výrobce vozidla musí prostřednictvím použité dokumentace prokázat soulad se všemi ostatními značeními jízdního pruhu uvedenými v dodatku k této příloze. Veškerá taková dokumentace se připojí ke zkušebnímu protokolu. |
| --- | --- |

2.2.3.2

Výrobce vozidla musí prostřednictvím použité dokumentace prokázat soulad se všemi ostatními značeními jízdního pruhu uvedenými v dodatku k této příloze. Veškerá taková dokumentace se připojí ke zkušebnímu protokolu.

| 2.2.3.3 | Pokud je možné vybavit typ vozidla různými variantami SVVJP se specifickými regionálními úpravami, musí výrobce prostřednictvím dokumentace prokázat, že požadavky tohoto nařízení splňují všechny varianty. |
| --- | --- |

2.2.3.3

Pokud je možné vybavit typ vozidla různými variantami SVVJP se specifickými regionálními úpravami, musí výrobce prostřednictvím dokumentace prokázat, že požadavky tohoto nařízení splňují všechny varianty.

2.2.4   Zkouška se provádí za podmínek viditelnosti, které umožňují bezpečnou jízdu v požadované zkušební rychlosti.

2.3   Stav vozidla

2.3.1   Zkušební zatížení

Vozidlo se může zkoušet s jakýmkoli zatížením, přičemž rozložení hmotnosti na nápravy musí být takové, jaké stanovil výrobce vozidla, aniž by byla překročena maximální přípustná hmotnost na každou z náprav. Po zahájení zkoušky se nesmí provést žádná změna. Výrobce vozidla musí prostřednictvím použité dokumentace prokázat, že systém funguje při každém zatížení.

2.3.2   Zkouška se provádí s takovým tlakem v pneumatikách, jaký doporučuje výrobce vozidla.

2.3.3   Pokud je SVVJP vybavený prahovou hodnotou pro varování, kterou si může nastavit samotný uživatel, zkouška podle bodu 2.5 se provádí s prahovou hodnotou pro varování nastavenou na maximální vybočení z jízdního pruhu. Po zahájení zkoušky se nesmí provést žádná změna.

2.4   Zkouška ověření optického varovného signálu

V případě stojícího vozidla se kontroluje, jestli jsou optické varovné signály v souladu s požadavky uvedenými v bodě 1.4.3.

2.5   Zkouška varování při vybočení z jízdního pruhu

2.5.1   Vozidlo se pohybuje plynulou rychlostí 65 km/h +/- 3 km/h ve středu jízdního pruhu tak, aby byla jeho poloha stabilní.

Při udržování předepsané rychlosti vozidlo zlehka vybočí buď doleva, nebo doprava, a to při rychlosti vybočení mezi 0,1 až 0,8 m/s tak, že vozidlo překročí značení jízdního pruhu. Zkoušku opakujte při jiné rychlosti vybočení v rozmezí 0,1 až 0,8 m/s.

Zopakujte výše uvedené zkoušky s vybočením v opačném směru.

2.5.2   SVVJP musí dát varovné znamení při vybočení z jízdního pruhu uvedené v bodě 1.4.1 nejpozději ve chvíli, kdy vnější část pneumatiky toho předního kola vozidla, které je nejblíže ke značení jízdního pruhu, překročí linii ve vzdálenosti 0,3 m za vnějším okrajem viditelného značení jízdního pruhu, směrem ke kterému vozidlo vybočuje.

2.6.   Zkouška odhalení poruchy

2.6.1   Simulujte poruchu SVVJP, například prostřednictvím přerušení dodávky energie do jakékoliv konstrukční části SVVJP nebo prostřednictvím přerušení jakéhokoliv elektrického spojení mezi konstrukčními částmi SVVJP. Elektrická spojení pro varovný signál poruchy uvedený v bodě 1.4.2 a prostředek pro deaktivaci SVVJP uvedený v bodě 1.3 se během simulace poruchy SVVJP nesmí přerušit.

2.6.2   Varovný signál poruchy uvedený v bodě 1.4.2 se musí aktivovat a zůstat aktivovaný během jízdy vozidla a musí se opět aktivovat po následném cyklu zapalování „vypnuto“ – zapalování „zapnuto“, a to po celou dobu simulované poruchy.

2.7   Zkouška deaktivace

2.7.1   Pokud je vozidlo vybaveno prostředky deaktivace SVVJP, uveďte spínač zapalování (startování) do polohy „zapnuto“ (chod) a deaktivujte SVVJP. Varovný signál uvedený v bodě 1.3.2 musí být aktivován. Uveďte spínač zapalování (startování) do polohy „vypnuto“. Následně uveďte spínač zapalování (startování) do polohy „zapnuto“ (chod) a ověřte, že dříve aktivovaný varovný signál není opět aktivován; tím se ukáže znamení, že SVVJP byl opět uveden do provozu tak, jak je uvedeno v bodě 1.3.1. Pokud se systém zapalování aktivuje prostřednictvím „klíče“, výše uvedený požadavek musí být splněn, aniž by byl klíč vyjmut.

---

(1)  Úř. věst. L 116, 8.5.2010, s. 1.

Dodatek

Určení viditelného značení jízdního pruhu

| 1. | Pro účely zkušebních postupů uvedených v bodech 2.2 a 2.5 přílohy II musí být šířka zkušebního jízdního pruhu větší než 3,5 m. |
| --- | --- |

1.

Pro účely zkušebních postupů uvedených v bodech 2.2 a 2.5 přílohy II musí být šířka zkušebního jízdního pruhu větší než 3,5 m.

| 2. | Pokud není v tomto dodatku uvedeno jinak, předpokládá se, že viditelné značení jízdního pruhu podle tabulky 1 má bílou barvu. |
| --- | --- |

2.

Pokud není v tomto dodatku uvedeno jinak, předpokládá se, že viditelné značení jízdního pruhu podle tabulky 1 má bílou barvu.

| 3. | Tabulka 1 se používá pro účely schvalování v souladu s body 2.2 a 2.5 přílohy II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3.

Tabulka 1 se používá pro účely schvalování v souladu s body 2.2 a 2.5 přílohy II tohoto nařízení.

Tabulka 1

Určené viditelné značení jízdního pruhu

Image

Image

Image

Image

---

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/31

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 352/2012

ze dne 23. dubna 2012

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. dubna 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 49,0 |
| TN | 124,7 |
| TR | 110,1 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | JO | 216,8 |
| TR | 129,5 |
| ZZ | 173,2 |
| 0709 93 10 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0805 10 20 | EG | 55,3 |
| IL | 73,9 |
| MA | 51,3 |
| TN | 54,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | TR | 45,9 |
| ZZ | 45,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,1 |
| BR | 81,6 |
| CA | 117,0 |
| CL | 93,7 |
| CN | 111,9 |
| MK | 31,8 |
| NZ | 123,3 |
| US | 157,3 |
| UY | 72,9 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 30 90 | AR | 112,5 |
| CL | 112,9 |
| CN | 65,6 |
| US | 107,0 |
| ZA | 126,1 |
| ZZ | 104,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

49,0

TN

124,7

TR

110,1

ZZ

94,6

0707 00 05

JO

216,8

TR

129,5

ZZ

173,2

0709 93 10

TR

102,8

ZZ

102,8

0805 10 20

EG

55,3

IL

73,9

MA

51,3

TN

54,8

TR

50,5

ZZ

57,2

0805 50 10

TR

45,9

ZZ

45,9

0808 10 80

AR

82,1

BR

81,6

CA

117,0

CL

93,7

CN

111,9

MK

31,8

NZ

123,3

US

157,3

UY

72,9

ZA

87,4

ZZ

95,9

0808 30 90

AR

112,5

CL

112,9

CN

65,6

US

107,0

ZA

126,1

ZZ

104,8

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/33

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 353/2012

ze dne 23. dubna 2012,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Výše reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2011/2012 byly stanoveny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 971/2011 (3). Tyto ceny a cla byly naposledy změněny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 345/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Výše reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2011/2012 byly stanoveny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 971/2011 (3). Tyto ceny a cla byly naposledy změněny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 345/2012 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s článkem 36 nařízení (ES) č. 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s článkem 36 nařízení (ES) č. 951/2006.

| (3) | Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat toto opatření co nejdříve po té, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby nařízení vstoupilo v platnost dnem zveřejnění, |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat toto opatření co nejdříve po té, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby nařízení vstoupilo v platnost dnem zveřejnění,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. dubna 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 254, 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  Úř. věst. L 108, 20.4.2012, s. 32.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 24. dubna 2012

| (v EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 12 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,53 | 2,75 |
| 1701 13 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 39,53 | 3,05 |
| 1701 14 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 39,53 | 3,05 |
| 1701 91 00 (2) | 43,62 | 4,38 |
| 1701 99 10 (2) | 43,62 | 1,25 |
| 1701 99 90 (2) | 43,62 | 1,25 |
| 1702 90 95 (3) | 0,44 | 0,25 |

(v EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 12 10 (1)

39,53

0,00

1701 12 90 (1)

39,53

2,75

1701 13 10 (1)

39,53

0,00

1701 13 90 (1)

39,53

3,05

1701 14 10 (1)

39,53

0,00

1701 14 90 (1)

39,53

3,05

1701 91 00 (2)

43,62

4,38

1701 99 10 (2)

43,62

1,25

1701 99 90 (2)

43,62

1,25

1702 90 95 (3)

0,44

0,25

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

ROZHODNUTÍ

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/35

---

ROZHODNUTÍ RADY 2012/205/SZBP

ze dne 23. dubna 2012,

kterým se mění rozhodnutí 2010/413/SZBP o omezujících opatřeních vůči Íránu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí 2010/413/SZBP ze dne 26. července 2010 o omezujících opatřeních vůči Íránu (1), a zejména na čl. 23 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. července 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/413/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. července 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/413/SZBP.

| (2) | Rada má za to, že již neexistují důvody k tomu, aby byla jedna osoba a dva subjekty ponechány na seznamu osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, obsaženém v příloze II rozhodnutí 2010/413/SZBP. |
| --- | --- |

(2)

Rada má za to, že již neexistují důvody k tomu, aby byla jedna osoba a dva subjekty ponechány na seznamu osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, obsaženém v příloze II rozhodnutí 2010/413/SZBP.

| (3) | Seznam obsažený v příloze II rozhodnutí 2010/413/SZBP by měl být odpovídajícím způsobem změněn, |
| --- | --- |

(3)

Seznam obsažený v příloze II rozhodnutí 2010/413/SZBP by měl být odpovídajícím způsobem změněn,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Ze seznamu obsaženého v příloze II rozhodnutí 2010/413/SZBP se vyjímají osoba a subjekty uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 23. dubna 2012.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 195, 27.7.2010, s. 39.

1

---

PŘÍLOHA

Osoba a subjekty podle článku 1

A Sedghi

Walship SA

Morison Menon Chartered Accountant

---

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/36

---

ROZHODNUTÍ RADY 2012/206/SZBP

ze dne 23. dubna 2012,

kterým se mění rozhodnutí 2011/782/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 1. prosince 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/782/SZBP (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 1. prosince 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/782/SZBP (1).

| (2) | Vzhledem k závažnosti situace v Sýrii se Rada domnívá, že je nezbytné uložit další omezující opatření vůči syrskému režimu. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k závažnosti situace v Sýrii se Rada domnívá, že je nezbytné uložit další omezující opatření vůči syrskému režimu.

| (3) | V této souvislosti by měly být zakázány nebo podléhat povolení prodej, dodávky, převod nebo vývoz dalšího zboží a technologie, kterých může být použito k vnitřním represím. |
| --- | --- |

(3)

V této souvislosti by měly být zakázány nebo podléhat povolení prodej, dodávky, převod nebo vývoz dalšího zboží a technologie, kterých může být použito k vnitřním represím.

| (4) | Kromě toho by měl být zakázán prodej, dodávky, převod nebo vývoz luxusního zboží do Sýrie. |
| --- | --- |

(4)

Kromě toho by měl být zakázán prodej, dodávky, převod nebo vývoz luxusního zboží do Sýrie.

| (5) | Rozhodnutí 2011/782/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 2011/782/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2011/782/SZBP se mění takto:

| 1) | Článek 1 se nahrazuje tímto:
  „Článek 1
  1.   Zakazuje se prodej, dodávky, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího materiálu všech typů včetně zbraní a střeliva, vojenských vozidel a vojenského vybavení, polovojenského vybavení a náhradních dílů k výše uvedenému, jakož i vybavení, které může být použito k vnitřním represím, do Sýrie státními příslušníky členských států nebo z území členských států nebo za použití plavidel plujících pod vlajkou členských států či letadel těchto států, bez ohledu na to, zda uvedené položky pocházejí z území členských států či nikoli.
  2.   Zakazuje se prodej, dodávky, převod nebo vývoz některých jiných zařízení, zboží a technologie, kterých lze použít k vnitřním represím nebo k výrobě a údržbě produktů, kterých lze použít k vnitřním represím, do Sýrie státními příslušníky členských států nebo z území členských států nebo za použití plavidel plujících pod vlajkou členských států či letadel těchto států, bez ohledu na to, zda uvedené položky pocházejí z území členských států či nikoli.
  Unie přijme opatření nezbytná k určení příslušných položek, na které se tento odstavec vztahuje.
  3.   Zakazuje se:






  a) | přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc, zprostředkovatelské služby nebo jiné služby související s položkami uvedenými v odstavcích 1 a 2 nebo související s poskytováním, výrobou, udržováním a užíváním těchto položek jakékoli fyzické či právnické osobě, subjektu nebo orgánu v Sýrii nebo pro použití v této zemi; |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

1.   Zakazuje se prodej, dodávky, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího materiálu všech typů včetně zbraní a střeliva, vojenských vozidel a vojenského vybavení, polovojenského vybavení a náhradních dílů k výše uvedenému, jakož i vybavení, které může být použito k vnitřním represím, do Sýrie státními příslušníky členských států nebo z území členských států nebo za použití plavidel plujících pod vlajkou členských států či letadel těchto států, bez ohledu na to, zda uvedené položky pocházejí z území členských států či nikoli.

2.   Zakazuje se prodej, dodávky, převod nebo vývoz některých jiných zařízení, zboží a technologie, kterých lze použít k vnitřním represím nebo k výrobě a údržbě produktů, kterých lze použít k vnitřním represím, do Sýrie státními příslušníky členských států nebo z území členských států nebo za použití plavidel plujících pod vlajkou členských států či letadel těchto států, bez ohledu na to, zda uvedené položky pocházejí z území členských států či nikoli.

Unie přijme opatření nezbytná k určení příslušných položek, na které se tento odstavec vztahuje.

3.   Zakazuje se:

a)

přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc, zprostředkovatelské služby nebo jiné služby související s položkami uvedenými v odstavcích 1 a 2 nebo související s poskytováním, výrobou, udržováním a užíváním těchto položek jakékoli fyzické či právnické osobě, subjektu nebo orgánu v Sýrii nebo pro použití v této zemi;

| b) | přímo či nepřímo poskytovat finanční prostředky nebo finanční pomoc v souvislosti s položkami uvedenými v odstavcích 1 a 2, což zahrnuje zejména dotace, půjčky a pojištění vývozního úvěru pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz těchto položek, anebo v souvislosti s poskytováním příslušné technické pomoci, zprostředkovatelských služeb nebo jiných služeb jakékoli právnické nebo fyzické osobě, subjektu nebo orgánu v Sýrii nebo pro použití v této zemi.“ |
| --- | --- |

b)

přímo či nepřímo poskytovat finanční prostředky nebo finanční pomoc v souvislosti s položkami uvedenými v odstavcích 1 a 2, což zahrnuje zejména dotace, půjčky a pojištění vývozního úvěru pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz těchto položek, anebo v souvislosti s poskytováním příslušné technické pomoci, zprostředkovatelských služeb nebo jiných služeb jakékoli právnické nebo fyzické osobě, subjektu nebo orgánu v Sýrii nebo pro použití v této zemi.“

| 2) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 1a
  1.   Prodej, dodávky, převod nebo vývoz některých zařízení, zboží a technologie jiných než uvedených v čl. 1 odst. 2, kterých lze použít k vnitřním represím nebo k výrobě a údržbě produktů, kterých lze použít k vnitřním represím, do Sýrie státními příslušníky členských států nebo z území členských států nebo za použití plavidel plujících pod vlajkou členských států či letadel těchto států, podléhají v jednotlivých případech povolení příslušných orgánů vyvážejícího členského státu.
  Unie přijme opatření nezbytná k určení příslušných položek, na které se tento odstavec vztahuje.
  2.   Poskytování:






  a) | technické pomoci, zprostředkovatelských služeb nebo jiných služeb souvisejících s položkami uvedenými v odstavci 1 nebo souvisejících s poskytováním, výrobou, udržováním a užíváním těchto položek jakékoli fyzické či právnické osobě, subjektu nebo orgánu v Sýrii nebo pro použití v této zemi; |
| --- | --- | --- |

2)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 1a

1.   Prodej, dodávky, převod nebo vývoz některých zařízení, zboží a technologie jiných než uvedených v čl. 1 odst. 2, kterých lze použít k vnitřním represím nebo k výrobě a údržbě produktů, kterých lze použít k vnitřním represím, do Sýrie státními příslušníky členských států nebo z území členských států nebo za použití plavidel plujících pod vlajkou členských států či letadel těchto států, podléhají v jednotlivých případech povolení příslušných orgánů vyvážejícího členského státu.

Unie přijme opatření nezbytná k určení příslušných položek, na které se tento odstavec vztahuje.

2.   Poskytování:

a)

technické pomoci, zprostředkovatelských služeb nebo jiných služeb souvisejících s položkami uvedenými v odstavci 1 nebo souvisejících s poskytováním, výrobou, udržováním a užíváním těchto položek jakékoli fyzické či právnické osobě, subjektu nebo orgánu v Sýrii nebo pro použití v této zemi;

| b) | finančních prostředků nebo finanční pomoci v souvislosti s položkami uvedenými v odstavci 1, což zahrnuje zejména dotace, půjčky a pojištění vývozního úvěru pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz těchto položek, anebo v souvislosti s poskytováním příslušné technické pomoci, zprostředkovatelských služeb nebo jiných služeb jakékoli právnické nebo fyzické osobě, subjektu nebo orgánu v Sýrii nebo pro použití v této zemi; |
| --- | --- |

b)

finančních prostředků nebo finanční pomoci v souvislosti s položkami uvedenými v odstavci 1, což zahrnuje zejména dotace, půjčky a pojištění vývozního úvěru pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz těchto položek, anebo v souvislosti s poskytováním příslušné technické pomoci, zprostředkovatelských služeb nebo jiných služeb jakékoli právnické nebo fyzické osobě, subjektu nebo orgánu v Sýrii nebo pro použití v této zemi;

rovněž podléhá povolení příslušného orgánu vyvážejícího členského státu.“

| 3) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 8b
  Zakazuje se prodej, dodávky, převod nebo vývoz luxusního zboží do Sýrie státními příslušníky členských států nebo z území členských států nebo za použití plavidel plujících pod vlajkou členských států či letadel těchto států, bez ohledu na to, zda uvedené zboží pochází z území členských států či nikoli.
  Unie přijme nezbytná opatření k určení příslušných položek, na které se tento článek vztahuje.“ |
| --- | --- |

3)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 8b

Zakazuje se prodej, dodávky, převod nebo vývoz luxusního zboží do Sýrie státními příslušníky členských států nebo z území členských států nebo za použití plavidel plujících pod vlajkou členských států či letadel těchto států, bez ohledu na to, zda uvedené zboží pochází z území členských států či nikoli.

Unie přijme nezbytná opatření k určení příslušných položek, na které se tento článek vztahuje.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 23. dubna 2012.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 319, 2.12.2011, s. 56.

1

---

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/38

---

ROZHODNUTÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI

ze dne 8. února 2012,

kterým se mění příloha III rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii a o zrušení rozhodnutí č. 633/2009/ES, pokud jde o Sýrii

(2012/207/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU ze dne 25. října 2011 o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii a o zrušení rozhodnutí č. 633/2009/ES (1), a zejména čl. 4 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Závěry Rady o Sýrii ze dne 23. května 2011 (2) vyzývají Evropskou investiční banku (EIB), aby prozatím nepovolila nové finanční operace EIB v Sýrii. |
| --- | --- |

(1)

Závěry Rady o Sýrii ze dne 23. května 2011 (2) vyzývají Evropskou investiční banku (EIB), aby prozatím nepovolila nové finanční operace EIB v Sýrii.

| (2) | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2011 k situaci v Sýrii, Jemenu a Bahrajnu v souvislosti se situací v arabském světě a severní Africe vítá závěry Rady, kterými se zavádějí omezující opatření vůči Sýrii a kterými se zejména vyzývá EIB, aby prozatím nepovolila nové finanční operace v Sýrii. |
| --- | --- |

(2)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2011 k situaci v Sýrii, Jemenu a Bahrajnu v souvislosti se situací v arabském světě a severní Africe vítá závěry Rady, kterými se zavádějí omezující opatření vůči Sýrii a kterými se zejména vyzývá EIB, aby prozatím nepovolila nové finanční operace v Sýrii.

| (3) | Politická a hospodářská situace v Sýrii se od přijetí rozhodnutí č. 1080/2011/EU dále zhoršila. |
| --- | --- |

(3)

Politická a hospodářská situace v Sýrii se od přijetí rozhodnutí č. 1080/2011/EU dále zhoršila.

| (4) | V závěrech Rady o Sýrii ze dne 14. listopadu 2011 (3) bylo rozhodnuto zavést nová omezující opatření vůči syrskému režimu, která spočívají v pozastavení vyplácení finančních prostředků nebo jiných plateb v rámci stávajících dohod o půjčkách, které EIB uzavřela se Sýrií, nebo v souvislosti s těmito dohodami. |
| --- | --- |

(4)

V závěrech Rady o Sýrii ze dne 14. listopadu 2011 (3) bylo rozhodnuto zavést nová omezující opatření vůči syrskému režimu, která spočívají v pozastavení vyplácení finančních prostředků nebo jiných plateb v rámci stávajících dohod o půjčkách, které EIB uzavřela se Sýrií, nebo v souvislosti s těmito dohodami.

| (5) | V této souvislosti Rada přijala řadu omezujících opatření, včetně zákazu vyplácení finančních prostředků ze strany EIB v souvislosti se stávajícími dohodami o půjčkách mezi Sýrií a EIB, která jsou nyní konsolidována v rozhodnutí Rady 2011/782/SZBP ze dne 1. prosince 2011 o omezujících opatření vůči Sýrii a o zrušení rozhodnutí 2011/273/SZBP (4) a v nařízení Rady (EU) č. 36/2012 ze dne 18. ledna 2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii a o zrušení nařízení (EU) č. 442/2011 (5). |
| --- | --- |

(5)

V této souvislosti Rada přijala řadu omezujících opatření, včetně zákazu vyplácení finančních prostředků ze strany EIB v souvislosti se stávajícími dohodami o půjčkách mezi Sýrií a EIB, která jsou nyní konsolidována v rozhodnutí Rady 2011/782/SZBP ze dne 1. prosince 2011 o omezujících opatření vůči Sýrii a o zrušení rozhodnutí 2011/273/SZBP (4) a v nařízení Rady (EU) č. 36/2012 ze dne 18. ledna 2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii a o zrušení nařízení (EU) č. 442/2011 (5).

| (6) | Komise za podpory Evropské služby pro vnější činnost došla k závěru, že na základě celkové hospodářské a politické situace je třeba vyřadit Sýrii z přílohy III rozhodnutí č. 1080/2011/EU, ve které se stanoví seznam zemí, jež jsou způsobilé pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU, |
| --- | --- |

(6)

Komise za podpory Evropské služby pro vnější činnost došla k závěru, že na základě celkové hospodářské a politické situace je třeba vyřadit Sýrii z přílohy III rozhodnutí č. 1080/2011/EU, ve které se stanoví seznam zemí, jež jsou způsobilé pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V bodu B podbodu 1 přílohy III rozhodnutí č. 1080/2011/EU se zrušuje slovo „Sýrie“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 8. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 280, 27.10.2011, s. 1.

1

(2)  3091. zasedání Rady pro zahraniční věci.

2

(3)  3124. zasedání Rady pro zahraniční věci.

3

(4)  Úř. věst. L 319, 2.12.2011, s. 56.

4

(5)  Úř. věst. L 16, 19.1.2012, s. 1.

5

---

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/39

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. dubna 2012,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/861/EU o dočasné odchylce od pravidel původu stanovených v příloze II nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 s ohledem na zvláštní situaci Keni, pokud jde o hřbety z tuňáka

(oznámeno pod číslem C(2012) 2463)

(2012/208/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 ze dne 20. prosince 2007 o uplatňování režimu stanoveného v dohodách zakládajících hospodářské partnerství nebo vedoucích k jeho založení na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) (1), a zejména na čl. 36 odst. 4 přílohy II uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. prosince 2011 Komise přijala prováděcí rozhodnutí 2011/861/EU (2), kterým se přiznává dočasná odchylka od pravidel původu stanovených v příloze II nařízení (ES) č. 1528/2007 s ohledem na zvláštní situaci Keni, pokud jde o hřbety z tuňáka. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. prosince 2011 Komise přijala prováděcí rozhodnutí 2011/861/EU (2), kterým se přiznává dočasná odchylka od pravidel původu stanovených v příloze II nařízení (ES) č. 1528/2007 s ohledem na zvláštní situaci Keni, pokud jde o hřbety z tuňáka.

| (2) | Dne 1. prosince 2011 požádala Keňa podle článku 36 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 o novou odchylku od pravidel původu stanovených v dané příloze. Dne 16. ledna 2012 předložila Keňa ke své žádosti dodatečné informace. Podle informací, které Keňa poskytla, jsou odlovy původního syrového tuňáka nezvykle nízké, a to i v porovnání s běžnými sezónními výkyvy, což vedlo k poklesu produkce hřbetů z tuňáka. Keňa upozornila na riziko pirátství při dodávkách syrového tuňáka. Vzhledem k této mimořádné situaci tak Keňa stále po určité období nemůže dodržet pravidla původu stanovená v příloze II nařízení (ES) č. 1528/2007. Měla by být udělena nová odchylka s účinkem ode dne 1. ledna 2012. |
| --- | --- |

(2)

Dne 1. prosince 2011 požádala Keňa podle článku 36 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 o novou odchylku od pravidel původu stanovených v dané příloze. Dne 16. ledna 2012 předložila Keňa ke své žádosti dodatečné informace. Podle informací, které Keňa poskytla, jsou odlovy původního syrového tuňáka nezvykle nízké, a to i v porovnání s běžnými sezónními výkyvy, což vedlo k poklesu produkce hřbetů z tuňáka. Keňa upozornila na riziko pirátství při dodávkách syrového tuňáka. Vzhledem k této mimořádné situaci tak Keňa stále po určité období nemůže dodržet pravidla původu stanovená v příloze II nařízení (ES) č. 1528/2007. Měla by být udělena nová odchylka s účinkem ode dne 1. ledna 2012.

| (3) | Prováděcí rozhodnutí 2011/861/EU se použije do dne 31. prosince 2011. Je nezbytné zajistit pokračování dovozu ze zemí AKT do Unie, jakož i hladký přechod k prozatímní dohodě o hospodářském partnerství mezi Východoafrickým společenstvím na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „prozatímní dohoda o hospodářském partnerství EAC-EU“). Platnost prováděcího rozhodnutí 2011/861/EU by proto měla být prodloužena od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí rozhodnutí 2011/861/EU se použije do dne 31. prosince 2011. Je nezbytné zajistit pokračování dovozu ze zemí AKT do Unie, jakož i hladký přechod k prozatímní dohodě o hospodářském partnerství mezi Východoafrickým společenstvím na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „prozatímní dohoda o hospodářském partnerství EAC-EU“). Platnost prováděcího rozhodnutí 2011/861/EU by proto měla být prodloužena od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013.

| (4) | Nebylo by vhodné přiznat odchylky podle článku 36 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007, jež překračují roční kvótu přiznanou oblasti Východoafrického společenství v rámci prozatímní dohody o hospodářském partnerství EAC-EU. Objemy kvót na roky 2012 a 2013 by proto měly být stanoveny na 2 000 tun hřbetů z tuňáka ročně. |
| --- | --- |

(4)

Nebylo by vhodné přiznat odchylky podle článku 36 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007, jež překračují roční kvótu přiznanou oblasti Východoafrického společenství v rámci prozatímní dohody o hospodářském partnerství EAC-EU. Objemy kvót na roky 2012 a 2013 by proto měly být stanoveny na 2 000 tun hřbetů z tuňáka ročně.

| (5) | V zájmu jasnosti je vhodně výslovně stanovit, že jedinými nepůvodními materiály, které se použijí pro výrobu hřbetů z tuňáka kódu KN 1604 14 16, by měly být tuňák čísla HS 0302 nebo 0303, aby pro hřbety z tuňáka platila odchylka. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu jasnosti je vhodně výslovně stanovit, že jedinými nepůvodními materiály, které se použijí pro výrobu hřbetů z tuňáka kódu KN 1604 14 16, by měly být tuňák čísla HS 0302 nebo 0303, aby pro hřbety z tuňáka platila odchylka.

| (6) | Prováděcí rozhodnutí 2011/861/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(6)

Prováděcí rozhodnutí 2011/861/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Prováděcí rozhodnutí 2011/861/EU se mění takto:

| 1) | Článek 1 se nahrazuje tímto:
  „Článek 1
  Odchylně od přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 a v souladu s čl. 36 odst. 1 písm. a) uvedené přílohy se hřbety z tuňáka kódu KN 1604 14 16 vyrobené z nepůvodního tuňáka čísel HS 0302 nebo 0303 považují za pocházející z Keni podle podmínek stanovených v článcích 2 až 5 tohoto rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Odchylně od přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 a v souladu s čl. 36 odst. 1 písm. a) uvedené přílohy se hřbety z tuňáka kódu KN 1604 14 16 vyrobené z nepůvodního tuňáka čísel HS 0302 nebo 0303 považují za pocházející z Keni podle podmínek stanovených v článcích 2 až 5 tohoto rozhodnutí.“

| 2) | Článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  Odchylka stanovená v článku 1 se vztahuje na produkty a množství uvedené v příloze, které jsou v celním prohlášení navrženy k propuštění z Keni do volného oběhu v Unii v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013.“ |
| --- | --- |

2)

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Odchylka stanovená v článku 1 se vztahuje na produkty a množství uvedené v příloze, které jsou v celním prohlášení navrženy k propuštění z Keni do volného oběhu v Unii v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013.“

| 3) | Článek 6 se nahrazuje tímto:
  „Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013.“ |
| --- | --- |

3)

Článek 6 se nahrazuje tímto:

„Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013.“

| 4) | Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

4)

Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2012.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 20. dubna 2012.

Za Komisi

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 348, 31.12.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 338, 21.12.2011, s. 61.

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

| Pořadové číslo | Kód KN | Popis zboží | Období | Množství |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1667 | 1604 14 16 | Hřbety z tuňáka | 1.1.2011 až 31.12.2011 | 2 000 tun |
| 1.1.2012 až 31.12.2012 | 2 000 tun |
| 1.1.2013 až 31.12.2013 | 2 000 tun“ |

Pořadové číslo

Kód KN

Popis zboží

Období

Množství

09.1667

1604 14 16

Hřbety z tuňáka

1.1.2011 až 31.12.2011

2 000 tun

1.1.2012 až 31.12.2012

2 000 tun

1.1.2013 až 31.12.2013

2 000 tun“

---

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/41

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. dubna 2012

o použití ustanovení o sledování a pohybu ve směrnici Rady 2008/118/ES na některé přísady v souladu s čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 2003/96/ES

(oznámeno pod číslem C(2012) 2484)

(2012/209/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (1), a zejména na čl. 20 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na základě žádosti orgánů Nizozemska podle čl. 20 odst. 2 směrnice 2003/96/ES Komise přijala prováděcí rozhodnutí Komise 2011/545/EU ze dne 16. září 2011 týkající se použití ustanovení o sledování a pohybu směrnice Rady 2008/118/ES na výrobky kódu KN 3811 v souladu s čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 2003/96/ES (2). Uvedené prováděcí rozhodnutí podrobuje všechny výrobky kódu KN 3811 ustanovením o sledování a pohybu směrnice Rady 2008/118/ES ze dne 16. prosince 2008 o obecné úpravě spotřebních daní a o zrušení směrnice 92/12/EHS (3). |
| --- | --- |

(1)

Na základě žádosti orgánů Nizozemska podle čl. 20 odst. 2 směrnice 2003/96/ES Komise přijala prováděcí rozhodnutí Komise 2011/545/EU ze dne 16. září 2011 týkající se použití ustanovení o sledování a pohybu směrnice Rady 2008/118/ES na výrobky kódu KN 3811 v souladu s čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 2003/96/ES (2). Uvedené prováděcí rozhodnutí podrobuje všechny výrobky kódu KN 3811 ustanovením o sledování a pohybu směrnice Rady 2008/118/ES ze dne 16. prosince 2008 o obecné úpravě spotřebních daní a o zrušení směrnice 92/12/EHS (3).

| (2) | Na základě žádosti orgánů Nizozemska je záměrem prováděcího rozhodnutí 2011/545/EU zabránit daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu podrobením některých produktů určených k použití jako přísady pro pohonné hmoty, které v tomto případě podléhají zdanění v souladu se směrnicí 2003/96/ES, ustanovením o sledování a pohybu směrnice 2008/118/ES. |
| --- | --- |

(2)

Na základě žádosti orgánů Nizozemska je záměrem prováděcího rozhodnutí 2011/545/EU zabránit daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu podrobením některých produktů určených k použití jako přísady pro pohonné hmoty, které v tomto případě podléhají zdanění v souladu se směrnicí 2003/96/ES, ustanovením o sledování a pohybu směrnice 2008/118/ES.

| (3) | Po přijetí prováděcího rozhodnutí 2011/545/EU byla Komise upozorněna na zvláštní postavení výrobků kódů KN 3811 21 00 a 3811 29 00. Tyto výrobky nejsou určeny pro použití jako paliva nebo pohonné hmoty, ani jako jejich přísady a nezavdávají příčinu pro riziko daňových úniků, vyhýbání se daňovým povinnostem nebo zneužití daňového režimu. Neměly by proto být předmětem ustanovení o sledování a pohybu směrnice 2008/118/ES. Pouze výrobky kódů KN 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 a 3811 90 00 by tedy měly podléhat těmto ustanovením o sledování a pohybu. |
| --- | --- |

(3)

Po přijetí prováděcího rozhodnutí 2011/545/EU byla Komise upozorněna na zvláštní postavení výrobků kódů KN 3811 21 00 a 3811 29 00. Tyto výrobky nejsou určeny pro použití jako paliva nebo pohonné hmoty, ani jako jejich přísady a nezavdávají příčinu pro riziko daňových úniků, vyhýbání se daňovým povinnostem nebo zneužití daňového režimu. Neměly by proto být předmětem ustanovení o sledování a pohybu směrnice 2008/118/ES. Pouze výrobky kódů KN 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 a 3811 90 00 by tedy měly podléhat těmto ustanovením o sledování a pohybu.

| (4) | Prováděcí rozhodnutí 2011/545/EU by proto mělo být nahrazeno obdobným rozhodnutím, které by však mělo být omezeno na kódy KN 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 a 3811 90 00. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí rozhodnutí 2011/545/EU by proto mělo být nahrazeno obdobným rozhodnutím, které by však mělo být omezeno na kódy KN 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 a 3811 90 00.

| (5) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro spotřební daně, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro spotřební daně,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Ode dne 1. ledna 2013 se na výrobky kódů KN 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 a 3811 90 00 přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (4) ve znění nařízení Komise (ES) č. 2031/2001 (5) vztahují ustanovení o sledování a pohybu směrnice 2008/118/ES v souladu s čl. 20 odst. 2 směrnice 2003/96/ES.

Článek 2

Prováděcí rozhodnutí 2011/545/EU se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 20. dubna 2012.

Za Komisi

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 241, 17.9.2011, s. 33.

2

(3)  Úř. věst. L 9, 14.1.2009, s. 12.

3

(4)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 279, 23.10.2001, s. 1.

5

---

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/42

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 23. dubna 2012

o uznání režimu „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production“ pro prokázání souladu s kritérii udržitelnosti podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES a 98/70/ES

(2012/210/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (1), a zejména na čl. 18 odst. 6 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty (2), ve znění směrnice 2009/30/ES (3), a zejména na čl. 7c odst. 6 uvedené směrnice,

po konzultaci s poradním výborem zřízeným podle čl. 25 odst. 2 směrnice 2009/28/ES,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2009/28/ES i 2009/30/ES stanoví kritéria udržitelnosti pro biopaliva. Pokud se odkazuje na ustanovení článků 17 a 18 a přílohy V směrnice 2009/28/ES, měl by být tento odkaz vykládán rovněž jako odkaz na podobná ustanovení článků 7b a 7c a přílohy IV směrnice 98/70/ES. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2009/28/ES i 2009/30/ES stanoví kritéria udržitelnosti pro biopaliva. Pokud se odkazuje na ustanovení článků 17 a 18 a přílohy V směrnice 2009/28/ES, měl by být tento odkaz vykládán rovněž jako odkaz na podobná ustanovení článků 7b a 7c a přílohy IV směrnice 98/70/ES.

| (2) | Pokud se mají pro účely uvedené v čl. 17 odst. 1 písm. a), b) a c) zohlednit biopaliva a biokapaliny, uloží členské státy hospodářským subjektům povinnost prokázat, že biopaliva a biokapaliny splňují kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 17 odst. 2 až 5 směrnice 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(2)

Pokud se mají pro účely uvedené v čl. 17 odst. 1 písm. a), b) a c) zohlednit biopaliva a biokapaliny, uloží členské státy hospodářským subjektům povinnost prokázat, že biopaliva a biokapaliny splňují kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 17 odst. 2 až 5 směrnice 2009/28/ES.

| (3) | V 76. bodě odůvodnění směrnice 2009/28/ES se uvádí, že by se průmyslu neměla ukládat nerozumná zátěž a že efektivní řešení pro splnění kritérií udržitelnosti mohou pomoci vytvořit nepovinné režimy. |
| --- | --- |

(3)

V 76. bodě odůvodnění směrnice 2009/28/ES se uvádí, že by se průmyslu neměla ukládat nerozumná zátěž a že efektivní řešení pro splnění kritérií udržitelnosti mohou pomoci vytvořit nepovinné režimy.

| (4) | Komise může rozhodnout, že nepovinný vnitrostátní nebo mezinárodní režim prokázal, že dodávky biopaliva splňují kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 17 odst. 3 až 5 směrnice 2009/28/ES, nebo že nepovinné vnitrostátní nebo mezinárodní režimy měření úspor emisí skleníkových plynů obsahují přesné údaje pro účely čl. 17 odst. 2 této směrnice. |
| --- | --- |

(4)

Komise může rozhodnout, že nepovinný vnitrostátní nebo mezinárodní režim prokázal, že dodávky biopaliva splňují kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 17 odst. 3 až 5 směrnice 2009/28/ES, nebo že nepovinné vnitrostátní nebo mezinárodní režimy měření úspor emisí skleníkových plynů obsahují přesné údaje pro účely čl. 17 odst. 2 této směrnice.

| (5) | Komise může takový nepovinný režim uznat na období pěti let. |
| --- | --- |

(5)

Komise může takový nepovinný režim uznat na období pěti let.

| (6) | Pokud hospodářský subjekt předloží doklady nebo údaje získané v souladu s režimem uznaným Komisí v rozsahu příslušného rozhodnutí o uznání, členský stát od dodavatele nevyžaduje poskytnutí dalších důkazů o splnění kritérií udržitelnosti. |
| --- | --- |

(6)

Pokud hospodářský subjekt předloží doklady nebo údaje získané v souladu s režimem uznaným Komisí v rozsahu příslušného rozhodnutí o uznání, členský stát od dodavatele nevyžaduje poskytnutí dalších důkazů o splnění kritérií udržitelnosti.

| (7) | Dne 21. listopadu 2011 byla Komisi předložena žádost o uznání režimu „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production“ (dále jen „režim Ensus“). Tento režim se vztahuje na bioethanol z krmné pšenice pocházející z EU, jehož producentem je závod Ensus One. Uznaný režim bude zveřejněn v rámci platformy pro transparentnost vytvořené podle směrnice 2009/28/ES. Komise vezme v úvahu obchodní citlivost informací a může rozhodnout, že režim bude zveřejněn pouze zčásti. |
| --- | --- |

(7)

Dne 21. listopadu 2011 byla Komisi předložena žádost o uznání režimu „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production“ (dále jen „režim Ensus“). Tento režim se vztahuje na bioethanol z krmné pšenice pocházející z EU, jehož producentem je závod Ensus One. Uznaný režim bude zveřejněn v rámci platformy pro transparentnost vytvořené podle směrnice 2009/28/ES. Komise vezme v úvahu obchodní citlivost informací a může rozhodnout, že režim bude zveřejněn pouze zčásti.

| (8) | Posouzením režimu Ensus bylo zjištěno, že odpovídajícím způsobem splňuje kritéria udržitelnosti směrnice 2009/28/ES a že uplatňuje metodiku hmotnostní bilance v souladu s požadavky čl. 18 odst. 1 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(8)

Posouzením režimu Ensus bylo zjištěno, že odpovídajícím způsobem splňuje kritéria udržitelnosti směrnice 2009/28/ES a že uplatňuje metodiku hmotnostní bilance v souladu s požadavky čl. 18 odst. 1 uvedené směrnice.

| (9) | Hodnocením režimu Ensus bylo zjištěno, že odpovídajícím způsobem splňuje standardy spolehlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu a že rovněž splňuje metodické požadavky přílohy V směrnice 2009/28/ES, |
| --- | --- |

(9)

Hodnocením režimu Ensus bylo zjištěno, že odpovídajícím způsobem splňuje standardy spolehlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu a že rovněž splňuje metodické požadavky přílohy V směrnice 2009/28/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Nepovinný režim „Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production“, pro který byla Komisi dne 21. listopadu 2011 předložena žádost o uznání, prokázal, že dodávky biopaliv splňují kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 17 odst. 3, 4 a 5 směrnice 2009/28/ES a v čl. 7b odst. 3, 4 a 5 směrnice 98/70/ES. Režim rovněž obsahuje přesné údaje pro účely čl. 17 odst. 2 směrnice 2009/28/ES a čl. 7b odst. 2 směrnice 98/70/ES.

Může být také použit pro prokázání souladu s čl. 18 odst. 1 směrnice 2009/28/ES a čl. 7c odst. 1 směrnice 98/70/ES.

Článek 2

1.   Toto rozhodnutí je platné po dobu pěti let po vstupu v platnost. Pokud se obsah uvedeného režimu po přijetí rozhodnutí Komise změní způsobem, jenž by mohl mít vliv na základ tohoto rozhodnutí, oznámí se tyto změny neprodleně Komisi. Komise oznámené změny posoudí a určí, zda režim stále odpovídajícím způsobem splňuje kritéria udržitelnosti, pro něž je uznán.

2.   Pokud se jasně prokáže, že režim nerealizoval prvky, jež se pro toto rozhodnutí považují za rozhodující, a pokud došlo k závažnému a strukturálnímu porušení těchto prvků, může Komise své rozhodnutí zrušit.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 23. dubna 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 58.

2

(3)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 88.

3

---

Opravy

| 24.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 110/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 110/44

---

Oprava rozhodnutí Komise 2011/383/EU ze dne 28. června 2011, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU univerzálním čisticím prostředkům a čisticím prostředkům pro hygienická zařízení

(
  Úřední věstník Evropské unie L 169 ze dne 29. června 2011
  )

Na straně 60, Příloha, Kritérium 7 – Požadavky na balení

místo:

| „d) | Výrobky balené v rozprašovačích s ruční pumpičkou musí být prodávány jako součást systému pro opětovné plnění obalů.“; |
| --- | --- |

„d)

Výrobky balené v rozprašovačích s ruční pumpičkou musí být prodávány jako součást systému pro opětovné plnění obalů.“;

má být:

| „d) | Univerzální čisticí prostředky balené v rozprašovačích s ruční pumpičkou musí být prodávány jako součást systému pro opětovné plnění obalů.“ |
| --- | --- |

„d)

Univerzální čisticí prostředky balené v rozprašovačích s ruční pumpičkou musí být prodávány jako součást systému pro opětovné plnění obalů.“

---