# Europos Sąjungos L 174/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.174.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 174 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. liepos 4d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.174.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 174

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. liepos 4d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacija apie Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl keleivio duomenų įrašų naudojimo ir perdavimo Jungtinių Valstijų Vidaus saugumo departamentui įsigaliojimo datą | 1 |
| | | 2012/352/ES |
| | * | 2012 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis AKR ir ES Ministrų Taryboje dėl Pietų Sudano Respublikos statuso, susijusio su Partnerystės susitarimu tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių | 2 |
| | | 2012/353/ES |
| | * | 2012 m. birželio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Moldovos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo, pasirašymo Europos Sąjungos vardu | 4 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2012 m. birželio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 585/2012, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, ir baigiamas priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros tyrimas | 5 |
| | | 2012 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 586/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 21 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/354/ES |
| | * | 2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Ispanijos paraiška EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana, avalynė) | 23 |
| | | 2012/355/ES |
| | * | 2012 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimas, kuriuo atnaujinamas Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų priedas | 24 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | | 2012/356/ES |
| | * | 2012 m. birželio 15 d. AKR ir ES Ministrų Tarybos sprendimas Nr. 1/2012 dėl investicijų finansavimo sąlygų peržiūros (AKR ir ES partnerystės susitarimo II priedo 1 skyrius) | 27 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacija apie Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl keleivio duomenų įrašų naudojimo ir perdavimo Jungtinių Valstijų Vidaus saugumo departamentui įsigaliojimo datą

1

2012/352/ES

*

2012 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis AKR ir ES Ministrų Taryboje dėl Pietų Sudano Respublikos statuso, susijusio su Partnerystės susitarimu tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių

2

2012/353/ES

*

2012 m. birželio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Moldovos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo, pasirašymo Europos Sąjungos vardu

4

REGLAMENTAI

*

2012 m. birželio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 585/2012, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, ir baigiamas priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros tyrimas

5

2012 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 586/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

21

SPRENDIMAI

2012/354/ES

*

2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Ispanijos paraiška EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana, avalynė)

23

2012/355/ES

*

2012 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimas, kuriuo atnaujinamas Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų priedas

24

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

2012/356/ES

*

2012 m. birželio 15 d. AKR ir ES Ministrų Tarybos sprendimas Nr. 1/2012 dėl investicijų finansavimo sąlygų peržiūros (AKR ir ES partnerystės susitarimo II priedo 1 skyrius)

27

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 4.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/1

---

Informacija apie Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl keleivio duomenų įrašų naudojimo ir perdavimo Jungtinių Valstijų Vidaus saugumo departamentui įsigaliojimo datą

Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimas dėl keleivio duomenų įrašų naudojimo ir perdavimo Jungtinių Valstijų Vidaus saugumo departamentui, pasirašytas 2011 m. gruodžio 14 d. Briuselyje, pagal Susitarimo 27 straipsnį įsigaliojo 2012 m. liepos 1 d.

---

| 4.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/2

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. birželio 7 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis AKR ir ES Ministrų Taryboje dėl Pietų Sudano Respublikos statuso, susijusio su Partnerystės susitarimu tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių

(2012/352/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Taryboje susirinkusių valstybių narių Vyriausybių atstovų vidinį susitarimą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir tvarkos, kurios turi būti laikomasi siekiant įgyvendinti AKR ir EB partnerystės susitarimą (1), ir ypač į jo 1 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2008 m. liepos 1 d. įsigaliojo 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas (2) ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas (3) ir antrą kartą iš dalies pakeistas 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (4) Partnerystės susitarimas tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas). Antrą kartą atlikti Kotonu susitarimo pakeitimai laikinai galioja nuo 2010 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

2008 m. liepos 1 d. įsigaliojo 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas (2) ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas (3) ir antrą kartą iš dalies pakeistas 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (4) Partnerystės susitarimas tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas). Antrą kartą atlikti Kotonu susitarimo pakeitimai laikinai galioja nuo 2010 m. spalio 31 d.;

| (2) | AKR ir ES partnerystės susitarimo 94 straipsnyje numatyta, kad valstybės prašymas dėl prisijungimo prie Susitarimo turi būti pateiktas AKR ir ES Ministrų Tarybai ir jos patenkintas; |
| --- | --- |

(2)

AKR ir ES partnerystės susitarimo 94 straipsnyje numatyta, kad valstybės prašymas dėl prisijungimo prie Susitarimo turi būti pateiktas AKR ir ES Ministrų Tarybai ir jos patenkintas;

| (3) | 2012 m. kovo 20 d. Pietų Sudano Respublika pateikė prašymą dėl prisijungimo prie Susitarimo pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 94 straipsnį ir prašymą dėl stebėtojo statuso suteikimo iki prisijungimo proceso pabaigos, kad ji galėtų dalyvauti tuo susitarimu įsteigtų jungtinių institucijų veikloje; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. kovo 20 d. Pietų Sudano Respublika pateikė prašymą dėl prisijungimo prie Susitarimo pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 94 straipsnį ir prašymą dėl stebėtojo statuso suteikimo iki prisijungimo proceso pabaigos, kad ji galėtų dalyvauti tuo susitarimu įsteigtų jungtinių institucijų veikloje;

| (4) | Sąjunga turėtų patvirtinti AKR ir ES Ministrų Tarybos sprendimą patvirtinti Pietų Sudano prisijungimą ir stebėtojo statuso Pietų Sudanui suteikimą iki 2012 m. lapkričio 20 d. Pietų Sudano Respublika ne vėliau kaip minėtą datą turėtų deponuoti prisijungimo aktą AKR ir ES partnerystės susitarimo depozitarams – Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui ir AKR valstybių sekretoriatui; |
| --- | --- |

(4)

Sąjunga turėtų patvirtinti AKR ir ES Ministrų Tarybos sprendimą patvirtinti Pietų Sudano prisijungimą ir stebėtojo statuso Pietų Sudanui suteikimą iki 2012 m. lapkričio 20 d. Pietų Sudano Respublika ne vėliau kaip minėtą datą turėtų deponuoti prisijungimo aktą AKR ir ES partnerystės susitarimo depozitarams – Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui ir AKR valstybių sekretoriatui;

| (5) | todėl, atsižvelgiant į Pietų Sudano statusą AKR ir ES partnerystės susitarimo atžvilgiu, reikėtų nustatyti poziciją, kurios Sąjunga turėtų laikytis AKR ir ES Ministrų Taryboje; |
| --- | --- |

(5)

todėl, atsižvelgiant į Pietų Sudano statusą AKR ir ES partnerystės susitarimo atžvilgiu, reikėtų nustatyti poziciją, kurios Sąjunga turėtų laikytis AKR ir ES Ministrų Taryboje;

| (6) | Sąjungos pozicija AKR ir ES Ministrų Taryboje turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos pozicija AKR ir ES Ministrų Taryboje turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Europos Sąjungos turi laikytis AKR ir ES Ministrų Taryboje dėl Pietų Sudano Respublikos prašymų dėl prisijungimo ir stebėtojo statuso suteikimo, yra tokia – patenkinti šiuos prašymus pagal AKR ir ES Ministrų Tarybos sprendimo projekte, pridėtame prie šio sprendimo, nustatytas sąlygas.

Stebėtojo statusas galioja iki 2012 m. lapkričio 20 d. Pietų Sudanas prisijungimo aktą Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui ir AKR valstybių sekretoriatui deponuoja ne vėliau kaip tą dieną.

Formalūs ir nereikšmingi AKR ir ES Ministrų Tarybos sprendimo projekto pakeitimai gali būti sutarti nekeičiant to sprendimo.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo priėmimo.

Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BØDSKOV

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 376.

1

(2)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

2

(3)  Susitarimas, iš dalies keičiantis 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (OL L 209, 2005 8 11, p. 27).

3

(4)  Susitarimas, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

4

---

PROJEKTAS

AKR IR ES MINISTRŲ TARYBOS SPRENDIMAS Nr. .../2012

... m. ... ... d.

dėl statuso suteikimo Pietų Sudano Respublikai Partnerystės susitarimo tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių atžvilgiu

AKR IR ES MINISTRŲ TARYBA,

atsižvelgdamos į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą (1), 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistą (2) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu antrą kartą iš dalies pakeistą (3) Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas), ypač į jo 94 straipsnį,

atsižvelgdamos į 2005 m. kovo 8 d. AKR ir ES Ministrų Tarybos sprendimą Nr. 1/2005 dėl AKR ir ES Ministrų Tarybos darbo tvarkos taisyklių priėmimo (4), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | AKR ir ES partnerystės susitarimo antrą kartą atlikti pakeitimai laikinai galioja nuo 2010 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

AKR ir ES partnerystės susitarimo antrą kartą atlikti pakeitimai laikinai galioja nuo 2010 m. spalio 31 d.;

| (2) | AKR ir ES partnerystės susitarimo 94 straipsnyje nustatyta, kad valstybės prašymas dėl prisijungimo prie susitarimo turi būti pateiktas Ministrų Tarybai ir jos patvirtintas; |
| --- | --- |

(2)

AKR ir ES partnerystės susitarimo 94 straipsnyje nustatyta, kad valstybės prašymas dėl prisijungimo prie susitarimo turi būti pateiktas Ministrų Tarybai ir jos patvirtintas;

| (3) | 2012 m. kovo 20 d. Pietų Sudano Respublika pateikė prašymą dėl prisijungimo prie Susitarimo pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 94 straipsnį ir prašymą dėl stebėtojo statuso suteikimo iki prisijungimo proceso pabaigos, kad ji galėtų dalyvauti Kotonu susitarimu įsteigtų jungtinių institucijų veikloje; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. kovo 20 d. Pietų Sudano Respublika pateikė prašymą dėl prisijungimo prie Susitarimo pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 94 straipsnį ir prašymą dėl stebėtojo statuso suteikimo iki prisijungimo proceso pabaigos, kad ji galėtų dalyvauti Kotonu susitarimu įsteigtų jungtinių institucijų veikloje;

| (4) | stebėtojo statusas turėtų galioti iki 2012 m. lapkričio 20 d. Ne vėliau negu tą dieną Pietų Sudanas turėtų deponuoti prisijungimo aktą AKR ir ES partnerystės susitarimo depozitarams – Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui ir AKR valstybių sekretoriatui, |
| --- | --- |

(4)

stebėtojo statusas turėtų galioti iki 2012 m. lapkričio 20 d. Ne vėliau negu tą dieną Pietų Sudanas turėtų deponuoti prisijungimo aktą AKR ir ES partnerystės susitarimo depozitarams – Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui ir AKR valstybių sekretoriatui,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Prašymų dėl prisijungimo prie Susitarimo ir stebėtojo statuso suteikimo patenkinimas

Pietų Sudano Respublikos prašymas leisti prisijungti prie 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašyto, 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeisto ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu antrą kartą iš dalies pakeisto Partnerystės susitarimo tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių patenkinamas.

AKR ir ES partnerystės susitarimo atžvilgiu Pietų Sudanui suteikiamas stebėtojo statusas iki 2012 m. lapkričio 20 d.

Pietų Sudanas ne vėliau kaip iki tos datos deponuoja prisijungimo aktą AKR ir ES partnerystės susitarimo depozitarams – Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui ir AKR valstybių sekretoriatui.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo priėmimo.

Priimta ...

KR ir ES Ministrų Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  EB OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

1

(2)  Susitarimas, iš dalies keičiantis 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (OL L 209, 2005 8 11, p. 27).

2

(3)  Susitarimas, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

3

(4)  OL L 95, 2005 4 14, p. 44.

4

---

| 4.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/4

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. birželio 22 d.

dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Moldovos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo, pasirašymo Europos Sąjungos vardu

(2012/353/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos bendrijos ir Moldovos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo (1) įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos bendrijos ir Moldovos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo (1) įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.;

| (2) | 2011 m. balandžio 11 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Moldovos Respublika dėl Europos bendrijos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo pakeitimų. Derybos buvo sėkmingai užbaigtos, ir 2012 m. kovo 22 d. parafuotas Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimas, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Moldovos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo (toliau – Susitarimas); |
| --- | --- |

(2)

2011 m. balandžio 11 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Moldovos Respublika dėl Europos bendrijos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo pakeitimų. Derybos buvo sėkmingai užbaigtos, ir 2012 m. kovo 22 d. parafuotas Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimas, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Moldovos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo (toliau – Susitarimas);

| (3) | Susitarimas turėtų būti pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas; |
| --- | --- |

(3)

Susitarimas turėtų būti pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas;

| (4) | šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (2), plėtojimas; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(4)

šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (2), plėtojimas; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (5) | šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (3), plėtojimas; todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(5)

šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (3), plėtojimas; todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (6) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(6)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu įgaliojama pasirašyti Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimą, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Moldovos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo, su sąlyga, kad minėtas Susitarimas bus sudarytas (4).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

M. VESTAGER

---

(1)  OL L 334, 2007 12 19, p. 169.

1

(2)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

2

(3)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

3

(4)  Susitarimo tekstas bus paskelbtas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo.

4

---

REGLAMENTAI

| 4.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/5

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 585/2012

2012 m. birželio 26 d.

kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, ir baigiamas priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros tyrimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 2 bei 4 dalis ir 11 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 2320/97 (2) Taryba nustatė antidempingo priemones tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno. Komisijos sprendimu 2000/70/EB (3) buvo priimtas Rusijos eksportuotojo įsipareigojimas. Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 (4) Taryba nustatė antidempingo priemones tam tikriems importuojamiems Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba iš plieno. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1322/2004 (5) buvo nuspręsta nebetaikyti galiojančių priemonių iš, inter alia, Rusijos importuojamiems produktams dėl atsargumo, susijusio su ankstesniais tam tikrų Sąjungos gamintojų veiksmais, pažeidžiančiais konkurencijos taisykles (žr. to reglamento 9 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 2320/97 (2) Taryba nustatė antidempingo priemones tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno. Komisijos sprendimu 2000/70/EB (3) buvo priimtas Rusijos eksportuotojo įsipareigojimas. Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 (4) Taryba nustatė antidempingo priemones tam tikriems importuojamiems Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba iš plieno. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1322/2004 (5) buvo nuspręsta nebetaikyti galiojančių priemonių iš, inter alia, Rusijos importuojamiems produktams dėl atsargumo, susijusio su ankstesniais tam tikrų Sąjungos gamintojų veiksmais, pažeidžiančiais konkurencijos taisykles (žr. to reglamento 9 konstatuojamąją dalį).

| (2) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį atlikus peržiūros tyrimą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 258/2005 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 nustatytas galutines priemones, panaikino galimybę atleisti nuo muitų, nustatytų to reglamento 2 straipsnyje, ir nustatė 38,8 % antidempingo muitą iš Kroatijos importuojamiems produktams ir 64,1 % antidempingo muitą iš Ukrainos importuojamiems produktams, išskyrus iš Dnepropetrovsk Tube Works (toliau – DTW) importuojamus produktus, kuriems nustatytas 51,9 % antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(2)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį atlikus peržiūros tyrimą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 258/2005 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 nustatytas galutines priemones, panaikino galimybę atleisti nuo muitų, nustatytų to reglamento 2 straipsnyje, ir nustatė 38,8 % antidempingo muitą iš Kroatijos importuojamiems produktams ir 64,1 % antidempingo muitą iš Ukrainos importuojamiems produktams, išskyrus iš Dnepropetrovsk Tube Works (toliau – DTW) importuojamus produktus, kuriems nustatytas 51,9 % antidempingo muitas.

| (3) | Sprendimu 2005/133/EB (7) Komisija iš dalies sustabdė galutinių priemonių Kroatijai ir Ukrainai taikymą devynių mėnesių laikotarpiui, kuris prasidėjo 2005 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1866/2005 (8) dalinis sustabdymas buvo pratęstas vienerių metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimu 2005/133/EB (7) Komisija iš dalies sustabdė galutinių priemonių Kroatijai ir Ukrainai taikymą devynių mėnesių laikotarpiui, kuris prasidėjo 2005 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1866/2005 (8) dalinis sustabdymas buvo pratęstas vienerių metų laikotarpiui.

| (4) | Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 (9) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus tam tikriems importuojamiems, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams, panaikino Tarybos reglamentus (EB) Nr. 2320/97 ir (EB) Nr. 348/2000, baigė antidempingo muitų, taikomų tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, tarpinę peržiūrą ir šių priemonių galiojimo termino peržiūrą ir baigė antidempingo muitų, taikomų tam tikriems importuojamiems, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, tarpines peržiūras (toliau – paskutinis tyrimas). |
| --- | --- |

(4)

Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 (9) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus tam tikriems importuojamiems, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams, panaikino Tarybos reglamentus (EB) Nr. 2320/97 ir (EB) Nr. 348/2000, baigė antidempingo muitų, taikomų tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, tarpinę peržiūrą ir šių priemonių galiojimo termino peržiūrą ir baigė antidempingo muitų, taikomų tam tikriems importuojamiems, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, tarpines peržiūras (toliau – paskutinis tyrimas).

| (5) | Todėl galiojančios priemonės yra tos, kurios yra nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 954/2006, t. y. 29,8 % iš Kroatijos importuojamiems produktams, 35,8 % iš Rusijos importuojamiems produktams, išskyrus produktus, importuojamus iš Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ir Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works (27,2 %), ir 25,7 % iš Ukrainos importuojamiems produktams, išskyrus produktus, importuojamus iš OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %). |
| --- | --- |

(5)

Todėl galiojančios priemonės yra tos, kurios yra nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 954/2006, t. y. 29,8 % iš Kroatijos importuojamiems produktams, 35,8 % iš Rusijos importuojamiems produktams, išskyrus produktus, importuojamus iš Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ir Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works (27,2 %), ir 25,7 % iš Ukrainos importuojamiems produktams, išskyrus produktus, importuojamus iš OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).

| (6) | Dėl CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) primenama, kad 2007 m. vasario mėn. šių bendrovių pavadinimai buvo atitinkamai pakeisti į CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
   (10). Vėliau CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube nutraukė veiklą kaip juridinis asmuo, ir visas jos turtines ir neturtines teises ir įsipareigojimus perėmė LLC Interpipe Niko Tube, kuri buvo įsteigta 2007 m. gruodžio mėn. |
| --- | --- |

(6)

Dėl CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) primenama, kad 2007 m. vasario mėn. šių bendrovių pavadinimai buvo atitinkamai pakeisti į CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
   (10). Vėliau CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube nutraukė veiklą kaip juridinis asmuo, ir visas jos turtines ir neturtines teises ir įsipareigojimus perėmė LLC Interpipe Niko Tube, kuri buvo įsteigta 2007 m. gruodžio mėn.

| (7) | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 266 straipsnį antidempingo muito norma grupės Interpipe perskaičiuota remiantis 2012 m. vasario 12 d. Europos Teisingumo Teismo (toliau – ETT) sprendimu (11). Šiai grupei šiuo metu galiojanti muito norma yra 17,7 %, kaip nustatyta Tarybos reglamentu (ES) Nr. 540/2012 (12), kuriuo vykdomas šis ETT sprendimas. |
| --- | --- |

(7)

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 266 straipsnį antidempingo muito norma grupės Interpipe perskaičiuota remiantis 2012 m. vasario 12 d. Europos Teisingumo Teismo (toliau – ETT) sprendimu (11). Šiai grupei šiuo metu galiojanti muito norma yra 17,7 %, kaip nustatyta Tarybos reglamentu (ES) Nr. 540/2012 (12), kuriuo vykdomas šis ETT sprendimas.

1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (8) | 2011 m. birželio 28 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) (13). |
| --- | --- |

(8)

2011 m. birželio 28 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) (13).

| (9) | Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą prašymą, kurį 2011 m. kovo 29 d. gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių Sąjungoje, vardu pateikė Europos Sąjungos besiūlių plieno vamzdžių pramonės apsaugos komitetas (angl. the Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (toliau – pareiškėjas). Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(9)

Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą prašymą, kurį 2011 m. kovo 29 d. gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių Sąjungoje, vardu pateikė Europos Sąjungos besiūlių plieno vamzdžių pramonės apsaugos komitetas (angl. the Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (toliau – pareiškėjas). Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

| (10) | Vėliau be minėtos priemonių galiojimo termino peržiūros Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, tuo pačiu metu inicijavo dvi dalines peržiūras dėl tam tikrų importuojamų Ukrainos ir Rusijos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno (14). Šias dalines peržiūras atlikti atitinkamai paprašė atlikti viena eksportuojančių Ukrainos gamintojų grupė Interpipe ir viena eksportuojančių Rusijos gamintojų grupė TMK. Atliekant abi peržiūras buvo nagrinėjami tik pareiškėjų dempingo aspektai. |
| --- | --- |

(10)

Vėliau be minėtos priemonių galiojimo termino peržiūros Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, tuo pačiu metu inicijavo dvi dalines peržiūras dėl tam tikrų importuojamų Ukrainos ir Rusijos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno (14). Šias dalines peržiūras atlikti atitinkamai paprašė atlikti viena eksportuojančių Ukrainos gamintojų grupė Interpipe ir viena eksportuojančių Rusijos gamintojų grupė TMK. Atliekant abi peržiūras buvo nagrinėjami tik pareiškėjų dempingo aspektai.

1.3.   Tyrimas

| (11) | Komisija oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems naudotojams, eksportuojančių šalių atstovams, pareiškėjui ir prašyme nurodytiems Sąjungos gamintojams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(11)

Komisija oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems naudotojams, eksportuojančių šalių atstovams, pareiškėjui ir prašyme nurodytiems Sąjungos gamintojams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (12) | Atsižvelgiant į didelį su tyrimu susijusių eksportuojančių Rusijos ir Ukrainos gamintojų, Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą iš pradžių buvo numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į didelį su tyrimu susijusių eksportuojančių Rusijos ir Ukrainos gamintojų, Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą iš pradžių buvo numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

| (13) | Atsižvelgiant į tai, kad pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą toliau bendradarbiauti su Komisija išreiškė tik vienas eksportuojantis Ukrainos gamintojas ir tik vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas, buvo nuspręsta ne taikyti eksportuojančių Rusijos ir Ukrainos gamintojų atranką, bet tiems gamintojams nusiųsti klausimyną. Po to eksportuojantis Rusijos gamintojas, kuris pateikė pranešime apie inicijavimą prašytą informaciją, nusprendė toliau nebendradarbiauti pateikdamas eksportuojančiam Rusijos gamintojui skirto klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į tai, kad pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą toliau bendradarbiauti su Komisija išreiškė tik vienas eksportuojantis Ukrainos gamintojas ir tik vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas, buvo nuspręsta ne taikyti eksportuojančių Rusijos ir Ukrainos gamintojų atranką, bet tiems gamintojams nusiųsti klausimyną. Po to eksportuojantis Rusijos gamintojas, kuris pateikė pranešime apie inicijavimą prašytą informaciją, nusprendė toliau nebendradarbiauti pateikdamas eksportuojančiam Rusijos gamintojui skirto klausimyno atsakymus.

| (14) | Atrankai prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė devyniolika Sąjungos gamintojų. Remdamasi Sąjungos gamintojų pateikta informacija Komisija, prieš inicijuodama tyrimą, atrinko keturis gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį. Per 15 dienų po inicijavimo terminą gavusi pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo, Komisija pakeitė vieną preliminariai atrinktą gamintoją kitu gamintoju. |
| --- | --- |

(14)

Atrankai prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė devyniolika Sąjungos gamintojų. Remdamasi Sąjungos gamintojų pateikta informacija Komisija, prieš inicijuodama tyrimą, atrinko keturis gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį. Per 15 dienų po inicijavimo terminą gavusi pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo, Komisija pakeitė vieną preliminariai atrinktą gamintoją kitu gamintoju.

| (15) | Pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė keturi importuotojai. Todėl Komisija nusprendė netaikyti atrankos ir vietoj to nusiųsti tiems importuotojams klausimyną. |
| --- | --- |

(15)

Pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė keturi importuotojai. Todėl Komisija nusprendė netaikyti atrankos ir vietoj to nusiųsti tiems importuotojams klausimyną.

| (16) | Todėl klausimynai buvo nusiųsti keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, keturiems importuotojams ir visiems apie save pranešusiems eksportuojantiems trijų nagrinėjamųjų šalių gamintojams. |
| --- | --- |

(16)

Todėl klausimynai buvo nusiųsti keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, keturiems importuotojams ir visiems apie save pranešusiems eksportuojantiems trijų nagrinėjamųjų šalių gamintojams.

| (17) | Klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas. Todėl laikoma, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas. |
| --- | --- |

(17)

Klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas. Todėl laikoma, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas.

| (18) | Klausimyno atsakymus pateikė viena eksportuojančių Ukrainos gamintojų grupė. |
| --- | --- |

(18)

Klausimyno atsakymus pateikė viena eksportuojančių Ukrainos gamintojų grupė.

| (19) | Klausimyno atsakymus pateikė vienas eksportuojantis Kroatijos gamintojas. |
| --- | --- |

(19)

Klausimyno atsakymus pateikė vienas eksportuojantis Kroatijos gamintojas.

| (20) | Klausimyno atsakymus taip pat pateikė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, trys importuotojai ir vienas naudotojas. |
| --- | --- |

(20)

Klausimyno atsakymus taip pat pateikė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, trys importuotojai ir vienas naudotojas.

| (21) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:






  a) | Sąjungos gamintojų:






  — | Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Čekija, |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:

a)

Sąjungos gamintojų:

—

Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Čekija,

| — | Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamas, Italija, ir jos susijusi bendrovė TGS UK, Aberdynas, Jungtinė Karalystė, |
| --- | --- |

—

Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamas, Italija, ir jos susijusi bendrovė TGS UK, Aberdynas, Jungtinė Karalystė,

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurijus, Ispanija, ir jos susijusi bendrovė Almesa, Barselona, Ispanija, |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurijus, Ispanija, ir jos susijusi bendrovė Almesa, Barselona, Ispanija,

| — | V & M Deutschland GmbH, Diuseldorfas, Vokietija; |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Diuseldorfas, Vokietija;

| b) | eksportuojančio Kroatijos gamintojo:






  — | CMC Sisak d.o.o.; |
| --- | --- | --- |

b)

eksportuojančio Kroatijos gamintojo:

—

CMC Sisak d.o.o.;

| c) | eksportuojančio Ukrainos gamintojo:






  — | Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovskas, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopolis, Ukraina) ir jų susijusios prekybos bendrovės LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovskas, Ukraina ir Interpipe Europe SA, Luganas, Šveicarija); |
| --- | --- | --- |

c)

eksportuojančio Ukrainos gamintojo:

—

Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovskas, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopolis, Ukraina) ir jų susijusios prekybos bendrovės LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovskas, Ukraina ir Interpipe Europe SA, Luganas, Šveicarija);

| d) | importuotojų ir (arba) naudotojų:






  — | Castellan Maria & C s.p.s., San Dona prie Pjavės, Italija, |
| --- | --- | --- |

d)

importuotojų ir (arba) naudotojų:

—

Castellan Maria & C s.p.s., San Dona prie Pjavės, Italija,

| — | TAL Group, Siderpighi, Pontenūrė, Pjačenca, Italija. |
| --- | --- |

—

TAL Group, Siderpighi, Pontenūrė, Pjačenca, Italija.

| (22) | Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo buvo nagrinėjamas 2010 m. balandžio 1 d. – 2011 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki PTL (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(22)

Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo buvo nagrinėjamas 2010 m. balandžio 1 d. – 2011 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki PTL (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (23) | Nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, nagrinėtas per paskutinį tyrimą, po kurio buvo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės – t. y. tam tikri Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės apskrito skerspjūvio besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba iš plieno (toliau – BVV), kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (15), yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(23)

Nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, nagrinėtas per paskutinį tyrimą, po kurio buvo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės – t. y. tam tikri Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės apskrito skerspjūvio besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba iš plieno (toliau – BVV), kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (15), yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (24) | Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiems tikslams, pvz., dujoms ir skysčiams transportuoti, statybose atraminėms konstrukcijoms, mechaniniam naudojimui, dujų vamzdžiams, katilų vamzdžiams, taip pat gręžimo vamzdžiams (toliau – OCTG) (angl. oil and country tubular goods), naudojamiems naftos pramonėje gręžimui, apsaugai ir vamzdynams. |
| --- | --- |

(24)

Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiems tikslams, pvz., dujoms ir skysčiams transportuoti, statybose atraminėms konstrukcijoms, mechaniniam naudojimui, dujų vamzdžiams, katilų vamzdžiams, taip pat gręžimo vamzdžiams (toliau – OCTG) (angl. oil and country tubular goods), naudojamiems naftos pramonėje gręžimui, apsaugai ir vamzdynams.

| (25) | BVV, juos pristatant naudotojams, gali būti įvairių formų. Jie gali būti, pvz., galvanizuoti, įsriegti arba neužbaigti (t. y. termiškai neapdoroti), turėti specialius galus, skirtingus skerspjūvius, supjaustyti pagal matmenis arba ne. Vamzdžiams netaikomi bendri standartiniai matmenys, todėl galima paaiškinti, kodėl daugiausia BVV yra pagaminta pagal klientų užsakymus. BVV paprastai sujungiami juos suvirinant. Tačiau tam tikrais atvejais jie gali būti sujungiami juos susriegiant arba naudojami atskirai, nors juos galima ir suvirinti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad visi BVV pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis bei turi tą pačią paskirtį. |
| --- | --- |

(25)

BVV, juos pristatant naudotojams, gali būti įvairių formų. Jie gali būti, pvz., galvanizuoti, įsriegti arba neužbaigti (t. y. termiškai neapdoroti), turėti specialius galus, skirtingus skerspjūvius, supjaustyti pagal matmenis arba ne. Vamzdžiams netaikomi bendri standartiniai matmenys, todėl galima paaiškinti, kodėl daugiausia BVV yra pagaminta pagal klientų užsakymus. BVV paprastai sujungiami juos suvirinant. Tačiau tam tikrais atvejais jie gali būti sujungiami juos susriegiant arba naudojami atskirai, nors juos galima ir suvirinti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad visi BVV pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis bei turi tą pačią paskirtį.

2.2.   Panašus produktas

| (26) | Kaip nustatyta ankstesniame ir paskutiniame tyrimuose, atlikus šią priemonių galiojimo termino peržiūrą patvirtinta, kad į Sąjungą iš Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos eksportuojamas produktas, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos vidaus rinkose gaminamas ir parduodamas produktas ir Sąjungos gamintojų gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis, turi tą pačią galutinio naudojimo paskirtį, todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(26)

Kaip nustatyta ankstesniame ir paskutiniame tyrimuose, atlikus šią priemonių galiojimo termino peržiūrą patvirtinta, kad į Sąjungą iš Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos eksportuojamas produktas, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos vidaus rinkose gaminamas ir parduodamas produktas ir Sąjungos gamintojų gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis, turi tą pačią galutinio naudojimo paskirtį, todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

| (27) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, jeigu baigtų galioti taikomos priemonės. |
| --- | --- |

(27)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, jeigu baigtų galioti taikomos priemonės.

3.1.   Įžanginės pastabos

| (28) | Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa BVV importo iš Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos apimtis sudarė 42 723 tonas, t. y. 2,5 % Sąjungos rinkos dalies. |
| --- | --- |

(28)

Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa BVV importo iš Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos apimtis sudarė 42 723 tonas, t. y. 2,5 % Sąjungos rinkos dalies.

| (29) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei nepasikeitė aplinkybės arba buvo informacijos, buvo taikomi tie patys metodai kaip ir atliekant paskutinį tyrimą. Nebendradarbiavimo atveju, kaip antai Rusijos atveju, turėjo būti naudojami turimi faktai pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kroatijos ir Ukrainos atveju buvo naudojama bendradarbiaujančių bendrovių pateikta informacija ir viešai skelbiama informacija. |
| --- | --- |

(29)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei nepasikeitė aplinkybės arba buvo informacijos, buvo taikomi tie patys metodai kaip ir atliekant paskutinį tyrimą. Nebendradarbiavimo atveju, kaip antai Rusijos atveju, turėjo būti naudojami turimi faktai pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kroatijos ir Ukrainos atveju buvo naudojama bendradarbiaujančių bendrovių pateikta informacija ir viešai skelbiama informacija.

3.2.   Importas dempingo kaina per PTL

3.2.1.   Bendrieji metodai

| (30) | Visiems bendradarbiaujantiems Kroatijos ir Ukrainos gamintojams taikyti toliau aprašyti bendrieji metodai. Dėl to išvadose apie kiekvienos nagrinėjamosios šalies dempingą aprašoma tik tai, kas konkrečiai būdinga kiekvienai eksportuojančiai šaliai. Kalbant apie Rusiją, kadangi nebendradarbiavo nė vienas iš esamų eksportuojančių Rusijos gamintojų, bendroji analizė, įskaitant dempingo apskaičiavimą, yra pagrįsta tinkamiausiais turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(30)

Visiems bendradarbiaujantiems Kroatijos ir Ukrainos gamintojams taikyti toliau aprašyti bendrieji metodai. Dėl to išvadose apie kiekvienos nagrinėjamosios šalies dempingą aprašoma tik tai, kas konkrečiai būdinga kiekvienai eksportuojančiai šaliai. Kalbant apie Rusiją, kadangi nebendradarbiavo nė vienas iš esamų eksportuojančių Rusijos gamintojų, bendroji analizė, įskaitant dempingo apskaičiavimą, yra pagrįsta tinkamiausiais turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

3.2.2.   Normalioji vertė

| (31) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia kiekvieno bendradarbiaujančio gamintojo atveju buvo nagrinėjama, ar jo bendras panašaus produkto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas kiekis buvo tipiškas palyginti su jo bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras parduotas kiekis sudarė bent 5 % bendro nagrinėjamojo produkto į Sąjungą eksportuoti parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(31)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia kiekvieno bendradarbiaujančio gamintojo atveju buvo nagrinėjama, ar jo bendras panašaus produkto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas kiekis buvo tipiškas palyginti su jo bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras parduotas kiekis sudarė bent 5 % bendro nagrinėjamojo produkto į Sąjungą eksportuoti parduoto kiekio.

| (32) | Nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį eksportuojantis gamintojas pardavė savo vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje laikytas pakankamai tipišku, jeigu visas tos rūšies produkto, per PTL eksportuojančio gamintojo parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % viso į Sąjungą eksportuoti parduoto palyginamos rūšies produkto kiekio. |
| --- | --- |

(32)

Nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį eksportuojantis gamintojas pardavė savo vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje laikytas pakankamai tipišku, jeigu visas tos rūšies produkto, per PTL eksportuojančio gamintojo parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % viso į Sąjungą eksportuoti parduoto palyginamos rūšies produkto kiekio.

| (33) | Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per PTL kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga. |
| --- | --- |

(33)

Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per PTL kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga.

| (34) | Tų rūšių produkto, kurio tos rūšies produkto kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne pelningas. |
| --- | --- |

(34)

Tų rūšių produkto, kurio tos rūšies produkto kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne pelningas.

| (35) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidutinę svertinę kainą. |
| --- | --- |

(35)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidutinę svertinę kainą.

| (36) | Jeigu konkrečios rūšies produktas vidaus rinkoje nebuvo parduotas ar tam tikrų rūšių produktų vidaus rinkoje parduota nepakankamai, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(36)

Jeigu konkrečios rūšies produktas vidaus rinkoje nebuvo parduotas ar tam tikrų rūšių produktų vidaus rinkoje parduota nepakankamai, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

| (37) | Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno sumos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginę frazę buvo pagrįstos faktiniais eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis arba turimais faktais. |
| --- | --- |

(37)

Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno sumos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginę frazę buvo pagrįstos faktiniais eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis arba turimais faktais.

3.2.3.   Eksporto kaina

| (38) | Visais nagrinėjamojo produkto eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atvejais eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(38)

Visais nagrinėjamojo produkto eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atvejais eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

3.2.4.   Palyginimas

| (39) | Bendradarbiaujančios eksportuojančių gamintojų grupės normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(39)

Bendradarbiaujančios eksportuojančių gamintojų grupės normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

3.2.5.   Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas

| (40) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis kiekvienos bendradarbiaujančios bendrovės vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su kiekvienos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(40)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis kiekvienos bendradarbiaujančios bendrovės vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su kiekvienos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis.

3.3.   Kroatija

| (41) | Per PTL visa BVV importo iš bendrovės CMC Sisak, kuri yra vienintelis eksportuojantis Kroatijos BVV gamintojas, apimtis sudarė mažiau nei 1 % viso Sąjungos suvartojimo. |
| --- | --- |

(41)

Per PTL visa BVV importo iš bendrovės CMC Sisak, kuri yra vienintelis eksportuojantis Kroatijos BVV gamintojas, apimtis sudarė mažiau nei 1 % viso Sąjungos suvartojimo.

3.3.1.   Normalioji vertė

| (42) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas pagal 30 ir 31 konstatuojamąsias dalis, pardavimas nebuvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis. Atitinkamai bendradarbiaujančio gamintojo normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(42)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas pagal 30 ir 31 konstatuojamąsias dalis, pardavimas nebuvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis. Atitinkamai bendradarbiaujančio gamintojo normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

| (43) | Taigi normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis gamybos sąnaudomis pridedant pagrįstą pelną ir pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas, pagrįstas turimais faktais. |
| --- | --- |

(43)

Taigi normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis gamybos sąnaudomis pridedant pagrįstą pelną ir pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas, pagrįstas turimais faktais.

3.3.2.   Eksporto kaina

| (44) | Bendradarbiaujantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą eksportavo nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams tiesiogiai arba per jo susijusią Šveicarijos prekybos bendrovę. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis pirmojo nepriklausomo pirkėjo Sąjungoje faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(44)

Bendradarbiaujantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą eksportavo nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams tiesiogiai arba per jo susijusią Šveicarijos prekybos bendrovę. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis pirmojo nepriklausomo pirkėjo Sąjungoje faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis.

3.3.3.   Palyginimas

| (45) | Apskaičiuota normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(45)

Apskaičiuota normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis.

| (46) | Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą tuo pačiu prekybos lygmeniu, tinkamai atsižvelgta į skirtumus, kurie, kaip nustatyta, turėjo įtakos kainų palyginamumui. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi koregavimai atlikti atsižvelgiant į transporto sąnaudas, lengvatas ir nuolaidas, komisinius ir kredito išlaidas. |
| --- | --- |

(46)

Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą tuo pačiu prekybos lygmeniu, tinkamai atsižvelgta į skirtumus, kurie, kaip nustatyta, turėjo įtakos kainų palyginamumui. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi koregavimai atlikti atsižvelgiant į transporto sąnaudas, lengvatas ir nuolaidas, komisinius ir kredito išlaidas.

3.3.4.   Dempingo skirtumas

| (47) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis apskaičiuotos vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. Atlikus šį palyginimą per PTL nustatytas reikšmingas daugiau nei 60 % dempingas. |
| --- | --- |

(47)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis apskaičiuotos vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. Atlikus šį palyginimą per PTL nustatytas reikšmingas daugiau nei 60 % dempingas.

3.4.   Rusija

| (48) | Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa BVV importo iš Rusijos apimtis sudarė 10,785 MT, t. y. apie 1 % Sąjungos rinkos dalies. |
| --- | --- |

(48)

Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa BVV importo iš Rusijos apimtis sudarė 10,785 MT, t. y. apie 1 % Sąjungos rinkos dalies.

3.4.1.   Normalioji vertė

| (49) | Kaip minėta, eksportuojantys Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, todėl tyrimas, kuriuo siekiama nustatyti, ar per PTL buvo vykdomas dempingas, turėjo būti atliekamas remiantis turimais faktais. Remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir neturint klausimyno duomenų normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir Metal Expert periodiniais leidiniais apie bazinės kokybės besiūlius karštojo paruošimo vamzdžius. |
| --- | --- |

(49)

Kaip minėta, eksportuojantys Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, todėl tyrimas, kuriuo siekiama nustatyti, ar per PTL buvo vykdomas dempingas, turėjo būti atliekamas remiantis turimais faktais. Remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir neturint klausimyno duomenų normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir Metal Expert periodiniais leidiniais apie bazinės kokybės besiūlius karštojo paruošimo vamzdžius.

| (50) | Dėl dujų kainų Rusijoje, pažymėta, kad po paskutinio tyrimo nustačius priemones jos turėjo būti koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį (16). Tačiau atliekant dabartinį tyrimą normalioji vertė buvo nustatyta nesvarstant, ar būtina koreguoti eksportuojančių Rusijos gamintojų patirtas dujų sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Taip yra dėl to, kaip nurodoma 53 konstatuojamojoje dalyje, kad nekoreguotų gamybos sąnaudų naudojimas aiškiai rodo, jog per PTL buvo vykdomas dempingas. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas – nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, siekiant nustatyti, ar šiuo metu galiojančios priemonės turėtų būti toliau taikomos ar panaikintos, buvo nuspręsta, kad nebūtina nagrinėti, ar šiuo atveju koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį yra pagrįstas. |
| --- | --- |

(50)

Dėl dujų kainų Rusijoje, pažymėta, kad po paskutinio tyrimo nustačius priemones jos turėjo būti koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį (16). Tačiau atliekant dabartinį tyrimą normalioji vertė buvo nustatyta nesvarstant, ar būtina koreguoti eksportuojančių Rusijos gamintojų patirtas dujų sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Taip yra dėl to, kaip nurodoma 53 konstatuojamojoje dalyje, kad nekoreguotų gamybos sąnaudų naudojimas aiškiai rodo, jog per PTL buvo vykdomas dempingas. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas – nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, siekiant nustatyti, ar šiuo metu galiojančios priemonės turėtų būti toliau taikomos ar panaikintos, buvo nuspręsta, kad nebūtina nagrinėti, ar šiuo atveju koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį yra pagrįstas.

3.4.2.   Eksporto kaina

| (51) | Vidutinė eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis Eurostato pateikta atitinkamų rūšių besiūlių karštojo paruošimo vamzdžių CIF verte. |
| --- | --- |

(51)

Vidutinė eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis Eurostato pateikta atitinkamų rūšių besiūlių karštojo paruošimo vamzdžių CIF verte.

3.4.3.   Palyginimas

| (52) | Neturint patikrintų klausimyno duomenų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį normalioji vertė ir eksporto kaina buvo palygintos remiantis prašyme pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(52)

Neturint patikrintų klausimyno duomenų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį normalioji vertė ir eksporto kaina buvo palygintos remiantis prašyme pateiktais duomenimis.

3.4.4.   Dempingo skirtumas

| (53) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 5 dalimi dempingo skirtumas nustatytas remiantis apskaičiuotos kiekvienos rūšies produkto vidutinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. Atlikus šį palyginimą nustatytas 38,4 % dempingas, kuris yra didesnis nei paskutiniame tyrime nustatytas 35,8 % dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(53)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 5 dalimi dempingo skirtumas nustatytas remiantis apskaičiuotos kiekvienos rūšies produkto vidutinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. Atlikus šį palyginimą nustatytas 38,4 % dempingas, kuris yra didesnis nei paskutiniame tyrime nustatytas 35,8 % dempingo skirtumas.

3.5.   Ukraina

| (54) | Iš trijų žinomų eksportuojančių Ukrainos gamintojų atliekant dabartinį peržiūros tyrimą su Komisija bendradarbiavo tik viena eksportuojančių gamintojų grupė Interpipe. Šio eksportuojančio gamintojo gamyba sudaro apytiksliai 70 % visos Ukrainos BVV gamybos, o jo eksportas – daugiau nei 80 % viso Ukrainos eksporto į Sąjungą. Per PTL Ukrainos eksporto į Sąjungą dalis, palyginti su Sąjungos suvartojimu, sudarė mažiau nei 2 %. |
| --- | --- |

(54)

Iš trijų žinomų eksportuojančių Ukrainos gamintojų atliekant dabartinį peržiūros tyrimą su Komisija bendradarbiavo tik viena eksportuojančių gamintojų grupė Interpipe. Šio eksportuojančio gamintojo gamyba sudaro apytiksliai 70 % visos Ukrainos BVV gamybos, o jo eksportas – daugiau nei 80 % viso Ukrainos eksporto į Sąjungą. Per PTL Ukrainos eksporto į Sąjungą dalis, palyginti su Sąjungos suvartojimu, sudarė mažiau nei 2 %.

3.5.1.   Normalioji vertė

| (55) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, kaip nurodyta 31–33 konstatuojamosiose dalyse. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta pagal 34–37 konstatuojamąsias dalis. |
| --- | --- |

(55)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, kaip nurodyta 31–33 konstatuojamosiose dalyse. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta pagal 34–37 konstatuojamąsias dalis.

| (56) | Dėl energijos kainų Ukrainoje, pažymėta, kad po paskutinio tyrimo nustačius priemones jos turėjo būti koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį (17). Tačiau atliekant dabartinį tyrimą normalioji vertė buvo nustatyta nesvarstant, ar būtina koreguoti eksportuojančių Ukrainos gamintojų patirtas energijos sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Taip yra dėl to, kaip nurodoma 61 konstatuojamojoje dalyje, kad nekoreguotų gamybos sąnaudų naudojimas aiškiai rodo, jog per PTL buvo vykdomas dempingas. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas – nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, siekiant nustatyti, ar šiuo metu galiojančios priemonės turėtų būti toliau taikomos ar panaikintos, buvo nuspręsta, kad nebūtina nagrinėti, ar šiuo atveju koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį yra pagrįstas. |
| --- | --- |

(56)

Dėl energijos kainų Ukrainoje, pažymėta, kad po paskutinio tyrimo nustačius priemones jos turėjo būti koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį (17). Tačiau atliekant dabartinį tyrimą normalioji vertė buvo nustatyta nesvarstant, ar būtina koreguoti eksportuojančių Ukrainos gamintojų patirtas energijos sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Taip yra dėl to, kaip nurodoma 61 konstatuojamojoje dalyje, kad nekoreguotų gamybos sąnaudų naudojimas aiškiai rodo, jog per PTL buvo vykdomas dempingas. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas – nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, siekiant nustatyti, ar šiuo metu galiojančios priemonės turėtų būti toliau taikomos ar panaikintos, buvo nuspręsta, kad nebūtina nagrinėti, ar šiuo atveju koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį yra pagrįstas.

3.5.2.   Eksporto kaina

| (57) | Grupė Interpipe nagrinėjamąjį produktą eksportavo nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams tiesiogiai per jos susijusią Šveicarijos prekybos bendrovę. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal 38 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

(57)

Grupė Interpipe nagrinėjamąjį produktą eksportavo nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams tiesiogiai per jos susijusią Šveicarijos prekybos bendrovę. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal 38 konstatuojamąją dalį.

3.5.3.   Palyginimas

| (58) | Grupės Interpipe normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos pagal 39 konstatuojamąją dalį. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, kredito išlaidas ir komisinius. |
| --- | --- |

(58)

Grupės Interpipe normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos pagal 39 konstatuojamąją dalį. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, kredito išlaidas ir komisinius.

3.5.4.   Dempingo skirtumas

| (59) | Dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas pagal 40 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

(59)

Dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas pagal 40 konstatuojamąją dalį.

| (60) | Kaip ir paskutiniame tyrime, ir laikantis nusistovėjusios institucijų praktikos, visai grupei buvo apskaičiuotas vienodas dempingo skirtumas. Pagal šiuo tikslu taikytą metodą kiekvieno eksportuojančio gamintojo atveju buvo apskaičiuotas dempingo dydis prieš nustatant visos grupės vidutinį svertinį dempingo dydį. Pažymėtina, kad ši metodika skyrėsi nuo paskutiniame tyrime taikytos metodikos, kai dempingas buvo apskaičiuotas išskaidant visus duomenis pagal gamybos subjektų gamybą, pelningumą ir pardavimą Sąjungoje. Aplinkybės, kuriomis remiantis buvo pakeista metodika, pasikeitė dėl pasikeitusios grupės organizacinės struktūros, pagal kurią galima nustatyti grupės gamintoją pagal pardavimą ir gamybą. |
| --- | --- |

(60)

Kaip ir paskutiniame tyrime, ir laikantis nusistovėjusios institucijų praktikos, visai grupei buvo apskaičiuotas vienodas dempingo skirtumas. Pagal šiuo tikslu taikytą metodą kiekvieno eksportuojančio gamintojo atveju buvo apskaičiuotas dempingo dydis prieš nustatant visos grupės vidutinį svertinį dempingo dydį. Pažymėtina, kad ši metodika skyrėsi nuo paskutiniame tyrime taikytos metodikos, kai dempingas buvo apskaičiuotas išskaidant visus duomenis pagal gamybos subjektų gamybą, pelningumą ir pardavimą Sąjungoje. Aplinkybės, kuriomis remiantis buvo pakeista metodika, pasikeitė dėl pasikeitusios grupės organizacinės struktūros, pagal kurią galima nustatyti grupės gamintoją pagal pardavimą ir gamybą.

| (61) | Palyginimu buvo nustatyta, kad bendradarbiaujančios eksportuojančių gamintojų grupės, kuri per PTL eksportavo į Sąjungą, vykdomas dempingas buvo didesnis nei 10 %. |
| --- | --- |

(61)

Palyginimu buvo nustatyta, kad bendradarbiaujančios eksportuojančių gamintojų grupės, kuri per PTL eksportavo į Sąjungą, vykdomas dempingas buvo didesnis nei 10 %.

4.   DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

4.1.   Įžanginės pastabos

| (62) | Remiantis pirmiau išdėstytais teiginiais nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas buvo toliau vykdomas. Todėl toliau nagrinėjama dempingo tęsimosi tikimybė tuo atveju, jei priemonės nustotų galioti. |
| --- | --- |

(62)

Remiantis pirmiau išdėstytais teiginiais nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas buvo toliau vykdomas. Todėl toliau nagrinėjama dempingo tęsimosi tikimybė tuo atveju, jei priemonės nustotų galioti.

4.1.1.   Kroatija

| (63) | Kaip pažymėta 46 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytas didelis dempingo skirtumas. Tačiau eksportuojančio gamintojo savininkas vėliau nusprendė parduoti bendrovę ir todėl eksportuojantis gamintojas 2011 m. rudenį nustojo priiminėjęs naujus užsakymus, o 2011 m. pabaigoje nutraukė visą BVV gamybą. Atitinkamai 2012 m. Kroatijoje jokių besiūlių vamzdžių ir vamzdelių nebuvo gaminama, o eksportas pasibaigus PTL laikotarpiui buvo vykdomas labai mažais kiekiais. |
| --- | --- |

(63)

Kaip pažymėta 46 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytas didelis dempingo skirtumas. Tačiau eksportuojančio gamintojo savininkas vėliau nusprendė parduoti bendrovę ir todėl eksportuojantis gamintojas 2011 m. rudenį nustojo priiminėjęs naujus užsakymus, o 2011 m. pabaigoje nutraukė visą BVV gamybą. Atitinkamai 2012 m. Kroatijoje jokių besiūlių vamzdžių ir vamzdelių nebuvo gaminama, o eksportas pasibaigus PTL laikotarpiui buvo vykdomas labai mažais kiekiais.

| (64) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovės, gaminusios pagal užsakymą, atsargos buvo nedidelės. Iš tikrųjų, dėl didelės vamzdžių įvairovės ir didelių sąnaudų, negalima gauti ekonominės naudos turint dideles atsargas. |
| --- | --- |

(64)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovės, gaminusios pagal užsakymą, atsargos buvo nedidelės. Iš tikrųjų, dėl didelės vamzdžių įvairovės ir didelių sąnaudų, negalima gauti ekonominės naudos turint dideles atsargas.

| (65) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta ir į tai, kad bendrovė vis dar vykdo prekybą, Kroatijos kilmės BVV dempingo tęsimosi galimybė artimiausiu ir vidutiniu laikotarpiu yra mažai tikėtina. |
| --- | --- |

(65)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta ir į tai, kad bendrovė vis dar vykdo prekybą, Kroatijos kilmės BVV dempingo tęsimosi galimybė artimiausiu ir vidutiniu laikotarpiu yra mažai tikėtina.

4.1.2.   Rusija

4.1.2.1.   Įžanginės pastabos

| (66) | Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė. |
| --- | --- |

(66)

Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė.

| (67) | Šiuo atžvilgiu buvo išnagrinėti šie veiksniai: importo iš Rusijos dempingo kainomis apimtis ir kainos, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Rusijoje, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas. |
| --- | --- |

(67)

Šiuo atžvilgiu buvo išnagrinėti šie veiksniai: importo iš Rusijos dempingo kainomis apimtis ir kainos, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Rusijoje, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas.

4.1.2.2.   Importo iš Rusijos dempingo kainomis apimtis ir kainos

| (68) | 2006 m. birželio mėn. nustačius galutines priemones ir jas peržiūrėjus 2008 m. rugpjūčio mėn. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 812/2008 (18), importo, deklaruojamo kaip Rusijos kilmės, apimtis nuolat mažėjo ir išliko nedidelė iki PTL pabaigos. |
| --- | --- |

(68)

2006 m. birželio mėn. nustačius galutines priemones ir jas peržiūrėjus 2008 m. rugpjūčio mėn. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 812/2008 (18), importo, deklaruojamo kaip Rusijos kilmės, apimtis nuolat mažėjo ir išliko nedidelė iki PTL pabaigos.

| (69) | Tuo pačiu laikotarpiu dempingo kainomis iš Rusijos importuojamų produktų kainos buvo palyginti mažos. |
| --- | --- |

(69)

Tuo pačiu laikotarpiu dempingo kainomis iš Rusijos importuojamų produktų kainos buvo palyginti mažos.

4.1.2.3.   Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Rusijoje

| (70) | Kalbant apie bendrus BVV gamybos Rusijoje pajėgumus, neturint patikrintų duomenų, iš įvairių viešų informacijos šaltinių matyti, kad gamybos pajėgumai gerokai viršija paklausą vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(70)

Kalbant apie bendrus BVV gamybos Rusijoje pajėgumus, neturint patikrintų duomenų, iš įvairių viešų informacijos šaltinių matyti, kad gamybos pajėgumai gerokai viršija paklausą vidaus rinkoje.

| (71) | Nors Rusijos Sąjungos rinkos dalis yra vos didesnė nei 1 %, apskaičiuota, kad įrengtieji Rusijos pajėgumai sudaro beveik 4 mln. MT per metus. Rusijos pramonė išnaudoja tik apytiksliai 70 % savo gamybos pajėgumų. Atėmus žinomą vidaus suvartojimą ir eksporto į kitas rinkas apimtis pagal Rusijos eksporto statistinius duomenis, dabartiniai nepanaudoti pajėgumai viršija 1 mln. MT per metus, o tai sudaro beveik 65 % Sąjungos suvartojimo. Nepaisant šio dabartinio perteklinio pajėgumo ir remiantis skundo pateikėjo nurodyta informacija, kurios neužginčijo suinteresuotosios šalys, matyti, kad ateinančiais metais Rusijos pajėgumai gali būti toliau didinami. Vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas tvirtino, kad jis pasiekė aukštesnį pajėgumų lygį ir artimiausioje ateityje neketino plėsti savo gamybos pajėgumų. Šis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad, remiantis gerai žinomu rinkos leidiniu, Rusijos BVV pramonės pajėgumų naudojimo lygis yra „aukštas“ ir kad nagrinėjamojo produkto gamybos kiekis Rusijoje atitinka vidaus suvartojimą. Tačiau, kadangi bendrovė nusprendė nebendradarbiauti, jos pateikta informacija nebuvo įtraukta į dokumentų rinkinį ir jos nebuvo galima patikrinti. Be to terminas „aukštas“ leidinyje nebuvo apibrėžtas kiekybiškai ir nebuvo įmanoma dėl to padaryti išvados. Taigi pastabos dėl nagrinėjamojo produkto gamybos ir suvartojimo lygių Rusijoje nepaneigia esamų reikšmingų nepanaudotų pajėgumų Rusijoje. Pažymėtina, kad atskleidus tyrimo išvadas nė viena suinteresuotoji šalis neužginčijo apskaičiuotų beveik 4 mln. MT per metus sudarančių įrengtųjų pajėgumų. |
| --- | --- |

(71)

Nors Rusijos Sąjungos rinkos dalis yra vos didesnė nei 1 %, apskaičiuota, kad įrengtieji Rusijos pajėgumai sudaro beveik 4 mln. MT per metus. Rusijos pramonė išnaudoja tik apytiksliai 70 % savo gamybos pajėgumų. Atėmus žinomą vidaus suvartojimą ir eksporto į kitas rinkas apimtis pagal Rusijos eksporto statistinius duomenis, dabartiniai nepanaudoti pajėgumai viršija 1 mln. MT per metus, o tai sudaro beveik 65 % Sąjungos suvartojimo. Nepaisant šio dabartinio perteklinio pajėgumo ir remiantis skundo pateikėjo nurodyta informacija, kurios neužginčijo suinteresuotosios šalys, matyti, kad ateinančiais metais Rusijos pajėgumai gali būti toliau didinami. Vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas tvirtino, kad jis pasiekė aukštesnį pajėgumų lygį ir artimiausioje ateityje neketino plėsti savo gamybos pajėgumų. Šis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad, remiantis gerai žinomu rinkos leidiniu, Rusijos BVV pramonės pajėgumų naudojimo lygis yra „aukštas“ ir kad nagrinėjamojo produkto gamybos kiekis Rusijoje atitinka vidaus suvartojimą. Tačiau, kadangi bendrovė nusprendė nebendradarbiauti, jos pateikta informacija nebuvo įtraukta į dokumentų rinkinį ir jos nebuvo galima patikrinti. Be to terminas „aukštas“ leidinyje nebuvo apibrėžtas kiekybiškai ir nebuvo įmanoma dėl to padaryti išvados. Taigi pastabos dėl nagrinėjamojo produkto gamybos ir suvartojimo lygių Rusijoje nepaneigia esamų reikšmingų nepanaudotų pajėgumų Rusijoje. Pažymėtina, kad atskleidus tyrimo išvadas nė viena suinteresuotoji šalis neužginčijo apskaičiuotų beveik 4 mln. MT per metus sudarančių įrengtųjų pajėgumų.

4.1.2.4.   Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas.

| (72) | Kaip minėta pirmiau, Rusijos vidaus rinkoje esama didelių perteklinių gamybos pajėgumų, todėl akivaizdu, kad gamintojams reikia ieškoti alternatyvių rinkų šiam gamybos pajėgumų pertekliui panaudoti. |
| --- | --- |

(72)

Kaip minėta pirmiau, Rusijos vidaus rinkoje esama didelių perteklinių gamybos pajėgumų, todėl akivaizdu, kad gamintojams reikia ieškoti alternatyvių rinkų šiam gamybos pajėgumų pertekliui panaudoti.

| (73) | Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulio rinkų ir ji vis dar plečiasi. Remiantis atliekant tyrimą surinkta informacija taip pat aiškiai matyti, kad Rusijos bendrovės aktyviai domisi savo pozicijos stiprinimu vienoje didžiausių pasaulio rinkų ir norėtų išlaikyti didelę rinkos dalį Sąjungos rinkoje. Vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas tvirtino, kad išvados dėl vykdomo dempingo ir dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės turėjo būti daromos ne remiantis tinkamiausiais turimais faktais, o pateikta pranešime apie iniciavimą prašyta informacija. Tačiau kai šis eksportuojantis Rusijos gamintojas nusprendė toliau nebendradarbiauti, jis teigė, kad dėl vidaus restruktūrizavimo užpildytas klausimynas, kuriame būtų įtraukta po inicijavimo pateikta informacija, negalėjo būti naudojamas siekiant nustatyti, ar jo atveju tikėtina, kad dempingas tęsis arba pasikartos, arba ar aplinkybės pasikeitė tiek, kad būtų pateisinta priemonių dydžio peržiūra. Todėl nuspręsta, kad šios informacijos negalima naudoti. |
| --- | --- |

(73)

Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulio rinkų ir ji vis dar plečiasi. Remiantis atliekant tyrimą surinkta informacija taip pat aiškiai matyti, kad Rusijos bendrovės aktyviai domisi savo pozicijos stiprinimu vienoje didžiausių pasaulio rinkų ir norėtų išlaikyti didelę rinkos dalį Sąjungos rinkoje. Vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas tvirtino, kad išvados dėl vykdomo dempingo ir dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės turėjo būti daromos ne remiantis tinkamiausiais turimais faktais, o pateikta pranešime apie iniciavimą prašyta informacija. Tačiau kai šis eksportuojantis Rusijos gamintojas nusprendė toliau nebendradarbiauti, jis teigė, kad dėl vidaus restruktūrizavimo užpildytas klausimynas, kuriame būtų įtraukta po inicijavimo pateikta informacija, negalėjo būti naudojamas siekiant nustatyti, ar jo atveju tikėtina, kad dempingas tęsis arba pasikartos, arba ar aplinkybės pasikeitė tiek, kad būtų pateisinta priemonių dydžio peržiūra. Todėl nuspręsta, kad šios informacijos negalima naudoti.

4.1.2.5.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

| (74) | Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas išvadas, galima daryti išvadą, kad produktas vis dar importuojamas iš Rusijos dempingo kainomis ir esama didelės tikimybės, kad dempingas tęsis. Atsižvelgiant į dabartinį ir galimą būsimą nepanaudotų pajėgumų perteklių Rusijoje ir tai, kad Sąjungos rinka yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, siūlanti patrauklias kainas, galima daryti išvadą, kad antidempingo priemonėms baigus galioti, Rusijos eksportuotojai veikiausiai ir toliau didins savo eksportą į Sąjungą dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(74)

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas išvadas, galima daryti išvadą, kad produktas vis dar importuojamas iš Rusijos dempingo kainomis ir esama didelės tikimybės, kad dempingas tęsis. Atsižvelgiant į dabartinį ir galimą būsimą nepanaudotų pajėgumų perteklių Rusijoje ir tai, kad Sąjungos rinka yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, siūlanti patrauklias kainas, galima daryti išvadą, kad antidempingo priemonėms baigus galioti, Rusijos eksportuotojai veikiausiai ir toliau didins savo eksportą į Sąjungą dempingo kainomis.

4.1.3.   Ukraina

4.1.3.1.   Įžanginės pastabos

| (75) | Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL (54–61 konstatuojamosios dalys) taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė. |
| --- | --- |

(75)

Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL (54–61 konstatuojamosios dalys) taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė.

| (76) | Šiuo atžvilgiu buvo išnagrinėti šie veiksniai: importo iš Ukrainos dempingo kainomis apimtis ir kainos, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Ukrainoje, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas. |
| --- | --- |

(76)

Šiuo atžvilgiu buvo išnagrinėti šie veiksniai: importo iš Ukrainos dempingo kainomis apimtis ir kainos, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Ukrainoje, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas.

4.1.3.2.   Importo iš Ukrainos dempingo kainomis apimtis ir kainos

| (77) | 2006 m. birželio mėn. nustačius galutines priemones, importo iš Ukrainos apimtis gerokai sumažėjo ir išliko pakankamai maža, jos užimama Sąjungos rinkos dalis sudarė mažiau nei 2 %. Tuo pačiu laikotarpiu iš Ukrainos dempingo kainomis importuojamo produkto kainos išliko palyginti mažos. Be to, nustatyta, kad vidutinės pardavimo į kitas nei Sąjunga eksporto rinkas (kuriose netaikomi antidempingo muitai) kainos buvo panašios į pardavimo į Sąjungą kainas arba už jas net mažesnės. |
| --- | --- |

(77)

2006 m. birželio mėn. nustačius galutines priemones, importo iš Ukrainos apimtis gerokai sumažėjo ir išliko pakankamai maža, jos užimama Sąjungos rinkos dalis sudarė mažiau nei 2 %. Tuo pačiu laikotarpiu iš Ukrainos dempingo kainomis importuojamo produkto kainos išliko palyginti mažos. Be to, nustatyta, kad vidutinės pardavimo į kitas nei Sąjunga eksporto rinkas (kuriose netaikomi antidempingo muitai) kainos buvo panašios į pardavimo į Sąjungą kainas arba už jas net mažesnės.

4.1.3.3.   Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Ukrainoje

| (78) | Remiantis viešai paskelbta informacija, Ukrainoje veikia trys pagrindiniai BVV gamintojai, kurių bendri apskaičiuoti gamybos pajėgumai siekia apytiksliai 1,5 mln. tonų per metus arba beveik prilygsta visam Sąjungos suvartojimui. |
| --- | --- |

(78)

Remiantis viešai paskelbta informacija, Ukrainoje veikia trys pagrindiniai BVV gamintojai, kurių bendri apskaičiuoti gamybos pajėgumai siekia apytiksliai 1,5 mln. tonų per metus arba beveik prilygsta visam Sąjungos suvartojimui.

| (79) | Nors Ukrainos Sąjungos rinkos dalis yra mažesnė nei 2 %, apskaičiuoti nepanaudoti pajėgumai Ukrainoje yra 50 % arba 750 000 tonų per metus, t. y. atitinka beveik pusę Sąjungos suvartojimo. |
| --- | --- |

(79)

Nors Ukrainos Sąjungos rinkos dalis yra mažesnė nei 2 %, apskaičiuoti nepanaudoti pajėgumai Ukrainoje yra 50 % arba 750 000 tonų per metus, t. y. atitinka beveik pusę Sąjungos suvartojimo.

4.1.3.4.   Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas

| (80) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad visi trys pagrindiniai Ukrainos BVV gamintojai eksportuoja nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą. Tyrimu taip pat nustatyta, kad bendradarbiaujanti šalis eksportuoja į Sąjungą dempingo kainomis. Viešai paskelbtoje informacijoje taip pat nurodoma, kad kiti pagrindiniai Ukrainos gamintojai eksportuoja BVV į Sąjungą mažesnėmis nei bendradarbiaujančios bendrovės taikomomis kainomis. |
| --- | --- |

(80)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad visi trys pagrindiniai Ukrainos BVV gamintojai eksportuoja nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą. Tyrimu taip pat nustatyta, kad bendradarbiaujanti šalis eksportuoja į Sąjungą dempingo kainomis. Viešai paskelbtoje informacijoje taip pat nurodoma, kad kiti pagrindiniai Ukrainos gamintojai eksportuoja BVV į Sąjungą mažesnėmis nei bendradarbiaujančios bendrovės taikomomis kainomis.

4.1.3.5.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

| (81) | Turint omenyje, kad importas iš Ukrainos tebevykdomas dempingo kainomis ir kad pardavimo į kitas nei Europos Sąjunga eksporto rinkas kainos yra panašios į Sąjungos kainas ar net už jas mažesnės, atsižvelgiant į didelius nepanaudotus pajėgumus Ukrainoje ir į tai, kad Sąjungos rinka yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, galima daryti išvadą, kad antidempingo priemonėms baigus galioti, Ukrainos eksportuotojai veikiausiai ir toliau didins savo eksportą į Sąjungą dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(81)

Turint omenyje, kad importas iš Ukrainos tebevykdomas dempingo kainomis ir kad pardavimo į kitas nei Europos Sąjunga eksporto rinkas kainos yra panašios į Sąjungos kainas ar net už jas mažesnės, atsižvelgiant į didelius nepanaudotus pajėgumus Ukrainoje ir į tai, kad Sąjungos rinka yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, galima daryti išvadą, kad antidempingo priemonėms baigus galioti, Ukrainos eksportuotojai veikiausiai ir toliau didins savo eksportą į Sąjungą dempingo kainomis.

4.2.   Išvada

| (82) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad esama reikšmingos ir realios grėsmės, kad baigus galioti dabartinėms priemonėms, bus toliau vykdomas Ukrainos ir Rusijos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių dempingas. Kita vertus, atsižvelgiant į konkrečias esamas su Kroatija susijusias aplinkybes daroma išvada, kad nėra jokios dempingo tęsimosi grėsmės, jei nustotų galioti importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams taikomos antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(82)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad esama reikšmingos ir realios grėsmės, kad baigus galioti dabartinėms priemonėms, bus toliau vykdomas Ukrainos ir Rusijos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių dempingas. Kita vertus, atsižvelgiant į konkrečias esamas su Kroatija susijusias aplinkybes daroma išvada, kad nėra jokios dempingo tęsimosi grėsmės, jei nustotų galioti importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams taikomos antidempingo priemonės.

5.   SĄJUNGOS GAMYBA IR SĄJUNGOS PRAMONĖ

| (83) | Sąjungoje BVV gamina daugiau kaip 19 gamintojų ir (arba) gamintojų grupių, kurios sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(83)

Sąjungoje BVV gamina daugiau kaip 19 gamintojų ir (arba) gamintojų grupių, kurios sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

| (84) | Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti keturi gamintojai ir (arba) gamintojų grupės iš toliau nurodytų 19 Sąjungos gamintojų, kurie pateikė reikiamą informaciją:






  — | Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Čekija, |
| --- | --- | --- |

(84)

Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti keturi gamintojai ir (arba) gamintojų grupės iš toliau nurodytų 19 Sąjungos gamintojų, kurie pateikė reikiamą informaciją:

—

Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Čekija,

| — | Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunija, |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunija,

| — | Benteler Stahl/Rohr GmbH, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Benteler Stahl/Rohr GmbH, Vokietija,

| — | Huta Batory, Lenkija, |
| --- | --- |

—

Huta Batory, Lenkija,

| — | Ovako Steel AB, Švedija, |
| --- | --- |

—

Ovako Steel AB, Švedija,

| — | Productos Tubulares S.A., Ispanija, |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares S.A., Ispanija,

| — | Rohrwerk Max Hütte GmbH, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Max Hütte GmbH, Vokietija,

| — | Rurexpol SP.zo.o., Lenkija, |
| --- | --- |

—

Rurexpol SP.zo.o., Lenkija,

| — | Silcotub, Rumunija, |
| --- | --- |

—

Silcotub, Rumunija,

| — | Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamas, Italija, |
| --- | --- |

—

Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamas, Italija,

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurijus, Ispanija, |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurijus, Ispanija,

| — | TMK Artrom, Rumunija, |
| --- | --- |

—

TMK Artrom, Rumunija,

| — | Valcovny Trub Chomutov, Čekija, |
| --- | --- |

—

Valcovny Trub Chomutov, Čekija,

| — | Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Prancūzija, |
| --- | --- |

—

Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Prancūzija,

| — | Vitkovice Valcovnatrub AS, Čekija, |
| --- | --- |

—

Vitkovice Valcovnatrub AS, Čekija,

| — | V & M Deutschland GmbH, Diuseldorfas, Vokietija, |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Diuseldorfas, Vokietija,

| — | V & M, Prancūzija, |
| --- | --- |

—

V & M, Prancūzija,

| — | Voest Alpine Tubulars, Austrija, |
| --- | --- |

—

Voest Alpine Tubulars, Austrija,

| — | Zeleziarne Podbrezova, Slovakija. |
| --- | --- |

—

Zeleziarne Podbrezova, Slovakija.

| (85) | Pažymima, kad keturių atrinktų Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 30 % visos Sąjungos gamybos per PTL ir 35 % bendro pardavimo Sąjungos rinkoje, kai minėtų 19 Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 100 % visos Sąjungos gamybos per PTL; tai laikoma tipišku kiekiu, palyginti su visa Sąjungos gamyba. |
| --- | --- |

(85)

Pažymima, kad keturių atrinktų Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 30 % visos Sąjungos gamybos per PTL ir 35 % bendro pardavimo Sąjungos rinkoje, kai minėtų 19 Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 100 % visos Sąjungos gamybos per PTL; tai laikoma tipišku kiekiu, palyginti su visa Sąjungos gamyba.

6.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

6.1.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

| (86) | Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato viso ES importo duomenimis. |
| --- | --- |

(86)

Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato viso ES importo duomenimis.

| (87) | Remiantis tais duomenimis nustatyta, kad nuo 2008 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 34 % nuo 2 597 110 tonų iki 1 724 743 tonų. 2008 m. suvartojimas buvo labai didelis; tai galima paaiškinti tuo, kad 2008 m. didelės naftos ir dujų kainos paskatino investicijas į šiuos sektorius ir todėl padidėjo pasiūla. Suvartojimas visiškai sumažėjo 2009 m. – beveik 50 %. Po 2009 m. suvartojimas pradėjo vėl augti, ir ši tendencija vyravo iki PTL. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos suvartojimas (tonomis) | 2 597 110 | 1 345 551 | 1 609 118 | 1 724 743 |
| Indeksas | 100 | 52 | 62 | 66 |

(87)

Remiantis tais duomenimis nustatyta, kad nuo 2008 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 34 % nuo 2 597 110 tonų iki 1 724 743 tonų. 2008 m. suvartojimas buvo labai didelis; tai galima paaiškinti tuo, kad 2008 m. didelės naftos ir dujų kainos paskatino investicijas į šiuos sektorius ir todėl padidėjo pasiūla. Suvartojimas visiškai sumažėjo 2009 m. – beveik 50 %. Po 2009 m. suvartojimas pradėjo vėl augti, ir ši tendencija vyravo iki PTL.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Sąjungos suvartojimas (tonomis)

2 597 110

1 345 551

1 609 118

1 724 743

Indeksas

100

52

62

66

6.2.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

6.2.1.   Bendras vertinimas

| (88) | Atliekant ankstesnius tyrimus importuojami Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės BVV buvo vertinami bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi. Buvo tiriama, ar ir šiame tyrime buvo tikslinga taikyti bendrą vertinimą. |
| --- | --- |

(88)

Atliekant ankstesnius tyrimus importuojami Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės BVV buvo vertinami bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi. Buvo tiriama, ar ir šiame tyrime buvo tikslinga taikyti bendrą vertinimą.

| (89) | Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad importo iš kiekvienos šalies dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis lygis. Buvo atlikta kiekvienos šalies tikėtinos eksporto apimties panaikinus priemones analizė. Nustatyta, kad panaikinus priemones importas iš Rusijos ir Ukrainos, priešingai nei iš Kroatijos, greičiausiai padidėtų ir būtų daug didesnis nei per PTL ir neabejotinai viršytų nereikšmingumo ribą. Dėl Kroatijos, nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas į Sąjungą buvo nereikšmingas, be to, po PTL gamyba buvo visiškai nutraukta. Todėl visai netikėtina, kad artimiausiu metu ši padėtis pasikeistų. |
| --- | --- |

(89)

Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad importo iš kiekvienos šalies dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis lygis. Buvo atlikta kiekvienos šalies tikėtinos eksporto apimties panaikinus priemones analizė. Nustatyta, kad panaikinus priemones importas iš Rusijos ir Ukrainos, priešingai nei iš Kroatijos, greičiausiai padidėtų ir būtų daug didesnis nei per PTL ir neabejotinai viršytų nereikšmingumo ribą. Dėl Kroatijos, nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas į Sąjungą buvo nereikšmingas, be to, po PTL gamyba buvo visiškai nutraukta. Todėl visai netikėtina, kad artimiausiu metu ši padėtis pasikeistų.

| (90) | Atsižvelgiant į tai, kad importo iš Kroatijos dempingo kainomis apimtis per PTL buvo nereikšminga ir į tai, kad nėra tikėtina, jog ji padidės dėl 88 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių, manyta, kad importo iš Kroatijos atveju pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai nebuvo įgyvendinti. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgiant į tai, kad importo iš Kroatijos dempingo kainomis apimtis per PTL buvo nereikšminga ir į tai, kad nėra tikėtina, jog ji padidės dėl 88 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių, manyta, kad importo iš Kroatijos atveju pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai nebuvo įgyvendinti.

| (91) | Atlikus importo iš trijų nagrinėjamųjų šalių tyrimą nustatyta, kad iš šių šalių importuoti BVV yra panašūs savo pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, įvairių rūšių importuotus BVV buvo galima pakeisti Sąjungoje pagamintais BVV ir jais Sąjungoje buvo prekiaujama tuo pačiu laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai manyta, kad importuoti nagrinėjamųjų šalių kilmės BVV konkuravo su Sąjungoje pagamintais BVV. |
| --- | --- |

(91)

Atlikus importo iš trijų nagrinėjamųjų šalių tyrimą nustatyta, kad iš šių šalių importuoti BVV yra panašūs savo pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, įvairių rūšių importuotus BVV buvo galima pakeisti Sąjungoje pagamintais BVV ir jais Sąjungoje buvo prekiaujama tuo pačiu laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai manyta, kad importuoti nagrinėjamųjų šalių kilmės BVV konkuravo su Sąjungoje pagamintais BVV.

| (92) | Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta, manyta, kad Rusijos ir Ukrainos atveju pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai buvo įgyvendinti. Todėl importas iš šių dviejų šalių buvo vertinamas bendrai. Kadangi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai, visų pirma importuojamų produktų konkurencijos sąlygos, Kroatijos atveju nebuvo įgyvendinti, šios šalies kilmės importas buvo vertinamas atskirai. |
| --- | --- |

(92)

Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta, manyta, kad Rusijos ir Ukrainos atveju pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai buvo įgyvendinti. Todėl importas iš šių dviejų šalių buvo vertinamas bendrai. Kadangi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai, visų pirma importuojamų produktų konkurencijos sąlygos, Kroatijos atveju nebuvo įgyvendinti, šios šalies kilmės importas buvo vertinamas atskirai.

6.3.   Importas iš Rusijos ir Ukrainos

6.3.1.   Importo apimtis, rinkos dalis ir kainos

| (93) | Remiantis Eurostato duomenimis Rusijos ir Ukrainos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 47 %. Tiksliau, labiausiai (44 %) ji sumažėjo 2009 m. ir nuo tada importas šiek tiek sumažėjo nuo 40 611 iki 38 108 tonų. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į mažėjantį suvartojimą. |
| --- | --- |

(93)

Remiantis Eurostato duomenimis Rusijos ir Ukrainos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 47 %. Tiksliau, labiausiai (44 %) ji sumažėjo 2009 m. ir nuo tada importas šiek tiek sumažėjo nuo 40 611 iki 38 108 tonų. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į mažėjantį suvartojimą.

| (94) | Rusijos ir Ukrainos importo rinkos dalis nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo nuo 2,7 % iki 2,2 %. |
| --- | --- |

(94)

Rusijos ir Ukrainos importo rinkos dalis nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo nuo 2,7 % iki 2,2 %.

| (95) | Kalbant apie vidutines svertines BVV importo kainas, 2009 m. jos sumažėjo 15 procentinių punktų, o po to jos vėl padidėjo per PTL pasiekdamos tą patį 2008 m. lygį. Šis sumažėjimas ir vėlesnis padidėjimas beveik sutapo su žaliavų kainų tendencija. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas (tonomis) | 72 328 | 40 611 | 39 505 | 38 108 |
| Indeksas | 100 | 56 | 55 | 53 |
| Rinkos dalis (%) | 2,8 % | 3,0 % | 2,5 % | 2,2 % |
| Indeksas | 100 | 111 | 93 | 88 |
| Importo kaina | 741,03 | 627,66 | 649,96 | 734,22 |
| Indeksas | 100 | 85 | 88 | 99 |

(95)

Kalbant apie vidutines svertines BVV importo kainas, 2009 m. jos sumažėjo 15 procentinių punktų, o po to jos vėl padidėjo per PTL pasiekdamos tą patį 2008 m. lygį. Šis sumažėjimas ir vėlesnis padidėjimas beveik sutapo su žaliavų kainų tendencija.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Importas (tonomis)

72 328

40 611

39 505

38 108

Indeksas

100

56

55

53

Rinkos dalis (%)

2,8 %

3,0 %

2,5 %

2,2 %

Indeksas

100

111

93

88

Importo kaina

741,03

627,66

649,96

734,22

Indeksas

100

85

88

99

6.3.2.   Priverstinis kainų mažinimas

| (96) | Kadangi eksportuojantys Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, importo iš Rusijos priverstinis kainų mažinimas turėjo būti nustatytas remiantis importo statistiniais duomenimis pagal KN kodą naudojantis informacija, gauta pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį. Ukrainos importo priverstinis kainų mažinimas buvo nustatytas naudojant bendradarbiaujančio eksportuojančio Ukrainos gamintojo eksporto kainas neatsižvelgiant į antidempingo muitą. Atitinkamomis Sąjungos pramonės pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio. Per PTL Rusijos ir Ukrainos kilmės BVV priverstinio kainų mažinimo skirtumas, neatsižvelgiant į antidempingo muitą, buvo 20,4–55,4 %. |
| --- | --- |

(96)

Kadangi eksportuojantys Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, importo iš Rusijos priverstinis kainų mažinimas turėjo būti nustatytas remiantis importo statistiniais duomenimis pagal KN kodą naudojantis informacija, gauta pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį. Ukrainos importo priverstinis kainų mažinimas buvo nustatytas naudojant bendradarbiaujančio eksportuojančio Ukrainos gamintojo eksporto kainas neatsižvelgiant į antidempingo muitą. Atitinkamomis Sąjungos pramonės pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio. Per PTL Rusijos ir Ukrainos kilmės BVV priverstinio kainų mažinimo skirtumas, neatsižvelgiant į antidempingo muitą, buvo 20,4–55,4 %.

6.4.   Importas iš Kroatijos

6.4.1.   Importo iš Kroatijos apimtis, rinkos dalis ir kainos

| (97) | Remiantis Eurostato duomenimis, Kroatijos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 133 %. 2008 m. importuotas labai mažas kiekis, vėliau importas didėjo iki 2010 m., o per PTL jis vėl nežymiai sumažėjo. Apskritai, per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kroatijos lygis išliko labai mažas. |
| --- | --- |

(97)

Remiantis Eurostato duomenimis, Kroatijos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 133 %. 2008 m. importuotas labai mažas kiekis, vėliau importas didėjo iki 2010 m., o per PTL jis vėl nežymiai sumažėjo. Apskritai, per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kroatijos lygis išliko labai mažas.

| (98) | Kroatijos importo rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 0,1 % iki 0,3 %. |
| --- | --- |

(98)

Kroatijos importo rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 0,1 % iki 0,3 %.

| (99) | Importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu laipsniškai sumažėjo 23 %. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas | | | | |
| Indeksas | 100 | 153 | 251 | 233 |
| Rinkos dalis (%) | 0,1 % | 0,2 % | 0,3 % | 0,3 % |
| Importo kaina | | | | |
| Indeksas | 100 | 89 | 74 | 77 |

(99)

Importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu laipsniškai sumažėjo 23 %.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Importas

Indeksas

100

153

251

233

Rinkos dalis (%)

0,1 %

0,2 %

0,3 %

0,3 %

Importo kaina

Indeksas

100

89

74

77

6.4.2.   Priverstinis kainų mažinimas

| (100) | Priverstinis kainų mažinimas buvo nustatytas naudojantis bendradarbiaujančio Kroatijos gamintojo eksporto kainomis, neatsižvelgiant į antidempingo muitą; nustatyta, kad jis buvo 29,3 %. Kadangi kitų eksportuojančių Kroatijos gamintojų nėra, ši išvada taikoma visai šaliai. |
| --- | --- |

(100)

Priverstinis kainų mažinimas buvo nustatytas naudojantis bendradarbiaujančio Kroatijos gamintojo eksporto kainomis, neatsižvelgiant į antidempingo muitą; nustatyta, kad jis buvo 29,3 %. Kadangi kitų eksportuojančių Kroatijos gamintojų nėra, ši išvada taikoma visai šaliai.

6.5.   Kita su antidempingo priemonėmis susijusi šalis

| (101) | Remiantis Eurostato duomenimis, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės BVV importo apimtis, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 926/2009 (19) 1 straipsnio 1 dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 80 %. |
| --- | --- |

(101)

Remiantis Eurostato duomenimis, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės BVV importo apimtis, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 926/2009 (19) 1 straipsnio 1 dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 80 %.

| (102) | Kinijos importo rinkos dalis sumažėjo nuo 20,5 % 2008 m. iki 3,1 % per PTL. |
| --- | --- |

(102)

Kinijos importo rinkos dalis sumažėjo nuo 20,5 % 2008 m. iki 3,1 % per PTL.

7.   EKONOMINĖ SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖTIS

| (103) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. |
| --- | --- |

(103)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

7.1.   Įžanginės pastabos

| (104) | Kadangi Sąjungos pramonės atžvilgiu buvo vykdoma atranka, žala buvo vertinama remiantis tiek informacija, gauta visos Sąjungos pramonės lygmeniu, kaip apibrėžta 57 konstatuojamojoje dalyje, tiek informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu. |
| --- | --- |

(104)

Kadangi Sąjungos pramonės atžvilgiu buvo vykdoma atranka, žala buvo vertinama remiantis tiek informacija, gauta visos Sąjungos pramonės lygmeniu, kaip apibrėžta 57 konstatuojamojoje dalyje, tiek informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.

| (105) | Tais atvejais, kai taikoma atranka remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, pajėgumų, našumo, pardavimo, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos Sąjungos pramonės lygmeniu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, t. y. kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, darbo užmokestis, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą, yra nagrinėjami remiantis informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu. |
| --- | --- |

(105)

Tais atvejais, kai taikoma atranka remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, pajėgumų, našumo, pardavimo, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos Sąjungos pramonės lygmeniu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, t. y. kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, darbo užmokestis, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą, yra nagrinėjami remiantis informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.

7.2.   Su Sąjungos pramone susiję duomenys

a)   Gamyba

| (106) | Sąjungos pramonės gamyba nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 16 %, t. y. nuo 3 479 266 tonų iki 2 917 325 tonų. 2009 m. gamybos apimtis labai sumažėjo – 43 % dėl pasaulio ekonomikos nuosmukio. Pagerėjus paklausos padėčiai, 2010 m. ir per PTL gamyba atsigavo ir nuo 2009 m. iki PTL išaugo 27 %, tačiau nebepasiekė 2008 m. lygio. Gamybos apimtis, kurios tendencija buvo panaši į suvartojimo tendenciją, sumažėjo mažiau nei Sąjungos rinkos suvartojimas dėl paklausos ne ES rinkose.









  Sąjungos pramonė | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (tonomis) | 3 479 266 | 1 979 967 | 2 675 053 | 2 917 325 |
| Indeksas | 100 | 57 | 77 | 84 |

(106)

Sąjungos pramonės gamyba nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 16 %, t. y. nuo 3 479 266 tonų iki 2 917 325 tonų. 2009 m. gamybos apimtis labai sumažėjo – 43 % dėl pasaulio ekonomikos nuosmukio. Pagerėjus paklausos padėčiai, 2010 m. ir per PTL gamyba atsigavo ir nuo 2009 m. iki PTL išaugo 27 %, tačiau nebepasiekė 2008 m. lygio. Gamybos apimtis, kurios tendencija buvo panaši į suvartojimo tendenciją, sumažėjo mažiau nei Sąjungos rinkos suvartojimas dėl paklausos ne ES rinkose.

Sąjungos pramonė

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Gamybos apimtis (tonomis)

3 479 266

1 979 967

2 675 053

2 917 325

Indeksas

100

57

77

84

b)   Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

| (107) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai nesikeitė. Kadangi gamyba sumažėjo16 %, dėl to pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 80 % 2008 m. iki 67 % per PTL. Tačiau labiausiai jis smuko 2009 m. nuo 80 % iki 45 % dėl sumažėjusios gamybos apimties. 2010 m. ir per PTL pajėgumų naudojimas nuolat augo.









  Sąjungos pramonė | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajėgumai | 4 334 520 | 4 378 520 | 4 332 520 | 4 357 520 |
| Indeksas | 100 | 101 | 100 | 101 |
| Pajėgumų naudojimas | 80 % | 45 % | 62 % | 67 % |
| Indeksas | 100 | 56 | 77 | 83 |

(107)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai nesikeitė. Kadangi gamyba sumažėjo16 %, dėl to pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 80 % 2008 m. iki 67 % per PTL. Tačiau labiausiai jis smuko 2009 m. nuo 80 % iki 45 % dėl sumažėjusios gamybos apimties. 2010 m. ir per PTL pajėgumų naudojimas nuolat augo.

Sąjungos pramonė

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Pajėgumai

4 334 520

4 378 520

4 332 520

4 357 520

Indeksas

100

101

100

101

Pajėgumų naudojimas

80 %

45 %

62 %

67 %

Indeksas

100

56

77

83

c)   Atsargos

| (108) | Kalbant apie atsargas, didžioji produkcijos dalis yra pagaminama pagal užsakymą. Todėl, nors 2009 m. atrinktų gamintojų atsargos labai sumažėjo, o nuo 2010 m. iki PTL – didėjo su nežymiais svyravimais, beveik pasiekdamos 2008 m. lygį, laikoma, kad šiuo atveju atsargos nėra reikšmingas žalos veiksnys.









  Atrinkti gamintojai | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 106 078 | 82 788 | 107 490 | 104 184 |
| Indeksas | 100 | 78 | 101 | 98 |

(108)

Kalbant apie atsargas, didžioji produkcijos dalis yra pagaminama pagal užsakymą. Todėl, nors 2009 m. atrinktų gamintojų atsargos labai sumažėjo, o nuo 2010 m. iki PTL – didėjo su nežymiais svyravimais, beveik pasiekdamos 2008 m. lygį, laikoma, kad šiuo atveju atsargos nėra reikšmingas žalos veiksnys.

Atrinkti gamintojai

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

106 078

82 788

107 490

104 184

Indeksas

100

78

101

98

d)   Pardavimo apimtis

| (109) | Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 21 %. 2009 m. pardavimo apimčiai sumažėjus 42 %, iki PTL ji vėl padidėjo 21 procentiniu punktu. Ši tendencija sutapo su Sąjungos rinkos suvartojimo, kuris dėl ekonomikos nuosmukio 2009 m. sumažėjo 48 % ir po to pradėjo atsigauti, raida.









  Sąjungos pramonė | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimas nesusijusioms šalims Sąjungoje (tonomis) | 1 445 070 | 841 514 | 1 060 349 | 1 135 572 |
| Indeksas | 100 | 58 | 73 | 79 |

(109)

Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 21 %. 2009 m. pardavimo apimčiai sumažėjus 42 %, iki PTL ji vėl padidėjo 21 procentiniu punktu. Ši tendencija sutapo su Sąjungos rinkos suvartojimo, kuris dėl ekonomikos nuosmukio 2009 m. sumažėjo 48 % ir po to pradėjo atsigauti, raida.

Sąjungos pramonė

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Pardavimas nesusijusioms šalims Sąjungoje (tonomis)

1 445 070

841 514

1 060 349

1 135 572

Indeksas

100

58

73

79

e)   Rinkos dalis

| (110) | Sąjungos pramonė sugebėjo laipsniškai didinti savo rinkos dalį nuo 2008 m. iki PTL. Iš esmės rinkos dalis didėjo dėl galiojančių antidempingo priemonių, nuo 2009 m. taikomų importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktui. Toliau pateikiama rinkos dalis yra bendro Sąjungos pramonės pardavimo tiek nesusijusiems, tiek susijusiems pirkėjams Sąjungoje dalis, išreikšta kaip Sąjungos suvartojimo procentinė dalis.









  Sąjungos pramonė | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rinkos dalis | 70,2 % | 78,7 % | 84,5 % | 85,2 % |
| Indeksas | 100 | 112 | 120 | 121 |

(110)

Sąjungos pramonė sugebėjo laipsniškai didinti savo rinkos dalį nuo 2008 m. iki PTL. Iš esmės rinkos dalis didėjo dėl galiojančių antidempingo priemonių, nuo 2009 m. taikomų importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktui. Toliau pateikiama rinkos dalis yra bendro Sąjungos pramonės pardavimo tiek nesusijusiems, tiek susijusiems pirkėjams Sąjungoje dalis, išreikšta kaip Sąjungos suvartojimo procentinė dalis.

Sąjungos pramonė

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Rinkos dalis

70,2 %

78,7 %

84,5 %

85,2 %

Indeksas

100

112

120

121

f)   Augimas

| (111) | Nuo 2008 m. iki PTL, kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 34 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo tik 21 %. Taigi Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo, o importo iš Rusijos ir Ukrainos rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo 0,6 %. |
| --- | --- |

(111)

Nuo 2008 m. iki PTL, kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 34 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo tik 21 %. Taigi Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo, o importo iš Rusijos ir Ukrainos rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo 0,6 %.

g)   Užimtumas

| (112) | Nuo 2008 m. iki PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 8 %. Pradėjęs mažėti 2009 m., jis toliau mažėjo 2010 m., tačiau per PTL vėl padidėjo 11 %, palyginti su 2010 m. Tai rodo, kad Sąjungos pramonė sugebėjo prisitaikyti prie naujos rinkos padėties.









  Sąjungos pramonė | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | 14 456 | 13 131 | 12 073 | 13 368 |
| Indeksas | 100 | 91 | 84 | 92 |

(112)

Nuo 2008 m. iki PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 8 %. Pradėjęs mažėti 2009 m., jis toliau mažėjo 2010 m., tačiau per PTL vėl padidėjo 11 %, palyginti su 2010 m. Tai rodo, kad Sąjungos pramonė sugebėjo prisitaikyti prie naujos rinkos padėties.

Sąjungos pramonė

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Užimtumas

14 456

13 131

12 073

13 368

Indeksas

100

91

84

92

h)   Našumas

| (113) | Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojamas pagal metinį visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nepastovus.









  Sąjungos pramonė | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 240,7 | 150,8 | 221,6 | 218,2 |
| Indeksas | 100 | 63 | 92 | 91 |

(113)

Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojamas pagal metinį visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nepastovus.

Sąjungos pramonė

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

240,7

150,8

221,6

218,2

Indeksas

100

63

92

91

i)   Dempingo skirtumo dydis

| (114) | Atsižvelgiant į bendrą importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(114)

Atsižvelgiant į bendrą importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

7.3.   Su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys

a)   Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai

| (115) | Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 13 %. 2009 m. kainos šiek tiek padidėjo, o po to 2010 m. smuko 17 %. Per PTL kainos šiek tiek padidėjo, palyginti su 2010 m. Ši kainų raida yra siejama su faktu, kad 2008 m. vyravo labai didelė paklausa ir didelės žaliavų kainos, dėl to pardavimo kainos buvo didesnės. Šios raidos poveikis vis dar buvo jaučiamas pirmoje 2009 m. pusėje. Nuo antros 2009 m. pusės sumažėjus žaliavų kainoms gerokai sumažėjo pasiūla ir smuko kainos. Per PTL kainos, atrodo, nustojo mažėti.









  Atrinkti gamintojai | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina ES (EUR/t) | 1 286 | 1 300 | 1 086 | 1 115 |
| Indeksas | 100 | 101 | 84 | 87 |

(115)

Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 13 %. 2009 m. kainos šiek tiek padidėjo, o po to 2010 m. smuko 17 %. Per PTL kainos šiek tiek padidėjo, palyginti su 2010 m. Ši kainų raida yra siejama su faktu, kad 2008 m. vyravo labai didelė paklausa ir didelės žaliavų kainos, dėl to pardavimo kainos buvo didesnės. Šios raidos poveikis vis dar buvo jaučiamas pirmoje 2009 m. pusėje. Nuo antros 2009 m. pusės sumažėjus žaliavų kainoms gerokai sumažėjo pasiūla ir smuko kainos. Per PTL kainos, atrodo, nustojo mažėti.

Atrinkti gamintojai

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Vidutinė vieneto pardavimo kaina ES (EUR/t)

1 286

1 300

1 086

1 115

Indeksas

100

101

84

87

b)   Darbo užmokestis

| (116) | Nuo 2008 m. iki PTL vidutinis darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %. Tačiau nereikėtų daryti jokios reikšmingos išvados. |
| --- | --- |

(116)

Nuo 2008 m. iki PTL vidutinis darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %. Tačiau nereikėtų daryti jokios reikšmingos išvados.

c)   Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (117) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį su BVV susijusios investicijos padidėjo 24 %. Per PTL investicijos buvo didelės ir sudarė daugiau nei 100 mln. EUR. BVV yra kapitalo imli pramonė, kuriai siekiant išlikti konkurencinga reikia didelių investicijų į gamybos linijas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad buvo investuota siekiant ne didinti gamybos apimtį, bet išlaikyti esamo lygio gamybos pajėgumus. Taip pat nustatyta, kad atrinkti gamintojai nepatyrė sunkumų didinti kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu.









  Atrinkti gamintojai | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 83 334 | 91 330 | 101 775 | 103 635 |
| Indeksas | 100 | 110 | 122 | 124 |

(117)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį su BVV susijusios investicijos padidėjo 24 %. Per PTL investicijos buvo didelės ir sudarė daugiau nei 100 mln. EUR. BVV yra kapitalo imli pramonė, kuriai siekiant išlikti konkurencinga reikia didelių investicijų į gamybos linijas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad buvo investuota siekiant ne didinti gamybos apimtį, bet išlaikyti esamo lygio gamybos pajėgumus. Taip pat nustatyta, kad atrinkti gamintojai nepatyrė sunkumų didinti kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu.

Atrinkti gamintojai

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Investicijos (tūkst. EUR)

83 334

91 330

101 775

103 635

Indeksas

100

110

122

124

d)   Pelningumas Sąjungos rinkoje

| (118) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas smuko 66 %, atrinkti gamintojai sugebėjo gauti pelno per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Nuo 2008 m. iki PTL gautas pelnas buvo didesnis nei atliekant paskutinį tyrimą nustatytas tikslinis 3 % pelno dydis. 2008 m. buvo labai sėkmingi ir itin pelningi metai. 2009 m., taip pat 2010 m. pelningumas sumažėjo 50 %, palyginti su ankstesniais metais, tačiau per PTL pelningumas vėl pakilo 35 %, palyginti su 2010 m., ir buvo 6,6 %. Sąjungos pramonė sugebėjo prisitaikyti prie sumažėjusios paklausos ES, tai jai pavyko dėl ilgalaikės atrinktų gamintojų produktų pasaulinės paklausos, dėl kurios minėti gamintojai galėjo sumažinti nustatyto dydžio sąnaudas. Po 2008 m. pelningumas sumažėjo dėl ekonomikos krizės (dėl kurios gerokai smuko paklausa, mažėjo kainos) ir dėl gamybos apimties sumažėjimo, kuris turėjo neigiamo poveikio gamybos sąnaudoms.









  Atrinkti gamintojai | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas Sąjungos rinkoje (%) | 19,7 % | 9,6 % | 4,9 % | 6,7 % |
| Indeksas | 100 | 49 | 25 | 34 |

(118)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas smuko 66 %, atrinkti gamintojai sugebėjo gauti pelno per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Nuo 2008 m. iki PTL gautas pelnas buvo didesnis nei atliekant paskutinį tyrimą nustatytas tikslinis 3 % pelno dydis. 2008 m. buvo labai sėkmingi ir itin pelningi metai. 2009 m., taip pat 2010 m. pelningumas sumažėjo 50 %, palyginti su ankstesniais metais, tačiau per PTL pelningumas vėl pakilo 35 %, palyginti su 2010 m., ir buvo 6,6 %. Sąjungos pramonė sugebėjo prisitaikyti prie sumažėjusios paklausos ES, tai jai pavyko dėl ilgalaikės atrinktų gamintojų produktų pasaulinės paklausos, dėl kurios minėti gamintojai galėjo sumažinti nustatyto dydžio sąnaudas. Po 2008 m. pelningumas sumažėjo dėl ekonomikos krizės (dėl kurios gerokai smuko paklausa, mažėjo kainos) ir dėl gamybos apimties sumažėjimo, kuris turėjo neigiamo poveikio gamybos sąnaudoms.

Atrinkti gamintojai

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Pelningumas Sąjungos rinkoje (%)

19,7 %

9,6 %

4,9 %

6,7 %

Indeksas

100

49

25

34

e)   Investicijų grąža

| (119) | Investicijų grąža (IG), išreikšta iš su BVV susijusios veiklos gautu bendru grynosios buhalterinės turto vertės procentiniu pelnu, tiesiogiai ir netiesiogiai susijusiu su BVV gamyba, iš esmės atitiko pirmiau aprašytas pelningumo tendencijas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį išliko teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu IG sumažėjo 80 %, tačiau per PTL vėl padidėjo 50 %, palyginti su 2010 m.









  Atrinkti gamintojai | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IG (%) | 30 % | 7 % | 4 % | 6 % |
| Indeksas | 100 | 23 | 13 | 20 |

(119)

Investicijų grąža (IG), išreikšta iš su BVV susijusios veiklos gautu bendru grynosios buhalterinės turto vertės procentiniu pelnu, tiesiogiai ir netiesiogiai susijusiu su BVV gamyba, iš esmės atitiko pirmiau aprašytas pelningumo tendencijas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį išliko teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu IG sumažėjo 80 %, tačiau per PTL vėl padidėjo 50 %, palyginti su 2010 m.

Atrinkti gamintojai

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

IG (%)

30 %

7 %

4 %

6 %

Indeksas

100

23

13

20

f)   Grynųjų pinigų srautas

| (120) | Grynųjų pinigų srauto padėtis nuo 2008 m. iki PTL labai pablogėjo, nes šis srautas sumažėjo 93 %. Grynųjų pinigų srauto tendencija nesutapo su pelningumo tendencija; tai galima paaiškinti nuvertėjimo sąnaudomis, būdingomis tokiai kapitalo imliai pramonei.









  Atrinkti gamintojai | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) | 466 198 | 345 152 | 45 562 | 33 614 |
| Indeksas | 100 | 74 | 10 | 7 |

(120)

Grynųjų pinigų srauto padėtis nuo 2008 m. iki PTL labai pablogėjo, nes šis srautas sumažėjo 93 %. Grynųjų pinigų srauto tendencija nesutapo su pelningumo tendencija; tai galima paaiškinti nuvertėjimo sąnaudomis, būdingomis tokiai kapitalo imliai pramonei.

Atrinkti gamintojai

2008 m.

2009 m.

2010 m.

PTL

Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

466 198

345 152

45 562

33 614

Indeksas

100

74

10

7

g)   Atsigavimas po ankstesnio dempingo

| (121) | Pirmiau nagrinėti rodikliai rodo, kad ekonominis nuosmukis turėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonei, nes sumažėjo pardavimo apimtis, gamybos apimtis, IG ir grynųjų pinigų srautas, tačiau jie taip pat rodo, kad Sąjungos pramonė pakeitė gamybos įrenginius, kad lengviau prisitaikytų prie naujos ekonominės padėties ir išnaudotų galimybes tuose Sąjungos bei ne Sąjungos rinkų segmentuose, kuriuose gali gauti didelį pelną. Tai, kad Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis pagerėjo nustačius antidempingo priemones iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui 2006 m. ir iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamam produktui – 2009 m., rodo, kad priemonės yra veiksmingos ir kad Sąjungos pramonė atsigavo po ankstesnio dempingo, nors nebesiekia 2008 m. pelningumo lygio. |
| --- | --- |

(121)

Pirmiau nagrinėti rodikliai rodo, kad ekonominis nuosmukis turėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonei, nes sumažėjo pardavimo apimtis, gamybos apimtis, IG ir grynųjų pinigų srautas, tačiau jie taip pat rodo, kad Sąjungos pramonė pakeitė gamybos įrenginius, kad lengviau prisitaikytų prie naujos ekonominės padėties ir išnaudotų galimybes tuose Sąjungos bei ne Sąjungos rinkų segmentuose, kuriuose gali gauti didelį pelną. Tai, kad Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis pagerėjo nustačius antidempingo priemones iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui 2006 m. ir iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamam produktui – 2009 m., rodo, kad priemonės yra veiksmingos ir kad Sąjungos pramonė atsigavo po ankstesnio dempingo, nors nebesiekia 2008 m. pelningumo lygio.

7.4.   Išvada

| (122) | Nors suvartojimas sumažėjo 34 %, Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti savo rinkos dalį, o gamybos apimtis ir pardavimo apimtis sumažėjo mažiau nei suvartojimas. Sąjungos pramonė gavo pelno per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė. |
| --- | --- |

(122)

Nors suvartojimas sumažėjo 34 %, Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti savo rinkos dalį, o gamybos apimtis ir pardavimo apimtis sumažėjo mažiau nei suvartojimas. Sąjungos pramonė gavo pelno per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė.

8.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (123) | Kaip paaiškinta 69, 70, 77 ir 78 konstatuojamosiose dalyse, eksportuojantys Rusijos ir Ukrainos gamintojai turi galimybių gerokai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį panaudodami turimus apytiksliai 1 750 000 tonų nepanaudotus pajėgumus, kurie prilygsta visam Sąjungos suvartojimui. Visi eksportuojančių Rusijos ir Ukrainos gamintojų pajėgumai sudaro 5 500 000 tonų. Todėl tikėtina, kad siekiant atgauti ir dar labiau padidinti dėl galiojančių antidempingo muitų prarastą rinkos dalį į Sąjungos rinką pateks didelis kiekis Rusijos ir Ukrainos BVV, jeigu priemonės bus panaikintos. |
| --- | --- |

(123)

Kaip paaiškinta 69, 70, 77 ir 78 konstatuojamosiose dalyse, eksportuojantys Rusijos ir Ukrainos gamintojai turi galimybių gerokai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį panaudodami turimus apytiksliai 1 750 000 tonų nepanaudotus pajėgumus, kurie prilygsta visam Sąjungos suvartojimui. Visi eksportuojančių Rusijos ir Ukrainos gamintojų pajėgumai sudaro 5 500 000 tonų. Todėl tikėtina, kad siekiant atgauti ir dar labiau padidinti dėl galiojančių antidempingo muitų prarastą rinkos dalį į Sąjungos rinką pateks didelis kiekis Rusijos ir Ukrainos BVV, jeigu priemonės bus panaikintos.

| (124) | Kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad importo iš Rusijos ir Ukrainos kainos buvo mažos, todėl priverstinai buvo sumažintos ES kainos. Šios mažos kainos greičiausiai būtų toliau taikomos. Iš tikrųjų Ukrainos atveju, kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje, kainos gali dar labiau sumažėti. Tokia kainodaros politika kartu su tų šalių eksportuotojų galimybe į Sąjungos rinką eksportuoti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį greičiausiai lemtų mažesnes kainas Sąjungos rinkoje ir turėtų neigiamo poveikio Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Kaip pirmiau nurodyta, Sąjungos pramonės finansinė padėtis yra glaudžiai susijusi su kainų Sąjungos rinkoje lygiu. Todėl tikėtina, kad padidėjus importo iš Rusijos ir Ukrainos dempingo kainomis apimčiai Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogės ir pasieks tokį lygį, kuris buvo nustatytas atliekant paskutinį tyrimą. Todėl atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus Rusijos ir Ukrainos kilmės importuojamam produktui taikomas priemones žala Sąjungos pramonei greičiausiai pasikartotų. |
| --- | --- |

(124)

Kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad importo iš Rusijos ir Ukrainos kainos buvo mažos, todėl priverstinai buvo sumažintos ES kainos. Šios mažos kainos greičiausiai būtų toliau taikomos. Iš tikrųjų Ukrainos atveju, kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje, kainos gali dar labiau sumažėti. Tokia kainodaros politika kartu su tų šalių eksportuotojų galimybe į Sąjungos rinką eksportuoti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį greičiausiai lemtų mažesnes kainas Sąjungos rinkoje ir turėtų neigiamo poveikio Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Kaip pirmiau nurodyta, Sąjungos pramonės finansinė padėtis yra glaudžiai susijusi su kainų Sąjungos rinkoje lygiu. Todėl tikėtina, kad padidėjus importo iš Rusijos ir Ukrainos dempingo kainomis apimčiai Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogės ir pasieks tokį lygį, kuris buvo nustatytas atliekant paskutinį tyrimą. Todėl atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus Rusijos ir Ukrainos kilmės importuojamam produktui taikomas priemones žala Sąjungos pramonei greičiausiai pasikartotų.

| (125) | Svarbu prisiminti, kad 2006 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės žalą sukeliančiam dempingui, atsiradusiam dėl importo iš, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos, neutralizuoti. Tačiau Sąjungos pramonės priemonės nebuvo iš esmės naudingos, nes šių šalių rinkos dalis perėmė importas mažomis kainomis iš Kinijos. Tai neabejotinai turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės atsigavimui iki to laikotarpio, kai 2009 m. buvo nustatytos priemonės Kinijai. Todėl galima daryti išvadą, kad negalima laikyti, jog Sąjungos pramonė visiškai atsigavo nuo ankstesnio dempingo ir kad jai vis dar gali būti daromas žalingas poveikis dėl į Sąjungos rinką importuojamų didelių kiekių dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(125)

Svarbu prisiminti, kad 2006 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės žalą sukeliančiam dempingui, atsiradusiam dėl importo iš, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos, neutralizuoti. Tačiau Sąjungos pramonės priemonės nebuvo iš esmės naudingos, nes šių šalių rinkos dalis perėmė importas mažomis kainomis iš Kinijos. Tai neabejotinai turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės atsigavimui iki to laikotarpio, kai 2009 m. buvo nustatytos priemonės Kinijai. Todėl galima daryti išvadą, kad negalima laikyti, jog Sąjungos pramonė visiškai atsigavo nuo ankstesnio dempingo ir kad jai vis dar gali būti daromas žalingas poveikis dėl į Sąjungos rinką importuojamų didelių kiekių dempingo kainomis.

| (126) | Dėl Kroatijos, kaip nurodyta 60 konstatuojamojoje dalyje, vienintelė gamykla yra parduodama, o gamyba buvo visiškai nutraukta ir nėra tikėtina, kad ji būtų atnaujinta artimiausiu metu. Be to, atsižvelgiant į nedidelius į Sąjungą eksportuotus kiekius, net jei gamyba būtų atnaujinta artimiausiu metu, visai netikėtina, kad kiekiai, kurie galėtų būti eksportuojami į Sąjungą, prilygtų anksčiau eksportuotiems kiekiams. |
| --- | --- |

(126)

Dėl Kroatijos, kaip nurodyta 60 konstatuojamojoje dalyje, vienintelė gamykla yra parduodama, o gamyba buvo visiškai nutraukta ir nėra tikėtina, kad ji būtų atnaujinta artimiausiu metu. Be to, atsižvelgiant į nedidelius į Sąjungą eksportuotus kiekius, net jei gamyba būtų atnaujinta artimiausiu metu, visai netikėtina, kad kiekiai, kurie galėtų būti eksportuojami į Sąjungą, prilygtų anksčiau eksportuotiems kiekiams.

| (127) | Todėl atsižvelgiant į nedidelį nagrinėjamuoju laikotarpiu eksportuotą kiekį ir tai, kad pasibaigus PTL gamyba buvo visiškai nutraukta, daroma išvada, kad panaikinus importuojamam Kroatijos kilmės produktui taikomas priemones, žala Sąjungos pramonei nepasikartos. |
| --- | --- |

(127)

Todėl atsižvelgiant į nedidelį nagrinėjamuoju laikotarpiu eksportuotą kiekį ir tai, kad pasibaigus PTL gamyba buvo visiškai nutraukta, daroma išvada, kad panaikinus importuojamam Kroatijos kilmės produktui taikomas priemones, žala Sąjungos pramonei nepasikartos.

9.   SĄJUNGOS INTERESAI

9.1.   Įvadas

| (128) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau Rusijai ir Ukrainai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję įvairūs interesai. Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims. |
| --- | --- |

(128)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau Rusijai ir Ukrainai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję įvairūs interesai. Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.

| (129) | Tuo remiantis nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas importuojamam Rusijos ir Ukrainos kilmės produktui šiuo konkrečiu atveju prieštarautų Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(129)

Tuo remiantis nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas importuojamam Rusijos ir Ukrainos kilmės produktui šiuo konkrečiu atveju prieštarautų Sąjungos interesams.

9.2.   Sąjungos pramonės interesai

| (130) | Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida, stebėta nagrinėjamuoju laikotarpiu. Visų pirma, tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė padidino savo rinkos dalį, yra svarus argumentas, rodantis, kad Sąjungos pramonė sugebėjo prisitaikyti prie pasikeitusių rinkos aplinkybių. Be to, Sąjungos pramonė išliko pelninga per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(130)

Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida, stebėta nagrinėjamuoju laikotarpiu. Visų pirma, tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė padidino savo rinkos dalį, yra svarus argumentas, rodantis, kad Sąjungos pramonė sugebėjo prisitaikyti prie pasikeitusių rinkos aplinkybių. Be to, Sąjungos pramonė išliko pelninga per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

| (131) | Galima pagrįstai tikėtis, kad taikytinos priemonės Sąjungos pramonei toliau bus naudingos. Nustačius priemones Sąjungos pramonė galės didinti pardavimo apimtį ir pelno lygį, kad galėtų toliau investuoti į gamybos įrangą. Jei nebūtų taikomos importuojamam Rusijos ir Ukrainos kilmės produktui nustatytos priemonės, Sąjungos pramonė greičiausiai vėl patirtų žalos dėl padidėjusio importo iš šių šalių dempingo kainomis, o jos finansinė padėtis pablogėtų. |
| --- | --- |

(131)

Galima pagrįstai tikėtis, kad taikytinos priemonės Sąjungos pramonei toliau bus naudingos. Nustačius priemones Sąjungos pramonė galės didinti pardavimo apimtį ir pelno lygį, kad galėtų toliau investuoti į gamybos įrangą. Jei nebūtų taikomos importuojamam Rusijos ir Ukrainos kilmės produktui nustatytos priemonės, Sąjungos pramonė greičiausiai vėl patirtų žalos dėl padidėjusio importo iš šių šalių dempingo kainomis, o jos finansinė padėtis pablogėtų.

9.3.   Importuotojų interesai

| (132) | Primenama, kad atliekant ankstesnius tyrimus padaryta išvada, kad nustatytų priemonių poveikis importuotojams būtų nedidelis. Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, klausimyno atsakymus pateikė ir atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo trys importuotojai. Jie nurodė, kad dėl priemonių kainos didėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys importuotojai BVV gauna iš įvairių tiekėjų iš daug skirtingų šalių ir kad kainos yra konkurencingos, todėl galimas importuojamam Rusijos ir Ukrainos produktui toliau taikomų priemonių poveikis bus nedidelis. |
| --- | --- |

(132)

Primenama, kad atliekant ankstesnius tyrimus padaryta išvada, kad nustatytų priemonių poveikis importuotojams būtų nedidelis. Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, klausimyno atsakymus pateikė ir atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo trys importuotojai. Jie nurodė, kad dėl priemonių kainos didėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys importuotojai BVV gauna iš įvairių tiekėjų iš daug skirtingų šalių ir kad kainos yra konkurencingos, todėl galimas importuojamam Rusijos ir Ukrainos produktui toliau taikomų priemonių poveikis bus nedidelis.

| (133) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad dabartinės galiojančios priemonės neturėjo žymaus neigiamo poveikio importuotojų finansinei padėčiai ir kad tolesnis priemonių taikymas jiems neturėtų pernelyg didelio poveikio. |
| --- | --- |

(133)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad dabartinės galiojančios priemonės neturėjo žymaus neigiamo poveikio importuotojų finansinei padėčiai ir kad tolesnis priemonių taikymas jiems neturėtų pernelyg didelio poveikio.

9.4.   Naudotojų interesai

| (134) | Remiantis turima informacija manoma, kad BVV sudaro pakankamai mažą naudotojų gamybos sąnaudų dalį. BVV yra įprastinė sudėtinė didesnių projektų (katilų, vamzdynų, statybos) dalis ir sudaro tik ribotą jų dalį. Todėl galimas toliau taikomų priemonių poveikis nebūtų reikšmingas. |
| --- | --- |

(134)

Remiantis turima informacija manoma, kad BVV sudaro pakankamai mažą naudotojų gamybos sąnaudų dalį. BVV yra įprastinė sudėtinė didesnių projektų (katilų, vamzdynų, statybos) dalis ir sudaro tik ribotą jų dalį. Todėl galimas toliau taikomų priemonių poveikis nebūtų reikšmingas.

| (135) | Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems naudotojams. Kaip minėta 18 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas naudotojas. Jis nurodė, kad taikomos priemonės žalos jam nepadarė, nes yra kitų šaltinių, ir kad BVV tenkanti gamybos sąnaudų dalis nėra didelė. Todėl padaryta išvada, kad, atsižvelgiant į mažas su BVV susijusias naudotojų pramonės sąnaudas ir kitų esamų šaltinių pasiūlą, galiojančios priemonės naudotojų pramonei didelio poveikio neturi. |
| --- | --- |

(135)

Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems naudotojams. Kaip minėta 18 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas naudotojas. Jis nurodė, kad taikomos priemonės žalos jam nepadarė, nes yra kitų šaltinių, ir kad BVV tenkanti gamybos sąnaudų dalis nėra didelė. Todėl padaryta išvada, kad, atsižvelgiant į mažas su BVV susijusias naudotojų pramonės sąnaudas ir kitų esamų šaltinių pasiūlą, galiojančios priemonės naudotojų pramonei didelio poveikio neturi.

9.5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (136) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(136)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

10.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (137) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti galiojančias priemones toliau taikyti importuojamam Rusijos ir Ukrainos kilmės nagrinėjamajam produktui ir nustoti jas taikyti importuojamam Kroatijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. |
| --- | --- |

(137)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti galiojančias priemones toliau taikyti importuojamam Rusijos ir Ukrainos kilmės nagrinėjamajam produktui ir nustoti jas taikyti importuojamam Kroatijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.

| (138) | Vienas Rusijos eksportuotojas paprašė būti išklausytas dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui ir buvo išklausytas. Tas eksportuotojas teigė, kad Komisija padarė neteisingą išvadą, jog atliekant tyrimą jis nebendradarbiavo. Šis eksportuotojas kreipėsi kaip suinteresuotoji šalis ir Komisijai pateikė du dokumentus, daugiausia susijusius su žala, į kuriuos Komisija tinkamai atsižvelgė. Tačiau tas eksportuotojas nepateikė antidempingo tyrimo klausimyno atsakymų ir jokios informacijos apie jo eksporto kainą. Todėl Komisija neturėjo jokios kitos išeities kaip apskaičiuoti Rusijos normaliąją vertę remdamasi tinkamiausiais turimais faktais. Tas eksportuotojas tokiam taikytam metodui neprieštaravo. Tokiomis aplinkybėmis negalima laikyti, kad šis eksportuotojas visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(138)

Vienas Rusijos eksportuotojas paprašė būti išklausytas dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui ir buvo išklausytas. Tas eksportuotojas teigė, kad Komisija padarė neteisingą išvadą, jog atliekant tyrimą jis nebendradarbiavo. Šis eksportuotojas kreipėsi kaip suinteresuotoji šalis ir Komisijai pateikė du dokumentus, daugiausia susijusius su žala, į kuriuos Komisija tinkamai atsižvelgė. Tačiau tas eksportuotojas nepateikė antidempingo tyrimo klausimyno atsakymų ir jokios informacijos apie jo eksporto kainą. Todėl Komisija neturėjo jokios kitos išeities kaip apskaičiuoti Rusijos normaliąją vertę remdamasi tinkamiausiais turimais faktais. Tas eksportuotojas tokiam taikytam metodui neprieštaravo. Tokiomis aplinkybėmis negalima laikyti, kad šis eksportuotojas visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą.

| (139) | Tas pats eksportuotojas taip pat teigė, kad atskleisti faktai buvo neišsamūs, prieštaringi ir nepakankamai pagrįsti. Tačiau šis teiginys nebuvo pagrįstas. |
| --- | --- |

(139)

Tas pats eksportuotojas taip pat teigė, kad atskleisti faktai buvo neišsamūs, prieštaringi ir nepakankamai pagrįsti. Tačiau šis teiginys nebuvo pagrįstas.

| (140) | Kitas Rusijos eksportuotojas teigė, kad importas iš Rusijos turėtų būti vertinamas atskirai nuo importo iš Ukrainos. Tačiau atliekant paskutinį tyrimą importas iš Rusijos ir Ukrainos buvo vertinamas bendrai (kartu su importu iš Kroatijos). Kadangi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies sąlygos importo iš Rusijos ir Ukrainos atveju vis dar yra įvykdytos, tokio importo poveikis buvo bendrai įvertintas, kaip išdėstyta 88–92 konstatuojamosiose dalyse. Pastabų, dėl kurių šiuo atveju reikėtų keisti metodą, negauta. |
| --- | --- |

(140)

Kitas Rusijos eksportuotojas teigė, kad importas iš Rusijos turėtų būti vertinamas atskirai nuo importo iš Ukrainos. Tačiau atliekant paskutinį tyrimą importas iš Rusijos ir Ukrainos buvo vertinamas bendrai (kartu su importu iš Kroatijos). Kadangi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies sąlygos importo iš Rusijos ir Ukrainos atveju vis dar yra įvykdytos, tokio importo poveikis buvo bendrai įvertintas, kaip išdėstyta 88–92 konstatuojamosiose dalyse. Pastabų, dėl kurių šiuo atveju reikėtų keisti metodą, negauta.

| (141) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad atsižvelgiant į Sąjungos pramonės padėtį priemonių nebūtina toliau taikyti, nes nėra žalos pasikartojimo tikimybės. Tačiau naujų pastabų, dėl kurių reikėtų keisti 123–127 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą išvadą dėl žalos pasikartojimo, negauta. |
| --- | --- |

(141)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad atsižvelgiant į Sąjungos pramonės padėtį priemonių nebūtina toliau taikyti, nes nėra žalos pasikartojimo tikimybės. Tačiau naujų pastabų, dėl kurių reikėtų keisti 123–127 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą išvadą dėl žalos pasikartojimo, negauta.

| (142) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad ilgalaikis priemonių taikymas yra nepagrįstas ir ragino nutraukti jų galiojimą. Šiuo atžvilgiu primintina, kad tai yra pirmoji priemonių galiojimo termino peržiūra, taikoma šiai produkto apibrėžtajai sričiai. Šiai produkto apibrėžtajai sričiai taikomos priemonės galioja tik nuo 2006 m., todėl šis laikotarpis negali būti laikomas nepagrįstai ilgu laikotarpiu. Iš tiesų priemonės iš Rusijos importuojamam produktui buvo taikomos nuo 1997 iki 2004 m., o iš Kroatijos ir Ukrainos importuojamam produktui – nuo 2000 iki 2004 m., tačiau šios priemonės buvo nustatytos daug siauresnei apibrėžtajai produkto sričiai. Bet kuriuo atveju atliekant šį tyrimą nustatyta, kad pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies sąlygos dėl tolesnio priemonių taikymo yra įvykdytos, todėl teiginys, kad priemonės gali būti taikomos tam tikrą metų skaičių, yra netinkamas. |
| --- | --- |

(142)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad ilgalaikis priemonių taikymas yra nepagrįstas ir ragino nutraukti jų galiojimą. Šiuo atžvilgiu primintina, kad tai yra pirmoji priemonių galiojimo termino peržiūra, taikoma šiai produkto apibrėžtajai sričiai. Šiai produkto apibrėžtajai sričiai taikomos priemonės galioja tik nuo 2006 m., todėl šis laikotarpis negali būti laikomas nepagrįstai ilgu laikotarpiu. Iš tiesų priemonės iš Rusijos importuojamam produktui buvo taikomos nuo 1997 iki 2004 m., o iš Kroatijos ir Ukrainos importuojamam produktui – nuo 2000 iki 2004 m., tačiau šios priemonės buvo nustatytos daug siauresnei apibrėžtajai produkto sričiai. Bet kuriuo atveju atliekant šį tyrimą nustatyta, kad pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies sąlygos dėl tolesnio priemonių taikymo yra įvykdytos, todėl teiginys, kad priemonės gali būti taikomos tam tikrą metų skaičių, yra netinkamas.

| (143) | Galiausiai tvirtinta, kad importas iš Rusijos yra nagrinėjamas skirtingai nuo importo iš Baltarusijos ir Kroatijos ir kad tai galima laikyti diskriminacija. Šis teiginys neatitinka tikrovės, nes šių šalių padėtis yra visiškai kitokia. Skundas dėl importo iš Baltarusijos buvo atsiimtas, todėl pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį tyrimas buvo nutrauktas (20). Atskleidus faktus, nebuvo pateikta jokių pastabų, rodančių, kad tyrimo nutraukimas prieštarautų Sąjungos interesams. Kalbant apie Kroatiją, kaip išdėstyta 63–65 konstatuojamosiose dalyse, Kroatijoje gamyba buvo nutraukta. |
| --- | --- |

(143)

Galiausiai tvirtinta, kad importas iš Rusijos yra nagrinėjamas skirtingai nuo importo iš Baltarusijos ir Kroatijos ir kad tai galima laikyti diskriminacija. Šis teiginys neatitinka tikrovės, nes šių šalių padėtis yra visiškai kitokia. Skundas dėl importo iš Baltarusijos buvo atsiimtas, todėl pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį tyrimas buvo nutrauktas (20). Atskleidus faktus, nebuvo pateikta jokių pastabų, rodančių, kad tyrimo nutraukimas prieštarautų Sąjungos interesams. Kalbant apie Kroatiją, kaip išdėstyta 63–65 konstatuojamosiose dalyse, Kroatijoje gamyba buvo nutraukta.

| (144) | Todėl galima daryti išvadą, kad gautos pastabos nebuvo tokio pobūdžio, dėl kurio reikėtų keisti pirmiau išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(144)

Todėl galima daryti išvadą, kad gautos pastabos nebuvo tokio pobūdžio, dėl kurio reikėtų keisti pirmiau išdėstytas išvadas.

| (145) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės BVV taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. Tačiau importuojamiems Kroatijos BVV taikomos priemonės turėtų būti nebetaikomos, |
| --- | --- |

(145)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės BVV taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. Tačiau importuojamiems Kroatijos BVV taikomos priemonės turėtų būti nebetaikomos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės apskrito skerspjūvio besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (21) yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (22) (TARIC kodai 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ir 7304599320) nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

| Šalis | Bendrovė | Antidempingo muitas
  % | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ir Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 | A741 |
| | OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works | 27,2 | A859 |
| | Visos kitos bendrovės | 35,8 | A999 |
| Ukraina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 | A742 |
| | LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) | 17,7 | A743 |
| | CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 | A744 |
| | Visos kitos bendrovės | 25,7 | A999 |

Šalis

Bendrovė

Antidempingo muitas

%

Papildomas TARIC kodas

Rusija

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ir Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1

A741

OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works

27,2

A859

Visos kitos bendrovės

35,8

A999

Ukraina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3

A742

LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

17,7

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7

A744

Visos kitos bendrovės

25,7

A999

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.

4.   Peržiūros tyrimas dėl importuojamų Kroatijos kilmės apskrito skerspjūvio besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize, yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93, baigiamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 322, 1997 11 25, p. 1.

2

(3)  OL L 23, 2000 1 28, p. 78.

3

(4)  OL L 45, 2000 2 17, p. 1.

4

(5)  OL L 246, 2004 7 20, p. 10.

5

(6)  OL L 46, 2005 2 17, p. 7.

6

(7)  OL L 46, 2005 2 17, p. 46.

7

(8)  OL L 300, 2005 11 17, p. 1.

8

(9)  OL L 175, 2006 6 29, p. 4.

9

(10)  OL C 288, 2007 11 30, p. 34.

10

(11)  Byla Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP prieš Tarybą, C-191/09.

11

Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP prieš Tarybą

(12)  OL L 165, 2012 6 26, p. 1.

12

(13)  OL C 187, 2011 6 28, p. 16.

13

(14)  OL C 223, 2011 7 29, p. 8 ir OL C 303, 2011 10 14, p. 11.

14

(15)  Anglies ekvivalentas nustatomas pagal Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) paskelbtą Techninę ataskaitą, 1967 m., IIW dok. IX-555-67.

15

(16)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 954/2006 87 ir 94–99 konstatuojamąsias dalis.

16

(17)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 954/2006 119–127 konstatuojamąsias dalis.

17

(18)  OL L 220, 2008 8 15, p. 1.

18

(19)  OL L 262, 2009 10 6, p. 19.

19

(20)  OL L 121, 2012 5 8, p. 36.

20

(21)  Anglies ekvivalentas nustatomas pagal Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) paskelbtą Techninę ataskaitą, 1967 m., IIW dok. IX-555–67.

21

(22)  Kaip šiuo metu apibrėžta 2011 m. rugsėjo 27 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 1006/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (OL L 282, 2011 10 28, p. 1). Produkto apibrėžtoji sritis nustatoma sujungiant 1 straipsnio 1 dalyje pateikiamą produkto apibrėžtąją sritį ir pagal atitinkamus KN kodus kartu pateikiamą produkto apibrėžtąją sritį.

22

---

| 4.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/21

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 586/2012

2012 m. liepos 3 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 3 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | TR | 52,3 |
| ZZ | 52,3 |
| 0707 00 05 | TR | 104,1 |
| ZZ | 104,1 |
| 0709 93 10 | TR | 121,4 |
| ZZ | 121,4 |
| 0805 50 10 | AR | 88,7 |
| TR | 54,0 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 93,4 |
| ZZ | 73,1 |
| 0808 10 80 | AR | 110,0 |
| BR | 93,4 |
| CL | 107,1 |
| NZ | 126,7 |
| US | 142,4 |
| UY | 58,9 |
| ZA | 105,4 |
| ZZ | 106,3 |
| 0808 30 90 | AR | 107,3 |
| CL | 109,5 |
| NZ | 113,7 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 111,6 |
| 0809 10 00 | TR | 188,1 |
| ZZ | 188,1 |
| 0809 29 00 | TR | 332,4 |
| ZZ | 332,4 |
| 0809 30 | TR | 209,6 |
| ZZ | 209,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

TR

52,3

ZZ

52,3

0707 00 05

TR

104,1

ZZ

104,1

0709 93 10

TR

121,4

ZZ

121,4

0805 50 10

AR

88,7

TR

54,0

UY

56,2

ZA

93,4

ZZ

73,1

0808 10 80

AR

110,0

BR

93,4

CL

107,1

NZ

126,7

US

142,4

UY

58,9

ZA

105,4

ZZ

106,3

0808 30 90

AR

107,3

CL

109,5

NZ

113,7

ZA

116,6

ZZ

111,6

0809 10 00

TR

188,1

ZZ

188,1

0809 29 00

TR

332,4

ZZ

332,4

0809 30

TR

209,6

ZZ

209,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 4.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/23

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. birželio 13 d.

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Ispanijos paraiška „EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana, avalynė“)

(2012/354/ES)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką; |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

| (2) | EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas; |
| --- | --- |

(2)

EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas;

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšas, neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR ribos; |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšas, neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR ribos;

| (4) | 2011 m. gruodžio 28 d. Ispanija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš 146 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 15 skyriaus (Odos ir odos dirbinių gamyba) veiklą Valensijos (ES52) NUTS II regione, ir iki 2012 m. vasario 23 d. ją papildė išsamesne informacija. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo mobilizuoti 1 631 565 EUR sumą; |
| --- | --- |

(4)

2011 m. gruodžio 28 d. Ispanija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš 146 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 15 skyriaus (Odos ir odos dirbinių gamyba) veiklą Valensijos (ES52) NUTS II regione, ir iki 2012 m. vasario 23 d. ją papildė išsamesne informacija. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo mobilizuoti 1 631 565 EUR sumą;

| (5) | todėl EGF lėšos turėtų būti mobilizuotos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti, |
| --- | --- |

(5)

todėl EGF lėšos turėtų būti mobilizuotos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2012 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 1 631 565 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Strasbūre 2012 m. birželio 13 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 4.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/24

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2012 m. liepos 2 d.

kuriuo atnaujinamas Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų priedas

(2012/355/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 17 d. Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimą dėl pinigų, ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų (toliau – Susitarimas dėl pinigų) 8 straipsnyje reikalaujama, kad Vatikano Miesto Valstybė įgyvendintų Sąjungos aktus, susijusius su taisyklėmis dėl eurų banknotų ir monetų, pinigų plovimo prevencija, sukčiavimo grynosiomis ir negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimo prevencija, medaliais bei žetonais ir statistinės atskaitomybės reikalavimais. Tie aktai išvardyti Susitarimo dėl pinigų priede; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų (toliau – Susitarimas dėl pinigų) 8 straipsnyje reikalaujama, kad Vatikano Miesto Valstybė įgyvendintų Sąjungos aktus, susijusius su taisyklėmis dėl eurų banknotų ir monetų, pinigų plovimo prevencija, sukčiavimo grynosiomis ir negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimo prevencija, medaliais bei žetonais ir statistinės atskaitomybės reikalavimais. Tie aktai išvardyti Susitarimo dėl pinigų priede;

| (2) | priedas atnaujinamas pagal Susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 3 dalį, kurioje numatyta, kad Komisija kasmet turi patikslinti priedą, atsižvelgdama į naujus susijusius ES teisės aktus bei taisykles ir galiojančių teisės aktų bei taisyklių pakeitimus. Remiantis šia nuostata buvo panaikintas vienas aktas ir priimti du nauji Sąjungos aktai, kurie patenka į Susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 1 dalies taikymo sritį ir turėtų būti įtraukti į šį priedą; |
| --- | --- |

(2)

priedas atnaujinamas pagal Susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 3 dalį, kurioje numatyta, kad Komisija kasmet turi patikslinti priedą, atsižvelgdama į naujus susijusius ES teisės aktus bei taisykles ir galiojančių teisės aktų bei taisyklių pakeitimus. Remiantis šia nuostata buvo panaikintas vienas aktas ir priimti du nauji Sąjungos aktai, kurie patenka į Susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 1 dalies taikymo sritį ir turėtų būti įtraukti į šį priedą;

| (3) | 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimas, išplečiantis Europolo įgaliojimus tirti pinigų ir mokėjimo priemonių klastojimą (1), nebeaktualus, todėl iš priedo išbraukiamas. Kai tik įsigalios naujas teisės aktas, kuriuo Europolui leidžiama pasirašyti bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis, šis aktas bus įrašytas į Susitarimo dėl pinigų priedą; |
| --- | --- |

(3)

1999 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimas, išplečiantis Europolo įgaliojimus tirti pinigų ir mokėjimo priemonių klastojimą (1), nebeaktualus, todėl iš priedo išbraukiamas. Kai tik įsigalios naujas teisės aktas, kuriuo Europolui leidžiama pasirašyti bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis, šis aktas bus įrašytas į Susitarimo dėl pinigų priedą;

| (4) | 2010 m. gruodžio 15 d. priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1210/2010 dėl euro monetų autentiškumo tikrinimo ir apyvartai netinkamų euro monetų tvarkymo (2). Šis reglamentas patenka į Susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 1 dalies taikymo sritį ir taip pat turėtų būti įtrauktas į šį priedą; |
| --- | --- |

(4)

2010 m. gruodžio 15 d. priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1210/2010 dėl euro monetų autentiškumo tikrinimo ir apyvartai netinkamų euro monetų tvarkymo (2). Šis reglamentas patenka į Susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 1 dalies taikymo sritį ir taip pat turėtų būti įtrauktas į šį priedą;

| (5) | 2010 m. rugsėjo 16 d. priimtas Europos centrinio banko sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (3). Šis sprendimas patenka į Susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 1 dalies taikymo sritį ir taip pat turėtų būti įtrauktas į šį priedą; |
| --- | --- |

(5)

2010 m. rugsėjo 16 d. priimtas Europos centrinio banko sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (3). Šis sprendimas patenka į Susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 1 dalies taikymo sritį ir taip pat turėtų būti įtrauktas į šį priedą;

| (6) | todėl Susitarimo dėl pinigų priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

todėl Susitarimo dėl pinigų priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

Vienintelis straipsnis

Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų priedas pakeičiamas šio sprendimo priedu.

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL C 149, 1999 5 28, p. 16.

1

(2)  OL L 339, 2010 12 22, p. 1.

2

(3)  OL L 267, 2010 10 9, p. 1.

3

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

| Įgyvendintinos teisės nuostatos | Įgyvendinimo terminas |
| --- | --- |
| Pinigų plovimo prevencija |
| 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui, OL L 309, 2005 11 25, p. 15.
  Iš dalies pakeista: | 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/20/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais, OL L 76, 2008 3 19, p. 46. |

Įgyvendintinos teisės nuostatos

Įgyvendinimo terminas

Pinigų plovimo prevencija

2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui, OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

Iš dalies pakeista:

2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/20/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais, OL L 76, 2008 3 19, p. 46.

| | 2006 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos direktyva 2006/70/EB, nustatančia Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB įgyvendinimo priemones, susijusias su politikoje dalyvaujančių asmenų apibrėžimu, ir supaprastinto deramo klientų tikrinimo procedūroms taikomus techninius kriterijus bei išimtis, suteikiamas dėl to, kad finansine veikla verčiamasi retai arba labai ribotai, OL L 214, 2006 8 4, p. 29. |
| --- | --- |

2006 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos direktyva 2006/70/EB, nustatančia Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB įgyvendinimo priemones, susijusias su politikoje dalyvaujančių asmenų apibrėžimu, ir supaprastinto deramo klientų tikrinimo procedūroms taikomus techninius kriterijus bei išimtis, suteikiamas dėl to, kad finansine veikla verčiamasi retai arba labai ribotai, OL L 214, 2006 8 4, p. 29.

| | 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1781/2006 dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas, OL L 345, 2006 12 8, p. 1. |
| --- | --- |

2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1781/2006 dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas, OL L 345, 2006 12 8, p. 1.

| | 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1889/2005 dėl grynųjų pinigų, įvežamų į Bendriją ar išvežamų iš jos, kontrolės, OL L 309, 2005 11 25, p. 9. |
| --- | --- |

2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1889/2005 dėl grynųjų pinigų, įvežamų į Bendriją ar išvežamų iš jos, kontrolės, OL L 309, 2005 11 25, p. 9.

| | 2001 m. birželio 26 d. Tarybos pamatiniu sprendimu 2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo, OL L 182, 2001 7 5, p. 1. |
| --- | --- |

2001 m. birželio 26 d. Tarybos pamatiniu sprendimu 2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo, OL L 182, 2001 7 5, p. 1.

2010 12 31

Sukčiavimo ir klastojimo prevencija

2001 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2001, nustatantis priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo, OL L 181, 2001 7 4, p. 6.

Iš dalies pakeistas:

2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 1338/2001, nustatantį priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo, OL L 17, 2009 1 22, p. 1.

2010 12 31

2004 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų, OL L 373, 2004 12 21, p. 1.

Iš dalies pakeistas:

2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 46/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų, OL L 17, 2009 1 22, p. 5.

2010 12 31

2000 m. gegužės 29 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2000/383/TVR dėl apsaugos nuo padirbinėjimo griežtinimo kriminalinėmis bausmėmis ir kitokiomis sankcijomis ryšium su euro įvedimu, OL L 140, 2000 6 14, p. 1.

Iš dalies pakeistas:

2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos pamatiniu sprendimu 2001/888/TVR, iš dalies keičiančiu Pamatinį sprendimą 2000/383/TVR dėl apsaugos nuo padirbinėjimo griežtinimo kriminalinėmis bausmėmis ir kitokiomis sankcijomis ryšium su euro įvedimu, OL L 329, 2001 12 14, p. 3.

2010 12 31

2001 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas 2001/923/EB, nustatantis mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą), OL L 339, 2001 12 21, p. 50.

Iš dalies pakeistas:

| | 2006 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimu 2006/75/EB, iš dalies keičiančiu ir pratęsiančiu Sprendimą 2001/923/EB, nustatantį mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą), OL L 36, 2006 2 8, p. 40. |
| --- | --- |

2006 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimu 2006/75/EB, iš dalies keičiančiu ir pratęsiančiu Sprendimą 2001/923/EB, nustatantį mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą), OL L 36, 2006 2 8, p. 40.

| | 2006 m. lapkričio 20 d. Tarybos sprendimu 2006/849/EB, iš dalies keičiančiu ir pratęsiančiu Sprendimą 2001/923/EB, nustatantį mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą), OL L 330, 2006 11 28, p. 28. |
| --- | --- |

2006 m. lapkričio 20 d. Tarybos sprendimu 2006/849/EB, iš dalies keičiančiu ir pratęsiančiu Sprendimą 2001/923/EB, nustatantį mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą), OL L 330, 2006 11 28, p. 28.

2010 12 31

2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas 2001/887/TVR dėl euro apsaugos nuo klastojimo, OL L 329, 2001 12 14, p. 1.

2010 12 31

2001 m. gegužės 28 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR, skirtas kovai su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu, OL L 149, 2001 6 2, p. 1.

2010 12 31

Taisyklės dėl eurų banknotų ir monetų

1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 975/98 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų, OL L 139, 1998 5 11, p. 6.

Iš dalies pakeistas:

1999 m. vasario 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 423/1999, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 975/98 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų, OL L 52, 1999 2 27, p. 2.

2010 12 31

1999 m. gegužės 10 d. Tarybos išvados dėl euro monetų kokybės valdymo sistemos.

2010 12 31

1998 m. lapkričio 23 d. ir 2002 m. lapkričio 5 d. Tarybos išvados dėl kolekcinių monetų.

2010 12 31

2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendacija 2009/23/EB dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių, OL L 9, 2009 1 14, p. 52.

2010 12 31

2001 m. spalio 22 d. Komisijos komunikatas dėl euro monetų bendro reverso dizaino autorių teisų apsaugos (COM(2001) 600 galutinis), OL C 318, 2001 11 13, p. 3.

2010 12 31

2003 m. kovo 20 d. Europos centrinio banko gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos, OL L 78, 2003 3 25, p. 20.

2010 12 31

2003 m. kovo 20 d. Europos centrinio banko sprendimas ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos, OL L 78, 2003 3 25, p. 16.

2010 12 31

2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1210/2010 dėl euro monetų autentiškumo tikrinimo ir apyvartai netinkamų euro monetų tvarkymo, OL L 339, 2010 12 22, p. 1.

2012 12 31

2010 m. rugsėjo 16 d. Europos centrinio banko sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą, OL L 267, 2010 10 9, p. 1.

2012 12 31“

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 4.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 174/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 174/27

---

AKR IR ES MINISTRŲ TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1/2012

2012 m. birželio 15 d.

dėl investicijų finansavimo sąlygų peržiūros (AKR ir ES partnerystės susitarimo II priedo 1 skyrius)

(2012/356/ES)

AKR IR ES MINISTRŲ TARYBA,

atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (1), su paskutiniais pakeitimais (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas), ypač į jo 100 straipsnį,

kadangi:

| (1) | pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo II priedo 6b straipsnį atliktas Europos investicijų banko AKR investicinės priemonės ir nuosavų išteklių naudojimo AKR regione tarpinis vertinimas. Tarpiniame vertinime viena iš rekomendacijų buvo dėl techninės pagalbos finansavimo teikimo iš papildomų dotacijų; |
| --- | --- |

(1)

pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo II priedo 6b straipsnį atliktas Europos investicijų banko AKR investicinės priemonės ir nuosavų išteklių naudojimo AKR regione tarpinis vertinimas. Tarpiniame vertinime viena iš rekomendacijų buvo dėl techninės pagalbos finansavimo teikimo iš papildomų dotacijų;

| (2) | atsižvelgiant į tarpinio vertinimo rezultatus palūkanų subsidijų biudžeto dalis, kuri gali būti naudojama su projektu susijusiai techninei pagalbai teikti, kaip nustatyta AKR ir ES partnerystės susitarimo II priedo 1 straipsnio 3 dalyje ir 2 straipsnio 9 dalyje, turėtų būti padidinta nuo 10 iki 15 %, |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į tarpinio vertinimo rezultatus palūkanų subsidijų biudžeto dalis, kuri gali būti naudojama su projektu susijusiai techninei pagalbai teikti, kaip nustatyta AKR ir ES partnerystės susitarimo II priedo 1 straipsnio 3 dalyje ir 2 straipsnio 9 dalyje, turėtų būti padidinta nuo 10 iki 15 %,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

AKR ir ES partnerystės susitarimo II priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Palūkanų subsidijos gali būti kapitalizuojamos arba naudojamos dotacijų forma. Palūkanų subsidijos suma, apskaičiuota pagal jos vertę paskolos išmokėjimo metu, įskaitoma į palūkanų subsidijos išteklius, nurodytus Ib priedo 2 dalies c punkte, ir sumokama tiesiogiai Bankui. Su projektu susijusiai techninei pagalbai AKR valstybėse stiprinti taip pat galima naudoti iki 15 % palūkanų subsidijų išteklių.“; |
| --- | --- |

1.

1 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Palūkanų subsidijos gali būti kapitalizuojamos arba naudojamos dotacijų forma. Palūkanų subsidijos suma, apskaičiuota pagal jos vertę paskolos išmokėjimo metu, įskaitoma į palūkanų subsidijos išteklius, nurodytus Ib priedo 2 dalies c punkte, ir sumokama tiesiogiai Bankui. Su projektu susijusiai techninei pagalbai AKR valstybėse stiprinti taip pat galima naudoti iki 15 % palūkanų subsidijų išteklių.“;

| 2. | 2 straipsnio 9 dalis pakeičiama taip:
  „9.   Palūkanų subsidijos gali būti kapitalizuojamos arba naudojamos dotacijų forma. Su projektu susijusiai techninei pagalbai AKR valstybėse stiprinti taip pat galima naudoti iki 15 % palūkanų subsidijų išteklių.“ |
| --- | --- |

2.

2 straipsnio 9 dalis pakeičiama taip:

„9.   Palūkanų subsidijos gali būti kapitalizuojamos arba naudojamos dotacijų forma. Su projektu susijusiai techninei pagalbai AKR valstybėse stiprinti taip pat galima naudoti iki 15 % palūkanų subsidijų išteklių.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Port Viloje 2012 m. birželio 15 d.

AKR ir ES Ministrų Tarybos vardu

Pirmininkas

A. BAPTISTE

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

1

---