# Euroopa Liidu L 124/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.124.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 124 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide11. mai 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.124.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 124

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide11. mai 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 398/2012, 7. mai 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 492/2010, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 399/2012, 7. mai 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 400/2012, 7. mai 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 401/2012, 7. mai 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 402/2012, 10. mai 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumradiaatorite impordi suhtes | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 403/2012, 10. mai 2012, millega 170. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 32 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 404/2012, 10. mai 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 34 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2012/16/EL, 10. mai 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine soolhape (
  1
  ) | 36 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/250/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 8. mai 2012, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ seoses loomatervishoiualaste meetmetega sigade klassikalise katku tõrjeks Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2992 all)

   (
  1
  ) | 39 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 398/2012, 7. mai 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 492/2010, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 399/2012, 7. mai 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 400/2012, 7. mai 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 401/2012, 7. mai 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

15

*

Komisjoni määrus (EL) nr 402/2012, 10. mai 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumradiaatorite impordi suhtes

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 403/2012, 10. mai 2012, millega 170. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

32

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 404/2012, 10. mai 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

34

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2012/16/EL, 10. mai 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine soolhape (
  1
  )

1

36

OTSUSED

2012/250/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 8. mai 2012, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ seoses loomatervishoiualaste meetmetega sigade klassikalise katku tõrjeks Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2992 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2992 all)

1

39

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 35/10/COL, 3. veebruar 2010, millega muudetakse kaheksakümnendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes | 40 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 35/10/COL, 3. veebruar 2010, millega muudetakse kaheksakümnendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes

40

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 1. märtsi 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 392/2012 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökomärgistamisega) parandused (ELT L 123, 9.5.2012) | 56 |

Parandused

*

Komisjoni 1. märtsi 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 392/2012 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökomärgistamisega) parandused (ELT L 123, 9.5.2012)

(ELT L 123, 9.5.2012)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 398/2012,

7. mai 2012,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 492/2010, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon („komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 435/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes. Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Meetmed kehtestati kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksudena. Individuaalselt nimetatud Hiina tootjate puhul kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0–0,11 eurot kilo kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 0,26 eurot kilo kohta (edaspidi „kehtivad tollimaksud”). |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 435/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Indoneesiast pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes. Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Meetmed kehtestati kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksudena. Individuaalselt nimetatud Hiina tootjate puhul kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0–0,11 eurot kilo kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 0,26 eurot kilo kohta (edaspidi „kehtivad tollimaksud”).

1.2.   Läbivaatamistaotlus

| (2) | Productos Aditivos S. A, ainus naatriumtsüklamaadi tootja liidus ja esialgse uurimise taotluse esitaja (edaspidi „taotluse esitaja”) esitas taotluse algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks (edaspidi „käimasolev läbivaatamine”). Taotluses piirduti dumpinguga ja äriühinguga Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. („GT Enterprise” või „vaatlusalune äriühing”), kontserni Rainbow Rich („vaatlusalune kontsern”, „Rainbow kontsern”, „Rainbow”) liikmega, kes oli ka üks esialgse uurimise individuaalselt nimetatud Hiina tootjatest. GT Enterprise’i toodete dumpinguvastane tollimaks on 0,11 eurot kilo kohta ning vaatlusaluse kontserni teiste tootvate äriühingute suhtes kohaldatav tollimaks on 0,26 eurot kilo kohta (see on jääktollimaks). |
| --- | --- |

(2)

Productos Aditivos S. A, ainus naatriumtsüklamaadi tootja liidus ja esialgse uurimise taotluse esitaja (edaspidi „taotluse esitaja”) esitas taotluse algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks (edaspidi „käimasolev läbivaatamine”). Taotluses piirduti dumpinguga ja äriühinguga Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. („GT Enterprise” või „vaatlusalune äriühing”), kontserni Rainbow Rich („vaatlusalune kontsern”, „Rainbow kontsern”, „Rainbow”) liikmega, kes oli ka üks esialgse uurimise individuaalselt nimetatud Hiina tootjatest. GT Enterprise’i toodete dumpinguvastane tollimaks on 0,11 eurot kilo kohta ning vaatlusaluse kontserni teiste tootvate äriühingute suhtes kohaldatav tollimaks on 0,26 eurot kilo kohta (see on jääktollimaks).

| (3) | Taotluse esitaja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et praegu kehtivad meetmed ei ole enam piisavad kahjustava dumpingu korvamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse esitaja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et praegu kehtivad meetmed ei ole enam piisavad kahjustava dumpingu korvamiseks.

1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (4) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 17. veebruaril 2011. aastal Euroopa Liidu Teatajas
   (4) avaldatud algatamisteates äriühinguga GT Enterprise seotud dumpingu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(4)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 17. veebruaril 2011. aastal Euroopa Liidu Teatajas
   (4) avaldatud algatamisteates äriühinguga GT Enterprise seotud dumpingu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

1.4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (5) | Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi ex 2929 90 00 alla. |
| --- | --- |

(5)

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi ex 2929 90 00 alla.

| (6) | Nii varasematel kui ka käesoleval uurimisel on selgunud, et Hiina Rahvavabariigis toodetud ja liitu müüdud vaatlusalusel tootel ning Indoneesias, käesoleva läbivaatamise võrdlusriigis, toodetud ja sealsel omamaisel turul müüdud tootel on ühesugused füüsikalised ja keemilised näitajad ning kasutusotstarve. Seetõttu jõuti järeldusele, et Indoneesia omamaisel turul müüdud ja vaatlusaluse kontserni liidu turul müüdav toode on samasugune toode algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

Nii varasematel kui ka käesoleval uurimisel on selgunud, et Hiina Rahvavabariigis toodetud ja liitu müüdud vaatlusalusel tootel ning Indoneesias, käesoleva läbivaatamise võrdlusriigis, toodetud ja sealsel omamaisel turul müüdud tootel on ühesugused füüsikalised ja keemilised näitajad ning kasutusotstarve. Seetõttu jõuti järeldusele, et Indoneesia omamaisel turul müüdud ja vaatlusaluse kontserni liidu turul müüdav toode on samasugune toode algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

1.5.   Huvitatud isikud

| (7) | Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, vaatlusalust äriühingut ning vaatlusaluse riigi esindajaid käesoleva läbivaatamise algatamisest. Et Indoneesiat kavatseti kaasata võrdlusriigina, teatas komisjon menetluse algatamisest ka Indoneesia tootjatele. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, vaatlusalust äriühingut ning vaatlusaluse riigi esindajaid käesoleva läbivaatamise algatamisest. Et Indoneesiat kavatseti kaasata võrdlusriigina, teatas komisjon menetluse algatamisest ka Indoneesia tootjatele.

| (8) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ning esitada taotlus asja arutamiseks algatamisteates näidatud tähtajaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(8)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ning esitada taotlus asja arutamiseks algatamisteates näidatud tähtajaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (9) | Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon vaatlusalusele äriühingule küsimustiku ning sai vastuse selleks ettenähtud tähtaja jooksul Rainbow kontserni viielt äriühingult. (Kuna praegu kuulub Rainbow kontserni kaks tootvat äriühingut (neist üks on GT Enterprise), üks toorme tarnija, üks varem vaatlusaluse tootega seotud olnud äriühing, mis on praeguseks oma tegevuse peatanud, üks Hongkongi müüja, hõlmas läbivaatamine kogu kontserni tegevust.) Komisjon saatis küsimustikud ka Indoneesia tootjatele. Üks Indoneesia tootja oli aldis andma teavet seoses käimasoleva läbivaatamisega ja esitas osaliselt täidetud küsimustiku. |
| --- | --- |

(9)

Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon vaatlusalusele äriühingule küsimustiku ning sai vastuse selleks ettenähtud tähtaja jooksul Rainbow kontserni viielt äriühingult. (Kuna praegu kuulub Rainbow kontserni kaks tootvat äriühingut (neist üks on GT Enterprise), üks toorme tarnija, üks varem vaatlusaluse tootega seotud olnud äriühing, mis on praeguseks oma tegevuse peatanud, üks Hongkongi müüja, hõlmas läbivaatamine kogu kontserni tegevust.) Komisjon saatis küsimustikud ka Indoneesia tootjatele. Üks Indoneesia tootja oli aldis andma teavet seoses käimasoleva läbivaatamisega ja esitas osaliselt täidetud küsimustiku.

| (10) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise analüüsimiseks ning dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon korraldas kontrollkäike järgmistesse kontserni äriühingutesse:






  — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen, Hiina Rahvavabariik (GT Enterprise), |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise analüüsimiseks ning dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon korraldas kontrollkäike järgmistesse kontserni äriühingutesse:

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen, Hiina Rahvavabariik (GT Enterprise),

| — | Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanjing, Hiina Rahvavabariik, |
| --- | --- |

—

Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanjing, Hiina Rahvavabariik,

| — | Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Jiangsu, Hiina Rahvavabariik, |
| --- | --- |

—

Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Jiangsu, Hiina Rahvavabariik,

| — | Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd., Nanjing, Hiina Rahvavabariik, |
| --- | --- |

—

Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd., Nanjing, Hiina Rahvavabariik,

| — | Rainbow Rich Ltd., Hongkong. |
| --- | --- |

—

Rainbow Rich Ltd., Hongkong.

1.6.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

| (11) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

2.   UURIMISE TULEMUSED

2.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (12) | Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes määratakse normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõigete 1–6 kohaselt tootjatele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad peavad kinni artikli 2 lõike 7 punktis c ettenähtud kriteeriumidest. Allpool esitatakse lühidalt ja üksnes selguse huvides kokkuvõtlikult algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid, mille täitmist taotluse esitanud äriühingud peavad tõendama:






  — | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(12)

Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes määratakse normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõigete 1–6 kohaselt tootjatele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad peavad kinni artikli 2 lõike 7 punktis c ettenähtud kriteeriumidest. Allpool esitatakse lühidalt ja üksnes selguse huvides kokkuvõtlikult algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid, mille täitmist taotluse esitanud äriühingud peavad tõendama:

—

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;

| — | raamatupidamisdokumendid auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning neid kasutatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

raamatupidamisdokumendid auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning neid kasutatakse kõikidel eesmärkidel;

| — | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

—

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| — | pankroti- ja asjaõigusaktidega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusaktidega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

| — | valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.

| (13) | Vaatlusalune kontsern taotles turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt ning esitas taotluse vormid nelja Hiina Rahvavabariigi tootja kohta. Komisjon kogus ja kontrollis äriühingute valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusalune kontsern taotles turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt ning esitas taotluse vormid nelja Hiina Rahvavabariigi tootja kohta. Komisjon kogus ja kontrollis äriühingute valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas.

| (14) | Käimasoleva läbivaatamise käigus selgus, et vaatlusaluse äriühingu olukord on pärast esialgset uurimist muutunud. Selgus, et GT Enterprise ei vasta enam kõikidele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele. Esialgse uurimisega võrreldes on Rainbow kontsern laienenud ja selle struktuur muutunud. Ka ülejäänud kontserni äriühingud, kes olid taotluse vormid esitanud, ei suutnud tõendada, et nad vastavad kõikidele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(14)

Käimasoleva läbivaatamise käigus selgus, et vaatlusaluse äriühingu olukord on pärast esialgset uurimist muutunud. Selgus, et GT Enterprise ei vasta enam kõikidele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele. Esialgse uurimisega võrreldes on Rainbow kontsern laienenud ja selle struktuur muutunud. Ka ülejäänud kontserni äriühingud, kes olid taotluse vormid esitanud, ei suutnud tõendada, et nad vastavad kõikidele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele.

| (15) | 1. kriteeriumi puhul, mis käsitleb majandustegevuse alaseid otsused ja riigi sekkumist, ilmnes, et kohalikul omavalitsusel on ühe äriühingu osas õigus sekkuda töötajate töölevõtmisesse ja vallandamisesse. Lisaks sellele on kohalik omavalitsus peamine osanik toorme tootmise äriühingus. Märkimisväärset riigi sekkumist ilmnes toormeressursside tarnimisel äriühingule (elektri- ja veevarustus) ja äriühingult sellega seotud äriühingutele ning kõnealuse äriühingu tööjõukulude, tegevuse ja otsuste tegemise osas. Näiteks andis riiklik osanik allhanke korras tööjõudu toorme tootjale tingimustel, mida äriühing ei suutnud täpsustada. Äriühing on ka pidevalt kahjumis, kuna ta müüb seotud äriühingutele tooret erakordselt odavalt, saamata selle eest hüvitust, näiteks kasumi jagamise kaudu. Selliste kulude kuhjumise tõttu mõjutab riigi omanduses olev toormetootja seotud äriühingute naatriumtsüklamaadi tootmiseks kasutatava toorme hankimise otsuseid. Kontsernis on veel üks äriühing, mille finantseerimis- ja investeerimisotsuste puhul ilmnes kohaliku omavalitsuse organi sekkumine. |
| --- | --- |

(15)

1. kriteeriumi puhul, mis käsitleb majandustegevuse alaseid otsused ja riigi sekkumist, ilmnes, et kohalikul omavalitsusel on ühe äriühingu osas õigus sekkuda töötajate töölevõtmisesse ja vallandamisesse. Lisaks sellele on kohalik omavalitsus peamine osanik toorme tootmise äriühingus. Märkimisväärset riigi sekkumist ilmnes toormeressursside tarnimisel äriühingule (elektri- ja veevarustus) ja äriühingult sellega seotud äriühingutele ning kõnealuse äriühingu tööjõukulude, tegevuse ja otsuste tegemise osas. Näiteks andis riiklik osanik allhanke korras tööjõudu toorme tootjale tingimustel, mida äriühing ei suutnud täpsustada. Äriühing on ka pidevalt kahjumis, kuna ta müüb seotud äriühingutele tooret erakordselt odavalt, saamata selle eest hüvitust, näiteks kasumi jagamise kaudu. Selliste kulude kuhjumise tõttu mõjutab riigi omanduses olev toormetootja seotud äriühingute naatriumtsüklamaadi tootmiseks kasutatava toorme hankimise otsuseid. Kontsernis on veel üks äriühing, mille finantseerimis- ja investeerimisotsuste puhul ilmnes kohaliku omavalitsuse organi sekkumine.

| (16) | 2. raamatupidamisega seotud kriteeriumi osas näitas uurimine, et mitte kõigi vaatlusaluse kontserni äriühingute raamatupidamised ei vasta rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, kuna ilmnes mitu olulist puudust ja viga, mida audiitorid ei olnud oma aruannetes märkinud. |
| --- | --- |

(16)

2. raamatupidamisega seotud kriteeriumi osas näitas uurimine, et mitte kõigi vaatlusaluse kontserni äriühingute raamatupidamised ei vasta rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, kuna ilmnes mitu olulist puudust ja viga, mida audiitorid ei olnud oma aruannetes märkinud.

| (17) | 3. kriteeriumiga seoses leiti moonutusi, mis pärinevad mitteturumajanduslikust majanduskorrast, kuna ühele kontserni äriühingule oli tehtud tasuta taristuinvesteeringuid. Ka oli sellel äriühingul soodsa rendilepinguga kasutada maavaldus. Samuti ei suutnud teised kontserni äriühingud tõendada, et nad maa kasutamise õiguse eest on hüvitust maksnud ja/või et selline hüvitus väljendaks turuhinda. Üks äriühing ei suutnud tõendada, et teatavate talle üle kantud varade eest on makstud rahaline hüvitus või muu turuhinnale vastav hüvitus. |
| --- | --- |

(17)

3. kriteeriumiga seoses leiti moonutusi, mis pärinevad mitteturumajanduslikust majanduskorrast, kuna ühele kontserni äriühingule oli tehtud tasuta taristuinvesteeringuid. Ka oli sellel äriühingul soodsa rendilepinguga kasutada maavaldus. Samuti ei suutnud teised kontserni äriühingud tõendada, et nad maa kasutamise õiguse eest on hüvitust maksnud ja/või et selline hüvitus väljendaks turuhinda. Üks äriühing ei suutnud tõendada, et teatavate talle üle kantud varade eest on makstud rahaline hüvitus või muu turuhinnale vastav hüvitus.

| (18) | 4. ja 5. kriteeriumile äriühingud vastasid, sest nende suhtes kohaldatakse pankroti- ja asjaõigusakte, millega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus. Valuutavahetus toimus Bank of China avaldatud ametliku kursi järgi. |
| --- | --- |

(18)

4. ja 5. kriteeriumile äriühingud vastasid, sest nende suhtes kohaldatakse pankroti- ja asjaõigusakte, millega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus. Valuutavahetus toimus Bank of China avaldatud ametliku kursi järgi.

| (19) | Vaatlusalusele kontsernile ning taotluse esitajale anti võimalus eespool esitatud järelduste kohta märkusi esitada. Taotluse esitajal märkusi ei olnud, kuid vaatlusalusel kontsernil oli vastuväideteks mitu põhjendust. Mõnda neist märkustest esitati uuesti pärast nende faktide ja kaalutluste lõplikku teatavaks tegemist, mille põhjal oli tehtud ettepanek lõplike meetmete kehtestamiseks. Laekunud märkuste seast kõige tähtsamaid käsitletakse allpool esitatud põhjendustes. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalusele kontsernile ning taotluse esitajale anti võimalus eespool esitatud järelduste kohta märkusi esitada. Taotluse esitajal märkusi ei olnud, kuid vaatlusalusel kontsernil oli vastuväideteks mitu põhjendust. Mõnda neist märkustest esitati uuesti pärast nende faktide ja kaalutluste lõplikku teatavaks tegemist, mille põhjal oli tehtud ettepanek lõplike meetmete kehtestamiseks. Laekunud märkuste seast kõige tähtsamaid käsitletakse allpool esitatud põhjendustes.

| (20) | Esiteks teatas Rainbow kontsern, et komisjon on kontsernile ebaseaduslikult kehtestanud kohustuse turumajanduslikule kohtlemisele uuesti kvalifitseeruda, sest kontserni suhtes oli esialgses uurimises ja aegumise läbivaatamisel juba kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ning seetõttu on rikutud õiguslikku kohustust kohaldada läbivaatamisel sama metoodikat, mis esialgses uurimises. Rainbow kontsern väitis, et komisjon ei ole näidanud, et kõnealuse äriühingu olukord oleks muutunud sel viisil, et see õigustaks teistsugust kohtlemist kui esialgses uurimises. Väideti, et mitu asjaolu, millele komisjon viitas, oli olemas juba esialgse uurimise ajal ning komisjoni uued järeldused ei ole seotud uute asjaoludega, vaid pigem samade asjaolude erineva tõlgendusega. |
| --- | --- |

(20)

Esiteks teatas Rainbow kontsern, et komisjon on kontsernile ebaseaduslikult kehtestanud kohustuse turumajanduslikule kohtlemisele uuesti kvalifitseeruda, sest kontserni suhtes oli esialgses uurimises ja aegumise läbivaatamisel juba kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ning seetõttu on rikutud õiguslikku kohustust kohaldada läbivaatamisel sama metoodikat, mis esialgses uurimises. Rainbow kontsern väitis, et komisjon ei ole näidanud, et kõnealuse äriühingu olukord oleks muutunud sel viisil, et see õigustaks teistsugust kohtlemist kui esialgses uurimises. Väideti, et mitu asjaolu, millele komisjon viitas, oli olemas juba esialgse uurimise ajal ning komisjoni uued järeldused ei ole seotud uute asjaoludega, vaid pigem samade asjaolude erineva tõlgendusega.

| (21) | Tuleb märkida, et vastupidiselt väitja seisukohale on nii esialgses uurimises kui ka käimasolevas läbivaatamises kasutatud ühesugust metoodikat ning on võetud nõuetekohaselt arvesse seda, et teatavad asjaolud on pärast esialgset uurimist muutunud. Väitja põhjendused tunduvad küll vastuvõetavad teatud asjaolude puhul, mis tõepoolest olid samad nii esialgse kui ka käimasoleva uurimise ajal, nimelt äriühingu GT Enterprise maa kasutusõiguse lepinguga seotud asjaolud, kuid tuleb nentida järgmist. Käimasoleva läbivaatamise ajal ilmnesid sellised asjaolud, mis olid olemas juba esialgse uurimise ajal, kuid neid GT Enterprise ei teinud siis teatavaks, nagu näiteks kohaliku omavalitsuse volitused kooskõlastada töötajate töölevõtmist ja vallandamist. Vaatlusaluse äriühingu olukord on ka muutunud esialgse uurimisega võrreldes 2. kriteeriumi osas. Käimasolev uurimine tegi kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud äriühingul GT Enterprise ühte selget raamatupidamisdokumentide kogumit, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning mida kasutatakse kõikidel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(21)

Tuleb märkida, et vastupidiselt väitja seisukohale on nii esialgses uurimises kui ka käimasolevas läbivaatamises kasutatud ühesugust metoodikat ning on võetud nõuetekohaselt arvesse seda, et teatavad asjaolud on pärast esialgset uurimist muutunud. Väitja põhjendused tunduvad küll vastuvõetavad teatud asjaolude puhul, mis tõepoolest olid samad nii esialgse kui ka käimasoleva uurimise ajal, nimelt äriühingu GT Enterprise maa kasutusõiguse lepinguga seotud asjaolud, kuid tuleb nentida järgmist. Käimasoleva läbivaatamise ajal ilmnesid sellised asjaolud, mis olid olemas juba esialgse uurimise ajal, kuid neid GT Enterprise ei teinud siis teatavaks, nagu näiteks kohaliku omavalitsuse volitused kooskõlastada töötajate töölevõtmist ja vallandamist. Vaatlusaluse äriühingu olukord on ka muutunud esialgse uurimisega võrreldes 2. kriteeriumi osas. Käimasolev uurimine tegi kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud äriühingul GT Enterprise ühte selget raamatupidamisdokumentide kogumit, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning mida kasutatakse kõikidel eesmärkidel.

| (22) | Väitja selgitas hiljem, et ta on oma arvates teatanud, et kohalikul omavalitsusel on õigus kiita heaks töötajate töölevõtmisi ja vallandamisi, kuna ta esitas nii esialgses uurimises kui ka käimasoleva läbivaatamise ajal sama põhikirja. Kuid selle dokumendi tõlge, mille väitja esitas nii esialgses kui ka käimasolevas uurimises, ei olnud täielik, sest sellest ei ilmnenud neid kohaliku omavalitsuse volitusi, mis on kirjas põhikirjas. |
| --- | --- |

(22)

Väitja selgitas hiljem, et ta on oma arvates teatanud, et kohalikul omavalitsusel on õigus kiita heaks töötajate töölevõtmisi ja vallandamisi, kuna ta esitas nii esialgses uurimises kui ka käimasoleva läbivaatamise ajal sama põhikirja. Kuid selle dokumendi tõlge, mille väitja esitas nii esialgses kui ka käimasolevas uurimises, ei olnud täielik, sest sellest ei ilmnenud neid kohaliku omavalitsuse volitusi, mis on kirjas põhikirjas.

| (23) | Veel väitis Rainbow kontsern, et turumajanduslikku kohtlemist võimaldatakse üleminekumajandusega riikidele, seega riikidele, kelle majanduses toimub üleminek mitteturumajanduslikult majanduselt turumajanduslikule majandusele. Seega ei ole loogiline nõuda äriühingult, kes on varem kvalifitseerunud turumajanduslikule kohtlemisele, et ta esitaks vahepealsel läbivaatamisel uuesti piisavalt tõendeid selle kohta, et äriühing endiselt täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruses ei ole kirjas midagi sellist, mis toetaks seda tõlgendust ja takistaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaldamist läbivaatamisel, mis on algatatud algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel. Seega tuleb see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(23)

Veel väitis Rainbow kontsern, et turumajanduslikku kohtlemist võimaldatakse üleminekumajandusega riikidele, seega riikidele, kelle majanduses toimub üleminek mitteturumajanduslikult majanduselt turumajanduslikule majandusele. Seega ei ole loogiline nõuda äriühingult, kes on varem kvalifitseerunud turumajanduslikule kohtlemisele, et ta esitaks vahepealsel läbivaatamisel uuesti piisavalt tõendeid selle kohta, et äriühing endiselt täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruses ei ole kirjas midagi sellist, mis toetaks seda tõlgendust ja takistaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaldamist läbivaatamisel, mis on algatatud algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel. Seega tuleb see väide tagasi lükata.

| (24) | Rainbow kontsern viitas ka protseduurilisele nõudele artikli 2 lõike 7 punktis c, et turumajandusliku kohtlemise otsus tuleb teha kolme kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Rainbow kontsern küll väidab, et tähtaja ületamine iseenesest ei ole alus uurimise tulemuste vaidlustamiseks, kuid rõhutab, et komisjoni talitustel olid olemas kõik vajalikud andmed dumpingumarginaali arvutamiseks, kui avaldati järeldused turumajandusliku kohtlemise kohta. Selle väitega seoses jätab Rainbow kontsern arvestamata asjaolu, et kuigi komisjon haldustõhususe huvides nõudis ja kontrollis korraga kogu kontserni andmeid, ei olnud komisjoni käsutuses võrdlusriigi teavet, mis oleks võimaldanud määrata dumpingumarginaali turumajandusliku kohtlemise tagasilükkamise puhuks. Tõepoolest, võrdlusriigi normaalväärtuse teave sai komisjonile kättesaadavaks alles pärast seda, kui turumajandusliku kohtlemisega seotud järeldused olid Rainbow kontsernile teatatud. Seega ei saa turumajandusliku kohtlemise määramise ajal olla mingit mõju määramise sisule. Eespool esitatut arvesse võttes lükati see väide kui põhjendamata väide tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Rainbow kontsern viitas ka protseduurilisele nõudele artikli 2 lõike 7 punktis c, et turumajandusliku kohtlemise otsus tuleb teha kolme kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Rainbow kontsern küll väidab, et tähtaja ületamine iseenesest ei ole alus uurimise tulemuste vaidlustamiseks, kuid rõhutab, et komisjoni talitustel olid olemas kõik vajalikud andmed dumpingumarginaali arvutamiseks, kui avaldati järeldused turumajandusliku kohtlemise kohta. Selle väitega seoses jätab Rainbow kontsern arvestamata asjaolu, et kuigi komisjon haldustõhususe huvides nõudis ja kontrollis korraga kogu kontserni andmeid, ei olnud komisjoni käsutuses võrdlusriigi teavet, mis oleks võimaldanud määrata dumpingumarginaali turumajandusliku kohtlemise tagasilükkamise puhuks. Tõepoolest, võrdlusriigi normaalväärtuse teave sai komisjonile kättesaadavaks alles pärast seda, kui turumajandusliku kohtlemisega seotud järeldused olid Rainbow kontsernile teatatud. Seega ei saa turumajandusliku kohtlemise määramise ajal olla mingit mõju määramise sisule. Eespool esitatut arvesse võttes lükati see väide kui põhjendamata väide tagasi.

| (25) | 1. kriteeriumi kohta on esitatud üldine märkus, et riigi mõju või riikliku kontrolli teoreetiline võimalus iseenesest ei tähenda, et toimuks tegelik ja märkimisväärne riigi sekkumine artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses. Rainbow kontsern osundab korduvalt esimese astme kohtu otsust, (5) väites, et riiklik kontroll ei tähenda märkimisväärset riigi sekkumist, sest „sellega võetaks põhimõtteliselt riikliku kontrolliga äriühingutelt turumajandusliku kohtlemise võimalus, vaatamata nende tegevuse tegelikele, õiguslikele ja majanduslikele tahkudele.” Ka väidab Rainbow kontsern, et turumajandusliku kohtlemise taotlejatel oleks ebamõistlik koorem, kui neil tuleks tõendada, et riigil ei ole üldse mingit võimalust nende majandustegevusesse sekkuda. Veel väidetakse, et riigi sekkumine peaks viima äriühingu otsused turumajandusega vastuollu, et 1. kriteerium ei oleks täidetud. |
| --- | --- |

(25)

1. kriteeriumi kohta on esitatud üldine märkus, et riigi mõju või riikliku kontrolli teoreetiline võimalus iseenesest ei tähenda, et toimuks tegelik ja märkimisväärne riigi sekkumine artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses. Rainbow kontsern osundab korduvalt esimese astme kohtu otsust, (5) väites, et riiklik kontroll ei tähenda märkimisväärset riigi sekkumist, sest „sellega võetaks põhimõtteliselt riikliku kontrolliga äriühingutelt turumajandusliku kohtlemise võimalus, vaatamata nende tegevuse tegelikele, õiguslikele ja majanduslikele tahkudele.” Ka väidab Rainbow kontsern, et turumajandusliku kohtlemise taotlejatel oleks ebamõistlik koorem, kui neil tuleks tõendada, et riigil ei ole üldse mingit võimalust nende majandustegevusesse sekkuda. Veel väidetakse, et riigi sekkumine peaks viima äriühingu otsused turumajandusega vastuollu, et 1. kriteerium ei oleks täidetud.

| (26) | Vastupidiselt Rainbow kontserni väidetele tehti käimasolevas uurimises kindlaks, et riik on konkreetselt ja märkimisväärselt sekkunud mitme kontserni äriühingu tegevusesse. Selle kontserni äriühingu puhul, milles töötajaid võetakse tööle ja vallandatakse kohaliku omavalitsuse heakskiidul, kuulub see tegelikult äriühingu toimimise juurde, kuna äriühingu põhikirjas on sätestatud selgesõnaliselt riigi õigus sekkuda äriühingu tegevuse alastesse otsustesse. Kontserni teise äriühingu puhul selgus, et riiklik partner oli mõjutanud äriühingu tegevust viisil, mis ei sobi turumajanduse põhimõtetega kokku. Esiteks oli riiklik partner sisse maksnud enamuse selle äriühingu kapitalist, kuigi see ei ilmnenud osalusena äriühingus. Teiseks olid äriühingu tehingud kahjumlikud, mis on riiklikule partnerile, kes investeeris kapitali, üldiselt kahjulik. Kolmandaks tekitas riiklik partner pidevalt endale kahjumit sellega, et varustas kontserni äriühingut selliste ressurssidega nagu vesi ja elekter alla turuhinna ja ilma vastava maksedokumendita. |
| --- | --- |

(26)

Vastupidiselt Rainbow kontserni väidetele tehti käimasolevas uurimises kindlaks, et riik on konkreetselt ja märkimisväärselt sekkunud mitme kontserni äriühingu tegevusesse. Selle kontserni äriühingu puhul, milles töötajaid võetakse tööle ja vallandatakse kohaliku omavalitsuse heakskiidul, kuulub see tegelikult äriühingu toimimise juurde, kuna äriühingu põhikirjas on sätestatud selgesõnaliselt riigi õigus sekkuda äriühingu tegevuse alastesse otsustesse. Kontserni teise äriühingu puhul selgus, et riiklik partner oli mõjutanud äriühingu tegevust viisil, mis ei sobi turumajanduse põhimõtetega kokku. Esiteks oli riiklik partner sisse maksnud enamuse selle äriühingu kapitalist, kuigi see ei ilmnenud osalusena äriühingus. Teiseks olid äriühingu tehingud kahjumlikud, mis on riiklikule partnerile, kes investeeris kapitali, üldiselt kahjulik. Kolmandaks tekitas riiklik partner pidevalt endale kahjumit sellega, et varustas kontserni äriühingut selliste ressurssidega nagu vesi ja elekter alla turuhinna ja ilma vastava maksedokumendita.

| (27) | Riigi sekkumise kohta vaatlusaluse kontserni teise äriühingu rahastamis- ja investeerimisotsustesse väideti, et komisjoni järeldused laenu ja selle tingimuste kohta ei ole õiged. Kuid komisjonil on kontrollimise ajal kogutud tõendeid, mis kinnitavad, et kohaliku omavalitsuse organ käskis äriühingul võtta laenu, mis ei ole seotud äriühingu äritegevusega. Äriühing põhjendab, et finantseerimisotsused tehti teenusena kohaliku omavalitsuse organi heaks, mitte kohustusena, ning kõnealune tehing ei toonud kaasa riski äriühingule, sest äriühingul olnuks võimalik vastutasuks jätta kommunaalteenuste arved kohalikule organile maksmata. Komisjoni kogutud tõendid kinnitavad, et äriühingu maakasutusõigust kasutatakse kaudselt asjaomase finantstehingu tagatisena, niisiis on äriühingul tegemist märkimisväärse riskiga. Maakasutusõiguse aga sai äriühing samalt kohaliku omavalitsuse organilt, kellele äriühing väidab osutanuvat vaid teenust. Väide, et hüvitiseks oleks olnud kommunaalteenuste eest maksmata jätmine, näitab peamiste raamatupidamisstandardite vääriti mõistmist (tasaarvestus) ning on vastuolus äriühingu selle väitega, et finantstehingute mõjutamine „ei tähenda hindade, kulude ja sisendite kohta tehtavate otsuste mõjutamist”, nagu nõutav vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c. Kõnealune kohaliku omavalitsuse organ mõjutas selgelt ja oluliselt investeerimisotsuseid, sest äriühingu maakasutuse lepingus on äriühingule spetsiifilised tingimused investeeringute tegemise kohta ja need tingimused ületavad selgelt kohaliku tsoneerimise seaduste nõudeid, vastupidiselt äriühingu väidetele. Sellepärast lükatakse tagasi väide, et riigi sekkumine finantseerimis- ja investeerimisotsustesse ei ole artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tasemel. |
| --- | --- |

(27)

Riigi sekkumise kohta vaatlusaluse kontserni teise äriühingu rahastamis- ja investeerimisotsustesse väideti, et komisjoni järeldused laenu ja selle tingimuste kohta ei ole õiged. Kuid komisjonil on kontrollimise ajal kogutud tõendeid, mis kinnitavad, et kohaliku omavalitsuse organ käskis äriühingul võtta laenu, mis ei ole seotud äriühingu äritegevusega. Äriühing põhjendab, et finantseerimisotsused tehti teenusena kohaliku omavalitsuse organi heaks, mitte kohustusena, ning kõnealune tehing ei toonud kaasa riski äriühingule, sest äriühingul olnuks võimalik vastutasuks jätta kommunaalteenuste arved kohalikule organile maksmata. Komisjoni kogutud tõendid kinnitavad, et äriühingu maakasutusõigust kasutatakse kaudselt asjaomase finantstehingu tagatisena, niisiis on äriühingul tegemist märkimisväärse riskiga. Maakasutusõiguse aga sai äriühing samalt kohaliku omavalitsuse organilt, kellele äriühing väidab osutanuvat vaid teenust. Väide, et hüvitiseks oleks olnud kommunaalteenuste eest maksmata jätmine, näitab peamiste raamatupidamisstandardite vääriti mõistmist (tasaarvestus) ning on vastuolus äriühingu selle väitega, et finantstehingute mõjutamine „ei tähenda hindade, kulude ja sisendite kohta tehtavate otsuste mõjutamist”, nagu nõutav vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c. Kõnealune kohaliku omavalitsuse organ mõjutas selgelt ja oluliselt investeerimisotsuseid, sest äriühingu maakasutuse lepingus on äriühingule spetsiifilised tingimused investeeringute tegemise kohta ja need tingimused ületavad selgelt kohaliku tsoneerimise seaduste nõudeid, vastupidiselt äriühingu väidetele. Sellepärast lükatakse tagasi väide, et riigi sekkumine finantseerimis- ja investeerimisotsustesse ei ole artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tasemel.

| (28) | Ühe kontserni äriühingu kohta, kes toodab naatriumtsüklamaadi tootmises kasutatavat tooret, väideti, et äriühingu otsuste tegemise ja finantsseisundiga seotud puudustel on väga väike mõju, sest kõnealuse äriühingu toodetud toore moodustab vaid ligikaudu 10 % naatriumtsüklamaadi tootmiskuludest. Kuna komisjon on suuteline arvutama toorme kasumliku müügihinna ja tegeliku müügihinna vahet, teeb äriühing ettepaneku, et asjakohasem oleks reguleerida madala hinnaga toorme väärtust ja mitte ära jätta turumajanduslikku kohtlemist. Turumajandusliku kohtlemise eesmärk on tagada, et sisendid väljendaksid turuväärtusi ning et äriotsused tehtaks turumõjude põhjal. Tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on selgelt nõutud, et peamiste sisendite kulud peavad väljendama olulisel määral turuväärtust, et oleksid täidetud turumajandusliku kohtlemise tingimused, ning ei ole mingit viidet selle kohta, et peamiste sisendite moonutatud kulusid võiks korrigeerida. Seega tuleb see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(28)

Ühe kontserni äriühingu kohta, kes toodab naatriumtsüklamaadi tootmises kasutatavat tooret, väideti, et äriühingu otsuste tegemise ja finantsseisundiga seotud puudustel on väga väike mõju, sest kõnealuse äriühingu toodetud toore moodustab vaid ligikaudu 10 % naatriumtsüklamaadi tootmiskuludest. Kuna komisjon on suuteline arvutama toorme kasumliku müügihinna ja tegeliku müügihinna vahet, teeb äriühing ettepaneku, et asjakohasem oleks reguleerida madala hinnaga toorme väärtust ja mitte ära jätta turumajanduslikku kohtlemist. Turumajandusliku kohtlemise eesmärk on tagada, et sisendid väljendaksid turuväärtusi ning et äriotsused tehtaks turumõjude põhjal. Tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on selgelt nõutud, et peamiste sisendite kulud peavad väljendama olulisel määral turuväärtust, et oleksid täidetud turumajandusliku kohtlemise tingimused, ning ei ole mingit viidet selle kohta, et peamiste sisendite moonutatud kulusid võiks korrigeerida. Seega tuleb see väide tagasi lükata.

| (29) | Äriühingu väide ebaloomulikult madala vee- ja elektrihinna ning töökulude kohta, et need ei ole tähtsad sisendid, sest moodustavad vaid 14 % toodangu toormekulust, tuleb tagasi lükata, sest nii üksikult kui ka koos moodustavad need kuludest küllaltki tähtsa osa, et mõjutada äriühingu üldkulusid. Töökulude kohta märgitakse, et neid ei olnud võimalik täies ulatuses kontrollida, kuna äriühing ei suutnud esitada ei lepinguid ega muid dokumente. Seega ei olnud võimalik kinnitada, et need kulud väljendavad turuväärtusi. |
| --- | --- |

(29)

Äriühingu väide ebaloomulikult madala vee- ja elektrihinna ning töökulude kohta, et need ei ole tähtsad sisendid, sest moodustavad vaid 14 % toodangu toormekulust, tuleb tagasi lükata, sest nii üksikult kui ka koos moodustavad need kuludest küllaltki tähtsa osa, et mõjutada äriühingu üldkulusid. Töökulude kohta märgitakse, et neid ei olnud võimalik täies ulatuses kontrollida, kuna äriühing ei suutnud esitada ei lepinguid ega muid dokumente. Seega ei olnud võimalik kinnitada, et need kulud väljendavad turuväärtusi.

| (30) | 2. kriteeriumi kohta esitati väide, et komisjon ei ole võtnud arvesse olulisuse põhimõtet, mille kohaselt väljajätmised ja vääresitused on olulised ainult sel juhul, kui need võivad mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad teevad raamatupidamisaruannete põhjal, ning sellistest väheolulistest puudustest ei pea ka audiitorile teatama. |
| --- | --- |

(30)

2. kriteeriumi kohta esitati väide, et komisjon ei ole võtnud arvesse olulisuse põhimõtet, mille kohaselt väljajätmised ja vääresitused on olulised ainult sel juhul, kui need võivad mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad teevad raamatupidamisaruannete põhjal, ning sellistest väheolulistest puudustest ei pea ka audiitorile teatama.

| (31) | Vastupidiselt kontserni väidetule on äriühingute raamatupidamises tõsiseid puudusi peamiste raamatupidamispõhimõtete osas (täpsemad andmed on esitatud järgmises lõigus). Teiseks nõue, et turumajandusliku kohtlemise saamiseks on vaja ühte selget raamatupidamist, ei ole kasutajale, kes teeb majandusotsuseid, vaid sellega tagatakse aus ja tõene raamatupidamine tulude-kulude ja muu kohta. Turumajandusliku kohtlemise määramiseks tehtava uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas raamatupidamist korraldatakse ja auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamise standarditega. |
| --- | --- |

(31)

Vastupidiselt kontserni väidetule on äriühingute raamatupidamises tõsiseid puudusi peamiste raamatupidamispõhimõtete osas (täpsemad andmed on esitatud järgmises lõigus). Teiseks nõue, et turumajandusliku kohtlemise saamiseks on vaja ühte selget raamatupidamist, ei ole kasutajale, kes teeb majandusotsuseid, vaid sellega tagatakse aus ja tõene raamatupidamine tulude-kulude ja muu kohta. Turumajandusliku kohtlemise määramiseks tehtava uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas raamatupidamist korraldatakse ja auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamise standarditega.

| (32) | Rainbow kontsern vaidles vastu väitele, et kontserni äriühingud on rikkunud rahvusvahelisi raamatupidamise standardeid ja praktikat, millele on viidatud turumajandusliku kohtlemise hinnangus: tekkepõhisuse põhimõte, tehingute õige esitusviis ja tasaarvestus, jätkuvuseelduse põhimõte, bilansi rubriikide õige liigitamine, kahjumi kajastamine, raamatupidamisarvestuses ainult äritegevusega seotud tehingute kirjendamine, kulude õige liigitamine ja kulumi arvestamine kuludelt, rahvusvaheliste raamatupidamise standardite ja Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete rakendamine vara väärtuse ja vara kulumi määramisel. Eespool osutatud rahvusvahelise raamatupidamise standardi rikkumised ilmnesid taotluses, mille kontsern esitas turumajandusliku kohtlemise saamiseks, ning kõiki asjaolusid kontrolliti kontserni äriühingutes kohapeal. Need väited, mis saadi äriühingutelt kõnealustes küsimustes pärast turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järelduste avalikustamist, ei võimaldanud muuta järeldust, et äriühingud ei vasta 2. kriteeriumile. |
| --- | --- |

(32)

Rainbow kontsern vaidles vastu väitele, et kontserni äriühingud on rikkunud rahvusvahelisi raamatupidamise standardeid ja praktikat, millele on viidatud turumajandusliku kohtlemise hinnangus: tekkepõhisuse põhimõte, tehingute õige esitusviis ja tasaarvestus, jätkuvuseelduse põhimõte, bilansi rubriikide õige liigitamine, kahjumi kajastamine, raamatupidamisarvestuses ainult äritegevusega seotud tehingute kirjendamine, kulude õige liigitamine ja kulumi arvestamine kuludelt, rahvusvaheliste raamatupidamise standardite ja Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete rakendamine vara väärtuse ja vara kulumi määramisel. Eespool osutatud rahvusvahelise raamatupidamise standardi rikkumised ilmnesid taotluses, mille kontsern esitas turumajandusliku kohtlemise saamiseks, ning kõiki asjaolusid kontrolliti kontserni äriühingutes kohapeal. Need väited, mis saadi äriühingutelt kõnealustes küsimustes pärast turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järelduste avalikustamist, ei võimaldanud muuta järeldust, et äriühingud ei vasta 2. kriteeriumile.

| (33) | 3. kriteeriumi kohta väitis Rainbow kontsern, et taristuinvesteeringute tegemine ühele äriühingule tasuta on normaalne tegevus, mida esineb ka turumajanduses, et sellega meelitada investeeringuid, ning et sellise toetamise mõju äriühingu rahalisele seisundile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on tühine. Kuid asjaolu, et äriühing ei pidanud maksma taristu arendamise eest ja samal ajal sai sama maad kasutada väga väikese rendi eest, ei kujuta endast tavalist olukorda turumajanduses. Sellel eelisel on aga teisest küljest otsene mõju tootva äriühingu rahalisele seisundile ja tema võimele teha otsuseid vastavalt turul valitsevale olukorrale. |
| --- | --- |

(33)

3. kriteeriumi kohta väitis Rainbow kontsern, et taristuinvesteeringute tegemine ühele äriühingule tasuta on normaalne tegevus, mida esineb ka turumajanduses, et sellega meelitada investeeringuid, ning et sellise toetamise mõju äriühingu rahalisele seisundile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on tühine. Kuid asjaolu, et äriühing ei pidanud maksma taristu arendamise eest ja samal ajal sai sama maad kasutada väga väikese rendi eest, ei kujuta endast tavalist olukorda turumajanduses. Sellel eelisel on aga teisest küljest otsene mõju tootva äriühingu rahalisele seisundile ja tema võimele teha otsuseid vastavalt turul valitsevale olukorrale.

| (34) | Komisjon kiitis heaks väitja argumendid GT Enterprise’i maakasutusõiguse kohta, nagu selgitatud põhjenduses 21. Teiste äriühingute maakasutusõiguse kohta esitatud väited aga ei olnud sellised, mille tõttu järeldusi tuleks muuta, sest ka äriühing ise tunnistas, et ei ole ühel juhul maksnud maa kasutamise eest kokkulepitud summat. Teise maakasutusõiguse juhu kohta väitis Rainbow kontsern, et asjaomases piirkonnas olevat maahind järsult tõusnud, mistõttu on normaalne, et maa on mõni aasta pärast ostmist hinnatud märksa kõrgemalt. Kuid äriühing on esitanud tõendid vastava piirkonna elamumaa kohta, mis ei ole asjakohane. Rainbow väitis lõpuks, et komisjoni seisukoht nõuda kinnitavaid tõendeid, et äriühing on maksnud turuväärtust väljendavat hinda, on ebamõistlikult koormav. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on selgelt kirjas, et turumajandusliku kohtlemise nõue peab „sisaldama piisavat tõendusmaterjali selle kohta, et tootja tegutseb turumajanduse tingimustes”. Seepärast tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon kiitis heaks väitja argumendid GT Enterprise’i maakasutusõiguse kohta, nagu selgitatud põhjenduses 21. Teiste äriühingute maakasutusõiguse kohta esitatud väited aga ei olnud sellised, mille tõttu järeldusi tuleks muuta, sest ka äriühing ise tunnistas, et ei ole ühel juhul maksnud maa kasutamise eest kokkulepitud summat. Teise maakasutusõiguse juhu kohta väitis Rainbow kontsern, et asjaomases piirkonnas olevat maahind järsult tõusnud, mistõttu on normaalne, et maa on mõni aasta pärast ostmist hinnatud märksa kõrgemalt. Kuid äriühing on esitanud tõendid vastava piirkonna elamumaa kohta, mis ei ole asjakohane. Rainbow väitis lõpuks, et komisjoni seisukoht nõuda kinnitavaid tõendeid, et äriühing on maksnud turuväärtust väljendavat hinda, on ebamõistlikult koormav. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on selgelt kirjas, et turumajandusliku kohtlemise nõue peab „sisaldama piisavat tõendusmaterjali selle kohta, et tootja tegutseb turumajanduse tingimustes”. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

| (35) | Rainbow kontsern vaidlustab järelduse vara ülekandmisest ühele äriühingule ilma rahalise hüvituseta või muu turuhinnale vastava hüvituseta, põhjendusega, et see äriühing lõpetas tootmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Äriühing lõpetas tõepoolest tootmise, kuid jätkas oma varasema toodangu müümist omamaisel turul. Seetõttu tuli ka selle äriühingu kohta anda turumajandusliku kohtlemise hinnang ning veenduda, et mitteturumajanduslikust majandusest ei ole üle kandunud olulisi moonutusi, mis võiksid mõjutada hindasid. |
| --- | --- |

(35)

Rainbow kontsern vaidlustab järelduse vara ülekandmisest ühele äriühingule ilma rahalise hüvituseta või muu turuhinnale vastava hüvituseta, põhjendusega, et see äriühing lõpetas tootmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Äriühing lõpetas tõepoolest tootmise, kuid jätkas oma varasema toodangu müümist omamaisel turul. Seetõttu tuli ka selle äriühingu kohta anda turumajandusliku kohtlemise hinnang ning veenduda, et mitteturumajanduslikust majandusest ei ole üle kandunud olulisi moonutusi, mis võiksid mõjutada hindasid.

| (36) | Seega tehti järeldus, et GT Enterprise ei täida turumajandusliku kohtlemise 1. ja 2. kriteeriumi, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. ei täida 2. ja 3. kriteeriumi, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. ei täida 1., 2. ja 3. kriteeriumi ning Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. ei täida 1., 2. ja 3. kriteeriumi. Kui ühele äriühingule, kes on seotud teiste vaatlusaluse toote tootmise ja müümisega tegelevate äriühingutega, ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, siis ei saa võimaldada seda kogu seotud äriühingute rühmale. Kuna ükski äriühing üksinda ei vasta turumajandusliku kohtlemise nõuetele, ei saa järelikult Rainbow kontsernile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Selliste asjaolude tõttu otsustati pärast nõuandekomiteega konsulteerimist mitte võimaldada kontsernile turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(36)

Seega tehti järeldus, et GT Enterprise ei täida turumajandusliku kohtlemise 1. ja 2. kriteeriumi, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. ei täida 2. ja 3. kriteeriumi, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. ei täida 1., 2. ja 3. kriteeriumi ning Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. ei täida 1., 2. ja 3. kriteeriumi. Kui ühele äriühingule, kes on seotud teiste vaatlusaluse toote tootmise ja müümisega tegelevate äriühingutega, ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, siis ei saa võimaldada seda kogu seotud äriühingute rühmale. Kuna ükski äriühing üksinda ei vasta turumajandusliku kohtlemise nõuetele, ei saa järelikult Rainbow kontsernile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Selliste asjaolude tõttu otsustati pärast nõuandekomiteega konsulteerimist mitte võimaldada kontsernile turumajanduslikku kohtlemist.

2.2.   Individuaalne kohtlemine

| (37) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse kõnealuse artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalne kohtlemine. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:






  — | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tooma; |
| --- | --- | --- |

(37)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse kõnealuse artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalne kohtlemine. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:

—

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tooma;

| — | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud, |
| --- | --- |

—

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud,

| — | enamusosalus kuulub eraisikutele; direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; |
| --- | --- |

—

enamusosalus kuulub eraisikutele; direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;

| — | kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel, ja |
| --- | --- |

—

kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel, ja

| — | riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

—

riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (38) | Kontserni kaks eksportivat tootjat, kes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportisid naatriumtsüklamaati, taotlesid individuaalset kohtlemist. Rainbow kontserni teistele äriühingutele ei olnud vaja teha individuaalse kohtlemise hindamist, sest nad ei ole vaatlusaluse toote eksportijad. Kättesaadava teabe ja selle kohapealse kontrollimise põhjal leiti, et mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võib seega võimaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(38)

Kontserni kaks eksportivat tootjat, kes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportisid naatriumtsüklamaati, taotlesid individuaalset kohtlemist. Rainbow kontserni teistele äriühingutele ei olnud vaja teha individuaalse kohtlemise hindamist, sest nad ei ole vaatlusaluse toote eksportijad. Kättesaadava teabe ja selle kohapealse kontrollimise põhjal leiti, et mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võib seega võimaldada individuaalset kohtlemist.

2.3.   Dumping

2.3.1.   Võrdlusriik

| (39) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kolmandas turumajandusriigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kolmandas turumajandusriigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.

| (40) | Algatamisteates esitas komisjon oma kavatsuse kasutada normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Indoneesiat (võrdlusriik esialgses uurimises) ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(40)

Algatamisteates esitas komisjon oma kavatsuse kasutada normaalväärtuse määramisel asjakohase võrdlusriigina Indoneesiat (võrdlusriik esialgses uurimises) ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused.

| (41) | Komisjonile ei ole tulnud ühtegi märkust võrdlusriigi valiku kohta. |
| --- | --- |

(41)

Komisjonile ei ole tulnud ühtegi märkust võrdlusriigi valiku kohta.

| (42) | Komisjon soovis teha koostööd Indoneesia tootjatega. Kirjad ja asjakohased küsimustikud saadeti kõikidele teadaolevatele äriühingutele. Nendest äriühingutest, kellega ühendust võeti, esitas vaid üks tootja kogu normaalväärtuse määramise jaoks vajaliku teabe ja oli nõus läbivaatamises osaliselt koostööd tegema. Kuna äriühing ei lubanud teha kontrollkäiku oma valdustesse, analüüsis komisjon esitatud andmete täielikkust ja järjepidevust. Leiti, et andmed on normaalväärtuse määramiseks piisavad ja usaldusväärsed ning Indoneesia tootja andis selgitusi, kui komisjon vajaduse korral neid soovis. Kasutatud teavet võrreldi läbivaatamise taotluses esitatud teabega. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon soovis teha koostööd Indoneesia tootjatega. Kirjad ja asjakohased küsimustikud saadeti kõikidele teadaolevatele äriühingutele. Nendest äriühingutest, kellega ühendust võeti, esitas vaid üks tootja kogu normaalväärtuse määramise jaoks vajaliku teabe ja oli nõus läbivaatamises osaliselt koostööd tegema. Kuna äriühing ei lubanud teha kontrollkäiku oma valdustesse, analüüsis komisjon esitatud andmete täielikkust ja järjepidevust. Leiti, et andmed on normaalväärtuse määramiseks piisavad ja usaldusväärsed ning Indoneesia tootja andis selgitusi, kui komisjon vajaduse korral neid soovis. Kasutatud teavet võrreldi läbivaatamise taotluses esitatud teabega.

| (43) | Uurimise käigus selgus, et Indoneesias on samasuguse toote turul konkurents olemas. |
| --- | --- |

(43)

Uurimise käigus selgus, et Indoneesias on samasuguse toote turul konkurents olemas.

| (44) | Lisaks sellele selgus uurimisel, et koostööd tegeva Indoneesia tootja tootmismaht moodustab märgatavalt rohkem kui 5 % Hiina vaatlusaluse toote ekspordimahust liitu, seega oli toodangu maht esinduslik. Samasuguse Indoneesia toote kvaliteedi, tehniliste näitajate ja standardite osas ei leitud Hiina toodetega võrreldes olulisi erinevusi. Seetõttu peeti Indoneesia turgu piisavalt esinduslikuks, et määrata selle alusel normaalväärtus. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks sellele selgus uurimisel, et koostööd tegeva Indoneesia tootja tootmismaht moodustab märgatavalt rohkem kui 5 % Hiina vaatlusaluse toote ekspordimahust liitu, seega oli toodangu maht esinduslik. Samasuguse Indoneesia toote kvaliteedi, tehniliste näitajate ja standardite osas ei leitud Hiina toodetega võrreldes olulisi erinevusi. Seetõttu peeti Indoneesia turgu piisavalt esinduslikuks, et määrata selle alusel normaalväärtus.

| (45) | Märgitakse, et peale teadaolevate Hispaania, Hiina ja Indoneesia tootjate ei ole komisjonile teada muid tootmisettevõtteid maailmas. |
| --- | --- |

(45)

Märgitakse, et peale teadaolevate Hispaania, Hiina ja Indoneesia tootjate ei ole komisjonile teada muid tootmisettevõtteid maailmas.

| (46) | Kõike seda arvesse võttes jõuti järeldusele, et Indoneesia on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(46)

Kõike seda arvesse võttes jõuti järeldusele, et Indoneesia on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik.

2.3.2.   Normaalväärtuse määramine

| (47) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus võrdlusriigi tootjalt saadud teabe põhjal järgmiselt. Märgitakse, et Indoneesia tootjat oli uuritud varasemas uurimises, mis oli seotud naatriumtsüklamaadi impordiga Indoneesiast (6). Leiti, et äriühingu nüüd küsimustiku vastustes esitatud andmed on usaldusväärsed ja on kindlaks aluseks käesoleva uurimise jaoks normaalväärtuse määramisel. Tõepoolest, keskmised müügihinnad ja keskmised toodangukulud on muutunud samal viisil kui keskmised toormekulud. Seda suundumust kinnitab ka liidu turul aset leidnud samasugune keskmise toormemaksumuse areng. |
| --- | --- |

(47)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus võrdlusriigi tootjalt saadud teabe põhjal järgmiselt. Märgitakse, et Indoneesia tootjat oli uuritud varasemas uurimises, mis oli seotud naatriumtsüklamaadi impordiga Indoneesiast (6). Leiti, et äriühingu nüüd küsimustiku vastustes esitatud andmed on usaldusväärsed ja on kindlaks aluseks käesoleva uurimise jaoks normaalväärtuse määramisel. Tõepoolest, keskmised müügihinnad ja keskmised toodangukulud on muutunud samal viisil kui keskmised toormekulud. Seda suundumust kinnitab ka liidu turul aset leidnud samasugune keskmise toormemaksumuse areng.

| (48) | Leiti, et Indoneesia tootja samasuguse toote müük omamaisel turul on esinduslik müügimahu osas võrreldes Hiina vaatlusaluse kontserni Euroopa Liitu eksporditava vaatlusaluse tootega. |
| --- | --- |

(48)

Leiti, et Indoneesia tootja samasuguse toote müük omamaisel turul on esinduslik müügimahu osas võrreldes Hiina vaatlusaluse kontserni Euroopa Liitu eksporditava vaatlusaluse tootega.

| (49) | Seejärel määratles komisjon need tooteliigid, mida võrdlusriigi tootja müüb omamaisel turul ja mis on samasugused või otseselt võrreldavad toodetega, mida müüakse Euroopa Liitu eksportimiseks. Ilmnes, et Indoneesia tootja standardne tooteliik on otseselt võrreldav. |
| --- | --- |

(49)

Seejärel määratles komisjon need tooteliigid, mida võrdlusriigi tootja müüb omamaisel turul ja mis on samasugused või otseselt võrreldavad toodetega, mida müüakse Euroopa Liitu eksportimiseks. Ilmnes, et Indoneesia tootja standardne tooteliik on otseselt võrreldav.

| (50) | Uuriti, kas selle standardse tooteliigi, mida tootja müüb võrdlusriigi omamaisel turul ning mis on otseselt võrreldav ekspordiks Euroopa Liitu müüdava tooteliigiga omamaine müük on piisavalt esinduslik algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Nenditi, et teatavat liiki naatriumtsüklamaadi müük omamaisel turul on piisavalt esinduslik, kui seda liiki toote müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vähemalt 5 % selle võrreldavat liiki toote müügist, mida vaatlusalune kontsern Euroopa Liitu eksportis. |
| --- | --- |

(50)

Uuriti, kas selle standardse tooteliigi, mida tootja müüb võrdlusriigi omamaisel turul ning mis on otseselt võrreldav ekspordiks Euroopa Liitu müüdava tooteliigiga omamaine müük on piisavalt esinduslik algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Nenditi, et teatavat liiki naatriumtsüklamaadi müük omamaisel turul on piisavalt esinduslik, kui seda liiki toote müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vähemalt 5 % selle võrreldavat liiki toote müügist, mida vaatlusalune kontsern Euroopa Liitu eksportis.

| (51) | Samuti uuriti seda, kas omamaist müüki saab käsitleda tavapärase kaubandusena, ning sel eesmärgil määrati, kui suur osa uurimisperioodil toimunud standardse tooteliigi müügist sõltumatutele ostjatele oli kasumlik. Kuna samalaadse toote kasumlik müük omamaisel turul esindatud toote liigi kohta ületas 80 % kõnealuse toote müügist ja kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt võrdne tootmiskuludega, võeti normaalväärtuse määramisel aluseks tegelik hind omamaisel turul, mis leiti kui kõigi omamaiste vastavat liiki toodete müügihindade kaalutud keskmine kogu uurimisperioodi vältel, sõltumata sellest, kas tegemist oli kasumliku müügiga või mitte. |
| --- | --- |

(51)

Samuti uuriti seda, kas omamaist müüki saab käsitleda tavapärase kaubandusena, ning sel eesmärgil määrati, kui suur osa uurimisperioodil toimunud standardse tooteliigi müügist sõltumatutele ostjatele oli kasumlik. Kuna samalaadse toote kasumlik müük omamaisel turul esindatud toote liigi kohta ületas 80 % kõnealuse toote müügist ja kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt võrdne tootmiskuludega, võeti normaalväärtuse määramisel aluseks tegelik hind omamaisel turul, mis leiti kui kõigi omamaiste vastavat liiki toodete müügihindade kaalutud keskmine kogu uurimisperioodi vältel, sõltumata sellest, kas tegemist oli kasumliku müügiga või mitte.

| (52) | Nende tooteliikide normaalväärtusemääramiseks, mida tootja võrdlusriigi omamaisel turul ei müünud, võeti aluseks kogu standardse tooteliigi müügi kaalutud keskmine müügihind, mida korrigeeriti kahe tooteliigi erinevuse arvestamiseks. |
| --- | --- |

(52)

Nende tooteliikide normaalväärtusemääramiseks, mida tootja võrdlusriigi omamaisel turul ei müünud, võeti aluseks kogu standardse tooteliigi müügi kaalutud keskmine müügihind, mida korrigeeriti kahe tooteliigi erinevuse arvestamiseks.

2.3.3.   Ekspordihind

| (53) | Kõik vaatlusaluse kontserni eksportivad tootjad müüsid toodangut ELi oma seotud kaubandusäriühingu kaudu, mille asukoht on väljaspool ELi. Algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt määrati ekspordihind tegelikult makstud või makstava hinna alusel, seega selle tootehinna alusel, millega seotud kaubandusäriühing müüs toote sõltumatule ostjale ELis. |
| --- | --- |

(53)

Kõik vaatlusaluse kontserni eksportivad tootjad müüsid toodangut ELi oma seotud kaubandusäriühingu kaudu, mille asukoht on väljaspool ELi. Algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt määrati ekspordihind tegelikult makstud või makstava hinna alusel, seega selle tootehinna alusel, millega seotud kaubandusäriühing müüs toote sõltumatule ostjale ELis.

2.3.4.   Võrdlus

| (54) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise hindade alusel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks tehti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 vastavaid kohandusi, et arvestada erinevusi, mis mõjutavad hinda ning hindade võrreldavust. Seetõttu tehti kohandusi, et vastavalt vajadusele ja tõendusmaterjalile võtta arvesse veo-, kindlustuse, käsitlemise, laadimise ja lisakulusid ning laenukulusid. |
| --- | --- |

(54)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise hindade alusel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks tehti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 vastavaid kohandusi, et arvestada erinevusi, mis mõjutavad hinda ning hindade võrreldavust. Seetõttu tehti kohandusi, et vastavalt vajadusele ja tõendusmaterjalile võtta arvesse veo-, kindlustuse, käsitlemise, laadimise ja lisakulusid ning laenukulusid.

2.3.5.   Dumpingumarginaal

| (55) | Dumpingumarginaal määrati kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kõikide eksportijate kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt. |
| --- | --- |

(55)

Dumpingumarginaal määrati kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kõikide eksportijate kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt.

| (56) | Sellise võrdlemise teel saadi dumpingumarginaal 14,2 % CIF-hinnast ELi piiril ilma tollimaksu maksmata. |
| --- | --- |

(56)

Sellise võrdlemise teel saadi dumpingumarginaal 14,2 % CIF-hinnast ELi piiril ilma tollimaksu maksmata.

2.4.   Muutunud tingimuste püsivus

| (57) | Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt uuriti, kas asjaolud, mille põhjal määrati praegune dumpingumarginaal, on muutunud ja kas muutus on püsiva iseloomuga. |
| --- | --- |

(57)

Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt uuriti, kas asjaolud, mille põhjal määrati praegune dumpingumarginaal, on muutunud ja kas muutus on püsiva iseloomuga.

| (58) | Praegused järeldused on tehtud olukorras, kus vaatlusaluse kontserni esitatud turumajandusliku kohtlemise taotlus jäeti käimasoleval läbivaatamisel rahuldamata, kuid esialgses uurimises vaatluse all olnud seotud äriühingute kontserni liikme GT Enterprise suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist. Asjaolud, mis viisid erineva järelduse tegemiseni seisnevad esiteks selles, et käimasoleval läbivaatamisel uuriti nelja kontserni äriühingut, kuid esialgses uurimises üksnes äriühingut GT Enterprise. Hiljaaegu kontserni laiendati ja reorganiseeriti, tehti märkimisväärseid investeeringuid ning ei ole ette näha, et selline olukord võiks lähemas tulevikus korduda. Teiseks leiti GT Enterprise puhul, et äriühingu tava mitte pidada selget raamatupidamist, sellist, mida auditeeritakse vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamise standarditele, on väljakujunenud tava ning ei ole märke, et see võiks edaspidi muutuda. Ka põhikiri, mis lubab riigil äriühingut mõjutada, on jõus olnud pikka aega ning ei ole märke, et seda võidaks edaspidi muuta. Selliste asjaolude tõttu leiti, et kontserni seisund, mis ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, on püsiv. |
| --- | --- |

(58)

Praegused järeldused on tehtud olukorras, kus vaatlusaluse kontserni esitatud turumajandusliku kohtlemise taotlus jäeti käimasoleval läbivaatamisel rahuldamata, kuid esialgses uurimises vaatluse all olnud seotud äriühingute kontserni liikme GT Enterprise suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist. Asjaolud, mis viisid erineva järelduse tegemiseni seisnevad esiteks selles, et käimasoleval läbivaatamisel uuriti nelja kontserni äriühingut, kuid esialgses uurimises üksnes äriühingut GT Enterprise. Hiljaaegu kontserni laiendati ja reorganiseeriti, tehti märkimisväärseid investeeringuid ning ei ole ette näha, et selline olukord võiks lähemas tulevikus korduda. Teiseks leiti GT Enterprise puhul, et äriühingu tava mitte pidada selget raamatupidamist, sellist, mida auditeeritakse vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamise standarditele, on väljakujunenud tava ning ei ole märke, et see võiks edaspidi muutuda. Ka põhikiri, mis lubab riigil äriühingut mõjutada, on jõus olnud pikka aega ning ei ole märke, et seda võidaks edaspidi muuta. Selliste asjaolude tõttu leiti, et kontserni seisund, mis ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, on püsiv.

| (59) | Ekspordihinna osas näitas uurimine teatavat püsivust vaatlusaluse kontserni hinnapoliitikas pikema aja jooksul, sest hind, mis oli vaatlusalusel tootel ELis ja hind, mis sellel oli kolmandates riikides, ei erinenud märgatavalt ning need järgisid ühesugust suundumust 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. See kinnitab järeldust, et praegu arvutatud dumpingumarginaal on tõenäoliselt püsiv. |
| --- | --- |

(59)

Ekspordihinna osas näitas uurimine teatavat püsivust vaatlusaluse kontserni hinnapoliitikas pikema aja jooksul, sest hind, mis oli vaatlusalusel tootel ELis ja hind, mis sellel oli kolmandates riikides, ei erinenud märgatavalt ning need järgisid ühesugust suundumust 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. See kinnitab järeldust, et praegu arvutatud dumpingumarginaal on tõenäoliselt püsiv.

| (60) | Seetõttu leiti, et vaatlusaluse kontserni struktuur ja käitumine, ka need asjaolud, mille tõttu algatati käimasolev läbivaatamine, lähemas tulevikus tõenäoliselt ei muutu sedavõrd, et see võiks mõjutada käimasoleva läbivaatamise tulemusi. Seetõttu tehti järeldus, et muutunud olud on püsivad ja meetme kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam piisav dumpingu korvamiseks. |
| --- | --- |

(60)

Seetõttu leiti, et vaatlusaluse kontserni struktuur ja käitumine, ka need asjaolud, mille tõttu algatati käimasolev läbivaatamine, lähemas tulevikus tõenäoliselt ei muutu sedavõrd, et see võiks mõjutada käimasoleva läbivaatamise tulemusi. Seetõttu tehti järeldus, et muutunud olud on püsivad ja meetme kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam piisav dumpingu korvamiseks.

3.   DUMPINGUVASTASTE MEETMETE MUUTMINE

| (61) | Võttes arvesse järeldust, et dumping on suurenenud ning et muutunud olud on püsiva iseloomuga, jõuti seisukohale, et praegused meetmed ei ole enam piisavad kahjuliku dumpingu korvamiseks. Rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kehtestatud meetmeid tuleks seega muuta äriühingu GT Enterprise osas ning samasugune tollimaks tuleks kehtestada teise sama kontserni eksportiva tootja suhtes määrust vastavalt muutes. |
| --- | --- |

(61)

Võttes arvesse järeldust, et dumping on suurenenud ning et muutunud olud on püsiva iseloomuga, jõuti seisukohale, et praegused meetmed ei ole enam piisavad kahjuliku dumpingu korvamiseks. Rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kehtestatud meetmeid tuleks seega muuta äriühingu GT Enterprise osas ning samasugune tollimaks tuleks kehtestada teise sama kontserni eksportiva tootja suhtes määrust vastavalt muutes.

| (62) | Käesoleva läbivaatamisega ei saa kehtestada individuaalset kahjumarginaali, kuna see läbivaatamine piirdub GT Enterprise’i ja sellega vaatlusaluses kontsernis seotud äriühingute dumpingu uurimisega. Seetõttu võrreldi käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali esialgses uurimises leitud kahjumarginaaliga. Kuna viimati nimetatud marginaal ületas käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali, tuleks vaatlusalusele kontsernile kehtestada samal tasemel lõplik dumpinguvastane tollimaks kui käesoleva läbivaatamisega leitud dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(62)

Käesoleva läbivaatamisega ei saa kehtestada individuaalset kahjumarginaali, kuna see läbivaatamine piirdub GT Enterprise’i ja sellega vaatlusaluses kontsernis seotud äriühingute dumpingu uurimisega. Seetõttu võrreldi käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali esialgses uurimises leitud kahjumarginaaliga. Kuna viimati nimetatud marginaal ületas käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali, tuleks vaatlusalusele kontsernile kehtestada samal tasemel lõplik dumpinguvastane tollimaks kui käesoleva läbivaatamisega leitud dumpingumarginaal.

| (63) | Meetme osas otsustati, et muudetud dumpinguvastane tollimaks võiks olla samal kujul kui rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 kehtestatud meetmed. Meetmete tõhususe tagamiseks ja hinnapettuste ärahoidmiseks otsustati, et on asjakohane kehtestada tollimaks teatava suurusega rahasummana kilo kohta. Lõpptulemusena peaks vaatlusaluse kontserni toodetud ja Euroopa Liitu müüdava vaatlusaluse toote impordile kehtestatud dumpinguvastane tollimaks, mis arvutatakse käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali järgi kui teatav summa kilo kohta, olema 0,23 eurot. |
| --- | --- |

(63)

Meetme osas otsustati, et muudetud dumpinguvastane tollimaks võiks olla samal kujul kui rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 kehtestatud meetmed. Meetmete tõhususe tagamiseks ja hinnapettuste ärahoidmiseks otsustati, et on asjakohane kehtestada tollimaks teatava suurusega rahasummana kilo kohta. Lõpptulemusena peaks vaatlusaluse kontserni toodetud ja Euroopa Liitu müüdava vaatlusaluse toote impordile kehtestatud dumpinguvastane tollimaks, mis arvutatakse käesoleva läbivaatamisega määratud dumpingumarginaali järgi kui teatav summa kilo kohta, olema 0,23 eurot.

4.   TEAVITAMINE

| (64) | Vaatlusalusele kontsernile ja teistele asjaga seotud osalistele on teatavaks tehtud olulised tõsiasjad ja seisukohad, mille kohaselt on kavas teha ettepanek muuta kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(64)

Vaatlusalusele kontsernile ja teistele asjaga seotud osalistele on teatavaks tehtud olulised tõsiasjad ja seisukohad, mille kohaselt on kavas teha ettepanek muuta kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

| (65) | Rainbow kontsern esitas märkused lõpliku teavitamise kohta. Põhiliselt olid märkused seotud kaebuse tagasivõtmisega Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi kohta toimuvas uurimises, mis piirdub kahe Hiina eksportiva tootjaga Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited („Fang Da kontsern”) („paralleelne menetlus”) (7). Rainbow väitis, et kaebuse tagasivõtmine paralleelses menetluses peaks loogiliselt ja õiguslikult viima ka teiste Hiina tootjate vastu kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamiseni või vähemalt Rainbow kontserni suhtes peetava käimasoleva läbivaatamise lõpetamiseni. |
| --- | --- |

(65)

Rainbow kontsern esitas märkused lõpliku teavitamise kohta. Põhiliselt olid märkused seotud kaebuse tagasivõtmisega Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi kohta toimuvas uurimises, mis piirdub kahe Hiina eksportiva tootjaga Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited („Fang Da kontsern”) („paralleelne menetlus”) (7). Rainbow väitis, et kaebuse tagasivõtmine paralleelses menetluses peaks loogiliselt ja õiguslikult viima ka teiste Hiina tootjate vastu kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamiseni või vähemalt Rainbow kontserni suhtes peetava käimasoleva läbivaatamise lõpetamiseni.

| (66) | Rainbow nõudis rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamist, väites, et kuna puuduvad järeldused, et Fang Da import toimuks dumpinguhindadega ja/või Fang Da import põhjustaks kahju, on algmääruse artikli 9 lõike 5 mittediskrimineerimise sätte kohaselt nõutav kehtestatud dumpinguvastased meetmed lõpetada. Oma väite toetuseks viitas ta varasematele nõukogu määrustele, kus samaaegsed vahepealsed läbivaatamised teatavate riikide impordi suhtes olid lõpetatud ilma meetmeid kehtestamata, kui meetmete kehtestamisest oli loobutud dumpinguvastases uurimises, mis oli seotud ühesuguste toodete impordiga muudest riikidest (alumiiniumelektrolüütkondensaatorid, (8) rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted) (9). Märgitakse, et need juhtumid on seotud uurimisega, mis hõlmas mitut riiki ning mittediskrimineerimise põhimõtet kohaldati mitmest riigist pärit impordi suhtes. Teiseks oli nendel juhtudel mõne riigi suhtes meetmete lõpetamise põhjus see, et teiste riikide suhtes meetmeid ei kehtestatud, kuna nõukogu ei võtnud õigusaktiga ettenähtud aja jooksul ettepanekut vastu (alumiiniumelektrolüütkondensaatorid, rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted). Niisiis kuigi osutatud juhtudel peeti vajalikuks dumpinguvastaste meetmete menetlemine samaaegsetes menetlustes lõpetada mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise tõttu, ei ole need juhud olulised käesoleva läbivaatamise seisukohast. Järgmine viide oli naatriumglutamaadi (10) juhtumi käsitlusele, mille puhul kaebuse esitaja võttis tagasi oma kaebuse Brasiiliast pärit impordi kohta, kuigi leiti, et import toimub dumpinguhinnaga. Kõnealusel juhul kavandati mitte kiita heaks kaebuse tagasivõtmist, kuna leiti, et meetmete võtmine teiste riikide vastu olukorras, kus Brasiilia suhtes meetmeid ei võeta, oleks diskrimineeriv. |
| --- | --- |

(66)

Rainbow nõudis rakendusmäärusega (EL) nr 492/2010 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamist, väites, et kuna puuduvad järeldused, et Fang Da import toimuks dumpinguhindadega ja/või Fang Da import põhjustaks kahju, on algmääruse artikli 9 lõike 5 mittediskrimineerimise sätte kohaselt nõutav kehtestatud dumpinguvastased meetmed lõpetada. Oma väite toetuseks viitas ta varasematele nõukogu määrustele, kus samaaegsed vahepealsed läbivaatamised teatavate riikide impordi suhtes olid lõpetatud ilma meetmeid kehtestamata, kui meetmete kehtestamisest oli loobutud dumpinguvastases uurimises, mis oli seotud ühesuguste toodete impordiga muudest riikidest (alumiiniumelektrolüütkondensaatorid, (8) rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted) (9). Märgitakse, et need juhtumid on seotud uurimisega, mis hõlmas mitut riiki ning mittediskrimineerimise põhimõtet kohaldati mitmest riigist pärit impordi suhtes. Teiseks oli nendel juhtudel mõne riigi suhtes meetmete lõpetamise põhjus see, et teiste riikide suhtes meetmeid ei kehtestatud, kuna nõukogu ei võtnud õigusaktiga ettenähtud aja jooksul ettepanekut vastu (alumiiniumelektrolüütkondensaatorid, rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted). Niisiis kuigi osutatud juhtudel peeti vajalikuks dumpinguvastaste meetmete menetlemine samaaegsetes menetlustes lõpetada mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise tõttu, ei ole need juhud olulised käesoleva läbivaatamise seisukohast. Järgmine viide oli naatriumglutamaadi (10) juhtumi käsitlusele, mille puhul kaebuse esitaja võttis tagasi oma kaebuse Brasiiliast pärit impordi kohta, kuigi leiti, et import toimub dumpinguhinnaga. Kõnealusel juhul kavandati mitte kiita heaks kaebuse tagasivõtmist, kuna leiti, et meetmete võtmine teiste riikide vastu olukorras, kus Brasiilia suhtes meetmeid ei võeta, oleks diskrimineeriv.

| (67) | Need kaks kõnealust juhtumit on küllaltki erinevad. Paralleelmenetluses võeti kaebus tagasi ning tehti otsus, et menetluse lõpetamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Käimasolevas läbivaatamises kaebust tagasi ei võetud ning leiti, et Rainbow kontserni dumping suurenes. Seetõttu ei kujuta kõnealuse kontserni puhul tollimaksu suurendamine endast diskrimineerimist. |
| --- | --- |

(67)

Need kaks kõnealust juhtumit on küllaltki erinevad. Paralleelmenetluses võeti kaebus tagasi ning tehti otsus, et menetluse lõpetamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Käimasolevas läbivaatamises kaebust tagasi ei võetud ning leiti, et Rainbow kontserni dumping suurenes. Seetõttu ei kujuta kõnealuse kontserni puhul tollimaksu suurendamine endast diskrimineerimist.

| (68) | Rainbow kontsern nõudis veel, et kaebuse tagasivõtmisel tuleks käimasolev läbivaatamine Rainbow kontserni suhtes lõpetada, kuna ühe ja sama protseduurilise dokumendi alusel on algatatud kaks menetlust, mis hõlmavad sama uurimisperioodi ning kaebuse esitaja käsitles kaebuses Fang Da kontserni ja Rainbow kontserni kõikidel praktilistel eesmärkidel koos. |
| --- | --- |

(68)

Rainbow kontsern nõudis veel, et kaebuse tagasivõtmisel tuleks käimasolev läbivaatamine Rainbow kontserni suhtes lõpetada, kuna ühe ja sama protseduurilise dokumendi alusel on algatatud kaks menetlust, mis hõlmavad sama uurimisperioodi ning kaebuse esitaja käsitles kaebuses Fang Da kontserni ja Rainbow kontserni kõikidel praktilistel eesmärkidel koos.

| (69) | Teiseks väitis kontsern, et vaatamata sellele, et Fang Da kontserni suhtes on algatatud uurimine algmääruse artikli 5 kohaselt, on Fang Da kontserniga seotud impordi ja Rainbow kontserniga seotud impordi suhtes käimasolev uurimine õiguslikult ja kõikidel praktilistel eesmärkidel sisuliselt üks ja sama uurimine. Lõpuks väitis kontsern, et võttes arvesse menetluse ja uurimise erinevust, mis tuleneb algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatust, järeldub sellest, et Fang Da kontserni suhtes toimus tegelikult menetlus, kuigi esialgse uurimisega kontsernile kohaldatud tollimaksumäär oli null. Seetõttu peaks Fang Da kontserniga seotud impordi suhtes esitatud kaebuse tagasivõtmine viima ka Rainbow kontserni suhtes käimas oleva uurimise lõpetamiseni. |
| --- | --- |

(69)

Teiseks väitis kontsern, et vaatamata sellele, et Fang Da kontserni suhtes on algatatud uurimine algmääruse artikli 5 kohaselt, on Fang Da kontserniga seotud impordi ja Rainbow kontserniga seotud impordi suhtes käimasolev uurimine õiguslikult ja kõikidel praktilistel eesmärkidel sisuliselt üks ja sama uurimine. Lõpuks väitis kontsern, et võttes arvesse menetluse ja uurimise erinevust, mis tuleneb algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatust, järeldub sellest, et Fang Da kontserni suhtes toimus tegelikult menetlus, kuigi esialgse uurimisega kontsernile kohaldatud tollimaksumäär oli null. Seetõttu peaks Fang Da kontserniga seotud impordi suhtes esitatud kaebuse tagasivõtmine viima ka Rainbow kontserni suhtes käimas oleva uurimise lõpetamiseni.

| (70) | Selle kohta märgitakse, et kaebuse esitaja esitatud dokument kujutab endast algmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastase uurimise kaebust ning käesolevat algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealse läbivaatamise taotlust. Ka esitas ta piisavalt tõendeid kummagi menetluse eraldi algatamise põhjendamiseks. Tõepoolest, komisjon algatas artikli 5 kohase uurimise ning vahepealse läbivaatamise kahe eraldi algatamisteatega. Niisiis on algmääruse artikli 5 kohaselt algatatud dumpinguvastane uurimine ja algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt algatatud vahepealne läbivaatamine kaks eraldi menetlust. |
| --- | --- |

(70)

Selle kohta märgitakse, et kaebuse esitaja esitatud dokument kujutab endast algmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastase uurimise kaebust ning käesolevat algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealse läbivaatamise taotlust. Ka esitas ta piisavalt tõendeid kummagi menetluse eraldi algatamise põhjendamiseks. Tõepoolest, komisjon algatas artikli 5 kohase uurimise ning vahepealse läbivaatamise kahe eraldi algatamisteatega. Niisiis on algmääruse artikli 5 kohaselt algatatud dumpinguvastane uurimine ja algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt algatatud vahepealne läbivaatamine kaks eraldi menetlust.

| (71) | Rainbow kontsern esitas veelgi vastuväiteid spekulatsioonidega kaebuse tagasivõtmise võimalike põhjuste kohta. Kuna need on hüpoteetilised ja ei ole asjaga seotud, ei saa nendele vastata ja need lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(71)

Rainbow kontsern esitas veelgi vastuväiteid spekulatsioonidega kaebuse tagasivõtmise võimalike põhjuste kohta. Kuna need on hüpoteetilised ja ei ole asjaga seotud, ei saa nendele vastata ja need lükatakse tagasi.

| (72) | Lõpuks teatas Rainbow kontsern, et komisjon on silmanähtavalt rikkunud kontserni õigust saada kümme päeva aega, et esitada märkusi lõpliku teavitamise kohta, sest mittekonfidentsiaalne tagasivõtmise teade avalikustati alles 7 päeva enne märkuste esitamise lõpptähtaega. |
| --- | --- |

(72)

Lõpuks teatas Rainbow kontsern, et komisjon on silmanähtavalt rikkunud kontserni õigust saada kümme päeva aega, et esitada märkusi lõpliku teavitamise kohta, sest mittekonfidentsiaalne tagasivõtmise teade avalikustati alles 7 päeva enne märkuste esitamise lõpptähtaega.

| (73) | Nagu selgitatud põhjenduses 70, on artikli 5 kohaselt toimuv uurimine, millega seoses Rainbow kontsernile lähetati teave kaebuse tagasivõtmise kohta, käimasoleva läbivaatamisega võrreldes eraldi menetlus. Rainbow kontsern on artikli 5 kohaselt toimuva läbivaatamise seisukohalt huvitatud isik ja sellel põhjusel teavitati teda kaebuse tagasivõtmisest. Kõnealune teade ei ole käimasoleva läbivaatamise lõplik teavitamine. Rainbow kontsernil oli 30 päeva aega, et esitada käimasolevas menetluses märkusi lõpliku teavitamise kohta. Seega ei ole rikutud tema õigust saada piisavalt aega märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(73)

Nagu selgitatud põhjenduses 70, on artikli 5 kohaselt toimuv uurimine, millega seoses Rainbow kontsernile lähetati teave kaebuse tagasivõtmise kohta, käimasoleva läbivaatamisega võrreldes eraldi menetlus. Rainbow kontsern on artikli 5 kohaselt toimuva läbivaatamise seisukohalt huvitatud isik ja sellel põhjusel teavitati teda kaebuse tagasivõtmisest. Kõnealune teade ei ole käimasoleva läbivaatamise lõplik teavitamine. Rainbow kontsernil oli 30 päeva aega, et esitada käimasolevas menetluses märkusi lõpliku teavitamise kohta. Seega ei ole rikutud tema õigust saada piisavalt aega märkuste esitamiseks.

| (74) | Kokkuvõtteks märgitakse, et saadud märkused ei olnud sellised, mille põhjal oleks tulnud muuta tehtud järeldusi, |
| --- | --- |

(74)

Kokkuvõtteks märgitakse, et saadud märkused ei olnud sellised, mille põhjal oleks tulnud muuta tehtud järeldusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Arqtikkel 1

Käesolevaga muudetakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 492/2010 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabeli osa:

| Riik | Äriühing | Tollimaksu määr (eurot kilogrammi kohta) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| „Hiina Rahvavabariik | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik | 0,11 | A473” |

Riik

Äriühing

Tollimaksu määr (eurot kilogrammi kohta)

TARICi lisakood

„Hiina Rahvavabariik

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik

0,11

A473”

järgmisega:

| Riik | Äriühing | Tollimaksu määr (eurot kilogrammi kohta) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| „Hiina Rahvavabariik | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90–168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Hiina Rahvavabariik | 0,23 | A473” |

Riik

Äriühing

Tollimaksu määr (eurot kilogrammi kohta)

TARICi lisakood

„Hiina Rahvavabariik

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Hiina Rahvavabariik; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90–168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Hiina Rahvavabariik

0,23

A473”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. mai 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 72, 11.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 140, 8.6.2010, lk 2.

3

(4)  ELT C 50, 17.2.2011, lk 6.

4

(5)  Kohtuasi T-498/04, Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd. vs nõukogu, 2009 EKL II-1969, lõige 92.

5

vs

(6)  Vt rakendusmäärus (EL) nr 492/2010 (ELT L 140, 8.6.2010, lk 2).

6

(7)  ELT C 50, 17.2.2011, lk 9.

7

(8)  EÜT L 22, 27.1.2000, lk 1, põhjendused 134 ja 135.

8

(9)  ELT L 294, 17.9.2004, lk 3.

9

(10)  EÜT L 264, 29.9.1998, lk 1.

10

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 399/2012,

7. mai 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kokkumonteerimata toode (nn „batuudi turvavõrk”), mis koosneb järgmistest osadest:






  — | võrk 6 plõksklambriga, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Kokkumonteerimata toode (nn „batuudi turvavõrk”), mis koosneb järgmistest osadest:

—

võrk 6 plõksklambriga,

| — | 6 vahtplastikuga kaetud ülemist metall-latti, |
| --- | --- |

—

6 vahtplastikuga kaetud ülemist metall-latti,

| — | 6 vahtplastikuga kaetud ja külgekeevitatud paigaldustoendiga varustatud alumist metall-latti, |
| --- | --- |

—

6 vahtplastikuga kaetud ja külgekeevitatud paigaldustoendiga varustatud alumist metall-latti,

| — | 12 ühenduslüliga kummiriba, |
| --- | --- |

—

12 ühenduslüliga kummiriba,

| — | 12 lukustusmutriga kruvi. |
| --- | --- |

—

12 lukustusmutriga kruvi.

Iga ülemine latt kinnitatakse alumise lati otsa, mis seejärel kinnitatakse batuudi jalgade külge, kasutades kruvisid ja lukustusmutreid.

Võrk on kokku õmmeldud silindriks ja selle suurus vastab konkreetse batuudi suurusele. Võrgul on sisenemisava, mille saab sulgeda tõmblukuga.

Võrgu ülemises osas asuvad plõksklambrid kinnitatakse metall-lattide ülemiste otste külge.

Ühenduslülidega kummiribasid kasutatakse selleks, et kinnitada võrgu alumine serv batuudi raami külge.

9506 91 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 2.a ja 6, XI jaotise märkuse 1 punktiga t, grupi 95 märkusega 3 ning CN-koodide 9506, 9506 91 ja 9506 91 90 sõnastusega.

Arvestades võrgu kuju ja omadusi, eelkõige asjaolu, et see on valmis paigaldamiseks konkreetsele batuudile, kuna sel on metall-latid, kruvid, mutrid, plõksklambrid ja ühenduslülidega kummiribad, sobib turvavõrk kasutamiseks üksnes vastava batuudi korral (vt grupp 95, märkus 3). Turvavõrku tuleb seepärast vaadelda kui rubriiki 9506 kuuluva üldkehaliste harjutuste jaoks ettenähtud toote lisaseadist.

Toodet ei saa klassifitseerida rubriiki 5608 kuuluvaks muuks valmis võrguks, kuna grupi 95 tooted on XI jaotisest välja jäetud (vt XI jaotis, märkus 1, punkt t).

Seepärast tuleb batuudi turvavõrk klassifitseerida CN-koodi 9506 91 90 alla kuuluvaks muuks üldkehaliste harjutuste, võimlemis- ning kergejõustikutarbeks ja -inventariks.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 400/2012,

7. mai 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode mõõtmetega ligikaudu 32 × 48 × 24 cm, millel on peaaegu täisnurkseks stiliseeritud elevandi kuju ja mis koosneb kahest poolest, mis on tehtud vormitud jäigast plastikust. Tootel on neli ratast ja eemaldatav õlarihm, mida saab kasutada ka toote vedamiseks enda järel.
  Toote kahte poolt hoiavad koos piki põhja kulgev hingedega liigendühendus ja kaks plõksklambrit-turvasulgurit otstes, mis ei lase tootel iseenesest kohe täielikult avaneda. Hinged võimaldavad toote avada nii, et mõlemad pooled on täielikult vastu põrandat.
  Toote ühel poolel on kaks tekstiilrihma, mis klambriga ühendatult meenutavad X-tähte. Selle poole siseküljele on kinnitatud väike riidest tasku. Toote teisel poolel on riidest eraldushõlm, mille küljes on tõmblukuga suletav lame tasku. Eraldushõlm on kinnitatud toote sellele küljele, kus on hinged, ja seda saab kinnitada toote sama poole vastasküljele.
  (käsikohver)
  (Vt fotod nr 660 A ja B.) (1) | 4202 12 50 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 95 märkuse 1 punktiga d ning CN-koodide 4202, 4202 12 ja 4202 12 50 sõnastusega.
  Tootel on rubriiki 4202 kuuluva kohvri objektiivsed tunnused, näiteks vormitud jäik plastikmaterjal, hinged, sulgemissüsteem, rihmad, eraldushõlm ja taskud, rattad ning asjaolu, et see on oma kujult mahuti ja seda võib mahutina kasutada ning see avaneb nagu tüüpiline hingedega kohver. Need tunnused näitavad, et toodet tuleb pidada kohvriks, mitte ratastega mänguasjaks. Seepärast ei saa toodet klassifitseerida rubriiki 9503 kuuluvaks pedaalidega autole sarnanevaks ratastega mänguasjaks.
  Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 4202 12 50 alla kuuluvaks vormitud plastikust käsikohvriks. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode mõõtmetega ligikaudu 32 × 48 × 24 cm, millel on peaaegu täisnurkseks stiliseeritud elevandi kuju ja mis koosneb kahest poolest, mis on tehtud vormitud jäigast plastikust. Tootel on neli ratast ja eemaldatav õlarihm, mida saab kasutada ka toote vedamiseks enda järel.

Toote kahte poolt hoiavad koos piki põhja kulgev hingedega liigendühendus ja kaks plõksklambrit-turvasulgurit otstes, mis ei lase tootel iseenesest kohe täielikult avaneda. Hinged võimaldavad toote avada nii, et mõlemad pooled on täielikult vastu põrandat.

Toote ühel poolel on kaks tekstiilrihma, mis klambriga ühendatult meenutavad X-tähte. Selle poole siseküljele on kinnitatud väike riidest tasku. Toote teisel poolel on riidest eraldushõlm, mille küljes on tõmblukuga suletav lame tasku. Eraldushõlm on kinnitatud toote sellele küljele, kus on hinged, ja seda saab kinnitada toote sama poole vastasküljele.

(käsikohver)

(Vt fotod nr 660 A ja B.) (1)

4202 12 50

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 95 märkuse 1 punktiga d ning CN-koodide 4202, 4202 12 ja 4202 12 50 sõnastusega.

Tootel on rubriiki 4202 kuuluva kohvri objektiivsed tunnused, näiteks vormitud jäik plastikmaterjal, hinged, sulgemissüsteem, rihmad, eraldushõlm ja taskud, rattad ning asjaolu, et see on oma kujult mahuti ja seda võib mahutina kasutada ning see avaneb nagu tüüpiline hingedega kohver. Need tunnused näitavad, et toodet tuleb pidada kohvriks, mitte ratastega mänguasjaks. Seepärast ei saa toodet klassifitseerida rubriiki 9503 kuuluvaks pedaalidega autole sarnanevaks ratastega mänguasjaks.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 4202 12 50 alla kuuluvaks vormitud plastikust käsikohvriks.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Fotod on esitatud üksnes illustratsiooniks.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 401/2012,

7. mai 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Koonilise kujuga ese (kõrgus ligikaudu 40 cm), mis on valmistatud kahe lausriidest kolmnurkse punase kangatüki kokkuõmblemise teel ning mille allääres on eraldi lisatud valge äärekaunistus ja otsas on valge tutt.
  (peakate)
  (Vt foto nr 658) (1) | 6505 00 90 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 6505 ja 6505 00 90 sõnastusega.
  Kui jätta kõrvale nukukübarad jm mänguasjade peakatted, samuti karnevalimütsid, on kübarad ja kõik muud liiki peakatted, olenemata nende materjalist ja kavandatud kasutusest, klassifitseeritud gruppi 65 (vt ka HSi selgitavad märkused, grupp 65, üldine, esimene lõik).
  Pitsist, vildist või muust tekstiilmaterjali tükist valmistatud peakate klassifitseeritakse rubriiki 6505 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 6505, esimene lõik).
  XI jaotise (tekstiil ja tekstiiltooted) märkuse 1 o alusel on gruppi 65 kuuluvad peakatted XI jaotisest välja jäetud.
  Tekstiilesemed, millel on praktiline funktsioon, on jäetud välja grupist 95, isegi kui neil on pidulik kujundus (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9505, punkt A, viimane lõik). Seepärast ei saa toodet klassifitseerida alamrubriiki 9505 10 90 kuuluvaks muuks jõulukaubaks.
  Esemel on selged peakatte tunnused ja see on kavandatud peas kandmiseks.
  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 6505 00 90 alla kuuluvaks peakatteks. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Koonilise kujuga ese (kõrgus ligikaudu 40 cm), mis on valmistatud kahe lausriidest kolmnurkse punase kangatüki kokkuõmblemise teel ning mille allääres on eraldi lisatud valge äärekaunistus ja otsas on valge tutt.

(peakate)

(Vt foto nr 658) (1)

6505 00 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 6505 ja 6505 00 90 sõnastusega.

Kui jätta kõrvale nukukübarad jm mänguasjade peakatted, samuti karnevalimütsid, on kübarad ja kõik muud liiki peakatted, olenemata nende materjalist ja kavandatud kasutusest, klassifitseeritud gruppi 65 (vt ka HSi selgitavad märkused, grupp 65, üldine, esimene lõik).

Pitsist, vildist või muust tekstiilmaterjali tükist valmistatud peakate klassifitseeritakse rubriiki 6505 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 6505, esimene lõik).

XI jaotise (tekstiil ja tekstiiltooted) märkuse 1 o alusel on gruppi 65 kuuluvad peakatted XI jaotisest välja jäetud.

Tekstiilesemed, millel on praktiline funktsioon, on jäetud välja grupist 95, isegi kui neil on pidulik kujundus (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9505, punkt A, viimane lõik). Seepärast ei saa toodet klassifitseerida alamrubriiki 9505 10 90 kuuluvaks muuks jõulukaubaks.

Esemel on selged peakatte tunnused ja see on kavandatud peas kandmiseks.

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 6505 00 90 alla kuuluvaks peakatteks.

Image

---

(1)  Foto on esitatud üksnes illustratsiooniks.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 402/2012,

10. mai 2012,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumradiaatorite impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 12. augustil 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit alumiiniumradiaatorite liitu importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

12. augustil 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit alumiiniumradiaatorite liitu importimise suhtes.

| (2) | Menetlus algatati pärast seda, kui rahvusvaheline alumiiniumradiaatorite tootjate ühendus AIRAL Scrl (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % alumiiniumradiaatorite kogutoodangust ELis, esitas vastava kaebuse. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati pärast seda, kui rahvusvaheline alumiiniumradiaatorite tootjate ühendus AIRAL Scrl (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % alumiiniumradiaatorite kogutoodangust ELis, esitas vastava kaebuse. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, Hiina eksportivatele tootjatele, võrdlusriigi tootjatele, importijatele, turustajatele ja teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, Hiina eksportivatele tootjatele, võrdlusriigi tootjatele, importijatele, turustajatele ja teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kaebuse esitaja, muud liidu tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja turustajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitaja, muud liidu tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja turustajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Liidu tootjate, importijate ja eksportivate tootjate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti importijatel ja eksportivatel tootjatel teatada endast komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta (vt jagu 3) ajavahemikus juulist 2010 kuni juunini 2011. |
| --- | --- |

(5)

Liidu tootjate, importijate ja eksportivate tootjate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti importijatel ja eksportivatel tootjatel teatada endast komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta (vt jagu 3) ajavahemikus juulist 2010 kuni juunini 2011.

| (6) | Selleks, et võimaldada eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. Endast teatas ja turumajanduslikku kohtlemist taotles vaid üks kontsern, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd ja Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (edaspidi „Sira Group”). Individuaalse kohtlemise taotlused saadi äriühingutelt Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et võimaldada eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. Endast teatas ja turumajanduslikku kohtlemist taotles vaid üks kontsern, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd ja Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (edaspidi „Sira Group”). Individuaalse kohtlemise taotlused saadi äriühingutelt Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd.

| (7) | Nagu nõuetekohaselt selgitatud põhjenduses 24, esitasid liidu tootjatest kaheksa ettenähtud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud teabe alusel valimi neljast liidu tootjast, lähtudes nende tootmis- või müügimahust, suurusest ja geograafilisest asukohast liidus. |
| --- | --- |

(7)

Nagu nõuetekohaselt selgitatud põhjenduses 24, esitasid liidu tootjatest kaheksa ettenähtud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud teabe alusel valimi neljast liidu tootjast, lähtudes nende tootmis- või müügimahust, suurusest ja geograafilisest asukohast liidus.

| (8) | Nagu märgitud põhjenduses 27, esitasid üksnes kolm sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Samas kaks nendest importijatest ei importinud/ostnud vaatlusalust toodet. Arvestades koostöövalmis importijate vähesust, ei peetud väljavõttelist uuringut enam vajalikuks. |
| --- | --- |

(8)

Nagu märgitud põhjenduses 27, esitasid üksnes kolm sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Samas kaks nendest importijatest ei importinud/ostnud vaatlusalust toodet. Arvestades koostöövalmis importijate vähesust, ei peetud väljavõttelist uuringut enam vajalikuks.

| (9) | Nagu märgitud põhjenduses 28, esitasid 18 Hiina eksportivat tootjat ettenähtud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt saadud andmete põhjal valis komisjon välja kaks eksportivat tootjat, kelle ekspordimaht liitu oli suurim. |
| --- | --- |

(9)

Nagu märgitud põhjenduses 28, esitasid 18 Hiina eksportivat tootjat ettenähtud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt saadud andmete põhjal valis komisjon välja kaks eksportivat tootjat, kelle ekspordimaht liitu oli suurim.

| (10) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõikidele algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, st Hiina eksportivatele tootjatele, neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, liidu koostöövalmis importijatele ja Euroopa Tarbijate Organisatsioonile (BEUC) koos nõudega saata kasutajate küsimustik edasi sidusühingutele. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõikidele algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, st Hiina eksportivatele tootjatele, neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, liidu koostöövalmis importijatele ja Euroopa Tarbijate Organisatsioonile (BEUC) koos nõudega saata kasutajate küsimustik edasi sidusühingutele.

| (11) | Vastused küsimustikule saadi kahelt valimisse kaasatud eksportivalt Hiina tootjalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja ühelt sõltumatult importijalt. Küsimustikule ei vastanud mitte ükski kasutaja. |
| --- | --- |

(11)

Vastused küsimustikule saadi kahelt valimisse kaasatud eksportivalt Hiina tootjalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja ühelt sõltumatult importijalt. Küsimustikule ei vastanud mitte ükski kasutaja.

| (12) | Lisaks saadi taotlus individuaalseks kontrollimiseks algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt ühelt omavahel seotud eksportivate tootjate kontsernilt. Nende taotluste kontrollimine oleks esialgses etapis olnud liiga koormav. Otsus selle kontserni taotluse eraldi kontrollimise kohta tehakse lõppetapis. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks saadi taotlus individuaalseks kontrollimiseks algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt ühelt omavahel seotud eksportivate tootjate kontsernilt. Nende taotluste kontrollimine oleks esialgses etapis olnud liiga koormav. Otsus selle kontserni taotluse eraldi kontrollimise kohta tehakse lõppetapis.

| (13) | Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja ELi huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: | Euroopa Liidu tootjad







  — | Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Poola; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja ELi huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

Euroopa Liidu tootjad

—

Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Poola;

| — | Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itaalia;

| — | Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itaalia;

| — | Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itaalia.

| | ELi importijad







  — | Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Poola. |
| --- | --- | --- |

ELi importijad

—

Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Poola.

| | Hiina eksportivad tootjad







  — | Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang Flyhigh”), Jinyun; |
| --- | --- | --- |

Hiina eksportivad tootjad

—

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang Flyhigh”), Jinyun;

| — | Metal Group Co., Ltd., Wuyi. |
| --- | --- |

—

Metal Group Co., Ltd., Wuyi.

3.   Uurimisperiood

| (14) | Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(14)

Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (15) | Vaatlusalune toode on alumiiniumradiaatorid ja elemendid ning osad, millest need radiaatorid koosnevad, olenemata sellest, kas need elemendid on kokku monteeritud või mitte, välja arvatud elektriradiaatorid, nende elemendid ja osad (edaspidi „vaatlusalune toode”). Praegu kuulub toode CN-koodide ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90 alla. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalune toode on alumiiniumradiaatorid ja elemendid ning osad, millest need radiaatorid koosnevad, olenemata sellest, kas need elemendid on kokku monteeritud või mitte, välja arvatud elektriradiaatorid, nende elemendid ja osad (edaspidi „vaatlusalune toode”). Praegu kuulub toode CN-koodide ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90 alla.

| (16) | Sira Group vaidlustas selle määratluse, lähtudes väidetavast erinevusest kahe tootmisprotsessi vahel, mida radiaatorite valmistamisel kasutatakse. Sira Groupi kuuluvad kaks Hiina eksportivat tootjat, kellest üks kasutas survevalu meetodit samas kui teine äriühing kasutas ekstrusioonmeetodit. Sira Group väitis, et ekstrusioonmeetod tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta väidetavate erinevuste tõttu füüsikalistes ja tehnilistes omadustes, tooraines, tootmiskuludes ja müügihinnas, ning kuna ekstrusioonmeetod on Euroopa Liidus ja Hiinas vähe levinud. |
| --- | --- |

(16)

Sira Group vaidlustas selle määratluse, lähtudes väidetavast erinevusest kahe tootmisprotsessi vahel, mida radiaatorite valmistamisel kasutatakse. Sira Groupi kuuluvad kaks Hiina eksportivat tootjat, kellest üks kasutas survevalu meetodit samas kui teine äriühing kasutas ekstrusioonmeetodit. Sira Group väitis, et ekstrusioonmeetod tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta väidetavate erinevuste tõttu füüsikalistes ja tehnilistes omadustes, tooraines, tootmiskuludes ja müügihinnas, ning kuna ekstrusioonmeetod on Euroopa Liidus ja Hiinas vähe levinud.

| (17) | Üks teine Hiina poole esindaja, Hiina masinate ja elektroonikatoodete ekspordi ja impordiga tegelev kaubanduskoda (CCCME), nõudis selles küsimuses selgitusi nendel kahel tootmismeetodil valmistatud radiaatorite kulu- ja hinnaerinevuste tõttu. |
| --- | --- |

(17)

Üks teine Hiina poole esindaja, Hiina masinate ja elektroonikatoodete ekspordi ja impordiga tegelev kaubanduskoda (CCCME), nõudis selles küsimuses selgitusi nendel kahel tootmismeetodil valmistatud radiaatorite kulu- ja hinnaerinevuste tõttu.

| (18) | Seoses sellega on selge, et kuigi esineb väikseid erinevusi, on mõlemal meetodil toodetud radiaatoritel samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad kasutusviisid. Kõnealustel meetoditel toodetud radiaatoreid on lihtne vastastikku asendada. Nimetatud põhilised omadused on eelkõige kergus, madal termiline inerts ja hea soojusjuhtivus. Erinevused kuludes ja hinnas ning tõsiasi, et ekstrusioonmeetodi puhul võidakse kasutada pisut erinevat alumiiniumisulamit, ei muuda neid põhilisi omadusi. Hinnavõrdlustega seoses on käesolevas uurimises kasutatud tooteliigi võrdlussüsteemi ülesehituses kõiki erinevusi arvesse võetud, mis tähendab, et omavahel võrreldakse ainult samasuguseid tooteid. |
| --- | --- |

(18)

Seoses sellega on selge, et kuigi esineb väikseid erinevusi, on mõlemal meetodil toodetud radiaatoritel samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad kasutusviisid. Kõnealustel meetoditel toodetud radiaatoreid on lihtne vastastikku asendada. Nimetatud põhilised omadused on eelkõige kergus, madal termiline inerts ja hea soojusjuhtivus. Erinevused kuludes ja hinnas ning tõsiasi, et ekstrusioonmeetodi puhul võidakse kasutada pisut erinevat alumiiniumisulamit, ei muuda neid põhilisi omadusi. Hinnavõrdlustega seoses on käesolevas uurimises kasutatud tooteliigi võrdlussüsteemi ülesehituses kõiki erinevusi arvesse võetud, mis tähendab, et omavahel võrreldakse ainult samasuguseid tooteid.

| (19) | Lisaks tuleks alumiiniumradiaatoreid käsitleda ühe ja sama tootena, sest hoolimata tootmisprotsessist müüakse neid samade müügikanalite kaudu ning lõppkasutaja või tarbija tajub pigem seda, et need on valmistatud alumiiniumist (millel on eespool nimetatud hästi teada omadused), kui et need erinevad tootmismeetodi tõttu. Eespool öeldut silmas pidades lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks tuleks alumiiniumradiaatoreid käsitleda ühe ja sama tootena, sest hoolimata tootmisprotsessist müüakse neid samade müügikanalite kaudu ning lõppkasutaja või tarbija tajub pigem seda, et need on valmistatud alumiiniumist (millel on eespool nimetatud hästi teada omadused), kui et need erinevad tootmismeetodi tõttu. Eespool öeldut silmas pidades lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (20) | Samuti vaidlustas CCCME terasplaatradiaatorite ja isegi malmradiaatorite väljajätmise menetlusega hõlmatud toodete seast. Kuigi neid tooteid kasutatakse samal viisil, on nende põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused erinevad, näiteks peamine tooraine (alumiiniumisulam) on hoopis teras või raud, millel on kaalu, termilise inertsi ja soojusjuhtivuse poolest teistsugused füüsikalised ja tehnilised omadused. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(20)

Samuti vaidlustas CCCME terasplaatradiaatorite ja isegi malmradiaatorite väljajätmise menetlusega hõlmatud toodete seast. Kuigi neid tooteid kasutatakse samal viisil, on nende põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused erinevad, näiteks peamine tooraine (alumiiniumisulam) on hoopis teras või raud, millel on kaalu, termilise inertsi ja soojusjuhtivuse poolest teistsugused füüsikalised ja tehnilised omadused. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (21) | Lisaks tegi CCCME märkusi seoses kaebuses tehtud viidetega müügile „hankekonkursside” teel. Nendest märkustest ilmnes, et CCCME eeldas, et sellega viidati riigihangetele. Kaebustes viidatud hankekonkursid seevastu on aga seotud tavalise äritegevusega, mille käigus radiaatorite ostja ELis palub enne tellimuse esitamist võimalikel tarnijatel anda teada oma hinnad. Ükski arvutustes kasutatud Hiina importkaupadest ei olnud seotud riigihankemenetlusega. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks tegi CCCME märkusi seoses kaebuses tehtud viidetega müügile „hankekonkursside” teel. Nendest märkustest ilmnes, et CCCME eeldas, et sellega viidati riigihangetele. Kaebustes viidatud hankekonkursid seevastu on aga seotud tavalise äritegevusega, mille käigus radiaatorite ostja ELis palub enne tellimuse esitamist võimalikel tarnijatel anda teada oma hinnad. Ükski arvutustes kasutatud Hiina importkaupadest ei olnud seotud riigihankemenetlusega.

| (22) | CCCME esitas lisaks märkuse seoses kaebuses esineva viitega „disainradiaatoritele”, eeldades, et need radiaatorid on toote määratlusest välja jäetud. Need märkused põhinesid taas arusaamatusel, kuna sellised radiaatorid ei ole toote määratlusest välja jäetud. Seega lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(22)

CCCME esitas lisaks märkuse seoses kaebuses esineva viitega „disainradiaatoritele”, eeldades, et need radiaatorid on toote määratlusest välja jäetud. Need märkused põhinesid taas arusaamatusel, kuna sellised radiaatorid ei ole toote määratlusest välja jäetud. Seega lükati need väited tagasi.

2.   Samasugune toode

| (23) | Uurimine on näidanud, et Hiinas valmistatud ja sealt eksporditud radiaatoritel ning liidus müüdavatel liidu tootjate valmistatud alumiiniumradiaatoritel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad peamised kasutusviisid ning seega võib neid käsitada samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(23)

Uurimine on näidanud, et Hiinas valmistatud ja sealt eksporditud radiaatoritel ning liidus müüdavatel liidu tootjate valmistatud alumiiniumradiaatoritel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad peamised kasutusviisid ning seega võib neid käsitada samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (24) | Pidades silmas liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates kahju kindlakstegemiseks ette väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(24)

Pidades silmas liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates kahju kindlakstegemiseks ette väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17.

| (25) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealusesse valimisse kuulusid neli äriühingut kaheksast liidu tootjast, kelle puhul oli enne uurimise algatamist teada, et nad toodavad samasugust toodet, ning valiku aluseks võeti nende müügimaht, suurus ja geograafiline asukoht liidus. Nende toodang moodustas 66 % liidu hinnangulisest kogutoodangust uurimisperioodil. Huvitatud isikuid kutsuti üles tutvuma neile ülevaatamiseks mõeldud toimikuga ja tegema märkusi valiku sobivuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Üks huvitatud isik taotles, et valimi moodustamisel võetaks arvesse ka tootmismahtu. Valimi sellise muutmisega oldi nõus. Ükski huvitatud isik ei esitanud lõpliku neljast äriühingust koosneva valimi suhtes vastuväiteid. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealusesse valimisse kuulusid neli äriühingut kaheksast liidu tootjast, kelle puhul oli enne uurimise algatamist teada, et nad toodavad samasugust toodet, ning valiku aluseks võeti nende müügimaht, suurus ja geograafiline asukoht liidus. Nende toodang moodustas 66 % liidu hinnangulisest kogutoodangust uurimisperioodil. Huvitatud isikuid kutsuti üles tutvuma neile ülevaatamiseks mõeldud toimikuga ja tegema märkusi valiku sobivuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Üks huvitatud isik taotles, et valimi moodustamisel võetaks arvesse ka tootmismahtu. Valimi sellise muutmisega oldi nõus. Ükski huvitatud isik ei esitanud lõpliku neljast äriühingust koosneva valimi suhtes vastuväiteid.

2.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (26) | Arvestades menetluses osalevate importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane importijate väljavõtteline uuring. |
| --- | --- |

(26)

Arvestades menetluses osalevate importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane importijate väljavõtteline uuring.

| (27) | Ainult kolm sõltumatut importijat esitasid ettenähtud teabe ja nõustusid koostööd tegema. Kuna nimetatud importijatest kaks ei esitanud andmeid vaatlusaluse toote impordi ja müügi kohta, ei peetud väljavõttelist uuringut enam vajalikuks. |
| --- | --- |

(27)

Ainult kolm sõltumatut importijat esitasid ettenähtud teabe ja nõustusid koostööd tegema. Kuna nimetatud importijatest kaks ei esitanud andmeid vaatlusaluse toote impordi ja müügi kohta, ei peetud väljavõttelist uuringut enam vajalikuks.

3.   Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (28) | Ettenähtud teabe esitasid ja enda kaasamisega valimisse olid nõus 18 Hiina eksportivat tootjat. Need äriühingud eksportisid uurimisperioodil ELi turule ligikaudu viis miljonit elementi (3) ehk natuke vähem kui 50 % Hiina ekspordist ELi turule uurimisperioodil. Nimetatud äriühingutelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi, mis koosnes kahest eksportivast tootjast, kellel olid suurimad tüüpilised tootmis-, müügi- ja ekspordimahud, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kahe eksportiva tootja, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd müügimaht moodustas ligikaudu 62 % nende 18 eksportiva tootja müügimahust, kes esitasid valimi tarvis andmed. |
| --- | --- |

(28)

Ettenähtud teabe esitasid ja enda kaasamisega valimisse olid nõus 18 Hiina eksportivat tootjat. Need äriühingud eksportisid uurimisperioodil ELi turule ligikaudu viis miljonit elementi (3) ehk natuke vähem kui 50 % Hiina ekspordist ELi turule uurimisperioodil. Nimetatud äriühingutelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi, mis koosnes kahest eksportivast tootjast, kellel olid suurimad tüüpilised tootmis-, müügi- ja ekspordimahud, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kahe eksportiva tootja, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd müügimaht moodustas ligikaudu 62 % nende 18 eksportiva tootja müügimahust, kes esitasid valimi tarvis andmed.

| (29) | Üks eksportivate tootjate kontsern (Sira Group) vaidlustas enda väljajätmise valimist põhjendusega, et nad toodavad ühte teatavat tüüpi radiaatoreid (kasutades tootmisel ekstrusioonmeetodit) ja et nende kaasamine valimisse suurendaks seega valimi representatiivsust. Ühe kontserni lisamine valimisse ei olnud aga vajalik, kuna esialgu moodustatud valim esindas endiselt rohkem kui 60 % koostööd tegevate äriühingute teatatud ekspordist. Lisaks ei ole vajalik, et valim hõlmaks kõiki vaatlusaluse toote eri tüüpe. Seega lükati Sira Groupi taotlus tagasi ja kinnitati esialgne valim. |
| --- | --- |

(29)

Üks eksportivate tootjate kontsern (Sira Group) vaidlustas enda väljajätmise valimist põhjendusega, et nad toodavad ühte teatavat tüüpi radiaatoreid (kasutades tootmisel ekstrusioonmeetodit) ja et nende kaasamine valimisse suurendaks seega valimi representatiivsust. Ühe kontserni lisamine valimisse ei olnud aga vajalik, kuna esialgu moodustatud valim esindas endiselt rohkem kui 60 % koostööd tegevate äriühingute teatatud ekspordist. Lisaks ei ole vajalik, et valim hõlmaks kõiki vaatlusaluse toote eri tüüpe. Seega lükati Sira Groupi taotlus tagasi ja kinnitati esialgne valim.

D.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

1.   Turumajanduslik ja individuaalne kohtlemine

1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (30) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit toote importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit toote importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (31) | Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat taotlesid aga individuaalset kohtlemist. Seetõttu ei kontrollitud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmist. |
| --- | --- |

(31)

Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat taotlesid aga individuaalset kohtlemist. Seetõttu ei kontrollitud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmist.

1.2.   Individuaalne kohtlemine

| (32) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada nimetatud artikli kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:






  — | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; |
| --- | --- | --- |

(32)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada nimetatud artikli kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:

—

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;

| — | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; |
| --- | --- |

—

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;

| — | enamusosalus kuulub eraisikutele. juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; |
| --- | --- |

—

enamusosalus kuulub eraisikutele. juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;

| — | valuutat konverteeritakse turukursiga ning |
| --- | --- |

—

valuutat konverteeritakse turukursiga ning

| — | riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

—

riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (33) | Mõlemad valimisse kaasatud eksportivad tootjad taotlesid individuaalset kohtlemist. Mõlemat taotlust uuriti. Uurimine näitas, et valimisse kaasatud äriühingud täitsid kõik algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumid. |
| --- | --- |

(33)

Mõlemad valimisse kaasatud eksportivad tootjad taotlesid individuaalset kohtlemist. Mõlemat taotlust uuriti. Uurimine näitas, et valimisse kaasatud äriühingud täitsid kõik algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumid.

| (34) | Seega võimaldati mõlemale valimisse kaasatud eksportivale tootjale individuaalne kohtlemine. |
| --- | --- |

(34)

Seega võimaldati mõlemale valimisse kaasatud eksportivale tootjale individuaalne kohtlemine.

2.   Võrdlusriik

| (35) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

| (36) | Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina puhul normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina Venemaad ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. |
| --- | --- |

(36)

Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina puhul normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina Venemaad ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.

| (37) | Venemaa esitamise kohta võrdlusriigiks ei tehtud mingeid märkusi. Uurimise käigus ei soovitanud ükski huvitatud isikutest võimalikke samasuguse toote tootjaid võrdlusriigis lisaks neile, keda nimetati kaebuses. |
| --- | --- |

(37)

Venemaa esitamise kohta võrdlusriigiks ei tehtud mingeid märkusi. Uurimise käigus ei soovitanud ükski huvitatud isikutest võimalikke samasuguse toote tootjaid võrdlusriigis lisaks neile, keda nimetati kaebuses.

| (38) | Venemaa äriühingud ei teinud koostööd, kuigi uurimise käigus saadeti küsimustikud kõigile teadaolevatele Venemaa tootjatele ja nendega võeti korduvalt ühendust. |
| --- | --- |

(38)

Venemaa äriühingud ei teinud koostööd, kuigi uurimise käigus saadeti küsimustikud kõigile teadaolevatele Venemaa tootjatele ja nendega võeti korduvalt ühendust.

| (39) | Oma uurimistöö käigus püüdis komisjon tuvastada muid tootjaid kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(39)

Oma uurimistöö käigus püüdis komisjon tuvastada muid tootjaid kolmandates riikides.

| (40) | Seega saadeti kirjad ja küsimustikud kõikidele teadaolevatele tootjatele muudes kolmandates riikides (sh Türgi, Iraan, Horvaatia, India, Lõuna-Aafrika ja Šveits) Hoolimata järelmeetmetest ei teinud keegi koostööd. |
| --- | --- |

(40)

Seega saadeti kirjad ja küsimustikud kõikidele teadaolevatele tootjatele muudes kolmandates riikides (sh Türgi, Iraan, Horvaatia, India, Lõuna-Aafrika ja Šveits) Hoolimata järelmeetmetest ei teinud keegi koostööd.

| (41) | Nagu märgitud eespool põhjendustes 38, 39 ja 40, ei leitud uurimise käigus ühtegi kolmandat turumajanduslikku riiki, mida saanuks kasutada käesolevas uurimises võrdlusriigina. Sellise kolmanda turumajandusliku riigi puudumisel jõuti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a esialgsele järeldusele, et valimisse kaasatud tootjatele ei ole võimalik määrata normaalväärtust kolmanda turumajandusliku riigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellisest kolmandast riigist teistesse riikidesse, sealhulgas liitu, ja et seega on vaja määrata normaalväärtus muul põhjendatud alusel, käesoleval juhul samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel. Seda peeti asjakohaseks juba eespool märgitud koostöö puudumise, aga ka ELi turu suuruse, impordi olemasolu ning tiheda sisekonkurentsi tõttu selle toote osas ELi turul. |
| --- | --- |

(41)

Nagu märgitud eespool põhjendustes 38, 39 ja 40, ei leitud uurimise käigus ühtegi kolmandat turumajanduslikku riiki, mida saanuks kasutada käesolevas uurimises võrdlusriigina. Sellise kolmanda turumajandusliku riigi puudumisel jõuti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a esialgsele järeldusele, et valimisse kaasatud tootjatele ei ole võimalik määrata normaalväärtust kolmanda turumajandusliku riigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellisest kolmandast riigist teistesse riikidesse, sealhulgas liitu, ja et seega on vaja määrata normaalväärtus muul põhjendatud alusel, käesoleval juhul samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel. Seda peeti asjakohaseks juba eespool märgitud koostöö puudumise, aga ka ELi turu suuruse, impordi olemasolu ning tiheda sisekonkurentsi tõttu selle toote osas ELi turul.

3.   Normaalväärtus

| (42) | Kuna kumbki kahest valimisse kaasatud äriühingust ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, siis määrati normaalväärtus kõigile Hiina eksportivatele tootjatele kindlaks samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, nagu on selgitatud põhjenduses 41. Pärast liidus makstud või makstavate hindade valimist arvutati normaalväärtus põhjenduses 13 nimetatud valimisse kaasatud liidu tootjate valdustes kontrollitud andmete alusel. |
| --- | --- |

(42)

Kuna kumbki kahest valimisse kaasatud äriühingust ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, siis määrati normaalväärtus kõigile Hiina eksportivatele tootjatele kindlaks samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, nagu on selgitatud põhjenduses 41. Pärast liidus makstud või makstavate hindade valimist arvutati normaalväärtus põhjenduses 13 nimetatud valimisse kaasatud liidu tootjate valdustes kontrollitud andmete alusel.

| (43) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas ELi samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele on tüüpiline. Leiti, et liidu tootjate samasuguse toote müük liidus on tüüpiline võrreldes vaatlusaluse tootega, mida ekspordivad liitu valimisse kaasatud eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(43)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas ELi samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele on tüüpiline. Leiti, et liidu tootjate samasuguse toote müük liidus on tüüpiline võrreldes vaatlusaluse tootega, mida ekspordivad liitu valimisse kaasatud eksportivad tootjad.

| (44) | Seejärel uuris komisjon, kas nimetatud müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa ELi kõnealuse toote müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Liidu müügitehinguid käsitati tulutoovatena, kui tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seega määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul liidu turul müüdud toote tootmiskulud. See analüüs näitas, et mõnda tooteliiki müüs EL tulutoovalt, st ühiku netomüügihind oli kõrgem kui arvutatud tootmiskulu ühiku kohta. |
| --- | --- |

(44)

Seejärel uuris komisjon, kas nimetatud müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa ELi kõnealuse toote müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Liidu müügitehinguid käsitati tulutoovatena, kui tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seega määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul liidu turul müüdud toote tootmiskulud. See analüüs näitas, et mõnda tooteliiki müüs EL tulutoovalt, st ühiku netomüügihind oli kõrgem kui arvutatud tootmiskulu ühiku kohta.

| (45) | Iga tooteliigi normaalväärtus põhines tulutoova müügi puhul tegelikul müügihinnal (tehasehind) ja ebatulusa müügi puhul arvestuslikul normaalväärtusel. |
| --- | --- |

(45)

Iga tooteliigi normaalväärtus põhines tulutoova müügi puhul tegelikul müügihinnal (tehasehind) ja ebatulusa müügi puhul arvestuslikul normaalväärtusel.

| (46) | Normaalväärtuse arvutamiseks lisati ELi tootmisharu tootmiskuludele tema müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning 4,43 % kasum kindlaks tegelike andmete põhjal ELi tootjate samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. |
| --- | --- |

(46)

Normaalväärtuse arvutamiseks lisati ELi tootmisharu tootmiskuludele tema müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning 4,43 % kasum kindlaks tegelike andmete põhjal ELi tootjate samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.

4.   Ekspordihind

| (47) | Kuna kõigi valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, toimus eksportmüük otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(47)

Kuna kõigi valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, toimus eksportmüük otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

5.   Võrdlus

| (48) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohaseid kohandusi seoses kaudsete maksude ning veo-, kindlustus-, pakendamis-, käitlemis- ja laenukuludega lubati teha kõikidel juhtudel, kui see osutus põhjendatuks ja täpseks ning kui see tugines kontrollitud tõenditele. |
| --- | --- |

(48)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohaseid kohandusi seoses kaudsete maksude ning veo-, kindlustus-, pakendamis-, käitlemis- ja laenukuludega lubati teha kõikidel juhtudel, kui see osutus põhjendatuks ja täpseks ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.

| (49) | Ühe eksportiva tootja puhul oli ilmne, et äriühing ei olnud küsimustikus nõutud süsteemi kasutades vaatlusalust toodet õigesti liigitanud. Üks vaatlusaluse toote tehnilise kirjelduse osadest on seotud radiaatorite soojusvõimsusega. Samas ei olnud äriühingul tõendeid, et toetada oma eksporditavate mudelite soojusvõimsuse kohta esitatud andmeid. Esitatud soojusvõimsus ei vastanud tõele ega olnud kooskõlas ülejäänud tehnilise kirjelduse andmetega, nagu kaal ja mõõtmed. Seega tuli võrdlemiseks kasutada ainult ülejäänud tehnilise kirjelduse andmeid. |
| --- | --- |

(49)

Ühe eksportiva tootja puhul oli ilmne, et äriühing ei olnud küsimustikus nõutud süsteemi kasutades vaatlusalust toodet õigesti liigitanud. Üks vaatlusaluse toote tehnilise kirjelduse osadest on seotud radiaatorite soojusvõimsusega. Samas ei olnud äriühingul tõendeid, et toetada oma eksporditavate mudelite soojusvõimsuse kohta esitatud andmeid. Esitatud soojusvõimsus ei vastanud tõele ega olnud kooskõlas ülejäänud tehnilise kirjelduse andmetega, nagu kaal ja mõõtmed. Seega tuli võrdlemiseks kasutada ainult ülejäänud tehnilise kirjelduse andmeid.

| (50) | Toote kontrollnumbri (PCN-süsteemi) kasutamisel toodete liigitamiseks ilmnes ühe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul palju kokkulangevusi. Teise valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul aga kasutati lähedaste kontrollnumbrite meetodit, kuna otseseid kokkulangevusi ei leitud. Juhtudel, kui kasutati lähedaste kontrollnumbrite meetodit, tehti üksikasjad teatavaks ka asjaomasele äriühingule. |
| --- | --- |

(50)

Toote kontrollnumbri (PCN-süsteemi) kasutamisel toodete liigitamiseks ilmnes ühe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul palju kokkulangevusi. Teise valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul aga kasutati lähedaste kontrollnumbrite meetodit, kuna otseseid kokkulangevusi ei leitud. Juhtudel, kui kasutati lähedaste kontrollnumbrite meetodit, tehti üksikasjad teatavaks ka asjaomasele äriühingule.

6.   Dumpingumarginaal

| (51) | Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt määrati dumpingumarginaal valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda, väljendatuna protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(51)

Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt määrati dumpingumarginaal valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda, väljendatuna protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata.

| (52) | Valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute jaoks arvutati nende kahe dumpingumarginaali kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(52)

Valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute jaoks arvutati nende kahe dumpingumarginaali kaalutud keskmine.

| (53) | Arvestades Hiina äriühingute vähest koostööd (alla 50 %), leiti, et on kohane, kui kõigi teiste Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal põhineb kõige kõrgema dumpinguga tehingutel, mille koostööd tegevad eksportijad on teinud konkreetse kliendiga. |
| --- | --- |

(53)

Arvestades Hiina äriühingute vähest koostööd (alla 50 %), leiti, et on kohane, kui kõigi teiste Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal põhineb kõige kõrgema dumpinguga tehingutel, mille koostööd tegevad eksportijad on teinud konkreetse kliendiga.

| (54) | Sellisel viisil kindlaks määratud ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, on järgmised:

  Tabel 1








  Äriühingu nimi | Staatus | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh | individuaalne kohtlemine | 23,0 % |
| Metal Group Co. Ltd. | individuaalne kohtlemine | 70,8 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | | 32,5 % |
| Üleriigiline dumpingumarginaal | | 76,6 % |

(54)

Sellisel viisil kindlaks määratud ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, on järgmised:

Tabel 1

Äriühingu nimi

Staatus

Dumpingumarginaal

Zhejiang Flyhigh

individuaalne kohtlemine

23,0 %

Metal Group Co. Ltd.

individuaalne kohtlemine

70,8 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

32,5 %

Üleriigiline dumpingumarginaal

76,6 %

E.   KAHJU

1.   Liidu kogutoodang

| (55) | ELi kogutoodangu kindlaksmääramiseks vaatlusalusel perioodil kasutati ELi tootjate kohta kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, ELi tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuseid. |
| --- | --- |

(55)

ELi kogutoodangu kindlaksmääramiseks vaatlusalusel perioodil kasutati ELi tootjate kohta kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, ELi tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuseid.

| (56) | Uurimisperioodil tootsid liidus alumiiniumradiaatoreid kaheksa tootjat. Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ja liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud teavet. |
| --- | --- |

(56)

Uurimisperioodil tootsid liidus alumiiniumradiaatoreid kaheksa tootjat. Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ja liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud teavet.

| (57) | Sellest lähtudes hinnati, et liidu kogutoodang uurimisperioodil, väljendatuna toodetud elementide arvuna, oli ligikaudu 64 miljonit. Arvestades, et kaebuse esitamist toetanud tootjate toodang moodustas liidu kogutoodangu, moodustavad need tootjad algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses liidu tootmisharu (edaspidi „liidu tootmisharu”). |
| --- | --- |

(57)

Sellest lähtudes hinnati, et liidu kogutoodang uurimisperioodil, väljendatuna toodetud elementide arvuna, oli ligikaudu 64 miljonit. Arvestades, et kaebuse esitamist toetanud tootjate toodang moodustas liidu kogutoodangu, moodustavad need tootjad algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses liidu tootmisharu (edaspidi „liidu tootmisharu”).

2.   Liidu tarbimine

| (58) | Käesolevas uurimises ei olnud võimalik kasutada Eurostati impordistatistikat, kuna alumiiniumradiaatoreid hõlmavate CN-koodide alla kuuluvad ka teised alumiiniumtooted, nagu elektriradiaatorid. |
| --- | --- |

(58)

Käesolevas uurimises ei olnud võimalik kasutada Eurostati impordistatistikat, kuna alumiiniumradiaatoreid hõlmavate CN-koodide alla kuuluvad ka teised alumiiniumtooted, nagu elektriradiaatorid.

| (59) | Seega määrati liidu tarbimine kindlaks, toetudes kaebuses esitatud teabele, mis käsitles eriti liidu tootmisharu müügimahtu liidus ja Hiina eksportivate tootjate importi. Neid andmeid võrreldi vastastikku väljavõttelise uuringu küsimustikele saadud vastuste ja liidu tootjate ning Hiina eksportivate tootjate valdustes saadud ning kontrollitud andmetega. |
| --- | --- |

(59)

Seega määrati liidu tarbimine kindlaks, toetudes kaebuses esitatud teabele, mis käsitles eriti liidu tootmisharu müügimahtu liidus ja Hiina eksportivate tootjate importi. Neid andmeid võrreldi vastastikku väljavõttelise uuringu küsimustikele saadud vastuste ja liidu tootjate ning Hiina eksportivate tootjate valdustes saadud ning kontrollitud andmetega.

| (60) | Selle põhjal oli tarbimine liidus muutunud järgnevalt:

  Tabel 2 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (elementi) | 46 000 000 | 40 500 000 | 39 000 000 | 44 246 066 |
| Indeks (2009 = 100) | 114 | 100 | 96 | 109 |
| Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(60)

Selle põhjal oli tarbimine liidus muutunud järgnevalt:

Tabel 2

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Liidu tarbimine (elementi)

46 000 000

40 500 000

39 000 000

44 246 066

Indeks (2009 = 100)

114

100

96

109

Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

| (61) | Kogutarbimine ELi turul vaatlusalusel perioodil kahanes 3,8 %. Ülemaailmse majanduskriisi mõjul vähenes tarbimine aastatel 2008 ja 2009 ligikaudu 12 %, millele järgnes edasine langus 3,7 %. Kuigi tarbimine taastus 2010. aastast uurimisperioodini, suurenedes 13,5 %, ei saavutanud see algset 2008. aasta taset. Eespool esitatud tabel näitab, 2009. aastast kuni uurimisperioodini suurenes tarbimine 9 %. |
| --- | --- |

(61)

Kogutarbimine ELi turul vaatlusalusel perioodil kahanes 3,8 %. Ülemaailmse majanduskriisi mõjul vähenes tarbimine aastatel 2008 ja 2009 ligikaudu 12 %, millele järgnes edasine langus 3,7 %. Kuigi tarbimine taastus 2010. aastast uurimisperioodini, suurenedes 13,5 %, ei saavutanud see algset 2008. aasta taset. Eespool esitatud tabel näitab, 2009. aastast kuni uurimisperioodini suurenes tarbimine 9 %.

3.   Import asjaomasest riigist

| (62) | Hiinast pärit import liitu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 3 | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht Hiinast (elementi) | 6 000 000 | 7 000 000 | 8 000 000 | 10 616 576 |
| Indeks (2009 = 100) | 86 | 100 | 114 | 152 |
| Turuosa | 13,0 % | 17,3 % | 20,5 % | 24,0 % |
| Indeks (2009 = 100) | 75 | 100 | 119 | 139 |
| Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(62)

Hiinast pärit import liitu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 3

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Impordi maht Hiinast (elementi)

6 000 000

7 000 000

8 000 000

10 616 576

Indeks (2009 = 100)

86

100

114

152

Turuosa

13,0 %

17,3 %

20,5 %

24,0 %

Indeks (2009 = 100)

75

100

119

139

Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

| (63) | Vaatamata tarbimise kasvule suurenes Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 77 %. Tõus oli pidev ning toimus kõige kiiremini ajavahemikul 2010. aastast uurimisperioodini (+ 33 %). Samuti järgis vaatlusalusel perioodil pidevat tõusutrendi Hiina eksportivate tootjate turuosa, mis tõusis 13 %-lt 2008. aastal 24 %-le vaatlusalusel perioodil. Selle suundumuse puhul tuleks pidada silmas tarbimise üldist langust 3,8 % võrra samal perioodil. |
| --- | --- |

(63)

Vaatamata tarbimise kasvule suurenes Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 77 %. Tõus oli pidev ning toimus kõige kiiremini ajavahemikul 2010. aastast uurimisperioodini (+ 33 %). Samuti järgis vaatlusalusel perioodil pidevat tõusutrendi Hiina eksportivate tootjate turuosa, mis tõusis 13 %-lt 2008. aastal 24 %-le vaatlusalusel perioodil. Selle suundumuse puhul tuleks pidada silmas tarbimise üldist langust 3,8 % võrra samal perioodil.

3.1.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

Tabel 4

| Import Hiinast | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind eurodes elemendi kohta | 4,06 | 3,25 | 4,07 | 4,02 |
| Indeks (2009 = 100) | 125 | 100 | 125 | 123 |
| Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

Import Hiinast

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Keskmine hind eurodes elemendi kohta

4,06

3,25

4,07

4,02

Indeks (2009 = 100)

125

100

125

123

Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

| (64) | Eespool esitatud tabel näitab, et vaatlusalusel perioodil Hiinast pärit impordi keskmine hind mõnevõrra langes. Kõigepealt, ajavahemikul 2008–2009, vähenes see märkimisväärselt 20 % ja seejärel, aastatel 2009 ja 2010, kasvas 25 %. Lõpuks, vaatlusaluse perioodi lõpupoole, vähenes see taas. |
| --- | --- |

(64)

Eespool esitatud tabel näitab, et vaatlusalusel perioodil Hiinast pärit impordi keskmine hind mõnevõrra langes. Kõigepealt, ajavahemikul 2008–2009, vähenes see märkimisväärselt 20 % ja seejärel, aastatel 2009 ja 2010, kasvas 25 %. Lõpuks, vaatlusaluse perioodi lõpupoole, vähenes see taas.

| (65) | Lisaks leiti uurimise käigus, et vaatlusalusel perioodil olid Hiinast pärit impordi hinnad pidevalt madalamad kui liidu tootmisharu müügihinnad. Koos hindade langusega toimus 2009. aastal märgatav Hiina turuosa suurenemine ELi turul 13 %-lt 17,3 %-le ning pidev hinna allalöömine selgitab Hiina eksportivate tootjate turuosa pidevat suurenemist, eriti ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(65)

Lisaks leiti uurimise käigus, et vaatlusalusel perioodil olid Hiinast pärit impordi hinnad pidevalt madalamad kui liidu tootmisharu müügihinnad. Koos hindade langusega toimus 2009. aastal märgatav Hiina turuosa suurenemine ELi turul 13 %-lt 17,3 %-le ning pidev hinna allalöömine selgitab Hiina eksportivate tootjate turuosa pidevat suurenemist, eriti ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini.

| (66) | Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi tooteliikide kaupa kaalutud keskmisi müügihindu, mida valimisse kaasatud liidu tootjad küsisid sõltumatutelt klientidelt liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele), ja Hiina koostööd tegevate tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ning mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, nõuetekohaselt kohandatuna, võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(66)

Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi tooteliikide kaupa kaalutud keskmisi müügihindu, mida valimisse kaasatud liidu tootjad küsisid sõltumatutelt klientidelt liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele), ja Hiina koostööd tegevate tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ning mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, nõuetekohaselt kohandatuna, võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid.

| (67) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused, ning pärast maha- ja allahindluste mahaarvamist. Võrdluse tulemus, väljendatuna protsendina liidu tootjate uurimisperioodiaegsest käibest, näitas, et Hiina eksportivate tootjate kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli 6,1 %. |
| --- | --- |

(67)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused, ning pärast maha- ja allahindluste mahaarvamist. Võrdluse tulemus, väljendatuna protsendina liidu tootjate uurimisperioodiaegsest käibest, näitas, et Hiina eksportivate tootjate kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli 6,1 %.

4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (68) | Nagu on märgitud põhjendustes 24 ja 25, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. Tuleb märkida, et üks valimisse kaasatud liidu tootja alustas alumiiniumradiaatorite tootmist alles 2009.aastal. Leiti, et vaatlusaluse perioodi suundumuste analüüsi järjekindluse tagamiseks on asjakohane võtta kahjuanalüüsi võrdlusaluseks 2009. aasta ja anda selle indeksile väärtus 100. Täielikkuse huvides on kättesaadavate andmete põhjal kindlaks määratud ka 2008. aasta indeks. |
| --- | --- |

(68)

Nagu on märgitud põhjendustes 24 ja 25, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. Tuleb märkida, et üks valimisse kaasatud liidu tootja alustas alumiiniumradiaatorite tootmist alles 2009.aastal. Leiti, et vaatlusaluse perioodi suundumuste analüüsi järjekindluse tagamiseks on asjakohane võtta kahjuanalüüsi võrdlusaluseks 2009. aasta ja anda selle indeksile väärtus 100. Täielikkuse huvides on kättesaadavate andmete põhjal kindlaks määratud ka 2008. aasta indeks.

| (69) | Nelja valimisse kaasatud ELi tootja esitatud ja kontrollitud andmeid kasutati selleks, et määrata kindlaks mikromajanduslikud näitajad, nagu ühikuhind, ühiku tootmiskulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja varud. 2008. aasta indeks määrati kindlaks, võrreldes kättesaadavat teavet kolme olemasoleva tootja kohta 2008. aastal samade tootjate kohta käiva teabega 2009. aastal (indeks 100). |
| --- | --- |

(69)

Nelja valimisse kaasatud ELi tootja esitatud ja kontrollitud andmeid kasutati selleks, et määrata kindlaks mikromajanduslikud näitajad, nagu ühikuhind, ühiku tootmiskulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja varud. 2008. aasta indeks määrati kindlaks, võrreldes kättesaadavat teavet kolme olemasoleva tootja kohta 2008. aastal samade tootjate kohta käiva teabega 2009. aastal (indeks 100).

| (70) | Kaheksa ELi alumiiniumradiaatorite tootja kohta esitatud andmeid kasutati makromajanduslike näitajate, nagu liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme, müügimahu, turuosa ja tööhõive kindlaksmääramiseks. 2008. aasta indeks määrati kindlaks, võrreldes kättesaadavaid andmeid seitsme olemasoleva tootja kohta 2008. aastal samade tootjate kohta käivate andmetega 2009. aastal (indeks 100). |
| --- | --- |

(70)

Kaheksa ELi alumiiniumradiaatorite tootja kohta esitatud andmeid kasutati makromajanduslike näitajate, nagu liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme, müügimahu, turuosa ja tööhõive kindlaksmääramiseks. 2008. aasta indeks määrati kindlaks, võrreldes kättesaadavaid andmeid seitsme olemasoleva tootja kohta 2008. aastal samade tootjate kohta käivate andmetega 2009. aastal (indeks 100).

| (71) | Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmab liidu tootmisharu majandusliku seisundi uurimine vaatlusalusel perioodil kõigi nimetatud artiklis märgitud majandustegurite hindamist. |
| --- | --- |

(71)

Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmab liidu tootmisharu majandusliku seisundi uurimine vaatlusalusel perioodil kõigi nimetatud artiklis märgitud majandustegurite hindamist.

4.2.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Tabel 5

| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (elementi) | | 55 533 555 | 60 057 377 | 64 100 484 |
| Indeks (2009 = 100) | 116 | 100 | 108 | 115 |
| Tootmisvõimsus (elementi) | | 93 426 855 | 95 762 788 | 107 218 125 |
| | | 100 | 103 | 115 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 70 % | 59 % | 63 % | 60 % |
| Indeks (2009 = 100) | 119 | 100 | 106 | 101 |
| Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Tootmismaht (elementi)

55 533 555

60 057 377

64 100 484

Indeks (2009 = 100)

116

100

108

115

Tootmisvõimsus (elementi)

93 426 855

95 762 788

107 218 125

100

103

115

Tootmisvõimsuse rakendusaste

70 %

59 %

63 %

60 %

Indeks (2009 = 100)

119

100

106

101

Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

| (72) | Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks vaatlusalusel perioodil kasutati liidu tootjate kohta kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuseid. |
| --- | --- |

(72)

Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks vaatlusalusel perioodil kasutati liidu tootjate kohta kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuseid.

| (73) | Tabelist ilmneb, et tootmine vaatlusalusel perioodil vähenes. Koos nõudluse kahanemisega vähenes 2009. aastal märgatavalt ka tootmine, kuid 2010. aastal ja uurimisperioodil järgnes langusele taas tõus. Hoolimata tarbimise 9 %-lisest kasvust jäi tootmine 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel võrdlemisi muutumatuks. Tootmine sõltub samuti liidu tootmisharu ekspordist, mis jäi kogu vaatlusaluse perioodi ajaks kaalukaks. |
| --- | --- |

(73)

Tabelist ilmneb, et tootmine vaatlusalusel perioodil vähenes. Koos nõudluse kahanemisega vähenes 2009. aastal märgatavalt ka tootmine, kuid 2010. aastal ja uurimisperioodil järgnes langusele taas tõus. Hoolimata tarbimise 9 %-lisest kasvust jäi tootmine 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel võrdlemisi muutumatuks. Tootmine sõltub samuti liidu tootmisharu ekspordist, mis jäi kogu vaatlusaluse perioodi ajaks kaalukaks.

| (74) | Hoolimata sellest, et tarbimine vähenes mõõdukalt, langes tootmisvõimsuse rakendusaste 70 %-lt 2008. aastal 60 %-le uurimisperioodil. Ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini jäi see võrdlemisi muutumatuks. |
| --- | --- |

(74)

Hoolimata sellest, et tarbimine vähenes mõõdukalt, langes tootmisvõimsuse rakendusaste 70 %-lt 2008. aastal 60 %-le uurimisperioodil. Ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini jäi see võrdlemisi muutumatuks.

4.3.   Müügimaht ja turuosa

Tabel 6

| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (elementi) | 40 000 000 | 33 500 000 | 31 000 000 | 33 629 490 |
| Indeks (2009 = 100) | 119 | 100 | 93 | 100 |
| Turuosa | 87 % | 82,7 % | 79,5 % | 76 % |
| Indeks (2009 = 100) | 105 | 100 | 96 | 92 |
| Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Müügimaht (elementi)

40 000 000

33 500 000

31 000 000

33 629 490

Indeks (2009 = 100)

119

100

93

100

Turuosa

87 %

82,7 %

79,5 %

76 %

Indeks (2009 = 100)

105

100

96

92

Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

| (75) | Liidu tootmisharu müügimaht kahanes vaatlusalusel perioodil 16 % ja selle turuosa vähenes pidevalt 87 %-lt 2008. aastal 76 %-ni uurimisperioodil. 2009. aastal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 16 %, seega kaotas liidu tootmisharu rohkem kui neli protsendipunkti oma turuosast. 2010. aastal langes müügimaht veel 7 % ja liidu tootmisharu turuosa kahanes 82,7 %-lt 79,5 %-le. Uurimisperioodil, kui tarbimine kasvas (+ 13,5 %), vähenes liidu tootmisharu turuosa veel 76 %-ni. Seega ei suutnud liidu tootmisharu kasvavast tarbimisest tulu lõigata ega eelnevalt kaotatud turuosa tagasi saada. |
| --- | --- |

(75)

Liidu tootmisharu müügimaht kahanes vaatlusalusel perioodil 16 % ja selle turuosa vähenes pidevalt 87 %-lt 2008. aastal 76 %-ni uurimisperioodil. 2009. aastal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 16 %, seega kaotas liidu tootmisharu rohkem kui neli protsendipunkti oma turuosast. 2010. aastal langes müügimaht veel 7 % ja liidu tootmisharu turuosa kahanes 82,7 %-lt 79,5 %-le. Uurimisperioodil, kui tarbimine kasvas (+ 13,5 %), vähenes liidu tootmisharu turuosa veel 76 %-ni. Seega ei suutnud liidu tootmisharu kasvavast tarbimisest tulu lõigata ega eelnevalt kaotatud turuosa tagasi saada.

4.4.   Kasv

| (76) | Vaatlusalusel perioodil selgus, et liidu tarbimine kahanes mõnevõrra, 3,8 %, samas kui liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vähenesid samas ajavahemikus märkimisväärselt, vastavalt 15,9 % ja 12,6 %. Samas kasvas Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, 76,9 %. Seetõttu kahanes liidu tootmisharu turuosa selles ajavahemikus 11 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(76)

Vaatlusalusel perioodil selgus, et liidu tarbimine kahanes mõnevõrra, 3,8 %, samas kui liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vähenesid samas ajavahemikus märkimisväärselt, vastavalt 15,9 % ja 12,6 %. Samas kasvas Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, 76,9 %. Seetõttu kahanes liidu tootmisharu turuosa selles ajavahemikus 11 protsendipunkti võrra.

4.5.   Tööhõive

Tabel 7

| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | | 1 598 | 1 642 | 1 641 |
| Indeks (2009 = 100) | 102 | 100 | 103 | 103 |
| Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)

  Indeks (2009 = 100) | 114 | 100 | 105 | 112 |
| Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Töötajate arv

1 598

1 642

1 641

Indeks (2009 = 100)

102

100

103

103

Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)

Indeks (2009 = 100)

114

100

105

112

Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

| (77) | Töötajate arv vaatlusalusel perioodil mõnevõrra suurenes, kuid see omakorda viis tootlikkuse kahanemiseni. Siiski tuleb märkida, et tööhõive tõusutrendi põhjuseks on üksnes tõsiasi, et üks valimisse kaasatud äriühingutest, nende seast väikseim, alustas tootmist 2009. aastal. Muul juhul oleks tööhõive suundumus olnud negatiivne. |
| --- | --- |

(77)

Töötajate arv vaatlusalusel perioodil mõnevõrra suurenes, kuid see omakorda viis tootlikkuse kahanemiseni. Siiski tuleb märkida, et tööhõive tõusutrendi põhjuseks on üksnes tõsiasi, et üks valimisse kaasatud äriühingutest, nende seast väikseim, alustas tootmist 2009. aastal. Muul juhul oleks tööhõive suundumus olnud negatiivne.

| (78) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil mõnevõrra. See langes madalaimale tasemele 2009. aastal ja hakkas seejärel uurimisperioodile lähenedes kasvama, ilma et oleks saavutanud algset taset. 2009. aastast kuni uurimisperioodini tõusis tootlikkus 12 %. |
| --- | --- |

(78)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil mõnevõrra. See langes madalaimale tasemele 2009. aastal ja hakkas seejärel uurimisperioodile lähenedes kasvama, ilma et oleks saavutanud algset taset. 2009. aastast kuni uurimisperioodini tõusis tootlikkus 12 %.

4.6.   Keskmine ühikuhind liidus ja tootmiskulud

Tabel 8

| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuhind ELis sõltumatutele klientidele

  (eurot elemendi kohta) | | 5,31 | 5,47 | 5,62 |
| Indeks (2009 = 100) | 113 | 100 | 103 | 106 |
| Ühiku tootmiskulu eurot/element | | 4,92 | 5,34 | 5,61 |
| Indeks (2009 = 100) | 113 | 100 | 109 | 114 |
| Allikas: valimisse kaasatud tootjate küsimustiku vastused. |

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Ühikuhind ELis sõltumatutele klientidele

(eurot elemendi kohta)

5,31

5,47

5,62

Indeks (2009 = 100)

113

100

103

106

Ühiku tootmiskulu eurot/element

4,92

5,34

5,61

Indeks (2009 = 100)

113

100

109

114

Allikas: valimisse kaasatud tootjate küsimustiku vastused.

| (79) | Keskmiste müügihindade suundumus näitab, et vaatlusalusel perioodil toimus märkimisväärne, 6 % langus. Ühes kasvava tarbimise ning turu taastumisega tõusid hinnad ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini 6 %, kuid ei saavutanud 2008. aasta taset. |
| --- | --- |

(79)

Keskmiste müügihindade suundumus näitab, et vaatlusalusel perioodil toimus märkimisväärne, 6 % langus. Ühes kasvava tarbimise ning turu taastumisega tõusid hinnad ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini 6 %, kuid ei saavutanud 2008. aasta taset.

| (80) | Samasuguse toote tootmis- ja müügikulud küll kahanesid vaatlusalusel perioodil, kuid see kahanemine oli liiga väike selleks, et võimaldada liidu tootmisharul 2010. aastal ja uurimisperioodil kasumisse jääda. Kui 2009. aastal kaasnes 11,5 % kulude vähenemisega 11,5 % müügihinna langus, siis 2010. aastal ja uurimisperioodil koges liidu tootmisharu kiiret kulude kasvu ja sai lisakulude katteks oma hindu vaid mõnevõrra suurendada. Selle tulemuseks oli veelgi suurem kasumlikkuse langus ja turuosa kaotus, kuna liidu tootmisharu hinnad olid pidevalt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(80)

Samasuguse toote tootmis- ja müügikulud küll kahanesid vaatlusalusel perioodil, kuid see kahanemine oli liiga väike selleks, et võimaldada liidu tootmisharul 2010. aastal ja uurimisperioodil kasumisse jääda. Kui 2009. aastal kaasnes 11,5 % kulude vähenemisega 11,5 % müügihinna langus, siis 2010. aastal ja uurimisperioodil koges liidu tootmisharu kiiret kulude kasvu ja sai lisakulude katteks oma hindu vaid mõnevõrra suurendada. Selle tulemuseks oli veelgi suurem kasumlikkuse langus ja turuosa kaotus, kuna liidu tootmisharu hinnad olid pidevalt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad.

4.7.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Tabel 9

| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist) | 7,4 % | 7,5 % | 2,4 % | 0,2 % |
| Indeks (2009 = 100) | 99 | 100 | 32 | 2 |
| Rahavoog | | 27 712 871 | 14 228 145 | 843 570 |
| Indeks (2009 = 100) | 112 | 100 | 51 | 3 |
| Investeeringud (eurodes) | 25 404 161 | 15 476 164 | 12 072 057 | 8 945 470 |
| Indeks (2009 = 100) | 165 | 100 | 78 | 58 |
| Investeeringutasuvus | 36 % | 49 % | 21 % | 2 % |
| Indeks (2009 = 100) | 73 | 100 | 43 | 4 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastused. |

2008

2009

2010

Uurimisperiood

ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist)

7,4 %

7,5 %

2,4 %

0,2 %

Indeks (2009 = 100)

99

100

32

2

Rahavoog

27 712 871

14 228 145

843 570

Indeks (2009 = 100)

112

100

51

3

Investeeringud (eurodes)

25 404 161

15 476 164

12 072 057

8 945 470

Indeks (2009 = 100)

165

100

78

58

Investeeringutasuvus

36 %

49 %

21 %

2 %

Indeks (2009 = 100)

73

100

43

4

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastused.

| (81) | Liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Vaatlusalusel perioodil ja samuti ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini kahanes liidu tootmisharu kasumlikkus märkimisväärselt ning küündis vaevalt kasumiläveni. |
| --- | --- |

(81)

Liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Vaatlusalusel perioodil ja samuti ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini kahanes liidu tootmisharu kasumlikkus märkimisväärselt ning küündis vaevalt kasumiläveni.

| (82) | Rahavoogude suundumus, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, järgis suuresti kasumlikkuse negatiivset suundumust. Madalaimale tasemele langes rahavoog uurimisperioodil. Samuti vähenes investeeringutasuvus, kukkudes 36 %-lt 2008. aastal 2 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(82)

Rahavoogude suundumus, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, järgis suuresti kasumlikkuse negatiivset suundumust. Madalaimale tasemele langes rahavoog uurimisperioodil. Samuti vähenes investeeringutasuvus, kukkudes 36 %-lt 2008. aastal 2 %-le uurimisperioodil.

| (83) | Kasumlikkuse, rahavoo ja investeeringutasuvuse selline muutumine vaatlusalusel perioodil piiras liidu tootmisharu võimet investeerida oma tegevusse ning õõnestas liidu tootmisharu arengut. Liidu tootmisharul õnnestus vaatlusaluse perioodi alguses suures mahus investeerida ja oma tehnikat kaasajastada, et tootmist tõhusamaks muuta, kuid seejärel vähenesid investeeringud kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi kestel järk-järgult 64,7 %. |
| --- | --- |

(83)

Kasumlikkuse, rahavoo ja investeeringutasuvuse selline muutumine vaatlusalusel perioodil piiras liidu tootmisharu võimet investeerida oma tegevusse ning õõnestas liidu tootmisharu arengut. Liidu tootmisharul õnnestus vaatlusaluse perioodi alguses suures mahus investeerida ja oma tehnikat kaasajastada, et tootmist tõhusamaks muuta, kuid seejärel vähenesid investeeringud kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi kestel järk-järgult 64,7 %.

4.8.   Varud

Tabel 10

| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu lõppvarud Indeks (2009 = 100) | 137 | 100 | 131 | 299 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastused. |

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu lõppvarud Indeks (2009 = 100)

137

100

131

299

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastused.

| (84) | Valimisse kaasatud liidu tootjate varud suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. 2009. aastal vähenesid lõppvarud 27 %. Hiljem, 2010. aastal ja uurimisperioodil, kasvasid varud vastavalt 30,8 % ja 128,4 %. |
| --- | --- |

(84)

Valimisse kaasatud liidu tootjate varud suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. 2009. aastal vähenesid lõppvarud 27 %. Hiljem, 2010. aastal ja uurimisperioodil, kasvasid varud vastavalt 30,8 % ja 128,4 %.

5.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (85) | Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas jaos. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt kõrgemad. Võttes arvesse Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ELi turule tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(85)

Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas jaos. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt kõrgemad. Võttes arvesse Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ELi turule tähtsusetuks pidada.

6.   Järeldus kahju kohta

| (86) | Uurimisest nähtus, et vaatlusalusel perioodil enamik liidu majanduslikku seisundit kirjeldavaid kahjunäitajaid halvenesid või ei järginud tarbimise arengut. See tähelepanek kehtib eriti ajavahemiku kohta 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(86)

Uurimisest nähtus, et vaatlusalusel perioodil enamik liidu majanduslikku seisundit kirjeldavaid kahjunäitajaid halvenesid või ei järginud tarbimise arengut. See tähelepanek kehtib eriti ajavahemiku kohta 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (87) | Vaatlusalusel perioodil, kui tarbimine vähenes, kasvas Hiinast pärit impordi maht pidevalt ja olulisel määral. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 16 % ja turuosa vähenes 87 %-lt 2008. aastal 76 %-le uurimisperioodil. Isegi kui tarbimine 2009. aastast uurimisperioodini taas 9 % kasvas, jätkas liidu tootmisharu turuosa kahanemist. Hiinast pärit impordi märkimisväärse kasvu tõttu ELi turul ei olnud liidu tootmisharul võimalik eelnevalt kaotatud turuosa tagasi saada. Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import suurenes vaatlusalusel perioodil järjekindlalt, lüües pidevalt alla liidu tootmisharu hindu. |
| --- | --- |

(87)

Vaatlusalusel perioodil, kui tarbimine vähenes, kasvas Hiinast pärit impordi maht pidevalt ja olulisel määral. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 16 % ja turuosa vähenes 87 %-lt 2008. aastal 76 %-le uurimisperioodil. Isegi kui tarbimine 2009. aastast uurimisperioodini taas 9 % kasvas, jätkas liidu tootmisharu turuosa kahanemist. Hiinast pärit impordi märkimisväärse kasvu tõttu ELi turul ei olnud liidu tootmisharul võimalik eelnevalt kaotatud turuosa tagasi saada. Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import suurenes vaatlusalusel perioodil järjekindlalt, lüües pidevalt alla liidu tootmisharu hindu.

| (88) | Lisaks halvenesid oluliselt ka liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu rahavoog ja kasumlikkus. See tähendab, et vähenes ka liidu tootmisharu suutlikkus kaasata kapitali ja investeerida. |
| --- | --- |

(88)

Lisaks halvenesid oluliselt ka liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu rahavoog ja kasumlikkus. See tähendab, et vähenes ka liidu tootmisharu suutlikkus kaasata kapitali ja investeerida.

| (89) | Eelöeldut arvestades järeldati, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(89)

Eelöeldut arvestades järeldati, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (90) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuriti, kas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Peale dumpinguhinnaga impordi kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(90)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuriti, kas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Peale dumpinguhinnaga impordi kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (91) | Uurimisest nähtus, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 3,8 %, samas kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suurenes märkimisväärselt, ligikaudu 77 %, ning samuti kasvas selle turuosa 13 %-lt 2008. aastal 24 %-le uurimisperioodil. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 16 % ja selle turuosa langes 87 %-lt 2008. aastal 76 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(91)

Uurimisest nähtus, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 3,8 %, samas kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suurenes märkimisväärselt, ligikaudu 77 %, ning samuti kasvas selle turuosa 13 %-lt 2008. aastal 24 %-le uurimisperioodil. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 16 % ja selle turuosa langes 87 %-lt 2008. aastal 76 %-le uurimisperioodil.

| (92) | 2009. aastast uurimisperioodini kasvas liidu tarbimine 9 %, samas kui liidu turuosa taas kahanes, vastupidiselt Hiinast pärit impordile, mis kõnealusel perioodil kasvas 52 % aastas. |
| --- | --- |

(92)

2009. aastast uurimisperioodini kasvas liidu tarbimine 9 %, samas kui liidu turuosa taas kahanes, vastupidiselt Hiinast pärit impordile, mis kõnealusel perioodil kasvas 52 % aastas.

| (93) | Hinnasurve asjus tuleb märkida, et 2009. aastal Hiinast pärit impordi keskmised hinnad kahanesid 20 %, mis sundis liidu tootmisharu oma hindu alandama märkimisväärselt, 11,5 %. 2010. aastal ja uurimisperioodil püüdis liidu tootmisharu suurenenud kulude tõttu oma hindu tõsta. Selle tulemuseks oli turuosa jätkuv kahanemine, kuna liidu tootmisharu hinnad olid pidevalt kõrgemad kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad. Selline olukord põhjustas eriti liidu tootmisharu kasumlikkuse, müügimahu ja turuosa olulise kahanemise. |
| --- | --- |

(93)

Hinnasurve asjus tuleb märkida, et 2009. aastal Hiinast pärit impordi keskmised hinnad kahanesid 20 %, mis sundis liidu tootmisharu oma hindu alandama märkimisväärselt, 11,5 %. 2010. aastal ja uurimisperioodil püüdis liidu tootmisharu suurenenud kulude tõttu oma hindu tõsta. Selle tulemuseks oli turuosa jätkuv kahanemine, kuna liidu tootmisharu hinnad olid pidevalt kõrgemad kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad. Selline olukord põhjustas eriti liidu tootmisharu kasumlikkuse, müügimahu ja turuosa olulise kahanemise.

| (94) | Hiinast pärit impordi hinnad vaatlusalusel perioodil langesid. Isegi kui Hiinast pärit impordi hinnad 2009. aastast uurimisperioodini 23 % tõusid, jäid need siiski vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil pidevalt liidu tootmisharu hindadest märgatavalt madalamaks, määrates hinnad liidu turul. |
| --- | --- |

(94)

Hiinast pärit impordi hinnad vaatlusalusel perioodil langesid. Isegi kui Hiinast pärit impordi hinnad 2009. aastast uurimisperioodini 23 % tõusid, jäid need siiski vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil pidevalt liidu tootmisharu hindadest märgatavalt madalamaks, määrates hinnad liidu turul.

| (95) | Eelöeldu põhjal järeldatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi massiline suurenemine ning sellise impordi hinnad, mis lõid pidevalt liidu tootmisharu hindu alla, etendasid otsustavat osa liidu tootmisharu kantud olulises kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras, müügimahu ja turuosa olulises vähenemises ja enamiku kahjunäitajate halvenemises. |
| --- | --- |

(95)

Eelöeldu põhjal järeldatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi massiline suurenemine ning sellise impordi hinnad, mis lõid pidevalt liidu tootmisharu hindu alla, etendasid otsustavat osa liidu tootmisharu kantud olulises kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras, müügimahu ja turuosa olulises vähenemises ja enamiku kahjunäitajate halvenemises.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Import kolmandatest riikidest

| (96) | Nagu selgitatud põhjenduses 58, ei olnud selles uurimises võimalik kasutada Eurostati impordistatistikat, kuna alumiiniumradiaatoreid ning nende elemente ja osi hõlmavate CN-koodide alla kuuluvad paljud erinevad alumiiniumtooted. Muu usaldusväärse teabe puudumise tõttu määrati kaebuse põhjal kindlaks, et ükski teine ELi-väline riik peale Hiina ei tootnud ja eksportinud vaatlusalusel perioodil ELi alumiiniumradiaatoreid. |
| --- | --- |

(96)

Nagu selgitatud põhjenduses 58, ei olnud selles uurimises võimalik kasutada Eurostati impordistatistikat, kuna alumiiniumradiaatoreid ning nende elemente ja osi hõlmavate CN-koodide alla kuuluvad paljud erinevad alumiiniumtooted. Muu usaldusväärse teabe puudumise tõttu määrati kaebuse põhjal kindlaks, et ükski teine ELi-väline riik peale Hiina ei tootnud ja eksportinud vaatlusalusel perioodil ELi alumiiniumradiaatoreid.

3.2.   Majanduskriis

| (97) | Tarbimise kahanemise põhjuseks, eriti 2009. ja 2010. aastal, oli osaliselt majanduskriis. Tähelepanuväärne on see, et niihästi vaatlusalusel perioodil, kui tarbimine vähenes, kui ka ajavahemikus 2009. aastast uurimisperioodini, kui tarbimine suurenes, suurenes liidu turul Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht, mille hinnad lõid alla liidu tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(97)

Tarbimise kahanemise põhjuseks, eriti 2009. ja 2010. aastal, oli osaliselt majanduskriis. Tähelepanuväärne on see, et niihästi vaatlusalusel perioodil, kui tarbimine vähenes, kui ka ajavahemikus 2009. aastast uurimisperioodini, kui tarbimine suurenes, suurenes liidu turul Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht, mille hinnad lõid alla liidu tootmisharu hinnad.

| (98) | Madala, dumpinguhinnaga impordi turuedu erines liidu tootmisharu turuedust. Uurimisest selgus, et 2009. aastast kuni uurimisperioodini, isegi kui liidu tarbimine suurenes ühes üldise majandusliku olukorra paranemisega, jätkas liidu tootmisharu turuosa kahanemist. Kuigi tootmismaht kaldus suurenema, oli tekkinud ülejääk, mis tuli lisada varudesse. |
| --- | --- |

(98)

Madala, dumpinguhinnaga impordi turuedu erines liidu tootmisharu turuedust. Uurimisest selgus, et 2009. aastast kuni uurimisperioodini, isegi kui liidu tarbimine suurenes ühes üldise majandusliku olukorra paranemisega, jätkas liidu tootmisharu turuosa kahanemist. Kuigi tootmismaht kaldus suurenema, oli tekkinud ülejääk, mis tuli lisada varudesse.

| (99) | Tavapärastes majandustingimustes, ilma tugeva hinnasurve ning dumpinguhinnaga impordi kiire suurenemiseta oleks liidu tootmisharul võinud tekkida mõned tarbimise langusest ja ühiku püsikulude suurenemisest tulenevad raskused tootmisvõimsuse rakendusastme vähenemise tõttu. Uurimisest aga nähtub selgelt, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import süvendas majanduslanguse mõju. Isegi majanduse elavnemise ajal ei olnud liidu tootmisharul võimalik taastuda ja saavutada vaatlusalusel perioodil kaotatud müügimaht ja turuosa. |
| --- | --- |

(99)

Tavapärastes majandustingimustes, ilma tugeva hinnasurve ning dumpinguhinnaga impordi kiire suurenemiseta oleks liidu tootmisharul võinud tekkida mõned tarbimise langusest ja ühiku püsikulude suurenemisest tulenevad raskused tootmisvõimsuse rakendusastme vähenemise tõttu. Uurimisest aga nähtub selgelt, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import süvendas majanduslanguse mõju. Isegi majanduse elavnemise ajal ei olnud liidu tootmisharul võimalik taastuda ja saavutada vaatlusalusel perioodil kaotatud müügimaht ja turuosa.

| (100) | Kuigi majanduskriis võis liidu tootmisharu viletsatele tulemustele kaasa aidata, ei leitud, et selle mõjul oleks katkenud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi mõju ja kahju vahel, mida liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kandis. |
| --- | --- |

(100)

Kuigi majanduskriis võis liidu tootmisharu viletsatele tulemustele kaasa aidata, ei leitud, et selle mõjul oleks katkenud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi mõju ja kahju vahel, mida liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kandis.

3.3.   Muutused liidu tootmisharu tootmiskuludes

| (101) | Uurimisest nähtus, et alumiiniumradiaatorite tootmise kulud on otseselt seotud muutustega alumiiniumi hinnas, kuna alumiinium on peamine tooraine, mida selle toote valmistamiseks kasutatakse. Isegi kui liidu tootmisharu tootmiskulud 2009. aastal märgatavalt kahanesid, nagu nähtub tabelist 8, langesid hinnad sama kiiresti. 2010. aastal ja vaatlusalusel perioodil kasvasid kulud rohkem kui müügihinnad ega võimaldanud liidu tootmisharul taastuda, seda eriti kasumlikkuse osas. Selline olukord tekkis, kui Hiinast pärit impordi hinnad lõid pidevalt alla liidu tootmisharu hindu. |
| --- | --- |

(101)

Uurimisest nähtus, et alumiiniumradiaatorite tootmise kulud on otseselt seotud muutustega alumiiniumi hinnas, kuna alumiinium on peamine tooraine, mida selle toote valmistamiseks kasutatakse. Isegi kui liidu tootmisharu tootmiskulud 2009. aastal märgatavalt kahanesid, nagu nähtub tabelist 8, langesid hinnad sama kiiresti. 2010. aastal ja vaatlusalusel perioodil kasvasid kulud rohkem kui müügihinnad ega võimaldanud liidu tootmisharul taastuda, seda eriti kasumlikkuse osas. Selline olukord tekkis, kui Hiinast pärit impordi hinnad lõid pidevalt alla liidu tootmisharu hindu.

| (102) | Turumajanduse puhul võiks eeldada, et hindu turul kohandatakse pidevalt, et kajastada tootmiskulude erinevate koostisosade muutumist. Seda aga ei juhtunud. Uurimine kinnitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad, jätkas liidu turul hindade allasurumist ning seega takistas liidu tootmisharul oma turuosa säilitamist ja hindade kohandamist, et katta kulud ja teenida mõistlikul määral kasumit, seda eriti uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(102)

Turumajanduse puhul võiks eeldada, et hindu turul kohandatakse pidevalt, et kajastada tootmiskulude erinevate koostisosade muutumist. Seda aga ei juhtunud. Uurimine kinnitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad, jätkas liidu turul hindade allasurumist ning seega takistas liidu tootmisharul oma turuosa säilitamist ja hindade kohandamist, et katta kulud ja teenida mõistlikul määral kasumit, seda eriti uurimisperioodil.

| (103) | Seega ei olnud tooraine hinnatõus piisav, et kaotada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja eriti uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(103)

Seega ei olnud tooraine hinnatõus piisav, et kaotada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja eriti uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

3.4.   Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus

Tabel 11

| | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmüük (elementi) | | 18 280 847 | 20 245 515 | 17 242 607 |
| Indeks (2009 = 100) | 126 | 100 | 111 | 94 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastused. |

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Eksportmüük (elementi)

18 280 847

20 245 515

17 242 607

Indeks (2009 = 100)

126

100

111

94

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastused.

| (104) | Vaatlusalusel perioodil moodustas eksport olulise osa liidu tootmisharu äritegevusest. Liidu tootmisharu peamised eksporditurud olid Venemaa ja teised Ida-Euroopa riigid, kus müüdi tooteid, mis olid võrdlemisi madalama kvaliteediga ning seega odavamad kui liidu turul müüdavad radiaatorid. |
| --- | --- |

(104)

Vaatlusalusel perioodil moodustas eksport olulise osa liidu tootmisharu äritegevusest. Liidu tootmisharu peamised eksporditurud olid Venemaa ja teised Ida-Euroopa riigid, kus müüdi tooteid, mis olid võrdlemisi madalama kvaliteediga ning seega odavamad kui liidu turul müüdavad radiaatorid.

| (105) | Eespool esitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu ekspordikäive vähenes. Nagu kättesaadava teabe võib oletada, võis selle osaliselt põhjustada tõsiasi, et ka nendel eksporditurgudel leidus üha suuremas mahus Hiinast eksporditud alumiiniumradiaatoreid. |
| --- | --- |

(105)

Eespool esitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu ekspordikäive vähenes. Nagu kättesaadava teabe võib oletada, võis selle osaliselt põhjustada tõsiasi, et ka nendel eksporditurgudel leidus üha suuremas mahus Hiinast eksporditud alumiiniumradiaatoreid.

| (106) | Samas on selge, et eksport võimaldas liidu tootmisharul saavutada mastaabisäästu ja seega vähendada oma üldisi tootmiskulusid. Seega on mõistlik järeldada, et liidu tootmisharu eksport ei saanud potentsiaalselt põhjustada seda olulist kahju, mida liidu tootmisharu kandis eriti uurimisperioodil. Mis tahes negatiivne mõju, mida ekspordimüügi vähenemine võis liidu tootmisharule avaldada, ei saa kaotada põhjuslikku seost nimetatud kahju ja Hiinast pärit madala, dumpinguhinnaga ekspordi vahel. |
| --- | --- |

(106)

Samas on selge, et eksport võimaldas liidu tootmisharul saavutada mastaabisäästu ja seega vähendada oma üldisi tootmiskulusid. Seega on mõistlik järeldada, et liidu tootmisharu eksport ei saanud potentsiaalselt põhjustada seda olulist kahju, mida liidu tootmisharu kandis eriti uurimisperioodil. Mis tahes negatiivne mõju, mida ekspordimüügi vähenemine võis liidu tootmisharule avaldada, ei saa kaotada põhjuslikku seost nimetatud kahju ja Hiinast pärit madala, dumpinguhinnaga ekspordi vahel.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (107) | Eespool esitatud analüüsist selgub, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa suurenesid märkimisväärselt nii vaatlusalusel perioodil kui ka ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini. Leiti, see import lõi pidevalt alla hindu, mida liidu tootmisharu küsis liidu turul, ja seda eriti uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(107)

Eespool esitatud analüüsist selgub, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa suurenesid märkimisväärselt nii vaatlusalusel perioodil kui ka ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini. Leiti, see import lõi pidevalt alla hindu, mida liidu tootmisharu küsis liidu turul, ja seda eriti uurimisperioodil.

| (108) | Hiinast pärit impordi mahu ja turuosa kasv oli pidev ning langes kokku liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. Olukord halvenes veelgi uurimisperioodil, kui liidu tootmisharul ei olnud võimalik taastada varem kaotatud turuosa ning kasumlikkust ja muud finantsnäitajad, nagu rahavoog ja investeeringutasuvus, langesid oma madalaimale tasemele. |
| --- | --- |

(108)

Hiinast pärit impordi mahu ja turuosa kasv oli pidev ning langes kokku liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. Olukord halvenes veelgi uurimisperioodil, kui liidu tootmisharul ei olnud võimalik taastada varem kaotatud turuosa ning kasumlikkust ja muud finantsnäitajad, nagu rahavoog ja investeeringutasuvus, langesid oma madalaimale tasemele.

| (109) | Teiste teadaolevate tegurite analüüsist, sealhulgas majanduskriisi analüüsist, nähtus, et nende tegurite negatiivne mõju ei saa kaotada Hiinast pärit dumpinguhinnaga ekspordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel kindlaks tehtud põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(109)

Teiste teadaolevate tegurite analüüsist, sealhulgas majanduskriisi analüüsist, nähtus, et nende tegurite negatiivne mõju ei saa kaotada Hiinast pärit dumpinguhinnaga ekspordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel kindlaks tehtud põhjuslikku seost.

| (110) | Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega ekspordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga eksport tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(110)

Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega ekspordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga eksport tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatavad märkused

| (111) | Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (112) | Liidu tootmisharu on Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid näitasid vaatlusaluse perioodi vältel negatiivset suundumust. Kui meetmeid ei võeta, tundub liidu tootmisharu olukorra edasine halvenemine olevat vältimatu. |
| --- | --- |

(112)

Liidu tootmisharu on Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid näitasid vaatlusaluse perioodi vältel negatiivset suundumust. Kui meetmeid ei võeta, tundub liidu tootmisharu olukorra edasine halvenemine olevat vältimatu.

| (113) | Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul tingimused tõhusaks kaubandustegevuseks ning võimaldab liidu tootmisharul viia uurimisaluse toote hind vastavusse mitmesuguste seotud kulude ja turutingimustega. Võib eeldada, et tänu ajutiste meetmete kehtestamisele oleks liidu tootmisharul võimalik tagasi saada vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning sellel oleks edaspidi positiivne mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale. |
| --- | --- |

(113)

Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul tingimused tõhusaks kaubandustegevuseks ning võimaldab liidu tootmisharul viia uurimisaluse toote hind vastavusse mitmesuguste seotud kulude ja turutingimustega. Võib eeldada, et tänu ajutiste meetmete kehtestamisele oleks liidu tootmisharul võimalik tagasi saada vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning sellel oleks edaspidi positiivne mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale.

| (114) | Juhul kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et turuosa väheneb veelgi ja liidu tootmisharu jääks ka edaspidi kahjumisse. See ei oleks jätkusuutlik ei keskmises ega pikemas perspektiivis. Arvestades tekkinud kahjumit ja tootmisesse vaatlusaluse perioodi alguses tehtud suuri investeeringuid, võib eeldada, et enamik liidu tootjaid ei suuda tehtud investeeringuid katta, kui meetmeid ei võeta. |
| --- | --- |

(114)

Juhul kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et turuosa väheneb veelgi ja liidu tootmisharu jääks ka edaspidi kahjumisse. See ei oleks jätkusuutlik ei keskmises ega pikemas perspektiivis. Arvestades tekkinud kahjumit ja tootmisesse vaatlusaluse perioodi alguses tehtud suuri investeeringuid, võib eeldada, et enamik liidu tootjaid ei suuda tehtud investeeringuid katta, kui meetmeid ei võeta.

| (115) | Sellepärast tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(115)

Sellepärast tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

3.   Kasutajate ja importijate huvid

| (116) | Käesoleva uurimise käigus ei teinud kasutajad koostööd. |
| --- | --- |

(116)

Käesoleva uurimise käigus ei teinud kasutajad koostööd.

| (117) | Importijatest tegi uurimise käigus koostööd ainult üks Poola importija, kes vastas küsimustikule ja nõustus kontrollkäiguga. Kõnealune importija kandis uurimisperioodil vaatlusaluse toote osas väikest kahjumit. Samas on vaatlusaluse tootega seotud äritegevuse osakaal nimetatud äriühingu muu tegevusega võrreldes väike. Seega ei ole tõenäoline, et meetmete kehtestamine avaldaks märkimisväärset mõju äriühingu kogukasumile. |
| --- | --- |

(117)

Importijatest tegi uurimise käigus koostööd ainult üks Poola importija, kes vastas küsimustikule ja nõustus kontrollkäiguga. Kõnealune importija kandis uurimisperioodil vaatlusaluse toote osas väikest kahjumit. Samas on vaatlusaluse tootega seotud äritegevuse osakaal nimetatud äriühingu muu tegevusega võrreldes väike. Seega ei ole tõenäoline, et meetmete kehtestamine avaldaks märkimisväärset mõju äriühingu kogukasumile.

4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (118) | Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete võtmata jätmist. |
| --- | --- |

(118)

Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete võtmata jätmist.

H.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (119) | Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(119)

Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

| (120) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära nii, et ei ületataks seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(120)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära nii, et ei ületataks seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali.

| (121) | Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid liidu tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügilt tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Leitakse, et dumpinguhinnaga impordi puudumise korral saadav võimalik kasum peaks põhinema valimisse kuuluvate liidu tootjate 2008. aasta keskmisel maksueelsel kasumimarginaalil. Seega leitakse, et 7,4 % käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille ELi tootmisharu oleks võinud kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada. |
| --- | --- |

(121)

Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid liidu tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügilt tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Leitakse, et dumpinguhinnaga impordi puudumise korral saadav võimalik kasum peaks põhinema valimisse kuuluvate liidu tootjate 2008. aasta keskmisel maksueelsel kasumimarginaalil. Seega leitakse, et 7,4 % käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille ELi tootmisharu oleks võinud kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada.

| (122) | Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindu uurimisperioodi jooksul saadud tegeliku kasumiga või tegelikult kantud kahjumiga ning liideti saadud tulemusele eespool nimetatud kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(122)

Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindu uurimisperioodi jooksul saadud tegeliku kasumiga või tegelikult kantud kahjumiga ning liideti saadud tulemusele eespool nimetatud kasumimarginaal.

| (123) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, nagu see oli kindlaks määratud hinna allalöömise arvutustes, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluses leitud erinevused protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(123)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, nagu see oli kindlaks määratud hinna allalöömise arvutustes, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluses leitud erinevused protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast.

2.   Ajutised meetmed

| (124) | Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(124)

Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (125) | Eespool esitatu kohaselt kehtestati dumpinguvastased tollimaksumäärad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid marginaale ja dumpingumarginaale. Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutine tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. | 23,0 % | 12,6 % | 12,6 % |
| Metal Group Co. Ltd. | 70,8 % | 56,2 % | 56,2 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 32,5 % | 21,2 % | 21,2 % |
| Üleriigiline dumpingumarginaal | 76,6 % | 61,4 % | 61,4 % |

(125)

Eespool esitatu kohaselt kehtestati dumpinguvastased tollimaksumäärad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid marginaale ja dumpingumarginaale. Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutine tollimaks

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.

23,0 %

12,6 %

12,6 %

Metal Group Co. Ltd.

70,8 %

56,2 %

56,2 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

32,5 %

21,2 %

21,2 %

Üleriigiline dumpingumarginaal

76,6 %

61,4 %

61,4 %

| (126) | Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(126)

Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (127) | Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (4) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(127)

Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (4) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

I.   LÕPPSÄTE

| (128) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(128)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate ja praegu CN-koodide ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 and ex 7616 99 90 (TARICi koodid 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 ja 7616999091) alla kuuluvate alumiiniumradiaatorite, nende elementide ja osade impordi suhtes, olenemata sellest, kas need elemendid on kokkumonteeritud või mitte, välja arvatud elektriradiaatorid, nende elemendid ja osad.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. | 12,6 | B272 |
| Metal Group Co. Ltd. | 56,2 | B273 |
| Jinyun Shengda Industry Co., Ltd. | 21,2 | B274 |
| Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., | 21,2 | B275 |
| Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd. | 21,2 | B276 |
| Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd. | 21,2 | B277 |
| Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd. | 21,2 | B278 |
| Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd. | 21,2 | B279 |
| Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd. | 21,2 | B280 |
| Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd. | 21,2 | B281 |
| Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd. | 21,2 | B282 |
| Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd. | 21,2 | B283 |
| Zhejiang Botai Tools Co., Ltd. | 21,2 | B284 |
| Zhejiang East Industry Co., Ltd | 21,2 | B285 |
| Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd | 21,2 | B286 |
| Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd | 21,2 | B287 |
| Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd. | 21,2 | B288 |
| Zhejiang Ningshuai Industry Co.,Ltd | 21,2 | B289 |
| Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd. | 21,2 | B290 |
| Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd | 21,2 | B291 |
| Kõik muud äriühingud | 61,4 | B999 |

Äriühing

Tollimaks (%)

TARICi lisakood

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.

12,6

B272

Metal Group Co. Ltd.

56,2

B273

Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.

21,2

B274

Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,

21,2

B275

Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.

21,2

B276

Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.

21,2

B277

Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.

21,2

B278

Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.

21,2

B279

Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.

21,2

B280

Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.

21,2

B281

Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.

21,2

B282

Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd.

21,2

B283

Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.

21,2

B284

Zhejiang East Industry Co., Ltd

21,2

B285

Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd

21,2

B286

Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd

21,2

B287

Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.

21,2

B288

Zhejiang Ningshuai Industry Co.,Ltd

21,2

B289

Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.

21,2

B290

Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd

21,2

B291

Kõik muud äriühingud

61,4

B999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 236, 12.8.2011, lk 18.

2

(3)  Üldiselt koosneb alumiiniumradiaator reast identsetest ja kokkumonteeritavatest elementidest. Elemendid saab kokku monteerida vertikaalselt või horisontaalselt, et saada vastavalt horisontaalne või vertikaalne radiaator.

3

(4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

4

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 403/2012,

10. mai 2012,

millega 170. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 30. novembril 2012 ja 3. mail 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada kolm füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, olles vaadanud läbi nende isikute taotlused end nimekirjast kõrvaldada ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1904(2009) alusel määratud ombudsmani põhjalikud aruanded. |
| --- | --- |

(2)

30. novembril 2012 ja 3. mail 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada kolm füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, olles vaadanud läbi nende isikute taotlused end nimekirjast kõrvaldada ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1904(2009) alusel määratud ombudsmani põhjalikud aruanded.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmised kanded:
  „Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (teise nimega Sa’d al-Sharif). Sünniaeg: 11.2.1964. Sünnikoht: Mediina, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Passi nr: a) B 960789, b) G 649385 (välja antud 8.9.2006, aegub 17.7.2011). Muu teave: Osama bin Ladeni hõimlane ja lähedane isik; arvatavasti Osama bin Ladeni rahastamisorganisatsiooni juht. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.1.2001.” |
| --- | --- |

(1)

Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmised kanded:

„Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (teise nimega Sa’d al-Sharif). Sünniaeg: 11.2.1964. Sünnikoht: Mediina, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Passi nr: a) B 960789, b) G 649385 (välja antud 8.9.2006, aegub 17.7.2011). Muu teave: Osama bin Ladeni hõimlane ja lähedane isik; arvatavasti Osama bin Ladeni rahastamisorganisatsiooni juht. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.1.2001.”

| (2) | „Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (teiste nimedega a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Aadress: a) Via Mirasole 11, Bologna, Itaalia, b) 8 Via Ariosto, Casalecchio di Reno (Bologna), Itaalia. Sünniaeg: a) 25.10.1963, b) 15.10.1963. Sünnikoht: a) Sfax, Tuneesia, b) Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L065947 (28.10.1995 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 27.10.2000). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(2)

„Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (teiste nimedega a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Aadress: a) Via Mirasole 11, Bologna, Itaalia, b) 8 Via Ariosto, Casalecchio di Reno (Bologna), Itaalia. Sünniaeg: a) 25.10.1963, b) 15.10.1963. Sünnikoht: a) Sfax, Tuneesia, b) Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L065947 (28.10.1995 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 27.10.2000). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.”

| (3) | „Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri (teiste nimedega a) Mnasri Fethi ben Rebai, b) Mnasri Fethi ben al-Rabai, c) Mnasri Fethi ben Rebaj, d) Fethi Alic, e) Amor, f) Abu Omar, g) Omar Tounsi, h) Amar). Aadress: Birmingham, Ühendkuningriik. Sünniaeg: a) 6.3.1969, b) 6.3.1963, c) 3.6.1969. Sünnikoht: a) Al-Sanadil Farm, Nafzah, Baja kubermang, Tuneesia; b) Tuneesia; c) Alžeeria. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L497470 (3.6.1997 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 2.6.2002). Muu teave: ema nimi Fatima Balayish. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(3)

„Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri (teiste nimedega a) Mnasri Fethi ben Rebai, b) Mnasri Fethi ben al-Rabai, c) Mnasri Fethi ben Rebaj, d) Fethi Alic, e) Amor, f) Abu Omar, g) Omar Tounsi, h) Amar). Aadress: Birmingham, Ühendkuningriik. Sünniaeg: a) 6.3.1969, b) 6.3.1963, c) 3.6.1969. Sünnikoht: a) Al-Sanadil Farm, Nafzah, Baja kubermang, Tuneesia; b) Tuneesia; c) Alžeeria. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L497470 (3.6.1997 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 2.6.2002). Muu teave: ema nimi Fatima Balayish. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.”

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 404/2012,

10. mai 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 143,3 |
| MA | 74,0 |
| TN | 124,7 |
| TR | 116,2 |
| US | 39,7 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | JO | 200,0 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 161,7 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| TR | 119,8 |
| ZZ | 172,5 |
| 0805 10 20 | EG | 46,0 |
| IL | 60,9 |
| MA | 41,9 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 48,3 |
| 0805 50 10 | TR | 81,6 |
| ZZ | 81,6 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 88,9 |
| CL | 119,9 |
| CN | 97,1 |
| MA | 85,1 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 132,7 |
| US | 132,6 |
| UY | 85,3 |
| ZA | 91,1 |
| ZZ | 97,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

143,3

MA

74,0

TN

124,7

TR

116,2

US

39,7

ZZ

99,6

0707 00 05

JO

200,0

TR

123,3

ZZ

161,7

0709 93 10

JO

225,1

TR

119,8

ZZ

172,5

0805 10 20

EG

46,0

IL

60,9

MA

41,9

TR

44,3

ZZ

48,3

0805 50 10

TR

81,6

ZZ

81,6

0808 10 80

AR

111,2

BR

88,9

CL

119,9

CN

97,1

MA

85,1

MK

29,3

NZ

132,7

US

132,6

UY

85,3

ZA

91,1

ZZ

97,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/36

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2012/16/EL,

10. mai 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine soolhape

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Soolhape kuulub kõnealusesse loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Soolhape kuulub kõnealusesse loetellu.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on soolhapet hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 2: eraruumide ja avalike tervishoiuruumide desinfektsioonivahendid ja muud biotsiidid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on soolhapet hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 2: eraruumide ja avalike tervishoiuruumide desinfektsioonivahendid ja muud biotsiidid.

| (3) | Referentliikmesriigiks määrati Läti ning ta esitas 16. oktoobril 2009 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määrati Läti ning ta esitas 16. oktoobril 2009 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

| (4) | Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 9. detsembri 2011. aasta alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 9. detsembri 2011. aasta alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse.

| (5) | Hindamistest nähtub, et eraruumide ja avalike tervishoiuruumide desinfektsioonivahenditena ja muude biotsiididena kasutatavaid biotsiide, mis on kooskõlas kõnealuse tooteliigiga 2 ja sisaldavad soolhapet, võib põhimõtteliselt käsitada direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele vastavana. Seepärast on asjakohane kanda soolhape kõnealuse direktiivi I lisasse. |
| --- | --- |

(5)

Hindamistest nähtub, et eraruumide ja avalike tervishoiuruumide desinfektsioonivahenditena ja muude biotsiididena kasutatavaid biotsiide, mis on kooskõlas kõnealuse tooteliigiga 2 ja sisaldavad soolhapet, võib põhimõtteliselt käsitada direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele vastavana. Seepärast on asjakohane kanda soolhape kõnealuse direktiivi I lisasse.

| (6) | Euroopa Liidu tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid. Seepärast on asjakohane, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid. Seepärast on asjakohane, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

| (7) | Võttes arvesse aine söövitavat toimet ja kindlaksmääratud võimalikke meetmeid sellega seotud ohtude vähendamiseks, on asjakohane nõuda, et muu kui kutselise kasutaja kokkupuude ainega viiakse miinimumini pakendi kujunduse abil, kui toote kasutusloa taotlemisel ei ole võimalik tõendada, et ohtu inimeste tervisele on võimalik vähendada lubatud tasemeni muul viisil. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse aine söövitavat toimet ja kindlaksmääratud võimalikke meetmeid sellega seotud ohtude vähendamiseks, on asjakohane nõuda, et muu kui kutselise kasutaja kokkupuude ainega viiakse miinimumini pakendi kujunduse abil, kui toote kasutusloa taotlemisel ei ole võimalik tõendada, et ohtu inimeste tervisele on võimalik vähendada lubatud tasemeni muul viisil.

| (8) | Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada soolhapet toimeainena sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine ELi turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada soolhapet toimeainena sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine ELi turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

| (9) | Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

| (10) | I lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid kohaldada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3. |
| --- | --- |

(10)

I lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid kohaldada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

| (11) | Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. aprilliks 2013.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. maist 2014.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. mai 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

2

---

LISA

Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis | Lisamise kuupäev | Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg) | Lisasse kuulumise lõppkuupäev | Toote liik | Erisätted (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „56 | soolhape | soolhape
  CASi nr: ei kohaldata
  EÜ nr: 231-595-7 | 999 g/kg | 1. mai 2014 | 30. aprill 2016 | 30. aprill 2024 | 2 | Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, kasutusviise või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohtusid inimestele ja loodusele, mida ei ole liidu tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
  Liikmesriigid tagavad, et toote kasutusload muuks kui kutseliseks kasutamiseks antakse tingimusel, et pakendi kujunduse abil viiakse kasutaja kokkupuude ainega miinimumini, kui toote kasutusloa taotlemisel ei ole võimalik tõendada, et ohtu inimeste tervisele on võimalik vähendada lubatud tasemeni muul viisil.” |

Nr

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

Lisamise kuupäev

Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

Lisasse kuulumise lõppkuupäev

Toote liik

Erisätted (1)

„56

soolhape

soolhape

CASi nr: ei kohaldata

EÜ nr: 231-595-7

999 g/kg

1. mai 2014

30. aprill 2016

30. aprill 2024

2

Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, kasutusviise või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohtusid inimestele ja loodusele, mida ei ole liidu tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.

Liikmesriigid tagavad, et toote kasutusload muuks kui kutseliseks kasutamiseks antakse tingimusel, et pakendi kujunduse abil viiakse kasutaja kokkupuude ainega miinimumini, kui toote kasutusloa taotlemisel ei ole võimalik tõendada, et ohtu inimeste tervisele on võimalik vähendada lubatud tasemeni muul viisil.”

---

(1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

OTSUSED

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/39

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

8. mai 2012,

millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ seoses loomatervishoiualaste meetmetega sigade klassikalise katku tõrjeks Saksamaal

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2992 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/250/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eelkõige selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on loetletud kõnealuse otsuse lisas. Kõnealuses loetelus on nimetatud ka Saksamaa Rheinland-Pfalzi ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa territooriumi osi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on loetletud kõnealuse otsuse lisas. Kõnealuses loetelus on nimetatud ka Saksamaa Rheinland-Pfalzi ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa territooriumi osi.

| (2) | Saksamaa on teatanud komisjonile hiljutistest muutustest seoses sigade klassikalise katku esinemisega metssigadel otsuse 2008/855/EÜ lisas loetletud Rheinland-Pfalzi ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa piirkondades. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa on teatanud komisjonile hiljutistest muutustest seoses sigade klassikalise katku esinemisega metssigadel otsuse 2008/855/EÜ lisas loetletud Rheinland-Pfalzi ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa piirkondades.

| (3) | Nimetatud teave näitab, et metssigadel esinev sigade klassikaline katk on Rheinland-Pfalzi ja Nordrhein-Westfaleni liidumaal likvideeritud. Seetõttu ei peaks otsuses 2008/855/EÜ sätestatud meetmeid nende piirkondade suhtes kohaldama ja kõnealuse otsuse lisa I osast tuleks Saksamaad käsitlev kanne välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud teave näitab, et metssigadel esinev sigade klassikaline katk on Rheinland-Pfalzi ja Nordrhein-Westfaleni liidumaal likvideeritud. Seetõttu ei peaks otsuses 2008/855/EÜ sätestatud meetmeid nende piirkondade suhtes kohaldama ja kõnealuse otsuse lisa I osast tuleks Saksamaad käsitlev kanne välja jätta.

| (4) | Seega tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/855/EÜ lisast jäetakse välja I osa punkt 1.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. mai 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.

3

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/40

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 35/10/COL,

3. veebruar 2010,

millega muudetakse kaheksakümnendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes

EFTA JÄRELEVALVEAMET, (1)

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja selle protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab EFTA järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted;

järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt väljastab EFTA järelevalveamet teateid või suuniseid EMP lepingus käsitletud küsimuste kohta, kui kõnealuse lepingu või järelevalve- ja kohtulepinguga nähakse nii ette või kui järelevalveamet peab seda vajalikuks;

järelevalveamet võttis riigiabi käsitlevad menetlus- ja sisulised eeskirjad vastu 19. jaanuaril 1994 (4);

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) võttis 27. oktoobril 2009 vastu teatise, milles nähakse ette riigiabi eeskirjade kohaldamise põhimõtted avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (5);

komisjoni teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks;

EMP riigiabi eeskirjade ühtne kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas;

EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „Üldist” punkti II kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma õigusakte, mis on kooskõlas Euroopa Komisjonis vastu võetud õigusaktidega;

järelevalveamet on pidanud kõnealuses küsimuses 26. jaanuari 2010. aasta kirjaga nõu Euroopa Komisjoni ja EFTA riikidega (toimingud nr 543973, 543974 ja 543997),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes. Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 3. veebruar 2010

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 ning mis on muudetud kujul avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „ELT”) L 231, 3.9.1994, lk 1, ja sama päeva EMP kaasandes nr 32, lk 1 (edaspidi „riigiabi suunised”). Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  ELT C 257, 27.10.2009, lk 1.

5

---

LISA

RIIGIABI EESKIRJADE KOHALDAMINE AVALIK-ÕIGUSLIKU RINGHÄÄLINGU SUHTES
   (1)

1.   Sissejuhatus ja reguleerimisala

| (1) | Ringhäälingus on viimase kolme aastakümne jooksul toimunud olulised muutused. Monopolide kaotamine, uute ettevõtete turuletulek ja kiire tehnoloogiline areng on konkurentsikeskkonda põhjalikult muutnud. Teleringhääling on traditsiooniliselt olnud monopoliseeritud tegevus. Teleringhäälingu teenuseid on selle tekkimisest alates pakkunud monopoolsed avalik-õiguslikud äriühingud, kusjuures selline olukord oli peamiselt tingitud ringhäälingusageduste piiratud kättesaadavusest ja märkimisväärsetest takistustest turule pääsemisel. |
| --- | --- |

(1)

Ringhäälingus on viimase kolme aastakümne jooksul toimunud olulised muutused. Monopolide kaotamine, uute ettevõtete turuletulek ja kiire tehnoloogiline areng on konkurentsikeskkonda põhjalikult muutnud. Teleringhääling on traditsiooniliselt olnud monopoliseeritud tegevus. Teleringhäälingu teenuseid on selle tekkimisest alates pakkunud monopoolsed avalik-õiguslikud äriühingud, kusjuures selline olukord oli peamiselt tingitud ringhäälingusageduste piiratud kättesaadavusest ja märkimisväärsetest takistustest turule pääsemisel.

| (2) | 1970. aastatel toimunud tehnoloogiline ja majanduslik areng võimaldas EFTA riikidel anda saadete edastamise loa ka teistele ettevõtjatele. Seepärast on EFTA riigid otsustanud tekitada kõnealusel turul konkurentsi. See on andnud tarbijatele uute kanalite ja teenuste näol suurema valikuvõimaluse; peale selle on see toetanud kõnealuses sektoris tugevate Euroopa ettevõtjate tekkimist ja kasvu, uute tehnoloogiate arengut ning mitmekesisust, mis tähendab enamat kui vaid lisakanaleid ja -teenuseid. Pärast turu avamist konkurentsile leidsid EFTA riigid, et avalik-õiguslik ringhääling tuleb säilitada valdkondade mitmekesisuse tagamiseks, vajaduste rahuldamiseks ning poliitiliste eesmärkide täitmiseks, mida muidu võib-olla ei suudetaks optimaalselt saavutada. |
| --- | --- |

(2)

1970. aastatel toimunud tehnoloogiline ja majanduslik areng võimaldas EFTA riikidel anda saadete edastamise loa ka teistele ettevõtjatele. Seepärast on EFTA riigid otsustanud tekitada kõnealusel turul konkurentsi. See on andnud tarbijatele uute kanalite ja teenuste näol suurema valikuvõimaluse; peale selle on see toetanud kõnealuses sektoris tugevate Euroopa ettevõtjate tekkimist ja kasvu, uute tehnoloogiate arengut ning mitmekesisust, mis tähendab enamat kui vaid lisakanaleid ja -teenuseid. Pärast turu avamist konkurentsile leidsid EFTA riigid, et avalik-õiguslik ringhääling tuleb säilitada valdkondade mitmekesisuse tagamiseks, vajaduste rahuldamiseks ning poliitiliste eesmärkide täitmiseks, mida muidu võib-olla ei suudetaks optimaalselt saavutada.

| (3) | Erasektori ettevõtjad on samal ajal juhtinud järelevalveameti tähelepanu asjaolule, et kasvav konkurents ja riigi rahastatavate ettevõtjate tegevus tekitavad üha suurenevat muret võrdsete võimaluste pärast. Kaebused hõlmavad EMP lepingu artiklite 59 ja 61 väidetavat rikkumist seoses avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide tegevuse riikliku rahastamisega. |
| --- | --- |

(3)

Erasektori ettevõtjad on samal ajal juhtinud järelevalveameti tähelepanu asjaolule, et kasvav konkurents ja riigi rahastatavate ettevõtjate tegevus tekitavad üha suurenevat muret võrdsete võimaluste pärast. Kaebused hõlmavad EMP lepingu artiklite 59 ja 61 väidetavat rikkumist seoses avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide tegevuse riikliku rahastamisega.

| (4) | Eelmises riigiabi suuniste peatükis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes sätestati esimest korda avalik-õigusliku ringhäälingu riiklikku rahastamist käsitlev raamistik (2). See on olnud järelevalveametile heaks aluseks ringhäälinguorganisatsioonide rahastamise juhtumitega tegelemisel. |
| --- | --- |

(4)

Eelmises riigiabi suuniste peatükis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes sätestati esimest korda avalik-õigusliku ringhäälingu riiklikku rahastamist käsitlev raamistik (2). See on olnud järelevalveametile heaks aluseks ringhäälinguorganisatsioonide rahastamise juhtumitega tegelemisel.

| (5) | Samal ajal on ringhäälingu- ja audiovisuaalturg tänu tehnoloogia arengule põhjalikult muutunud. Mitmekordistunud on edastamisplatvormide ja -tehnoloogiate arv, näiteks digitaaltelevisioon, IP-televisioon, mobiiltelevisioon ja tellitav videoteenus. See on kaasa toonud konkurentsi kasvu ning turule on sisenenud uued osalejad – võrguettevõtjad ja internetiteenust pakkuvad ettevõtjad. Tehnoloogiline areng on võimaldanud ka selliste uute meediateenuste tekkimist nagu sidusteabeteenused ning mittelineaarsed või tellitavad teenused. Audiovisuaalteenuste osutamine koondub ning tarbijatel on üha rohkem võimalusi saada eri teenuseid ühe platvormi või seadme kaudu või saada mis tahes teenuseid eri platvormide või seadmete kaudu. Tarbijate valikute kasv meediasisule ligipääsul on kaasa toonud pakutavate audiovisuaalteenuste mitmekordistumise ning kasutajaskonna killustumise. Uued tehnoloogiad on võimaldanud parandada tarbijate osalust. Traditsiooniline passiivne tarbimine on muutunud järk-järgult aktiivseks osaluseks ja sisu kontrolliks tarbijate poolt. Uute väljakutsetega sammu pidamiseks on nii avalik-õiguslikud kui ka eraringhäälinguorganisatsioonid mitmekesistanud oma tegevusi, võttes kasutusele uusi edastusplatvorme ja laiendades oma teenuste valikut. Hiljuti oli selline avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide riiklikult rahastatavate tegevuste mitmekesistamine (näiteks Interneti-põhine infosisu, erihuvitelekanalid) aluseks mitmele kaebusele muudelt turuosalistelt, sh kirjastajatelt. |
| --- | --- |

(5)

Samal ajal on ringhäälingu- ja audiovisuaalturg tänu tehnoloogia arengule põhjalikult muutunud. Mitmekordistunud on edastamisplatvormide ja -tehnoloogiate arv, näiteks digitaaltelevisioon, IP-televisioon, mobiiltelevisioon ja tellitav videoteenus. See on kaasa toonud konkurentsi kasvu ning turule on sisenenud uued osalejad – võrguettevõtjad ja internetiteenust pakkuvad ettevõtjad. Tehnoloogiline areng on võimaldanud ka selliste uute meediateenuste tekkimist nagu sidusteabeteenused ning mittelineaarsed või tellitavad teenused. Audiovisuaalteenuste osutamine koondub ning tarbijatel on üha rohkem võimalusi saada eri teenuseid ühe platvormi või seadme kaudu või saada mis tahes teenuseid eri platvormide või seadmete kaudu. Tarbijate valikute kasv meediasisule ligipääsul on kaasa toonud pakutavate audiovisuaalteenuste mitmekordistumise ning kasutajaskonna killustumise. Uued tehnoloogiad on võimaldanud parandada tarbijate osalust. Traditsiooniline passiivne tarbimine on muutunud järk-järgult aktiivseks osaluseks ja sisu kontrolliks tarbijate poolt. Uute väljakutsetega sammu pidamiseks on nii avalik-õiguslikud kui ka eraringhäälinguorganisatsioonid mitmekesistanud oma tegevusi, võttes kasutusele uusi edastusplatvorme ja laiendades oma teenuste valikut. Hiljuti oli selline avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide riiklikult rahastatavate tegevuste mitmekesistamine (näiteks Interneti-põhine infosisu, erihuvitelekanalid) aluseks mitmele kaebusele muudelt turuosalistelt, sh kirjastajatelt.

| (6) | 2003. aasta Altmarki otsuses (3) määras Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa kohus”) kindlaks tingimused, mille korral avaliku teenuse eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi. Järelevalveamet võttis 2005. aastal vastu uue peatüki riigiabi kohta, mida antakse avaliku teenuse eest makstava hüvitisena (4) ja lisas selle riigiabisuunistesse. Lisaks inkorporeeriti 2006. aastal EMP lepingusse komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ (EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes) (5) õigusliku vahendina, millele osutatakse protokolliga nr 1 kohandatud EMP lepingu XV lisa punktis 1h (edaspidi „otsus 2005/842/EÜ”) (6). EFTA riigid inkorporeerivad praegu direktiivi 2007/65/EÜ (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), (7) laiendades EMP audiovisuaalvaldkonna õigusaktide reguleerimisala tekkivatele meediateenustele. |
| --- | --- |

(6)

2003. aasta Altmarki otsuses (3) määras Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa kohus”) kindlaks tingimused, mille korral avaliku teenuse eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi. Järelevalveamet võttis 2005. aastal vastu uue peatüki riigiabi kohta, mida antakse avaliku teenuse eest makstava hüvitisena (4) ja lisas selle riigiabisuunistesse. Lisaks inkorporeeriti 2006. aastal EMP lepingusse komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ (EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes) (5) õigusliku vahendina, millele osutatakse protokolliga nr 1 kohandatud EMP lepingu XV lisa punktis 1h (edaspidi „otsus 2005/842/EÜ”) (6). EFTA riigid inkorporeerivad praegu direktiivi 2007/65/EÜ (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), (7) laiendades EMP audiovisuaalvaldkonna õigusaktide reguleerimisala tekkivatele meediateenustele.

| (7) | Kõnealused muutused turul ja õiguskeskkonnas nõuavad avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes kohaldatavaid riigiabi eeskirju käsitleva peatüki ajakohastamist. 2005. aasta riigiabi tegevuskavas (8) teatati, et Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) „vaatab läbi ka oma teatise riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avaliku ringhäälingu suhtes. Eelkõige koos uute digitaaltehnoloogiate ja internetipõhiste teenuste arenguga on esile kerkinud uued avaliku ringhäälingu tegevuse ulatusega seonduvad asjaolud”. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealused muutused turul ja õiguskeskkonnas nõuavad avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes kohaldatavaid riigiabi eeskirju käsitleva peatüki ajakohastamist. 2005. aasta riigiabi tegevuskavas (8) teatati, et Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) „vaatab läbi ka oma teatise riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avaliku ringhäälingu suhtes. Eelkõige koos uute digitaaltehnoloogiate ja internetipõhiste teenuste arenguga on esile kerkinud uued avaliku ringhäälingu tegevuse ulatusega seonduvad asjaolud”.

| (8) | 2008. ja 2009. aastal võtsid järelevalveamet ja EFTA riigid osa komisjoni korraldatud avalikest konsultatsioonidest avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes kohaldatavaid riigiabi eeskirju käsitleva 2001. aasta teatise (9) läbivaatamise teemal. Pidades silmas tulevikku, konsolideeritakse käesolevas peatükis komisjoni ja järelevalveameti praktika riigiabi valdkonnas, tuginedes avalike konsultatsioonide käigus saadud märkustele. Selles selgitatakse järelevalveameti põhimõtteid EMP lepingu artikli 61 ja artikli 59 lõike 2 kohaldamisel ringhäälingusektori audiovisuaalteenuste riikliku rahastamise suhtes, (10) võttes arvesse hiljutisi muutusi turul ja õigusaktides. Käesolev peatükk ei mõjuta siseturueeskirjade ja põhivabaduste rakendamist ringhäälingu valdkonnas. |
| --- | --- |

(8)

2008. ja 2009. aastal võtsid järelevalveamet ja EFTA riigid osa komisjoni korraldatud avalikest konsultatsioonidest avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes kohaldatavaid riigiabi eeskirju käsitleva 2001. aasta teatise (9) läbivaatamise teemal. Pidades silmas tulevikku, konsolideeritakse käesolevas peatükis komisjoni ja järelevalveameti praktika riigiabi valdkonnas, tuginedes avalike konsultatsioonide käigus saadud märkustele. Selles selgitatakse järelevalveameti põhimõtteid EMP lepingu artikli 61 ja artikli 59 lõike 2 kohaldamisel ringhäälingusektori audiovisuaalteenuste riikliku rahastamise suhtes, (10) võttes arvesse hiljutisi muutusi turul ja õigusaktides. Käesolev peatükk ei mõjuta siseturueeskirjade ja põhivabaduste rakendamist ringhäälingu valdkonnas.

2.   Avalik-õigusliku ringhäälingu roll

| (9) | Ehkki avalik-õiguslikul ringhäälingul on kindel majanduslik tähtsus, ei ole see võrreldav avaliku teenusega üheski teises majandussektoris. Ükski teine teenus ei suuda samaaegselt hõlmata sedavõrd suurt hulka elanikkonnast, pakkuda palju teavet ja sisu ning edastada ja mõjutada nii üksikisiku kui ka avalikku arvamust. |
| --- | --- |

(9)

Ehkki avalik-õiguslikul ringhäälingul on kindel majanduslik tähtsus, ei ole see võrreldav avaliku teenusega üheski teises majandussektoris. Ükski teine teenus ei suuda samaaegselt hõlmata sedavõrd suurt hulka elanikkonnast, pakkuda palju teavet ja sisu ning edastada ja mõjutada nii üksikisiku kui ka avalikku arvamust.

| (10) | Samuti peetakse ringhäälingut üldiselt väga usaldusväärseks teabeallikaks, kusjuures märkimisväärse osa elanikkonna jaoks ongi see peamine teabeallikas. Ringhääling rikastab avalikku mõttevahetust ja tagab kõikidele kodanikele piisava võimaluse osaleda ühiskondlikus elus. Sellega seoses on ringhäälingu sõltumatuse kaitse väga oluline vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 10 sisalduvale sõnavabaduse põhimõttele, mis on üldine õiguspõhimõte, mille järgimise tagab Euroopa Kohus (11). |
| --- | --- |

(10)

Samuti peetakse ringhäälingut üldiselt väga usaldusväärseks teabeallikaks, kusjuures märkimisväärse osa elanikkonna jaoks ongi see peamine teabeallikas. Ringhääling rikastab avalikku mõttevahetust ja tagab kõikidele kodanikele piisava võimaluse osaleda ühiskondlikus elus. Sellega seoses on ringhäälingu sõltumatuse kaitse väga oluline vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 10 sisalduvale sõnavabaduse põhimõttele, mis on üldine õiguspõhimõte, mille järgimise tagab Euroopa Kohus (11).

| (11) | Avaliku teenuse rolli (12) üldiselt tunnustatakse EMP lepingus, eriti artikli 59 lõikes 2, milles sätestatakse järgmist:
  „Ettevõtjad, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eelkõige konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega.” |
| --- | --- |

(11)

Avaliku teenuse rolli (12) üldiselt tunnustatakse EMP lepingus, eriti artikli 59 lõikes 2, milles sätestatakse järgmist:

„Ettevõtjad, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eelkõige konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega.”

| (12) | Avalik-õigusliku ringhäälingu tähtsust sotsiaalse, demokraatliku ja kultuurielu jaoks kinnitati taas õigusaktis, millele osutati EMP lepingu XI lisa punktis 33 (nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 25. jaanuari 1999. aasta resolutsioon avalik-õigusliku ringhäälingu kohta), (13) mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 (edaspidi„resolutsioon avalik-õigusliku ringhäälingu kohta”) (14). Resolutsioonis avalik-õigusliku ringhäälingu kohta nenditakse järgmist: „Avalik-õigusliku ringhäälingu spetsiifilise ülesande täitmise eeldus on, et erinevad kanalid ja teenused on diskrimineerimata ja võrdseid võimalusi järgides laiale üldsusele kättesaadavad”. Peale selle peab avalik-õiguslik ringhääling „saama kasu tehnoloogia arengust”, tegema „üldsusele kättesaadavaks uutest audiovisuaal- ja teabeteenustest ning uutest tehnoloogiatest saadava kasu” ning tegelema „digitaalajastu tegevusvaldkondade arendamise ja mitmekesistamisega”. Lõpuks märgitakse, et „ühiskonna kui terviku huvide rahuldamiseks peab avalik-õiguslik ringhääling jätkuvalt pakkuma laia programmivalikut kooskõlas liikmesriikide poolt talle määratud ülesandega; selles kontekstis on seaduspärane, et avalik-õiguslik ringhääling püüab jõuda laia vaatajaskonnani”. |
| --- | --- |

(12)

Avalik-õigusliku ringhäälingu tähtsust sotsiaalse, demokraatliku ja kultuurielu jaoks kinnitati taas õigusaktis, millele osutati EMP lepingu XI lisa punktis 33 (nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 25. jaanuari 1999. aasta resolutsioon avalik-õigusliku ringhäälingu kohta), (13) mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 (edaspidi„resolutsioon avalik-õigusliku ringhäälingu kohta”) (14). Resolutsioonis avalik-õigusliku ringhäälingu kohta nenditakse järgmist: „Avalik-õigusliku ringhäälingu spetsiifilise ülesande täitmise eeldus on, et erinevad kanalid ja teenused on diskrimineerimata ja võrdseid võimalusi järgides laiale üldsusele kättesaadavad”. Peale selle peab avalik-õiguslik ringhääling „saama kasu tehnoloogia arengust”, tegema „üldsusele kättesaadavaks uutest audiovisuaal- ja teabeteenustest ning uutest tehnoloogiatest saadava kasu” ning tegelema „digitaalajastu tegevusvaldkondade arendamise ja mitmekesistamisega”. Lõpuks märgitakse, et „ühiskonna kui terviku huvide rahuldamiseks peab avalik-õiguslik ringhääling jätkuvalt pakkuma laia programmivalikut kooskõlas liikmesriikide poolt talle määratud ülesandega; selles kontekstis on seaduspärane, et avalik-õiguslik ringhääling püüab jõuda laia vaatajaskonnani”.

| (13) | Avalik-õigusliku ringhäälingu rolli kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse edendamisel tunnustati ka 2005. aastal vastu võetud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis (15). Konventsioonis märgitakse, et kõik osalised võivad võtta „meetmeid kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitseks ja edendamiseks oma territooriumil”. Nendeks meetmeteks võivad muu hulgas olla „meetmed, mille eesmärk on suurendada meedia mitmekesisust, sealhulgas avalik-õigusliku ringhäälingu arendamise kaudu” (16). |
| --- | --- |

(13)

Avalik-õigusliku ringhäälingu rolli kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse edendamisel tunnustati ka 2005. aastal vastu võetud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis (15). Konventsioonis märgitakse, et kõik osalised võivad võtta „meetmeid kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitseks ja edendamiseks oma territooriumil”. Nendeks meetmeteks võivad muu hulgas olla „meetmed, mille eesmärk on suurendada meedia mitmekesisust, sealhulgas avalik-õigusliku ringhäälingu arendamise kaudu” (16).

| (14) | Kõnealused avalik-õigusliku ringhäälingu väärtused on samavõrd tähtsad kiiresti muutuvas uues meediakeskkonnas. Sellele on juhitud tähelepanu ka Euroopa Nõukogu soovitustes meediakanalite paljususe ja meediasisu mitmekesisuse kohta (17) ja avalik-õigusliku meedia ülesannete kohta infoühiskonnas (18). Viimati nimetatud soovituses kutsutakse Euroopa Nõukogu liikmeid „tagama avalik-õigusliku meedia toimimine [...] läbipaistval ja aruandekohustuslikul viisil” ning „võimaldama avalik-õiguslikul meedial reageerida täielikult ja tulemuslikult infoühiskonna väljakutsetele, austades Euroopa elektroonilise meedia maastiku avalik-õiguslikust ja erasektorist koosnevat ülesehitust ning pöörates tähelepanu turu- ja konkurentsiküsimustele”. |
| --- | --- |

(14)

Kõnealused avalik-õigusliku ringhäälingu väärtused on samavõrd tähtsad kiiresti muutuvas uues meediakeskkonnas. Sellele on juhitud tähelepanu ka Euroopa Nõukogu soovitustes meediakanalite paljususe ja meediasisu mitmekesisuse kohta (17) ja avalik-õigusliku meedia ülesannete kohta infoühiskonnas (18). Viimati nimetatud soovituses kutsutakse Euroopa Nõukogu liikmeid „tagama avalik-õigusliku meedia toimimine [...] läbipaistval ja aruandekohustuslikul viisil” ning „võimaldama avalik-õiguslikul meedial reageerida täielikult ja tulemuslikult infoühiskonna väljakutsetele, austades Euroopa elektroonilise meedia maastiku avalik-õiguslikust ja erasektorist koosnevat ülesehitust ning pöörates tähelepanu turu- ja konkurentsiküsimustele”.

| (15) | Samal ajal tuleb olenemata eespool kirjeldatust märkida, et kommerts-ringhäälinguorganisatsioonidel, kellest paljude suhtes kehtivad avaliku teenistuse nõuded, on samuti märkimisväärne osa avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlevas resolutsioonis sätestatud eesmärkide saavutamisel, sest nad aitavad kaasa mitmekesisuse edendamisele, rikastavad kultuurilist ja poliitilist mõttevahetust ja laiendavad programmivalikut. Ajalehtede kirjastajad ja muu trükimeedia on samuti olulised üldsuse objektiivse teavitamise ja demokraatia tagamisel. Arvestades, et need ettevõtjad konkureerivad nüüd ringhäälinguorganisatsioonidega Internetis, puutuvad kõik kõnealused kommertsmeedia teenuste pakkujaid kokku võimaliku negatiivse mõjuga, mida avaldab uutele ärimudelitele avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antav riigiabi. Direktiivi 2007/65/EÜ (audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi) kohaselt „era- ja avalik-õiguslike audiovisuaalmeedia teenuste osutajate kooseksisteerimine on Euroopa audiovisuaalmeedia turule iseloomulik tunnusjoon”. Meie kõikide huvides on säilitada tasakaalustatud era- ja avalik-õigusliku meedia paljusus ka praeguses dünaamilises meediakeskkonnas. |
| --- | --- |

(15)

Samal ajal tuleb olenemata eespool kirjeldatust märkida, et kommerts-ringhäälinguorganisatsioonidel, kellest paljude suhtes kehtivad avaliku teenistuse nõuded, on samuti märkimisväärne osa avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlevas resolutsioonis sätestatud eesmärkide saavutamisel, sest nad aitavad kaasa mitmekesisuse edendamisele, rikastavad kultuurilist ja poliitilist mõttevahetust ja laiendavad programmivalikut. Ajalehtede kirjastajad ja muu trükimeedia on samuti olulised üldsuse objektiivse teavitamise ja demokraatia tagamisel. Arvestades, et need ettevõtjad konkureerivad nüüd ringhäälinguorganisatsioonidega Internetis, puutuvad kõik kõnealused kommertsmeedia teenuste pakkujaid kokku võimaliku negatiivse mõjuga, mida avaldab uutele ärimudelitele avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antav riigiabi. Direktiivi 2007/65/EÜ (audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi) kohaselt „era- ja avalik-õiguslike audiovisuaalmeedia teenuste osutajate kooseksisteerimine on Euroopa audiovisuaalmeedia turule iseloomulik tunnusjoon”. Meie kõikide huvides on säilitada tasakaalustatud era- ja avalik-õigusliku meedia paljusus ka praeguses dünaamilises meediakeskkonnas.

3.   Õiguslik raamistik

| (16) | Riigiabi eeskirjade kohaldamisel avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes tuleb silmas pidada mitut eri tegurit. Riigiabi hindamine tugineb riigiabi käsitleva EMP lepingu artiklile 61 ja artikli 59 lõikele 2, mis käsitleb EMP lepingu eeskirjade ja konkurentsieeskirjade kohaldamist eelkõige üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes. Järelevalveameti ja kohtu loomist käsitleva kokkuleppe protokolliga nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”) kehtestati riigiabi käsitlevate juhtumite menetluskord. |
| --- | --- |

(16)

Riigiabi eeskirjade kohaldamisel avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes tuleb silmas pidada mitut eri tegurit. Riigiabi hindamine tugineb riigiabi käsitleva EMP lepingu artiklile 61 ja artikli 59 lõikele 2, mis käsitleb EMP lepingu eeskirjade ja konkurentsieeskirjade kohaldamist eelkõige üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes. Järelevalveameti ja kohtu loomist käsitleva kokkuleppe protokolliga nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”) kehtestati riigiabi käsitlevate juhtumite menetluskord.

| (17) | EMP leping ei sisalda kultuurialast või kultuurialase erandi sätet, mis vastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 167 (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 151) ning edendaks kultuuri sarnaselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d). Siiski ei tähenda see, et erand on selliste meetmete puhul välistatud. Nagu ka eelnevatel juhtudel, võib järelevalveamet selliseid toetusega seotud meetmeid heaks kiita juhul, kui need on põhjendatud kultuuriliste vajadustega EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel (19). |
| --- | --- |

(17)

EMP leping ei sisalda kultuurialast või kultuurialase erandi sätet, mis vastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 167 (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 151) ning edendaks kultuuri sarnaselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d). Siiski ei tähenda see, et erand on selliste meetmete puhul välistatud. Nagu ka eelnevatel juhtudel, võib järelevalveamet selliseid toetusega seotud meetmeid heaks kiita juhul, kui need on põhjendatud kultuuriliste vajadustega EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel (19).

| (18) | Audiovisuaalmeedia teenuseid reguleerivat raamistikku kooskõlastatakse Euroopa tasandil direktiiviga 2007/65/EÜ (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv). Avalik-õiguslike ettevõtjate kohta kehtivaid finantsilise läbipaistvuse nõudeid reguleeritakse EMP lepingu XV lisa punktis 1a osutatud õigusaktiga (komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta), (20) mida on muudetud protokolliga nr 1 (edaspidi „direktiiv 2006/111/EÜ”) (21). |
| --- | --- |

(18)

Audiovisuaalmeedia teenuseid reguleerivat raamistikku kooskõlastatakse Euroopa tasandil direktiiviga 2007/65/EÜ (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv). Avalik-õiguslike ettevõtjate kohta kehtivaid finantsilise läbipaistvuse nõudeid reguleeritakse EMP lepingu XV lisa punktis 1a osutatud õigusaktiga (komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta), (20) mida on muudetud protokolliga nr 1 (edaspidi „direktiiv 2006/111/EÜ”) (21).

| (19) | Neid eeskirju tõlgendavad EFTA kohus „EFTA samba” raames ning Euroopa Kohus „Euroopa Liidu samba” raames. Järelevalveamet on samuti vastu võtnud mitmeid suuniseid riigiabi käsitlevate eeskirjade rakendamise kohta, mis vastavad komisjoni sarnase sisuga suunistele. Nii võttis järelevalveamet 2005. aastal vastu ka peatüki avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi kohta ning 2006. aastal inkorporeeriti EMP lepingusse otsus 2005/842/EÜ, milles selgitatakse EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sisalduvaid nõudeid. Viimast kohaldatakse ka ringhäälingu valdkonnas niivõrd, kuivõrd on täidetud otsuse 2005/842/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused (22). |
| --- | --- |

(19)

Neid eeskirju tõlgendavad EFTA kohus „EFTA samba” raames ning Euroopa Kohus „Euroopa Liidu samba” raames. Järelevalveamet on samuti vastu võtnud mitmeid suuniseid riigiabi käsitlevate eeskirjade rakendamise kohta, mis vastavad komisjoni sarnase sisuga suunistele. Nii võttis järelevalveamet 2005. aastal vastu ka peatüki avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi kohta ning 2006. aastal inkorporeeriti EMP lepingusse otsus 2005/842/EÜ, milles selgitatakse EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sisalduvaid nõudeid. Viimast kohaldatakse ka ringhäälingu valdkonnas niivõrd, kuivõrd on täidetud otsuse 2005/842/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused (22).

4.   Emp lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldatavus

4.1.   Riigiabile omased tunnused avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide riikliku rahastamise puhul

| (20) | EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt hõlmab riigiabi mõiste järgmisi tingimusi: 1) peab toimuma sekkumine riigi poolt või riigi vahenditega; 2) sekkumine peab mõjutama lepinguosalistevahelist kaubavahetust; 3) sekkumine peab andma abisaajale eelise; 4) sekkumine peab moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi (23). Riigiabi olemasolu tuleb hinnata objektiivselt, võttes arvesse Euroopa Kohtu ja EFTA kohtu praktikat. |
| --- | --- |

(20)

EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt hõlmab riigiabi mõiste järgmisi tingimusi: 1) peab toimuma sekkumine riigi poolt või riigi vahenditega; 2) sekkumine peab mõjutama lepinguosalistevahelist kaubavahetust; 3) sekkumine peab andma abisaajale eelise; 4) sekkumine peab moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi (23). Riigiabi olemasolu tuleb hinnata objektiivselt, võttes arvesse Euroopa Kohtu ja EFTA kohtu praktikat.

| (21) | Riigi sekkumises sisalduva riigiabi hindamisel kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõikega 1 on otsustava tähtsusega tegur sekkumise mõju, mitte eesmärk. Avalik-õiguslikke ringhäälinguorganisatsioone rahastatakse tavaliselt riigieelarvest või ringhäälinguseadmete omanikele kehtestatud loamaksust. Teatavatel erilistel asjaoludel teeb riik avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele kapitalisüste või kustutab nende võlad. Sellised finantsmeetmed kuuluvad tavaliselt ametiasutuste pädevusse ja hõlmavad riigi vahendeid (24). |
| --- | --- |

(21)

Riigi sekkumises sisalduva riigiabi hindamisel kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõikega 1 on otsustava tähtsusega tegur sekkumise mõju, mitte eesmärk. Avalik-õiguslikke ringhäälinguorganisatsioone rahastatakse tavaliselt riigieelarvest või ringhäälinguseadmete omanikele kehtestatud loamaksust. Teatavatel erilistel asjaoludel teeb riik avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele kapitalisüste või kustutab nende võlad. Sellised finantsmeetmed kuuluvad tavaliselt ametiasutuste pädevusse ja hõlmavad riigi vahendeid (24).

| (22) | Üldjuhul võib eeldada, et avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide riiklik rahastamine võib mõjutada lepinguosalistevahelist kaubandust. Euroopa Kohus on märkinud: „Kui riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi tugevdab ettevõtja seisundit võrreldes teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitleda selle abi poolt mõjutatuna” (25). See kehtib kindlasti seoses programmiõiguste omandamise ja müügiga, mis sageli toimub rahvusvahelisel tasandil. Reklaamiaja müügiõigust omavate avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide puhul on ka reklaamil piiriülene mõju, eelkõige üle riigipiiride ulatuvatele ühesugustele keelealadele. Peale selle võib ka kommerts-ringhäälinguorganisatsioonide omandistruktuur hõlmata mitut EMP riiki. Samuti on Interneti teel osutatavatel teenustel tavaliselt üleilmne ulatus. |
| --- | --- |

(22)

Üldjuhul võib eeldada, et avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide riiklik rahastamine võib mõjutada lepinguosalistevahelist kaubandust. Euroopa Kohus on märkinud: „Kui riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi tugevdab ettevõtja seisundit võrreldes teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitleda selle abi poolt mõjutatuna” (25). See kehtib kindlasti seoses programmiõiguste omandamise ja müügiga, mis sageli toimub rahvusvahelisel tasandil. Reklaamiaja müügiõigust omavate avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide puhul on ka reklaamil piiriülene mõju, eelkõige üle riigipiiride ulatuvatele ühesugustele keelealadele. Peale selle võib ka kommerts-ringhäälinguorganisatsioonide omandistruktuur hõlmata mitut EMP riiki. Samuti on Interneti teel osutatavatel teenustel tavaliselt üleilmne ulatus.

| (23) | Seoses eelise olemasoluga selgitas Euroopa Kohus Altmarki kohtuasja puhul, et avaliku teenuse eest makstav hüvitis ei ole riigiabi, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust. Esiteks peab abi saav ettevõtja reaalselt täitma avaliku teenuse osutamise kohustust ning tema kohustused peavad olema selgelt kindlaks määratud. Teiseks peavad kulude hüvitamise parameetrid olema objektiivsed, läbipaistvad ja eelnevalt kehtestatud. Kolmandaks ei tohi hüvitis ületada avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega kaasnevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest. Neljandaks, kui avaliku teenuse osutamise kohustust täitev ettevõtja ei ole valitud riigihanke menetluse käigus, mis võimaldaks valida üldsusele kõige väiksemate kulutustega teenuseid osutava pakkuja, tuleb hüvitise suurus kindlaks määrata nõuetekohaselt juhitud ja avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise seisukohast vajalikke vahendeid omava ettevõtja kuluanalüüsi alusel. |
| --- | --- |

(23)

Seoses eelise olemasoluga selgitas Euroopa Kohus Altmarki kohtuasja puhul, et avaliku teenuse eest makstav hüvitis ei ole riigiabi, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust. Esiteks peab abi saav ettevõtja reaalselt täitma avaliku teenuse osutamise kohustust ning tema kohustused peavad olema selgelt kindlaks määratud. Teiseks peavad kulude hüvitamise parameetrid olema objektiivsed, läbipaistvad ja eelnevalt kehtestatud. Kolmandaks ei tohi hüvitis ületada avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega kaasnevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest. Neljandaks, kui avaliku teenuse osutamise kohustust täitev ettevõtja ei ole valitud riigihanke menetluse käigus, mis võimaldaks valida üldsusele kõige väiksemate kulutustega teenuseid osutava pakkuja, tuleb hüvitise suurus kindlaks määrata nõuetekohaselt juhitud ja avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise seisukohast vajalikke vahendeid omava ettevõtja kuluanalüüsi alusel.

| (24) | Kui nimetatud tingimused ei ole täidetud, tähendab see, et rahastamisega eelistatakse valikuliselt ainult teatavaid ringhäälinguorganisatsioone ja seega moonutatakse või ähvardatakse moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(24)

Kui nimetatud tingimused ei ole täidetud, tähendab see, et rahastamisega eelistatakse valikuliselt ainult teatavaid ringhäälinguorganisatsioone ja seega moonutatakse või ähvardatakse moonutada konkurentsi.

4.2.   Abi laad: olemasolev abi ja uus abi

| (25) | EFTA riikide praegused rahastamiskavad võeti kasutusele kaua aega tagasi. Esiteks peab järelevalveamet kindlaks tegema, kas neid kavasid saab käsitada „olemasoleva abina” protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 1 tähenduses. Selle sätte kohaselt „kontrollib EFTA järelevalveamet koostöös EFTA riikidega pidevalt kõiki neis riikides eksisteerivaid abisüsteeme. Ta paneb riikidele ette sobivaid meetmeid, mis on vajalikud EMP lepingu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks”. |
| --- | --- |

(25)

EFTA riikide praegused rahastamiskavad võeti kasutusele kaua aega tagasi. Esiteks peab järelevalveamet kindlaks tegema, kas neid kavasid saab käsitada „olemasoleva abina” protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 1 tähenduses. Selle sätte kohaselt „kontrollib EFTA järelevalveamet koostöös EFTA riikidega pidevalt kõiki neis riikides eksisteerivaid abisüsteeme. Ta paneb riikidele ette sobivaid meetmeid, mis on vajalikud EMP lepingu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks”.

| (26) | Vastavalt protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunktile i kuulub abi hulka „[...] igasugune abi, mis enne asutamislepingu jõustumist oli olemas vastavates EFTA riikides, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis kehtisid enne ja mida kohaldatakse ka pärast EMP lepingu jõustumist”. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunktile i kuulub abi hulka „[...] igasugune abi, mis enne asutamislepingu jõustumist oli olemas vastavates EFTA riikides, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis kehtisid enne ja mida kohaldatakse ka pärast EMP lepingu jõustumist”.

| (27) | Protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunkti v kohaselt on olemasolev abi ka „abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem Euroopa Majanduspiirkonna arengu tõttu ning ilma et EFTA riik oleks seda muutnud”. |
| --- | --- |

(27)

Protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunkti v kohaselt on olemasolev abi ka „abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem Euroopa Majanduspiirkonna arengu tõttu ning ilma et EFTA riik oleks seda muutnud”.

| (28) | Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga (26) peab järelevalveamet kontrollima, kas abi andmise õiguslik raamistik on pärast selle kehtestamist muutunud. Järelevalveameti arvates on kõige sobivam käsitleda iga üksikjuhtumit eraldi, (27) võttes arvesse kõiki konkreetse EFTA riigi ringhäälinguga seotud asjaolusid. |
| --- | --- |

(28)

Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga (26) peab järelevalveamet kontrollima, kas abi andmise õiguslik raamistik on pärast selle kehtestamist muutunud. Järelevalveameti arvates on kõige sobivam käsitleda iga üksikjuhtumit eraldi, (27) võttes arvesse kõiki konkreetse EFTA riigi ringhäälinguga seotud asjaolusid.

| (29) | Gibraltari kohtuasja (28) kohaselt ei peaks iga muudatust olemasolevas abis käsitlema kui olemasoleva abi muutmist uueks abiks. Üldkohtu sõnul „muutub esialgne kava uueks abikavaks vaid siis, kui muudatus mõjutab esialgse kava tegelikku sisu. Kui uus element on selgelt eristatav esialgsest kavast, ei ole kahtlust, et muudatus on oluline”. |
| --- | --- |

(29)

Gibraltari kohtuasja (28) kohaselt ei peaks iga muudatust olemasolevas abis käsitlema kui olemasoleva abi muutmist uueks abiks. Üldkohtu sõnul „muutub esialgne kava uueks abikavaks vaid siis, kui muudatus mõjutab esialgse kava tegelikku sisu. Kui uus element on selgelt eristatav esialgsest kavast, ei ole kahtlust, et muudatus on oluline”.

| (30) | Pidades silmas eespool toodud kaalutlusi, on järelevalveamet oma otsuste tegemise praktikas üldiselt vaadanud läbi järgmised punktid: a) kas avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide esialgse rahastamissüsteemi puhul on tegemist eespool punktides 26 ja 27 nimetatud eeskirjadega kooskõlas oleva olemasoleva abiga; b) kas hilisemad muudatused mõjutavad esialgse meetme tegelikku sisu (st eelise laadi või rahastamisallikat, abi eesmärki, abisaajaid või abisaajate tegevuse ulatust) või on need puhtformaalsed ja administratiivsed muudatused; ja c) juhul kui hilisemad muudatused mõjutavad meetme tegelikku sisu, kas need on eristatavad esialgsest meetmest – sellisel juhul saab neid eraldi hinnata – või ei ole need eristatavad esialgsest meetmest – sellisel juhul muutub esialgne meede tervikuna uueks abiks. |
| --- | --- |

(30)

Pidades silmas eespool toodud kaalutlusi, on järelevalveamet oma otsuste tegemise praktikas üldiselt vaadanud läbi järgmised punktid: a) kas avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide esialgse rahastamissüsteemi puhul on tegemist eespool punktides 26 ja 27 nimetatud eeskirjadega kooskõlas oleva olemasoleva abiga; b) kas hilisemad muudatused mõjutavad esialgse meetme tegelikku sisu (st eelise laadi või rahastamisallikat, abi eesmärki, abisaajaid või abisaajate tegevuse ulatust) või on need puhtformaalsed ja administratiivsed muudatused; ja c) juhul kui hilisemad muudatused mõjutavad meetme tegelikku sisu, kas need on eristatavad esialgsest meetmest – sellisel juhul saab neid eraldi hinnata – või ei ole need eristatavad esialgsest meetmest – sellisel juhul muutub esialgne meede tervikuna uueks abiks.

5.   Riigiabi kokkusobivuse hindamine EMP lepingu artikli 61 lõike 3 alusel

| (31) | Kuigi avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele makstavat hüvitist hinnatakse tavaliselt EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel, võidakse ringhäälingusektoris põhimõtteliselt kohaldada ka EMP lepingu artikli 61 lõikes 3 loetletud erandeid, kui täidetud on asjakohased tingimused. |
| --- | --- |

(31)

Kuigi avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele makstavat hüvitist hinnatakse tavaliselt EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel, võidakse ringhäälingusektoris põhimõtteliselt kohaldada ka EMP lepingu artikli 61 lõikes 3 loetletud erandeid, kui täidetud on asjakohased tingimused.

| (32) | EMP leping ei sisalda sätet, mis vastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikele 4, mis kohustaks komisjoni Euroopa Liidu toimimise lepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes võtma arvesse kultuuriaspekte, eriti selleks, et austada ja edendada oma kultuuride mitmekesisust. Samuti ei sisalda see kultuurialase erandi sätet, mis oleks sarnane Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d. Siiski ei tähenda see, et riigiabi eeskirjade rakendamine välistaks kultuuriaspektid täielikult. EMP lepingus tunnistatakse vajadust tugevdada kultuurialast koostööd protokolli nr 31 artiklis 13. Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et järelevalveamet kehtestas otsuste tegemise praktika, mis käsitleb riigiabi filmitootmisele ja filmiga seotud tegevusele, mille kino- ja audiovisuaalsete teoste tootmist toetavad meetmed võidakse heaks kiita EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel kultuurilistel kaalutlustel, tingimusel et kõnealuse lähenemisviisi korral arvestatakse piisavalt komisjoni kehtestatud kriteeriumidega ning et kõnealuse lähenemisviisi korral ei kalduta kõrvale komisjoni praktikast, mis kehtis enne Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d vastuvõtmist (29). |
| --- | --- |

(32)

EMP leping ei sisalda sätet, mis vastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikele 4, mis kohustaks komisjoni Euroopa Liidu toimimise lepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes võtma arvesse kultuuriaspekte, eriti selleks, et austada ja edendada oma kultuuride mitmekesisust. Samuti ei sisalda see kultuurialase erandi sätet, mis oleks sarnane Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d. Siiski ei tähenda see, et riigiabi eeskirjade rakendamine välistaks kultuuriaspektid täielikult. EMP lepingus tunnistatakse vajadust tugevdada kultuurialast koostööd protokolli nr 31 artiklis 13. Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et järelevalveamet kehtestas otsuste tegemise praktika, mis käsitleb riigiabi filmitootmisele ja filmiga seotud tegevusele, mille kino- ja audiovisuaalsete teoste tootmist toetavad meetmed võidakse heaks kiita EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel kultuurilistel kaalutlustel, tingimusel et kõnealuse lähenemisviisi korral arvestatakse piisavalt komisjoni kehtestatud kriteeriumidega ning et kõnealuse lähenemisviisi korral ei kalduta kõrvale komisjoni praktikast, mis kehtis enne Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d vastuvõtmist (29).

| (33) | Järelevalveameti ülesandeks on teha otsus EMP lepingu artikli 61 lõikes 3 sisalduva erandiklausli tegeliku kohaldamise ning kultuuriaspektide arvestamise kohta. Tuleks meelde tuletada, et sätteid, mis käsitlevad riigiabi andmise keelu suhtes tehtavat erandit, tuleb kohaldada rangelt. Sellest tulenevalt saab kultuurilist erandit järelevalveameti arvates kohaldada vaid juhtudel, kui kultuuritoode on üheselt määratletud või määratletav (30). Samuti on järelevalveamet seisukohal, et kultuuri mõistet peab kohaldama kõnealuse toote sisu ja olemuse ning mitte otseselt selle edastamisvahendi või edastamise suhtes (31). Peale selle tuleb EFTA riigi haridus- ja demokraatiaalaseid vajadusi eristada kultuuri edendamisest (32). |
| --- | --- |

(33)

Järelevalveameti ülesandeks on teha otsus EMP lepingu artikli 61 lõikes 3 sisalduva erandiklausli tegeliku kohaldamise ning kultuuriaspektide arvestamise kohta. Tuleks meelde tuletada, et sätteid, mis käsitlevad riigiabi andmise keelu suhtes tehtavat erandit, tuleb kohaldada rangelt. Sellest tulenevalt saab kultuurilist erandit järelevalveameti arvates kohaldada vaid juhtudel, kui kultuuritoode on üheselt määratletud või määratletav (30). Samuti on järelevalveamet seisukohal, et kultuuri mõistet peab kohaldama kõnealuse toote sisu ja olemuse ning mitte otseselt selle edastamisvahendi või edastamise suhtes (31). Peale selle tuleb EFTA riigi haridus- ja demokraatiaalaseid vajadusi eristada kultuuri edendamisest (32).

| (34) | Avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antava riigiabi puhul ei tehta harilikult vahet ühiskonna kultuurilistel, demokraatiaalastel ja hariduslikel vajadustel. Kui rahastamismeede ei ole suunatud otseselt kultuuriliste eesmärkide edendamisele, ei saa abi EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punti c alusel põhimõtteliselt kultuurialase abina heaks kiita. Riigiabi antakse avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele tavaliselt hüvitise kujul avaliku teenuse ülesande täitmiseks ning seda hinnatakse EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel, tuginedes käesolevas peatükis sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(34)

Avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antava riigiabi puhul ei tehta harilikult vahet ühiskonna kultuurilistel, demokraatiaalastel ja hariduslikel vajadustel. Kui rahastamismeede ei ole suunatud otseselt kultuuriliste eesmärkide edendamisele, ei saa abi EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punti c alusel põhimõtteliselt kultuurialase abina heaks kiita. Riigiabi antakse avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele tavaliselt hüvitise kujul avaliku teenuse ülesande täitmiseks ning seda hinnatakse EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel, tuginedes käesolevas peatükis sätestatud kriteeriumidele.

6.   Riigiabi kokkusobivuse hindamine EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel

| (35) | EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaselt „alluvad ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, käesoleva lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega.” |
| --- | --- |

(35)

EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaselt „alluvad ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, käesoleva lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega.”

| (36) | Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 106 (EÜ asutamislepingu artikkel 86), mis vastab EMP lepingu artiklile 59, sätestatud erand ning seepärast tuleb seda tõlgendada piiravana. Kohus on selgitanud, et meetme suhtes erandi kohaldamiseks peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:






  i) | tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega, mille liikmesriik on sellisena selgelt määratlenud (määratlus) (33); |
| --- | --- | --- |

(36)

Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 106 (EÜ asutamislepingu artikkel 86), mis vastab EMP lepingu artiklile 59, sätestatud erand ning seepärast tuleb seda tõlgendada piiravana. Kohus on selgitanud, et meetme suhtes erandi kohaldamiseks peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:

i)

tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega, mille liikmesriik on sellisena selgelt määratlenud (määratlus) (33);

| ii) | liikmesriik on andnud kõnealusele ettevõtjale sõnaselge ülesande selle teenuse osutamiseks (ülesande andmine) (34); |
| --- | --- |

ii)

liikmesriik on andnud kõnealusele ettevõtjale sõnaselge ülesande selle teenuse osutamiseks (ülesande andmine) (34);

| iii) | asutamislepingu konkurentsieeskirjade (käesoleval juhul riigiabikeelu) kohaldamine peab takistama ettevõtjale antud teatud ülesannete täitmist ning erandi tegemine kõnealustest eeskirjadest ei tohi mõjutada kaubanduse arengut määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega (proportsionaalsuse põhimõtte järgimine) (35). |
| --- | --- |

iii)

asutamislepingu konkurentsieeskirjade (käesoleval juhul riigiabikeelu) kohaldamine peab takistama ettevõtjale antud teatud ülesannete täitmist ning erandi tegemine kõnealustest eeskirjadest ei tohi mõjutada kaubanduse arengut määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega (proportsionaalsuse põhimõtte järgimine) (35).

| (37) | Avalik-õigusliku ringhäälingu puhul tuleb eespool kirjeldatud lähenemisviisi kohandada, pidades silmas resolutsiooni avalik-õigusliku ringhäälingu kohta, mis viitab „avaliku teenuse osutamisele, nagu selle teeb ülesandeks, määratleb ja korraldab iga liikmesriik” (määratlus ja ülesande andmine), ning milles sätestatakse avalik-õigusliku ringhäälingu puhul erand asutamislepingu eeskirjadest „niivõrd, kuivõrd need summad määratakse ringhäälinguorganisatsioonidele avaliku teenuse osutamiseks [...], ja niivõrd, kuivõrd selline rahastamine ei mõjuta kaubandustingimusi ega konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega, kusjuures arvesse võetakse avaliku teenuse osutamist” (proportsionaalsus). |
| --- | --- |

(37)

Avalik-õigusliku ringhäälingu puhul tuleb eespool kirjeldatud lähenemisviisi kohandada, pidades silmas resolutsiooni avalik-õigusliku ringhäälingu kohta, mis viitab „avaliku teenuse osutamisele, nagu selle teeb ülesandeks, määratleb ja korraldab iga liikmesriik” (määratlus ja ülesande andmine), ning milles sätestatakse avalik-õigusliku ringhäälingu puhul erand asutamislepingu eeskirjadest „niivõrd, kuivõrd need summad määratakse ringhäälinguorganisatsioonidele avaliku teenuse osutamiseks [...], ja niivõrd, kuivõrd selline rahastamine ei mõjuta kaubandustingimusi ega konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega, kusjuures arvesse võetakse avaliku teenuse osutamist” (proportsionaalsus).

| (38) | Järelevalveamet peab hindama EFTA riikide esitatud tõendite alusel, kas need kriteeriumid on täidetud. Avaliku teenuse osutamise määratlemisel on järelevalveameti ülesanne ilmsete vigade kontrollimine (vt jagu 6.1). Peale selle kontrollib järelevalveamet, kas on tegu avaliku teenuse osutamise kohustuse ilmse andmise ja selle tõhusa järelevalvega (vt jagu 6.2). |
| --- | --- |

(38)

Järelevalveamet peab hindama EFTA riikide esitatud tõendite alusel, kas need kriteeriumid on täidetud. Avaliku teenuse osutamise määratlemisel on järelevalveameti ülesanne ilmsete vigade kontrollimine (vt jagu 6.1). Peale selle kontrollib järelevalveamet, kas on tegu avaliku teenuse osutamise kohustuse ilmse andmise ja selle tõhusa järelevalvega (vt jagu 6.2).

| (39) | Järelevalveamet kaalub proportsionaalsuse põhimõtte järgimise hindamisel, kas avaliku teenuse hüvitamisest tulenev konkurentsi moonutamine võib olla põhjendatud, pidades silmas vajadust osutada avalikku teenust ning tagada selle rahastamine. Järelevalveamet hindab eelkõige EFTA riikide poolt kohustuslikus korras esitatavate tõendite põhjal, kas on olemas piisavad tagatised riikliku rahastamise ülemäärase mõju, ülemäärase hüvitamise või ristsubsideerimise vältimiseks ning selle tagamiseks, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgiksid oma äritegevuses turutingimusi (vt jagu 6.3 jj). |
| --- | --- |

(39)

Järelevalveamet kaalub proportsionaalsuse põhimõtte järgimise hindamisel, kas avaliku teenuse hüvitamisest tulenev konkurentsi moonutamine võib olla põhjendatud, pidades silmas vajadust osutada avalikku teenust ning tagada selle rahastamine. Järelevalveamet hindab eelkõige EFTA riikide poolt kohustuslikus korras esitatavate tõendite põhjal, kas on olemas piisavad tagatised riikliku rahastamise ülemäärase mõju, ülemäärase hüvitamise või ristsubsideerimise vältimiseks ning selle tagamiseks, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgiksid oma äritegevuses turutingimusi (vt jagu 6.3 jj).

| (40) | Riigiabi nõuete täitmise analüüsimisel tuleb lähtuda iga riikliku süsteemi eripäradest. Järelevalveamet on teadlik EFTA riikide meediaturgude riiklike ringhäälingusüsteemide ja muude näitajate erinevustest. Seepärast hinnatakse avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antava riigiabi kokkusobivust artikli 59 lõike 2 alusel iga üksikjuhtumi puhul eraldi, lähtudes komisjoni ja järelevalveameti väljakujunenud tavast (36) ja kooskõlas järgnevates jagudes sätestatud peamiste põhimõtetega. |
| --- | --- |

(40)

Riigiabi nõuete täitmise analüüsimisel tuleb lähtuda iga riikliku süsteemi eripäradest. Järelevalveamet on teadlik EFTA riikide meediaturgude riiklike ringhäälingusüsteemide ja muude näitajate erinevustest. Seepärast hinnatakse avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antava riigiabi kokkusobivust artikli 59 lõike 2 alusel iga üksikjuhtumi puhul eraldi, lähtudes komisjoni ja järelevalveameti väljakujunenud tavast (36) ja kooskõlas järgnevates jagudes sätestatud peamiste põhimõtetega.

| (41) | Järelevalveamet võtab arvesse ka asjaolu, et mõnel EFTA riigil võib tekkida vajalike vahendite hankimisel raskusi, kui avaliku teenuse kulud elaniku kohta on suuremad, eeldades et muud tingimused püsivad muutumatuna, (37) võttes samal ajal arvesse ohte EFTA riikide muudele meediakanalitele. |
| --- | --- |

(41)

Järelevalveamet võtab arvesse ka asjaolu, et mõnel EFTA riigil võib tekkida vajalike vahendite hankimisel raskusi, kui avaliku teenuse kulud elaniku kohta on suuremad, eeldades et muud tingimused püsivad muutumatuna, (37) võttes samal ajal arvesse ohte EFTA riikide muudele meediakanalitele.

| (42) | Nagu komisjoni ja järelevalveameti praktika näitab, tuleb meedet, mis ei vasta kõigile Altmarki kriteeriumidele, siiski analüüsida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 ja EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel (38). |
| --- | --- |

(42)

Nagu komisjoni ja järelevalveameti praktika näitab, tuleb meedet, mis ei vasta kõigile Altmarki kriteeriumidele, siiski analüüsida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 ja EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel (38).

6.1.   Avaliku teenuse osutamise määratlus

| (43) | Selleks et täita eespool punkti 36 alapunktis i sätestatud tingimus, mis on vajalik EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaldamiseks, tuleb avaliku teenuse ülesanne ametlikult määratleda. Alles siis saab järelevalveamet piisava õiguskindlusega hinnata, kas EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sätestatud erandit saab kohaldada. |
| --- | --- |

(43)

Selleks et täita eespool punkti 36 alapunktis i sätestatud tingimus, mis on vajalik EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaldamiseks, tuleb avaliku teenuse ülesanne ametlikult määratleda. Alles siis saab järelevalveamet piisava õiguskindlusega hinnata, kas EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sätestatud erandit saab kohaldada.

| (44) | Avaliku teenuse ülesande määratlemine kuulub EFTA riikide pädevusse, kes võivad seda teha riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, kooskõlas nende riikliku õiguskorraga. Selle ülesande täitmisel tuleb silmas pidada mõiste „üldist majandushuvi pakkuvad teenused” määratlust. |
| --- | --- |

(44)

Avaliku teenuse ülesande määratlemine kuulub EFTA riikide pädevusse, kes võivad seda teha riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, kooskõlas nende riikliku õiguskorraga. Selle ülesande täitmisel tuleb silmas pidada mõiste „üldist majandushuvi pakkuvad teenused” määratlust.

| (45) | Avaliku teenuse ülesande EFTA riikide poolne määratlus peab olema võimalikult täpne. Selles tuleb selgelt kindlaks määrata, kas EFTA riik kavatseb käsitleda volitatud ettevõtja teatavat tegevust osana avaliku teenuse osutamisest või mitte. Kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni kohustused ei ole selgelt ja täpselt määratletud, ei saa järelevalveamet täita talle EMP lepingu artikli 59 lõikega 2 pandud ülesandeid ega teha kõnealuse sätte alusel erandeid. |
| --- | --- |

(45)

Avaliku teenuse ülesande EFTA riikide poolne määratlus peab olema võimalikult täpne. Selles tuleb selgelt kindlaks määrata, kas EFTA riik kavatseb käsitleda volitatud ettevõtja teatavat tegevust osana avaliku teenuse osutamisest või mitte. Kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni kohustused ei ole selgelt ja täpselt määratletud, ei saa järelevalveamet täita talle EMP lepingu artikli 59 lõikega 2 pandud ülesandeid ega teha kõnealuse sätte alusel erandeid.

| (46) | Avaliku teenuse osutamisega hõlmatud tegevuse kindlaksmääramine on oluline ka avaliku teenuse väliste ettevõtjate jaoks, et nad saaksid oma tegevust planeerida. Samuti tuleb märkida, et avaliku teenuse osutamise tingimused peavad olema piisavalt täpsed, et EFTA riikide asutused saaksid tõhusalt kontrollida selle ülesande täitmist, nagu seda kirjeldatakse järgmises jaos. |
| --- | --- |

(46)

Avaliku teenuse osutamisega hõlmatud tegevuse kindlaksmääramine on oluline ka avaliku teenuse väliste ettevõtjate jaoks, et nad saaksid oma tegevust planeerida. Samuti tuleb märkida, et avaliku teenuse osutamise tingimused peavad olema piisavalt täpsed, et EFTA riikide asutused saaksid tõhusalt kontrollida selle ülesande täitmist, nagu seda kirjeldatakse järgmises jaos.

| (47) | Arvestades ringhäälingusektori eripära ja vajadust kaitsta avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide toimetuslikku sõltumatust, võib kvalitatiivset määratlust, millega antakse teatud ringhäälinguorganisatsioonile ülesanne pakkuda laia, tasakaalustatud ja mitmekesist programmivalikut, pidada EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel õiguspäraseks (39). Sellist määratlust peetakse üldiselt vastavaks eesmärgile teenida ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi ning tagada mitmekesisus, sealhulgas kultuuriline ja keeleline mitmekesisus. Nagu Üldkohus on sedastanud, sõltub laialt määratletud avaliku teenuse osutamise seaduslikkus avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni pakutavatele teenustele esitatavatest kvalitatiivsetest nõuetest (40). Avaliku teenuse osutamise määratlus võib kajastada ka tegevuste arengut ja mitmekesistamist digitaalajastul ning sisaldada kõikide edastusplatvormide kaudu osutatavaid audiovisuaalteenuseid. |
| --- | --- |

(47)

Arvestades ringhäälingusektori eripära ja vajadust kaitsta avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide toimetuslikku sõltumatust, võib kvalitatiivset määratlust, millega antakse teatud ringhäälinguorganisatsioonile ülesanne pakkuda laia, tasakaalustatud ja mitmekesist programmivalikut, pidada EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel õiguspäraseks (39). Sellist määratlust peetakse üldiselt vastavaks eesmärgile teenida ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi ning tagada mitmekesisus, sealhulgas kultuuriline ja keeleline mitmekesisus. Nagu Üldkohus on sedastanud, sõltub laialt määratletud avaliku teenuse osutamise seaduslikkus avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni pakutavatele teenustele esitatavatest kvalitatiivsetest nõuetest (40). Avaliku teenuse osutamise määratlus võib kajastada ka tegevuste arengut ja mitmekesistamist digitaalajastul ning sisaldada kõikide edastusplatvormide kaudu osutatavaid audiovisuaalteenuseid.

| (48) | Ringhäälingusektoris osutatavate avalike teenuste määratlemisel piirdub järelevalveameti ülesanne ilmsete vigade kontrollimisega. Järelevalveamet ei otsusta, milliseid programme pakutakse ja rahastatakse üldist majandushuvi pakkuva teenusena, ning ei anna hinnangut teatava toote laadile või kvaliteedile. Avaliku teenuse osutamise määratlemisel on siiski tegemist ilmse veaga, kui määratlus hõlmab tegevust, mis ei saa teenida „iga ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi”. Selline tegevus on näiteks reklaam, e-kaubandus, otsepakkumised, tasuliste teenuste numbrite kasutamine auhinnamängudes, (41) sponsorlus või kauplemine. Ilmne viga võib tekkida siis, kui riigiabi kasutatakse sellise tegevuse rahastamiseks, millega ei looda lisaväärtust ühiskonna sotsiaalsete, demokraatlike ja kultuuriliste vajaduste teenimise kujul. |
| --- | --- |

(48)

Ringhäälingusektoris osutatavate avalike teenuste määratlemisel piirdub järelevalveameti ülesanne ilmsete vigade kontrollimisega. Järelevalveamet ei otsusta, milliseid programme pakutakse ja rahastatakse üldist majandushuvi pakkuva teenusena, ning ei anna hinnangut teatava toote laadile või kvaliteedile. Avaliku teenuse osutamise määratlemisel on siiski tegemist ilmse veaga, kui määratlus hõlmab tegevust, mis ei saa teenida „iga ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi”. Selline tegevus on näiteks reklaam, e-kaubandus, otsepakkumised, tasuliste teenuste numbrite kasutamine auhinnamängudes, (41) sponsorlus või kauplemine. Ilmne viga võib tekkida siis, kui riigiabi kasutatakse sellise tegevuse rahastamiseks, millega ei looda lisaväärtust ühiskonna sotsiaalsete, demokraatlike ja kultuuriliste vajaduste teenimise kujul.

| (49) | Sellega seoses tuleb meenutada, et avaliku teenuse osutamine hõlmab üldsusele pakutavaid üldhuviteenuseid. Avaliku teenuse osutamise määratlemise küsimust ei tohi segamini ajada küsimusega, mis käsitleb nende teenuste rahastamismehhanismi. Ehkki avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid võivad tegeleda äritegevusega, näiteks reklaamiaja müügiga tulu saamise eesmärgil, ei saa sellist tegevust käsitada avaliku teenuse osutamise osana (42). |
| --- | --- |

(49)

Sellega seoses tuleb meenutada, et avaliku teenuse osutamine hõlmab üldsusele pakutavaid üldhuviteenuseid. Avaliku teenuse osutamise määratlemise küsimust ei tohi segamini ajada küsimusega, mis käsitleb nende teenuste rahastamismehhanismi. Ehkki avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid võivad tegeleda äritegevusega, näiteks reklaamiaja müügiga tulu saamise eesmärgil, ei saa sellist tegevust käsitada avaliku teenuse osutamise osana (42).

6.2.   Ülesande andmine ja järelevalve

| (50) | EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel erandi saamiseks tuleb avaliku teenuse osutamise ülesanne anda ametliku dokumendiga (nt õigusakt, leping või siduvad volitused) ühele või mitmele ettevõtjale. |
| --- | --- |

(50)

EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel erandi saamiseks tuleb avaliku teenuse osutamise ülesanne anda ametliku dokumendiga (nt õigusakt, leping või siduvad volitused) ühele või mitmele ettevõtjale.

| (51) | Volitusdokumendis täpsustatakse avaliku teenuse osutamise kohustuste täpne laad kooskõlas jaoga 6.1 ning sätestatakse hüvitamise tingimused ja samuti mis tahes ülemäärase hüvitamise vältimise ja tagasimaksmise korraldus. |
| --- | --- |

(51)

Volitusdokumendis täpsustatakse avaliku teenuse osutamise kohustuste täpne laad kooskõlas jaoga 6.1 ning sätestatakse hüvitamise tingimused ja samuti mis tahes ülemäärase hüvitamise vältimise ja tagasimaksmise korraldus.

| (52) | Kui avaliku teenuse osutamisse lülitatakse uusi teenuseid, tuleb määratlust ja ülesande andmist käsitlevaid sätteid sellest lähtuvalt EMP lepingu artikli 59 lõikega 2 kehtestatud piires muuta. Selleks et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid saaksid kiiresti reageerida tehnoloogia arengule, võivad EFTA riigid samuti ette näha, et uue teenuse osutamise volitus määratakse pärast jaos 6.7 sätestatud hindamist ning enne volitusdokumendi originaalvariandi ametlikku konsolideerimist. |
| --- | --- |

(52)

Kui avaliku teenuse osutamisse lülitatakse uusi teenuseid, tuleb määratlust ja ülesande andmist käsitlevaid sätteid sellest lähtuvalt EMP lepingu artikli 59 lõikega 2 kehtestatud piires muuta. Selleks et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid saaksid kiiresti reageerida tehnoloogia arengule, võivad EFTA riigid samuti ette näha, et uue teenuse osutamise volitus määratakse pärast jaos 6.7 sätestatud hindamist ning enne volitusdokumendi originaalvariandi ametlikku konsolideerimist.

| (53) | Siiski ei piisa, kui avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile antakse ametlikult ülesanne täpselt määratletud avaliku teenuse osutamiseks. Peale selle on vaja, et avaliku teenuse osutamine toimuks riigi ja volitatud ettevõtja vahelise ametliku kokkuleppe kohaselt. Seepärast on soovitatav määrata pädev ametiasutus või nimetada organ, kes kontrolliks teenuse osutamist läbipaistval ja tõhusal viisil. Järelevalve eest vastutav pädev ametiasutus või organ on vajalik juhul, kui volitatud ettevõtjale kehtestatakse kvaliteedistandardid. Järelevalveamet ei pea hindama kvaliteedistandardite täitmist, ta peab tuginema EFTA riikide asjakohasele järelevalvele selle üle, kas ringhäälinguorganisatsioon täidab oma ülesannet osutada avalikku teenust, ja järgib selle ülesandega kaasnevaid kvaliteedistandardeid (43). |
| --- | --- |

(53)

Siiski ei piisa, kui avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile antakse ametlikult ülesanne täpselt määratletud avaliku teenuse osutamiseks. Peale selle on vaja, et avaliku teenuse osutamine toimuks riigi ja volitatud ettevõtja vahelise ametliku kokkuleppe kohaselt. Seepärast on soovitatav määrata pädev ametiasutus või nimetada organ, kes kontrolliks teenuse osutamist läbipaistval ja tõhusal viisil. Järelevalve eest vastutav pädev ametiasutus või organ on vajalik juhul, kui volitatud ettevõtjale kehtestatakse kvaliteedistandardid. Järelevalveamet ei pea hindama kvaliteedistandardite täitmist, ta peab tuginema EFTA riikide asjakohasele järelevalvele selle üle, kas ringhäälinguorganisatsioon täidab oma ülesannet osutada avalikku teenust, ja järgib selle ülesandega kaasnevaid kvaliteedistandardeid (43).

| (54) | EFTA riigi pädevuses on valida mehhanism, mis tagab avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmise tõhusa järelevalve, võimaldades seega järelevalveametil täita EMP lepingu artikli 59 lõikest 2 tulenevaid ülesandeid. Kõnealune järelevalve on arvatavasti tulemuslik ainult siis, kui seda teostab asutus, mis on sõltumatu avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni juhtimisest ning millel on volitused ning vajalik suutlikkus ja vahendid järelevalve korrapäraseks teostamiseks ja mis viib asjakohaste heastamisvahendite määramiseni, kui on vaja tagada avaliku teenuse osutamise kohustuse järgimine. |
| --- | --- |

(54)

EFTA riigi pädevuses on valida mehhanism, mis tagab avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmise tõhusa järelevalve, võimaldades seega järelevalveametil täita EMP lepingu artikli 59 lõikest 2 tulenevaid ülesandeid. Kõnealune järelevalve on arvatavasti tulemuslik ainult siis, kui seda teostab asutus, mis on sõltumatu avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni juhtimisest ning millel on volitused ning vajalik suutlikkus ja vahendid järelevalve korrapäraseks teostamiseks ja mis viib asjakohaste heastamisvahendite määramiseni, kui on vaja tagada avaliku teenuse osutamise kohustuse järgimine.

| (55) | Kui puuduvad piisavad ja usaldusväärsed tõendid selle kohta, et avalikku teenust pakutakse ettenähtud viisil, ei saa järelevalveamet täita talle EMP lepingu artikli 59 lõikega 2 pandud ülesandeid ega teha kõnealuse sätte alusel erandeid. |
| --- | --- |

(55)

Kui puuduvad piisavad ja usaldusväärsed tõendid selle kohta, et avalikku teenust pakutakse ettenähtud viisil, ei saa järelevalveamet täita talle EMP lepingu artikli 59 lõikega 2 pandud ülesandeid ega teha kõnealuse sätte alusel erandeid.

6.3.   Avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse rahastamise valik

| (56) | Avaliku teenuse osutamise kohustused võivad olla kvantitatiivsed, kvalitatiivsed või mõlemad. Kohustuste vormist olenemata võivad need õigustada hüvitise maksmist, kui nendega kaasnevad lisakulutused, mida ringhäälinguorganisatsioon üldjuhul ei oleks teinud. |
| --- | --- |

(56)

Avaliku teenuse osutamise kohustused võivad olla kvantitatiivsed, kvalitatiivsed või mõlemad. Kohustuste vormist olenemata võivad need õigustada hüvitise maksmist, kui nendega kaasnevad lisakulutused, mida ringhäälinguorganisatsioon üldjuhul ei oleks teinud.

| (57) | Rahastamiskavad võib jagada kahte suurde kategooriasse: ühe rahastamisallika süsteem ja segasüsteem. Ühe rahastamisallika süsteem hõlmab rahastamissüsteeme, mille puhul avalik-õiguslikku ringhäälingut rahastatakse olenemata vormist ainult riiklikest vahenditest. Segasüsteem hõlmab mitut eri rahastamiskava, mille puhul avalik-õiguslikku ringhäälingut rahastatakse eri kombinatsioonide kaudu, mille moodustavad riigi vahendid ja äritegevusest või avalike teenuste osutamisest, näiteks reklaamiaja või programmide müügist ning tasuliste teenuste pakkumisest saadav tulu. |
| --- | --- |

(57)

Rahastamiskavad võib jagada kahte suurde kategooriasse: ühe rahastamisallika süsteem ja segasüsteem. Ühe rahastamisallika süsteem hõlmab rahastamissüsteeme, mille puhul avalik-õiguslikku ringhäälingut rahastatakse olenemata vormist ainult riiklikest vahenditest. Segasüsteem hõlmab mitut eri rahastamiskava, mille puhul avalik-õiguslikku ringhäälingut rahastatakse eri kombinatsioonide kaudu, mille moodustavad riigi vahendid ja äritegevusest või avalike teenuste osutamisest, näiteks reklaamiaja või programmide müügist ning tasuliste teenuste pakkumisest saadav tulu.

| (58) | Resolutsioonis avalik-õigusliku ringhäälingu kohta on sätestatud: „Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätted ei piira liikmesriikide pädevust rahastada avalik-õiguslikku ringhäälingut [...]”. Seepärast ei ole järelevalveamet põhimõtteliselt vastu segasüsteemi valimisele ühe rahastamisallika süsteemi asemel. |
| --- | --- |

(58)

Resolutsioonis avalik-õigusliku ringhäälingu kohta on sätestatud: „Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätted ei piira liikmesriikide pädevust rahastada avalik-õiguslikku ringhäälingut [...]”. Seepärast ei ole järelevalveamet põhimõtteliselt vastu segasüsteemi valimisele ühe rahastamisallika süsteemi asemel.

| (59) | Ehkki EFTA riigid võivad avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse rahastamisviisi vabalt valida, peab järelevalveamet vastavalt EMP lepingu artikli 59 lõikele 2 kontrollima, et riigi rahastamine ei mõjutaks liigselt konkurentsi EMPs, nagu osutatakse eespool punktis 37. |
| --- | --- |

(59)

Ehkki EFTA riigid võivad avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse rahastamisviisi vabalt valida, peab järelevalveamet vastavalt EMP lepingu artikli 59 lõikele 2 kontrollima, et riigi rahastamine ei mõjutaks liigselt konkurentsi EMPs, nagu osutatakse eespool punktis 37.

6.4.   Läbipaistvusnõuded riigiabi hindamisel

| (60) | Riigiabi järelevalveametipoolne hindamine eeldab avaliku teenuse osutamise selget määratlust ning avalike teenuste ja avalike teenuste välise tegevuse asjakohast lahusust, sealhulgas raamatupidamisarvestuse selget eristamist. |
| --- | --- |

(60)

Riigiabi järelevalveametipoolne hindamine eeldab avaliku teenuse osutamise selget määratlust ning avalike teenuste ja avalike teenuste välise tegevuse asjakohast lahusust, sealhulgas raamatupidamisarvestuse selget eristamist.

| (61) | Avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse välise tegevuse osas nõutakse eraldi raamatupidamisarvestust üldjuhul riigi tasandil, kuna on väga oluline tagada riiklike vahendite kasutamisel läbipaistvus ja aruandekohustus. Eraldi raamatupidamisarvestuse abil saab komisjon uurida väidetavat ristsubsideerimist ja toetada õigustatud hüvitiste maksmist üldiste majandushuvidega seotud ülesannete täitmisel. Ainult tulude ja kulude asjakohase jaotuse alusel on võimalik kindlaks teha, kas riiklik rahastamine piirdub tegelikult avaliku teenuse osutamise puhaskuludega ja on seega EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel vastuvõetav. |
| --- | --- |

(61)

Avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse välise tegevuse osas nõutakse eraldi raamatupidamisarvestust üldjuhul riigi tasandil, kuna on väga oluline tagada riiklike vahendite kasutamisel läbipaistvus ja aruandekohustus. Eraldi raamatupidamisarvestuse abil saab komisjon uurida väidetavat ristsubsideerimist ja toetada õigustatud hüvitiste maksmist üldiste majandushuvidega seotud ülesannete täitmisel. Ainult tulude ja kulude asjakohase jaotuse alusel on võimalik kindlaks teha, kas riiklik rahastamine piirdub tegelikult avaliku teenuse osutamise puhaskuludega ja on seega EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel vastuvõetav.

| (62) | Direktiivi 2006/111/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid võtma läbipaistvusmeetmed eri- või ainuõigusega ettevõtjate puhul või selliste ettevõtjate puhul, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine ja kes saavad seoses sellise teenusega mis tahes vormis avaliku teenuse hüvitist ja tegelevad muu, st avaliku teenuse välise tegevusega. Kõnealused läbipaistvusnõuded on järgmised: a) tuleb pidada eraldi ettevõttesisest raamatupidamisarvestust eri tegevusalade, st avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse välise tegevuse kohta; b) peab toimuma kõigi kulude ja tulude assigneerimine ja jaotamine järjepidevalt kohaldatavate ja objektiivselt põhjendatud kuluarvestuspõhimõtete alusel; ning c) eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kuluarvestuspõhimõtted peavad olema selgelt määratletud (44). |
| --- | --- |

(62)

Direktiivi 2006/111/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid võtma läbipaistvusmeetmed eri- või ainuõigusega ettevõtjate puhul või selliste ettevõtjate puhul, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine ja kes saavad seoses sellise teenusega mis tahes vormis avaliku teenuse hüvitist ja tegelevad muu, st avaliku teenuse välise tegevusega. Kõnealused läbipaistvusnõuded on järgmised: a) tuleb pidada eraldi ettevõttesisest raamatupidamisarvestust eri tegevusalade, st avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse välise tegevuse kohta; b) peab toimuma kõigi kulude ja tulude assigneerimine ja jaotamine järjepidevalt kohaldatavate ja objektiivselt põhjendatud kuluarvestuspõhimõtete alusel; ning c) eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kuluarvestuspõhimõtted peavad olema selgelt määratletud (44).

| (63) | Kõnealuseid üldisi läbipaistvusnõudeid kohaldatakse ka ringhäälinguorganisatsioonide suhtes, kui neile on antud ülesanne osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust ning kui nad saavad hüvitist seoses sellise teenusega ja teostavad muud avaliku teenuse välist tegevust. |
| --- | --- |

(63)

Kõnealuseid üldisi läbipaistvusnõudeid kohaldatakse ka ringhäälinguorganisatsioonide suhtes, kui neile on antud ülesanne osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust ning kui nad saavad hüvitist seoses sellise teenusega ja teostavad muud avaliku teenuse välist tegevust.

| (64) | Eraldi raamatupidamisarvestus ei tekita ringhäälingusektori tulude seisukohalt erilisi probleeme. Seetõttu leiab järelevalveamet, et tulude osas peavad ringhäälinguorganisatsioonid esitama üksikasjaliku ülevaate kõigist tuluallikatest ja summadest, mis on seotud avaliku teenusega seotud ja avaliku tegevuse välise tegevusega. |
| --- | --- |

(64)

Eraldi raamatupidamisarvestus ei tekita ringhäälingusektori tulude seisukohalt erilisi probleeme. Seetõttu leiab järelevalveamet, et tulude osas peavad ringhäälinguorganisatsioonid esitama üksikasjaliku ülevaate kõigist tuluallikatest ja summadest, mis on seotud avaliku teenusega seotud ja avaliku tegevuse välise tegevusega.

| (65) | Kulude osas võib arvesse võtta kõiki avaliku teenuse osutamisel tehtud kulutusi. Juhul kui ettevõtja tegevus ei piirdu avaliku teenuse osutamisega, võib arvesse võtta vaid avaliku teenuse osutamisega seonduvad kulud. Järelevalveamet tunnistab, et avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni puhul võib eraldi raamatupidamisarvestus kulude puhul olla keeruline. See on tingitud asjaolust, et eelkõige tavapärases ringhäälinguvaldkonnas võivad EFTA riigid võtta seisukoha, et avaliku teenuse osutamine hõlmab ringhäälinguorganisatsiooni kogu programmivalikut, võimaldades samal ajal kasutada seda kommertseesmärgil. Teisisõnu võidakse avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse välist tegevust suurel määral rahastada samadest allikatest ning kulud ei pruugi alati olla proportsionaalsel viisil eristatavad. |
| --- | --- |

(65)

Kulude osas võib arvesse võtta kõiki avaliku teenuse osutamisel tehtud kulutusi. Juhul kui ettevõtja tegevus ei piirdu avaliku teenuse osutamisega, võib arvesse võtta vaid avaliku teenuse osutamisega seonduvad kulud. Järelevalveamet tunnistab, et avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni puhul võib eraldi raamatupidamisarvestus kulude puhul olla keeruline. See on tingitud asjaolust, et eelkõige tavapärases ringhäälinguvaldkonnas võivad EFTA riigid võtta seisukoha, et avaliku teenuse osutamine hõlmab ringhäälinguorganisatsiooni kogu programmivalikut, võimaldades samal ajal kasutada seda kommertseesmärgil. Teisisõnu võidakse avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse välist tegevust suurel määral rahastada samadest allikatest ning kulud ei pruugi alati olla proportsionaalsel viisil eristatavad.

| (66) | Avaliku teenuse välisele tegevusele iseloomulikud kulud (nt reklaami turunduskulud) peaksid olema alati selgelt eristatud ja nende üle peab pidama eraldi raamatupidamisarvestust. Samuti peaksid avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse väliseks arendustegevuseks ette nähtud sisendkulud olema võimaluse korral proportsionaalselt jaotatud vastavalt avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse välise tegevuse vahel. |
| --- | --- |

(66)

Avaliku teenuse välisele tegevusele iseloomulikud kulud (nt reklaami turunduskulud) peaksid olema alati selgelt eristatud ja nende üle peab pidama eraldi raamatupidamisarvestust. Samuti peaksid avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse väliseks arendustegevuseks ette nähtud sisendkulud olema võimaluse korral proportsionaalselt jaotatud vastavalt avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse välise tegevuse vahel.

| (67) | Teistel juhtudel, kui avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse väliste ülesannete täitmiseks kasutatakse samu vahendeid, ei pruugi olla võimalik kulusid põhjendatud viisil jaotada. Sellistel juhtudel tuleks jaotada ühised sisendkulud ettevõtja kogukulude alusel koos avaliku teenuse välise tegevusega ja ilma selleta (45). Sellisel juhul ei pea kulusid, mis on seotud ainult avaliku teenusega ning toovad samal ajal kasu ka avaliku teenuse välisele tegevusele, jagama kõnealuse kahe tegevusala vahel, vaid need võib täielikult eraldada avaliku teenusega seotud tegevusele. See erinevus võrreldes teistes kommunaalteenuste sektorites üldiselt järgitava lähenemisviisiga on seletatav avalik-õigusliku ringhäälingu sektori eripäradega. Avalik-õigusliku ringhäälingu valdkonnas peab arvesse võtma avalike teenustega seotud äritegevuse puhaskasu, et arvutada välja avalike teenuste puhaskulud ja seega vähendada avalike teenuste hüvitamise taset. See vähendab ristsubsideerimise riski, arvates üldkulud avaliku teenusega seotud tegevuste hulka. |
| --- | --- |

(67)

Teistel juhtudel, kui avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse väliste ülesannete täitmiseks kasutatakse samu vahendeid, ei pruugi olla võimalik kulusid põhjendatud viisil jaotada. Sellistel juhtudel tuleks jaotada ühised sisendkulud ettevõtja kogukulude alusel koos avaliku teenuse välise tegevusega ja ilma selleta (45). Sellisel juhul ei pea kulusid, mis on seotud ainult avaliku teenusega ning toovad samal ajal kasu ka avaliku teenuse välisele tegevusele, jagama kõnealuse kahe tegevusala vahel, vaid need võib täielikult eraldada avaliku teenusega seotud tegevusele. See erinevus võrreldes teistes kommunaalteenuste sektorites üldiselt järgitava lähenemisviisiga on seletatav avalik-õigusliku ringhäälingu sektori eripäradega. Avalik-õigusliku ringhäälingu valdkonnas peab arvesse võtma avalike teenustega seotud äritegevuse puhaskasu, et arvutada välja avalike teenuste puhaskulud ja seega vähendada avalike teenuste hüvitamise taset. See vähendab ristsubsideerimise riski, arvates üldkulud avaliku teenusega seotud tegevuste hulka.

| (68) | Eelmises punktis kirjeldatud olukorra peamiseks näiteks on programmide tootmise kulud ringhäälinguorganisatsiooni avaliku teenuse ülesande raames. Kõnealuste programmide ülesanne on osutada avalikku teenust ning samuti saada vaatajaskonda reklaamiaja müügiks. Sellegipoolest on peaaegu võimatu koguseliselt piisavalt täpselt kindlaks määrata, kui suures osas on programmi vaatamine seotud avaliku teenuse osutamisega ja kui palju tekitatakse reklaamitulu. Seepärast võib programmidega seotud kulude jagamine kahe tegevusala vahel osutuda suvaliseks ja põhjendamatuks. |
| --- | --- |

(68)

Eelmises punktis kirjeldatud olukorra peamiseks näiteks on programmide tootmise kulud ringhäälinguorganisatsiooni avaliku teenuse ülesande raames. Kõnealuste programmide ülesanne on osutada avalikku teenust ning samuti saada vaatajaskonda reklaamiaja müügiks. Sellegipoolest on peaaegu võimatu koguseliselt piisavalt täpselt kindlaks määrata, kui suures osas on programmi vaatamine seotud avaliku teenuse osutamisega ja kui palju tekitatakse reklaamitulu. Seepärast võib programmidega seotud kulude jagamine kahe tegevusala vahel osutuda suvaliseks ja põhjendamatuks.

| (69) | Järelevalveamet leiab, et finantsilist läbipaistvust saab veelgi suurendada, kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni korralduslikul tasandil tehtaks piisaval määral vahet avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse välisel tegevusel. Funktsioonide või struktuuride eraldamine lihtsustab tavaliselt äritegevuste ristsubsideerimise vältimist algetapis ning siirdehindade ja poolte sõltumatuse põhimõtte järgimise tagamist. Seepärast kutsub järelevalveamet EFTA riike üles kaaluma hea tavana oluliste ja eraldatavate äritegevuste funktsioonide või struktuuride eraldamist. |
| --- | --- |

(69)

Järelevalveamet leiab, et finantsilist läbipaistvust saab veelgi suurendada, kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni korralduslikul tasandil tehtaks piisaval määral vahet avaliku teenusega seotud ja avaliku teenuse välisel tegevusel. Funktsioonide või struktuuride eraldamine lihtsustab tavaliselt äritegevuste ristsubsideerimise vältimist algetapis ning siirdehindade ja poolte sõltumatuse põhimõtte järgimise tagamist. Seepärast kutsub järelevalveamet EFTA riike üles kaaluma hea tavana oluliste ja eraldatavate äritegevuste funktsioonide või struktuuride eraldamist.

6.5.   Puhaskulude põhimõte ja ülemäärane hüvitamine

| (70) | Kuna ülemäärane hüvitamine ei ole vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks, kujutab see põhimõtteliselt endast ühisturuga kokkusobimatut riigiabi, mis tuleb riigile tagasi maksta vastavalt käesolevas jaos avalik-õigusliku ringhäälingu kohta esitatud põhjendustele. |
| --- | --- |

(70)

Kuna ülemäärane hüvitamine ei ole vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks, kujutab see põhimõtteliselt endast ühisturuga kokkusobimatut riigiabi, mis tuleb riigile tagasi maksta vastavalt käesolevas jaos avalik-õigusliku ringhäälingu kohta esitatud põhjendustele.

| (71) | Järelevalveamet eeldab, et avaliku teenuse osutamisega seotud ülesannete täitmiseks vajab ettevõtja tavaliselt riigipoolset rahastamist. Proportsionaalsuse põhimõtte järgimise tagamiseks ei tohi riikliku hüvitamise summa üldiselt ületada avaliku teenuse ülesande täitmisega seotud puhaskulusid, võttes arvesse ka muud avaliku teenuse ülesande täitmisest saadavat otsest või kaudset tulu. Seetõttu tuleb avaliku teenuse puhaskulude kindlaksmääramiseks arvesse võtta puhaskasu kõigist avaliku teenuse osutamisega seotud ärilistest tegevustest. |
| --- | --- |

(71)

Järelevalveamet eeldab, et avaliku teenuse osutamisega seotud ülesannete täitmiseks vajab ettevõtja tavaliselt riigipoolset rahastamist. Proportsionaalsuse põhimõtte järgimise tagamiseks ei tohi riikliku hüvitamise summa üldiselt ületada avaliku teenuse ülesande täitmisega seotud puhaskulusid, võttes arvesse ka muud avaliku teenuse ülesande täitmisest saadavat otsest või kaudset tulu. Seetõttu tuleb avaliku teenuse puhaskulude kindlaksmääramiseks arvesse võtta puhaskasu kõigist avaliku teenuse osutamisega seotud ärilistest tegevustest.

| (72) | Avaliku teenuse ülesande täitmise eest hüvitist saavad ettevõtjad võivad üldiselt saada mõistlikku kasumit. See kasum koosneb omakapitali tootlusest, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda, või selle puudumist. Ringhäälingusektoris osutavad avalikku teenust sageli ringhäälinguorganisatsioonid, kes ei ole kasumile orienteeritud või kes ei pea kogutud kapitali välja maksma ega tegele millegi muuga peale avaliku teenuse osutamise. Järelevalveamet leiab, et sellistes olukordades ei ole mõistlik võtta avaliku teenuse osutamiseks mõeldud hüvitise suuruse puhul arvesse kasumielementi (46). Teistel juhtudel aga, näiteks kui konkreetne avaliku teenuse osutamise kohustus on antud äriettevõtjatele, kes peavad neisse investeeritud kapitali välja maksma, võib kapitali riski ja õiglast väljamaksmist arvesse võtvat kasumielementi pidada mõistlikuks, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ning tingimusel, et see on vajalik avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmiseks. |
| --- | --- |

(72)

Avaliku teenuse ülesande täitmise eest hüvitist saavad ettevõtjad võivad üldiselt saada mõistlikku kasumit. See kasum koosneb omakapitali tootlusest, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda, või selle puudumist. Ringhäälingusektoris osutavad avalikku teenust sageli ringhäälinguorganisatsioonid, kes ei ole kasumile orienteeritud või kes ei pea kogutud kapitali välja maksma ega tegele millegi muuga peale avaliku teenuse osutamise. Järelevalveamet leiab, et sellistes olukordades ei ole mõistlik võtta avaliku teenuse osutamiseks mõeldud hüvitise suuruse puhul arvesse kasumielementi (46). Teistel juhtudel aga, näiteks kui konkreetne avaliku teenuse osutamise kohustus on antud äriettevõtjatele, kes peavad neisse investeeritud kapitali välja maksma, võib kapitali riski ja õiglast väljamaksmist arvesse võtvat kasumielementi pidada mõistlikuks, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ning tingimusel, et see on vajalik avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmiseks.

| (73) | Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid võivad jätta aastas alles avaliku teenuse osutamise puhaskuludest suuremad ülemäärased hüvitised (avaliku teenuse reservina) ulatuses, mis on vajalik nende avaliku teenuse ülesande rahastamise tagamiseks. Üldjuhul on järelevalveamet seisukohal, et summat kuni 10 % ulatuses avalik-õigusliku teenuse osutamise eelarvelistest aastakuludest võib pidada vajalikuks kulude ja tulude kõikumistega arvestamiseks. Seda piirmäära ületav ülemäärane hüvitis tuleb reeglina viivitamata sisse nõuda. |
| --- | --- |

(73)

Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid võivad jätta aastas alles avaliku teenuse osutamise puhaskuludest suuremad ülemäärased hüvitised (avaliku teenuse reservina) ulatuses, mis on vajalik nende avaliku teenuse ülesande rahastamise tagamiseks. Üldjuhul on järelevalveamet seisukohal, et summat kuni 10 % ulatuses avalik-õigusliku teenuse osutamise eelarvelistest aastakuludest võib pidada vajalikuks kulude ja tulude kõikumistega arvestamiseks. Seda piirmäära ületav ülemäärane hüvitis tuleb reeglina viivitamata sisse nõuda.

| (74) | Avalik-õiguslikel ringhäälinguorganisatsioonidel võib erandina ja ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubada säilitada summat, mis on suurem kui 10 % nende avaliku teenuse ülesande eelarvelistest aastakuludest. See on lubatud ainult siis, kui ülemäärane hüvitis on varem eriotstarbelisena ja siduval viisil kindlaks määratud avaliku teenuse ülesande täitmiseks vajalike suurte ühekordsete kulutuste jaoks (47). Kõnealuste kindlaksmääratud ülemääraste hüvitiste kasutamine peaks sõltuvalt nende otstarbest olema ajaliselt selgelt piiritletud. |
| --- | --- |

(74)

Avalik-õiguslikel ringhäälinguorganisatsioonidel võib erandina ja ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubada säilitada summat, mis on suurem kui 10 % nende avaliku teenuse ülesande eelarvelistest aastakuludest. See on lubatud ainult siis, kui ülemäärane hüvitis on varem eriotstarbelisena ja siduval viisil kindlaks määratud avaliku teenuse ülesande täitmiseks vajalike suurte ühekordsete kulutuste jaoks (47). Kõnealuste kindlaksmääratud ülemääraste hüvitiste kasutamine peaks sõltuvalt nende otstarbest olema ajaliselt selgelt piiritletud.

| (75) | Selleks et järelevalveamet saaks täita oma kohustusi, sätestavad EFTA riigid tingimused, mille alusel avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid võivad kõnealuseid ülemääraseid hüvitisi kasutada. |
| --- | --- |

(75)

Selleks et järelevalveamet saaks täita oma kohustusi, sätestavad EFTA riigid tingimused, mille alusel avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid võivad kõnealuseid ülemääraseid hüvitisi kasutada.

| (76) | Eespool nimetatud ülemääraseid hüvitisi kasutatakse ainult avaliku teenuse osutamisega seotud tegevuse rahastamiseks. Äritegevuse ristsubsideerimine ei ole põhjendatud ning kujutab endast ühisturuga kokkusobimatut riigiabi. |
| --- | --- |

(76)

Eespool nimetatud ülemääraseid hüvitisi kasutatakse ainult avaliku teenuse osutamisega seotud tegevuse rahastamiseks. Äritegevuse ristsubsideerimine ei ole põhjendatud ning kujutab endast ühisturuga kokkusobimatut riigiabi.

6.6.   Finantsjärelevalve mehhanismid

| (77) | EFTA riigid näevad kooskõlas punktidega 72–76 ette asjakohased mehhanismid, mis tagavad, et ülemäärast hüvitamist ei toimu. Nad tagavad riikliku rahastamise kasutamise korrapärase ja tõhusa kontrolli, et ennetada ülemäärast hüvitamist ja ristsubsideerimist ning kontrollida avaliku teenuse reservide suurust ja kasutamist. EFTA riigi pädevuses on valida oma ringhäälingusüsteemis kõige asjakohasemad ja tõhusamad kontrollimehhanismid, võttes arvesse ka vajadust tagada sidusus olemasolevate mehhanismidega, mida kasutatakse avaliku teenuse osutamise järelevalve korraldamisel. |
| --- | --- |

(77)

EFTA riigid näevad kooskõlas punktidega 72–76 ette asjakohased mehhanismid, mis tagavad, et ülemäärast hüvitamist ei toimu. Nad tagavad riikliku rahastamise kasutamise korrapärase ja tõhusa kontrolli, et ennetada ülemäärast hüvitamist ja ristsubsideerimist ning kontrollida avaliku teenuse reservide suurust ja kasutamist. EFTA riigi pädevuses on valida oma ringhäälingusüsteemis kõige asjakohasemad ja tõhusamad kontrollimehhanismid, võttes arvesse ka vajadust tagada sidusus olemasolevate mehhanismidega, mida kasutatakse avaliku teenuse osutamise järelevalve korraldamisel.

| (78) | Kõnealused kontrollimehhanismid tunduvad olevat tulemuslikud vaid siis, kui neid rakendab avalik-õiguslikust ringhäälinguorganisatsioonist sõltumatu väline asutus korrapäraselt, soovitatavalt igal aastal. EFTA riigid peavad veenduma selles, et on võimalik võtta tulemuslikke meetmeid jao 6.5 tingimusi ületavate ülemääraste hüvitiste ja ristsubsiidiumide sissenõudmiseks. |
| --- | --- |

(78)

Kõnealused kontrollimehhanismid tunduvad olevat tulemuslikud vaid siis, kui neid rakendab avalik-õiguslikust ringhäälinguorganisatsioonist sõltumatu väline asutus korrapäraselt, soovitatavalt igal aastal. EFTA riigid peavad veenduma selles, et on võimalik võtta tulemuslikke meetmeid jao 6.5 tingimusi ületavate ülemääraste hüvitiste ja ristsubsiidiumide sissenõudmiseks.

| (79) | Avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide rahaline olukord tuleks vastavalt EFTA riikide ringhäälingusüsteemidele põhjalikult läbi vaadata iga rahastamisperioodi lõpus või selle puudumisel sellise ajavahemiku lõpus, mis ei ole üldjuhul pikem kui neli aastat. Rahastamisperioodi või eespool nimetatud samaväärse perioodi lõpus kasutamata jäänud mis tahes avaliku teenuse reservi võetakse arvesse avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni järgmise ajavahemiku rahaliste vajaduste arvutamisel. Juhul kui avaliku teenuse reserv ületab korduvalt 10 % avalik-õigusliku teenuse osutamise aastakuludest, peavad EFTA riigid üle vaatama, kas rahastamistase on kohandatud avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni tegelikele finantsvajadustele. |
| --- | --- |

(79)

Avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide rahaline olukord tuleks vastavalt EFTA riikide ringhäälingusüsteemidele põhjalikult läbi vaadata iga rahastamisperioodi lõpus või selle puudumisel sellise ajavahemiku lõpus, mis ei ole üldjuhul pikem kui neli aastat. Rahastamisperioodi või eespool nimetatud samaväärse perioodi lõpus kasutamata jäänud mis tahes avaliku teenuse reservi võetakse arvesse avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni järgmise ajavahemiku rahaliste vajaduste arvutamisel. Juhul kui avaliku teenuse reserv ületab korduvalt 10 % avalik-õigusliku teenuse osutamise aastakuludest, peavad EFTA riigid üle vaatama, kas rahastamistase on kohandatud avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni tegelikele finantsvajadustele.

6.7.   Avalik-õiguslike ringhäälinguteenuste mitmekesistamine

| (80) | Viimastel aastatel on audiovisuaalturud oluliselt muutunud ning see on viinud pakutava ringhäälinguteenuse arengu ja mitmekesistumiseni. See on tekitanud uusi küsimusi riigiabieeskirjade kohaldamise kohta selliste audiovisuaalteenuste suhtes, mis ületavad ringhäälingutegevust selle tavatähenduses. |
| --- | --- |

(80)

Viimastel aastatel on audiovisuaalturud oluliselt muutunud ning see on viinud pakutava ringhäälinguteenuse arengu ja mitmekesistumiseni. See on tekitanud uusi küsimusi riigiabieeskirjade kohaldamise kohta selliste audiovisuaalteenuste suhtes, mis ületavad ringhäälingutegevust selle tavatähenduses.

| (81) | Selles suhtes on järelevalveamet seisukohal, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peaksid suutma kasutada ühiskonna heaks ära võimalusi, mis tulenevad digiteerimisest ning tehnoloogiliselt neutraalsete edastusplatvormide mitmekesistamisest. Selleks et tagada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide põhiroll uues digitaalses keskkonnas, võivad avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid kasutada riigiabi audiovisuaalteenuste pakkumiseks uute edastusplatvormide kaudu, pakkudes nii programme üldisele publikule kui ka erihuviprogramme, tingimusel et need on suunatud samadele demokraatlikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele vajadustele kõnealuses ühiskonnas ega tekita ebaproportsionaalset turumõju, mis ei ole vajalik avaliku teenuse osutamiseks. |
| --- | --- |

(81)

Selles suhtes on järelevalveamet seisukohal, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peaksid suutma kasutada ühiskonna heaks ära võimalusi, mis tulenevad digiteerimisest ning tehnoloogiliselt neutraalsete edastusplatvormide mitmekesistamisest. Selleks et tagada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide põhiroll uues digitaalses keskkonnas, võivad avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid kasutada riigiabi audiovisuaalteenuste pakkumiseks uute edastusplatvormide kaudu, pakkudes nii programme üldisele publikule kui ka erihuviprogramme, tingimusel et need on suunatud samadele demokraatlikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele vajadustele kõnealuses ühiskonnas ega tekita ebaproportsionaalset turumõju, mis ei ole vajalik avaliku teenuse osutamiseks.

| (82) | Koos ringhäälinguturu kiire arenguga muutuvad ka ringhäälinguorganisatsioonide ärimudelid. Ringhäälinguorganisatsioonid kasutavad avaliku teenuse osutamise osana järjest enam uusi rahastamisallikaid, näiteks sidusa reklaami või tasuliste teenuste osutamist (nt tasuline juurdepääs arhiividele, tasulised erihuvitelekanalid, juurdepääs mobiilsetele teenustele ühekordse tasu eest, hilisema edastusega tasuline juurdepääs telesaadetele, tasustatavad sidusa sisu allalaadimised jne). Tasuliste teenuste puhul võib tasustamiselement olla seotud näiteks ringhäälinguorganisatsioonide võrguteenusetasu või autoriõiguse tasude maksmisega (näiteks kui mobiiliplatvormide kaudu edastatakse teenuseid mobiiltelefoniteenuse tasu eest). |
| --- | --- |

(82)

Koos ringhäälinguturu kiire arenguga muutuvad ka ringhäälinguorganisatsioonide ärimudelid. Ringhäälinguorganisatsioonid kasutavad avaliku teenuse osutamise osana järjest enam uusi rahastamisallikaid, näiteks sidusa reklaami või tasuliste teenuste osutamist (nt tasuline juurdepääs arhiividele, tasulised erihuvitelekanalid, juurdepääs mobiilsetele teenustele ühekordse tasu eest, hilisema edastusega tasuline juurdepääs telesaadetele, tasustatavad sidusa sisu allalaadimised jne). Tasuliste teenuste puhul võib tasustamiselement olla seotud näiteks ringhäälinguorganisatsioonide võrguteenusetasu või autoriõiguse tasude maksmisega (näiteks kui mobiiliplatvormide kaudu edastatakse teenuseid mobiiltelefoniteenuse tasu eest).

| (83) | Ehkki avalik-õiguslikud ringhäälinguteenused on olnud traditsiooniliselt tasuta levitatavad, on järelevalveamet seisukohal, et otsese tasu võtmine selliste teenuste eest – ehkki see mõjutab kättesaadavust vaatajaile (48) – ei tähenda tingimata, et kõnealused teenused jääksid ilmselgelt avaliku teenuse osutamise raamest välja juhul, kui tasulised teenused ei muuda avaliku teenuse eripära kodanike sotsiaalsete, demokraatlike ja kultuuriliste vajaduste teenimisel, mis eristab avalikku teenust puhtalt äritegevusest (49). Tasu võtmine on üks aspekt, mida tuleb arvesse võtta tasuliste teenuste avalike teenuste hulka kuulumise üle otsustamisel, sest see võib mõjutada nii pakutava teenuse universaalsust ja üldist ülesehitust kui ka teenuse mõju turule. Tingimusel et nimetatud tasulised teenused teenivad ühiskonna konkreetseid sotsiaalseid, demokraatlikke ja kultuurilisi vajadusi ega mõjuta seejuures ebaproportsionaalselt konkurentsi ega piiriülest kaubandust, võivad EFTA riigid usaldada avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele selliste teenuste osutamise osana avaliku teenuse osutamisest. |
| --- | --- |

(83)

Ehkki avalik-õiguslikud ringhäälinguteenused on olnud traditsiooniliselt tasuta levitatavad, on järelevalveamet seisukohal, et otsese tasu võtmine selliste teenuste eest – ehkki see mõjutab kättesaadavust vaatajaile (48) – ei tähenda tingimata, et kõnealused teenused jääksid ilmselgelt avaliku teenuse osutamise raamest välja juhul, kui tasulised teenused ei muuda avaliku teenuse eripära kodanike sotsiaalsete, demokraatlike ja kultuuriliste vajaduste teenimisel, mis eristab avalikku teenust puhtalt äritegevusest (49). Tasu võtmine on üks aspekt, mida tuleb arvesse võtta tasuliste teenuste avalike teenuste hulka kuulumise üle otsustamisel, sest see võib mõjutada nii pakutava teenuse universaalsust ja üldist ülesehitust kui ka teenuse mõju turule. Tingimusel et nimetatud tasulised teenused teenivad ühiskonna konkreetseid sotsiaalseid, demokraatlikke ja kultuurilisi vajadusi ega mõjuta seejuures ebaproportsionaalselt konkurentsi ega piiriülest kaubandust, võivad EFTA riigid usaldada avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele selliste teenuste osutamise osana avaliku teenuse osutamisest.

| (84) | Nagu eespool sätestatud, võib avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antud riigiabi kasutada audiovisuaalteenuste levitamiseks mis tahes platvormide kaudu, tingimusel et EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kõik olulised nõuded on täidetud. Selleks peavad liikmesriigid kaaluma, olles eelnevalt läbi viinud avatud konsultatsioonil põhineva hindamise, kas uued olulised audiovisuaalteenused, mida avalik õiguslik ringhäälinguorganisatsioon kavandab, vastavad EMP lepingu artikli 59 lõike 2 nõuetele, s.o kas need teenivad avalik-õigusliku ringhäälingu kontekstis ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi, arvestades samal ajal nende võimaliku mõjuga kauplemistingimustele ja konkurentsile. |
| --- | --- |

(84)

Nagu eespool sätestatud, võib avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antud riigiabi kasutada audiovisuaalteenuste levitamiseks mis tahes platvormide kaudu, tingimusel et EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kõik olulised nõuded on täidetud. Selleks peavad liikmesriigid kaaluma, olles eelnevalt läbi viinud avatud konsultatsioonil põhineva hindamise, kas uued olulised audiovisuaalteenused, mida avalik õiguslik ringhäälinguorganisatsioon kavandab, vastavad EMP lepingu artikli 59 lõike 2 nõuetele, s.o kas need teenivad avalik-õigusliku ringhäälingu kontekstis ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi, arvestades samal ajal nende võimaliku mõjuga kauplemistingimustele ja konkurentsile.

| (85) | „Olulise uue teenuse” tähenduse määrab kindlaks EFTA riik, võttes arvesse ringhäälinguturu tunnusjooni ja arengut, aga ka ringhäälinguorganisatsioonide poolt juba pakutavate teenuste valikut. Teenuse uudsus võib sõltuda muu hulgas nii selle sisust kui ka tarbimise viisist (50). Teenuse „olulisuse” puhul võib arvesse võtta näiteks selle väljatöötamiseks vajalikke rahalisi vahendeid ning oodatavat mõju nõudlusele. Olulisi muudatusi olemasolevates teenustes hinnatakse samamoodi kui olulisi uusi teenuseid. |
| --- | --- |

(85)

„Olulise uue teenuse” tähenduse määrab kindlaks EFTA riik, võttes arvesse ringhäälinguturu tunnusjooni ja arengut, aga ka ringhäälinguorganisatsioonide poolt juba pakutavate teenuste valikut. Teenuse uudsus võib sõltuda muu hulgas nii selle sisust kui ka tarbimise viisist (50). Teenuse „olulisuse” puhul võib arvesse võtta näiteks selle väljatöötamiseks vajalikke rahalisi vahendeid ning oodatavat mõju nõudlusele. Olulisi muudatusi olemasolevates teenustes hinnatakse samamoodi kui olulisi uusi teenuseid.

| (86) | EFTA riigi pädevuses on valida kõige asjakohasem vahend, et tagada audiovisuaalteenuste kooskõla EMP lepingu artikli 59 lõike 2 oluliste tingimustega, võttes arvesse oma ringhäälingusüsteemide eripära ja vajadust kaitsta avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide toimetuslikku sõltumatust. |
| --- | --- |

(86)

EFTA riigi pädevuses on valida kõige asjakohasem vahend, et tagada audiovisuaalteenuste kooskõla EMP lepingu artikli 59 lõike 2 oluliste tingimustega, võttes arvesse oma ringhäälingusüsteemide eripära ja vajadust kaitsta avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide toimetuslikku sõltumatust.

| (87) | Selleks et tagada läbipaistvus ja saada tasakaalustatud otsuse jaoks kogu vajalik asjakohane teave, on huvitatud sidusrühmadel võimalus esitada oma seisukoht kavandatud oluliste uute teenuste kohta avaliku konsultatsiooni raames. Teave konsultatsiooni tulemuse, selle kohta antud hinnangu ja ka otsuse tegemise aluse kohta tehakse avalikkusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(87)

Selleks et tagada läbipaistvus ja saada tasakaalustatud otsuse jaoks kogu vajalik asjakohane teave, on huvitatud sidusrühmadel võimalus esitada oma seisukoht kavandatud oluliste uute teenuste kohta avaliku konsultatsiooni raames. Teave konsultatsiooni tulemuse, selle kohta antud hinnangu ja ka otsuse tegemise aluse kohta tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

| (88) | Tagamaks et oluliste uute audiovisuaalteenuste riiklik rahastamine ei moonutaks kaubandust ja konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, peavad EFTA riigid hindama avaliku konsultatsiooni tulemuste alusel uue teenuse üldist turumõju, võrreldes olukorda kavandatava uue teenusega ja ilma selleta. Turumõju hindamisel kuuluvad asjaomaste aspektide hulka näiteks samalaadsete või asendatavate pakkumiste olemasolu, konkurents toimetamise alal, turu ülesehitus, avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni turupositsioon, konkurentsi tase ja võimalik mõju eraalgatustele. Seda mõju tuleks tasakaalustada nende teenuste väärtusega ühiskonna jaoks. Peamiselt negatiivse turumõju korral on audiovisuaalteenuste riigipoolne rahastamine asjakohane vaid juhul, kui sellel on selge lisaväärtus ühiskonna sotsiaalsete, demokraatlike ja kultuuriliste vajaduste teenimise kujul, (51) arvestades üldist olemasolevat avaliku teenuse pakkumist. |
| --- | --- |

(88)

Tagamaks et oluliste uute audiovisuaalteenuste riiklik rahastamine ei moonutaks kaubandust ja konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, peavad EFTA riigid hindama avaliku konsultatsiooni tulemuste alusel uue teenuse üldist turumõju, võrreldes olukorda kavandatava uue teenusega ja ilma selleta. Turumõju hindamisel kuuluvad asjaomaste aspektide hulka näiteks samalaadsete või asendatavate pakkumiste olemasolu, konkurents toimetamise alal, turu ülesehitus, avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni turupositsioon, konkurentsi tase ja võimalik mõju eraalgatustele. Seda mõju tuleks tasakaalustada nende teenuste väärtusega ühiskonna jaoks. Peamiselt negatiivse turumõju korral on audiovisuaalteenuste riigipoolne rahastamine asjakohane vaid juhul, kui sellel on selge lisaväärtus ühiskonna sotsiaalsete, demokraatlike ja kultuuriliste vajaduste teenimise kujul, (51) arvestades üldist olemasolevat avaliku teenuse pakkumist.

| (89) | Selline hindamine oleks objektiivne vaid juhul, kui selle viib läbi asutus, mis on täielikult sõltumatu avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni juhtimisest, sealhulgas selle liikmete määramine ja vabastamine, ning millel on oma ülesannete täitmiseks vajalik suutlikkus ja vahendid. EFTA riigid peaksid suutma töötada välja turu suuruse ja avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni turupositsiooniga proportsionaalse menetluse. |
| --- | --- |

(89)

Selline hindamine oleks objektiivne vaid juhul, kui selle viib läbi asutus, mis on täielikult sõltumatu avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni juhtimisest, sealhulgas selle liikmete määramine ja vabastamine, ning millel on oma ülesannete täitmiseks vajalik suutlikkus ja vahendid. EFTA riigid peaksid suutma töötada välja turu suuruse ja avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni turupositsiooniga proportsionaalse menetluse.

| (90) | Eespool toodud kaalutlused ei takista avalik-õiguslikul ringhäälinguorganisatsioonil katsetada uusi innovaatilisi teenuseid (nt katseprojektide kujul) piiratud ulatuses (nt aja ja vaatajaskonna mõttes) ning eesmärgiga koguda teavet kavandatud teenuse teostatavuse ja lisaväärtuse kohta, tingimusel et katsefaas ei lõpe olulise uue audiovisuaalse teenuse täieliku kasutuselevõtuga. |
| --- | --- |

(90)

Eespool toodud kaalutlused ei takista avalik-õiguslikul ringhäälinguorganisatsioonil katsetada uusi innovaatilisi teenuseid (nt katseprojektide kujul) piiratud ulatuses (nt aja ja vaatajaskonna mõttes) ning eesmärgiga koguda teavet kavandatud teenuse teostatavuse ja lisaväärtuse kohta, tingimusel et katsefaas ei lõpe olulise uue audiovisuaalse teenuse täieliku kasutuselevõtuga.

| (91) | Järelevalveamet on seisukohal, et eespool nimetatud hindamine riiklikul tasandil aitab tagada EMP riigiabi eeskirjade järgimise. See ei mõjuta järelevalveameti ja komisjoni pädevust kontrollida, et EFTA riigid järgiksid asutamislepingu sätteid, ning tema õigust tegutseda vajaduse korral ka kaebuste alusel või omal algatusel. |
| --- | --- |

(91)

Järelevalveamet on seisukohal, et eespool nimetatud hindamine riiklikul tasandil aitab tagada EMP riigiabi eeskirjade järgimise. See ei mõjuta järelevalveameti ja komisjoni pädevust kontrollida, et EFTA riigid järgiksid asutamislepingu sätteid, ning tema õigust tegutseda vajaduse korral ka kaebuste alusel või omal algatusel.

6.8.   Proportsionaalsus ja turukäitumine

| (92) | Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ei tohi vastavalt EMP lepingu artikli 59 lõikele 2 teha midagi, mis ei ole vajalik neile pandud avaliku teenuse pakkumise ülesande täitmiseks ja mis tooks kaasa ebaproportsionaalseid konkurentsimoonutusi. Näiteks peetakse üldiselt seaduslikuks kvaliteetsisu omandamist osana avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide üldisest avaliku teenuse ülesandest. Sellegipoolest tekiksid ebaproportsionaalsed turumoonutused, juhul kui avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid säilitaksid kvaliteetsisu edastamise ainuõigused, ilma neid läbipaistval viisil ja õigeaegselt edasi litsentsimata. Seetõttu kutsub järelevalveamet EFTA riike üles tagama, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgiksid proportsionaalsuse põhimõtet ka kvaliteetsisu edastamise õiguste omandamisel, ja kehtestama avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele eeskirjad kasutamata kvaliteetsisu edastamise ainuõiguste edasi litsentsimiseks. |
| --- | --- |

(92)

Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ei tohi vastavalt EMP lepingu artikli 59 lõikele 2 teha midagi, mis ei ole vajalik neile pandud avaliku teenuse pakkumise ülesande täitmiseks ja mis tooks kaasa ebaproportsionaalseid konkurentsimoonutusi. Näiteks peetakse üldiselt seaduslikuks kvaliteetsisu omandamist osana avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide üldisest avaliku teenuse ülesandest. Sellegipoolest tekiksid ebaproportsionaalsed turumoonutused, juhul kui avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid säilitaksid kvaliteetsisu edastamise ainuõigused, ilma neid läbipaistval viisil ja õigeaegselt edasi litsentsimata. Seetõttu kutsub järelevalveamet EFTA riike üles tagama, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgiksid proportsionaalsuse põhimõtet ka kvaliteetsisu edastamise õiguste omandamisel, ja kehtestama avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele eeskirjad kasutamata kvaliteetsisu edastamise ainuõiguste edasi litsentsimiseks.

| (93) | Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peavad oma äritegevuses järgima turupõhimõtteid ja tegutsedes tütarettevõtjate kaudu säilitama suhetes tütarettevõtjatega poolte sõltumatuse põhimõtte. EFTA riigid peavad tagama, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgivad poolte sõltumatuse põhimõtet, teevad oma investeeringuid kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega ega osale riigi rahastamise toel konkurentsivastases tegevuses oma konkurentide suhtes. |
| --- | --- |

(93)

Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peavad oma äritegevuses järgima turupõhimõtteid ja tegutsedes tütarettevõtjate kaudu säilitama suhetes tütarettevõtjatega poolte sõltumatuse põhimõtte. EFTA riigid peavad tagama, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgivad poolte sõltumatuse põhimõtet, teevad oma investeeringuid kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega ega osale riigi rahastamise toel konkurentsivastases tegevuses oma konkurentide suhtes.

| (94) | Konkurentsivastase käitumise näitena võib tuua hindade allalöömise. Avalik-õiguslikul ringhäälinguorganisatsioonil võib tekkida soov langetada reklaami või muude avaliku teenuse väliste teenuste (näiteks tasulised äriteenused) hindu alla taseme, mida võib mõistlikult pidada turutingimustega kooskõlas olevaks, et vähendada konkurentide tulu, juhul kui vähenenud tulud katab riiklik hüvitis. Sellist teguviisi ei saa pidada ringhäälinguorganisatsioonile antud avaliku teenuse ülesande täitmise seisukohalt põhjendatuks ning see mõjutaks igal juhul „kaubandustingimusi ja konkurentsi Euroopa Majanduspiirkonnas sel määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega” ja rikuks seega EMP lepingu artikli 59 lõike 2 sätteid. |
| --- | --- |

(94)

Konkurentsivastase käitumise näitena võib tuua hindade allalöömise. Avalik-õiguslikul ringhäälinguorganisatsioonil võib tekkida soov langetada reklaami või muude avaliku teenuse väliste teenuste (näiteks tasulised äriteenused) hindu alla taseme, mida võib mõistlikult pidada turutingimustega kooskõlas olevaks, et vähendada konkurentide tulu, juhul kui vähenenud tulud katab riiklik hüvitis. Sellist teguviisi ei saa pidada ringhäälinguorganisatsioonile antud avaliku teenuse ülesande täitmise seisukohalt põhjendatuks ning see mõjutaks igal juhul „kaubandustingimusi ja konkurentsi Euroopa Majanduspiirkonnas sel määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega” ja rikuks seega EMP lepingu artikli 59 lõike 2 sätteid.

| (95) | Pidades silmas riikide turuolukorra erinevusi, hinnatakse iga juhtumi puhul eraldi seda, kas avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peavad turupõhimõtetest kinni, ja eelkõige seda, kas nad löövad oma äripakkumisega hindu alla või kas nad järgivad proportsionaalsuse põhimõtet kvaliteetprogrammiõiguste omandamisel, (52) võttes arvesse turu ja asjaomase toote eripära. |
| --- | --- |

(95)

Pidades silmas riikide turuolukorra erinevusi, hinnatakse iga juhtumi puhul eraldi seda, kas avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peavad turupõhimõtetest kinni, ja eelkõige seda, kas nad löövad oma äripakkumisega hindu alla või kas nad järgivad proportsionaalsuse põhimõtet kvaliteetprogrammiõiguste omandamisel, (52) võttes arvesse turu ja asjaomase toote eripära.

| (96) | Järelevalveamet leiab, et ennekõike peavad just riiklikud ametiasutused tagama, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgiksid turupõhimõtteid. Selleks peavad EFTA riikidel olema asjakohased mehhanismid, mis võimaldavad kõiki võimalikke kaebusi tõhusalt riigi tasandil hinnata. |
| --- | --- |

(96)

Järelevalveamet leiab, et ennekõike peavad just riiklikud ametiasutused tagama, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid järgiksid turupõhimõtteid. Selleks peavad EFTA riikidel olema asjakohased mehhanismid, mis võimaldavad kõiki võimalikke kaebusi tõhusalt riigi tasandil hinnata.

| (97) | Olenemata eelnevast punktist võib järelevalveamet vajaduse korral võtta meetmeid EMP lepingu artiklite 53, 54, 59 ja 61 alusel. |
| --- | --- |

(97)

Olenemata eelnevast punktist võib järelevalveamet vajaduse korral võtta meetmeid EMP lepingu artiklite 53, 54, 59 ja 61 alusel.

7.   Ajaline kohaldatavus

| (98) | Käesolevat peatükki kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast selle vastu võtmist järelevalveameti poolt. Sellega asendatakse järelevalveameti riigiabisuunistes eelmine peatükk riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes. |
| --- | --- |

(98)

Käesolevat peatükki kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast selle vastu võtmist järelevalveameti poolt. Sellega asendatakse järelevalveameti riigiabisuunistes eelmine peatükk riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes.

| (99) | Kooskõlas peatükiga kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks (53) kohaldab järelevalveamet teatamata abi suhtes:






  a) | käesolevat peatükki, kui abi anti pärast selle vastuvõtmist, ja |
| --- | --- | --- |

(99)

Kooskõlas peatükiga kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks (53) kohaldab järelevalveamet teatamata abi suhtes:

a)

käesolevat peatükki, kui abi anti pärast selle vastuvõtmist, ja

| b) | eelmist, 23. aprillil 2004 vastu võetud peatükki riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes kõikide muude juhtumite puhul. |
| --- | --- |

b)

eelmist, 23. aprillil 2004 vastu võetud peatükki riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes kõikide muude juhtumite puhul.

---

(1)  Käesolev peatükk on kooskõlas komisjoni teatisega riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (ELT C 257, 27.10.2009, lk 1).

(2)  Vastu võetud 23. aprilli 2004. aasta otsusega nr 90/04/COL, millega muudetakse neljakümne kuuendat korda riigiabi käsitlevaid vormilisi ja sisulisi eeskirju, lisades peatüki 24c: riigiabi eeskirjade kohaldamine avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (ELT L 327, 13.12.2007, lk 21 ja sama päeva EMP kaasanne nr 59, lk 1).

(3)  Otsus kohtuasjas C-280/2000, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark); EKL 2003, lk I-7747.

(4)  ELT L 109, 26.4.2007, lk 44 ja EMP kaasanne nr 20, 26.4.2007, lk 1, kättesaadav ka järelevalveameti veebilehel http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16997&1=1.

(5)  ELT L 312, 29.11.2005, lk 67.

(6)  Ühiskomitee otsus nr 91/2006 (ELT L 289, 19.10.2006, lk 31 ja EMP kaasanne nr 52, 19.10.2006, lk 24, jõustunud 8.7.2006).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiv 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (ELT L 332, 18.12.2007, lk 27).

(8)  KOM(2005) 107 (lõplik).

(9)  EÜT C 320, 15.11.2001, lk 5. Kõnealune teatis on kooskõlas eelmise peatükiga riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes, mille järelevalveamet võttis vastu 23. aprillil 2004, vt eespool joonealune märkus nr 2.

(10)  Käesolevas peatükis hõlmab audiovisuaalteenuste mõiste audio- ja/või audiovisuaalse sisu ja muude seotud teenuste (nt tekstipõhised sidusad teabeteenused) lineaarset ja/või mittelineaarset edastamist. Selliselt määratletud audiovisuaalteenus(t)e mõistet tuleks eristada kitsamast audiovisuaalmeedia teenus(t)e mõistest, nagu see on määratletud direktiivi 2007/65/EÜ (audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi) artikli 1 punktis a.

(11)  Otsus kohtuasjas C-260/89, ERT, EKL 1991, lk I-2925.

(12)  Käesolevas peatükis osutab termin „avalik teenus” EMP lepingus artikli 59 lõikes 2 osutatud terminile „üldist majandushuvi pakkuv teenus”.

(13)  EÜT C 30, 5.2.1999, lk 1.

(14)  Resolutsioon avalik-õigusliku ringhäälingu kohta inkorporeeriti EMP lepingusse õigusaktina, mida lepinguosalised võtavad arvesse EMP Ühiskomitee otsusega nr 118/1999 (EÜT L 325, 21.12.2000, lk 33 ja EMP kaasanne nr 60, 21.12.2000, lk 423 (islandikeelne) ja lk 424 (norrakeelne)), jõustunud 1.10.1999.

(15)  UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonile kirjutati alla Pariisis 20.10.2005. Seejärel ratifitseeris selle Norra ja kiitis heaks Island.

(16)  UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni artikli 6 lõige 1 ja lõike 2 punkt h.

(17)  Ministrite komitee soovitus CM/Rec(2007)2 liikmesriikidele meediakanalite paljususe ja meediasisu mitmekesisuse kohta, vastu võetud 31. jaanuaril 2007 ministrite asetäitjate 985. kohtumisel

(18)  Ministrite komitee soovitus CM/Rec(2007)3 liikmesriikidele avalik-õigusliku meedia ülesannete kohta infoühiskonnas, vastu võetud 31. jaanuaril 2007 ministrite asetäitjate 985. kohtumisel.

(19)  Näiteks EFTA järelevalveameti 31. märtsi 2009. aasta otsus nr 180/09/COL abikavade kohta audiovisuaalsele toodangule, stsenaariumide arendusele ja haridusmeetmetele (ELT C 236, 1.10.2009, lk 5 ja EMP kaasanne nr 51, 1.10.2009, lk 17). Vt ka järelevalveameti riigiabisuuniste peatükk kinematograafiateoste ja muude audiovisuaalteoste riigiabieeskirjade kohta, vastu võetud EFTA järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL, millega muudetakse kuuekümne seitsmendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, muutes peatükke viite- ja diskontomäärade ning garantiidena antava riigiabi kohta ning lisades uue peatüki ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise, kinematograafilistele ja muudele audiovisuaalsetele teostele riigiabi andmise ning raudtee-ettevõtjatele antava riigiabi kohta; seni avaldamata, kättesaadav järelevalveameti veebilehel http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15643&1=1.

(20)  ELT L 318, 17.11.2006, lk 17.

(21)  Ühiskomitee otsus nr 55/2007 (ELT L 266, 11.10.2007, lk 15 ja EMP kaasanne nr 48, 11.10.2007, lk 12), jõustunud 9.6.2007.

(22)  Komisjoni otsuse nr 2005/842/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a kohaselt kehtib see riigiabi suhtes, mida antakse järgmisel kujul: „avalike teenuste eest makstavad hüvitised, mida makstakse ettevõtetele, kelle keskmine aastakäive enne maksustamist (kõigi tegevusalade kohta kokku) oli kahel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele eelnenud majandusaastal alla 100 miljoni euro ja kellele kõnealuse teenuse eest makstava hüvitise suurus jääb alla 30 miljoni euro aastas”.

(23)  Otsus liidetud kohtuasjades T-309/04, T-317/04, T-329/04 ja T-336/04, TV2/Danmark vs. komisjon (edaspidi „TV2”), EKL 2008, lk II-2935, punkt 156.

(24)  Litsentsitasu rahastamise riigivahenditeks lugemise kohta vt otsus eespool nimetatud TV2 kohtuasjas, punktid 158–159.

(25)  Otsus kohtuasjas C-730/79, Philip Morris Holland vs. komisjon, EKL 1980, lk 2671, punkt 11; otsus kohtuasjas C-303/88, Itaalia vs. komisjon, EKL 1991, lk I-1433, punkt 27; otsus kohtuasjas C-156/98, Saksamaa vs. komisjon, EKL 2000, lk I-6857, punkt 33.

(26)  Otsus kohtuasjas C-44/93, Namur-Les Assurances du Crédit SA vs. Office National du Ducroire ja Belgia, EKL 1994, lk I-3829.

(27)  Vt näiteks komisjoni otsused järgmiste juhtumite kohta: E 8/06, riigiabi flaami avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile VRT (ELT C 143, 10.6.2008, lk 7); E 4/05, riigiabi RTE ja TNAG (TG4) rahastamiseks (ELT C 121, 17.5.2008, lk 5); E 9/05, litsentsitasude toetus RAI-le (ELT C 235, 23.9.2005, lk 3); E 10/05, litsentsitasude toetus France 2-le ja France 3-le (ELT C 240, 30.9.2005, lk 20); E 8/05, Hispaania riiklik avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon RTVE (ELT C 239, 4.10.2006, lk 17); C 2/04, Madalmaade avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide ajutine rahastamine (ELT L 49, 22.2.2008, lk 1); C 60/99, komisjoni otsus 2004/838/EÜ, 10. detsember 2003, Prantsusmaa poolt France 2-le ja France 3-le antud riigiabi kohta (ELT L 361, 8.12.2004, lk 21); C 62/99, komisjoni otsus 2004/339/EÜ, 15. oktoober 2003, Itaalia RAI SpA-le kohaldatud meetmete kohta (ELT L 119, 23.4.2004, lk 1); abi NN 88/98, 24-tunnise reklaamivaba uudistekanali rahastamine BBC litsentsitasust (EÜT C 78, 18.3.2000, lk 6); abi NN 70/98, riigiabi avalik-õigusliku ringhäälingu kanalitele Kinderkanal ja Phoenix (EÜT C 238, 21.8.1999, lk 3).

(28)  Otsus liidetud kohtuasjades T-195/01 ja T-207/01: Gibraltari valitsus vs. komisjon (Gibraltar), EKL 2002, lk II-2309.

(29)  Vt näiteks järelevalveameti 20. veebruari 2002. aasta otsus nr 32/02/COL, 18. septembri 2002. aasta otsus nr 169/02/COL, 29. oktoobri 2003. aasta otsus nr 186/03, 15. juuli 2005. aasta otsus nr 179/05/COL ja 14. novembri 2006. aasta otsus nr 342/06/COL. Vt ka järelevalveameti riigiabisuuniste peatükk kinematograafiateoste ja muude audiovisuaalteoste riigiabieeskirjade kohta.

(30)  Näiteks eespool nimetatud komisjoni otsused NN 88/98 24-tunnise reklaamivaba BBC uudistekanali kohta (EÜT C 78, 18.3.2000, lk 6) ja NN 70/98 Kinderkanali ja Phoenixi kohta, osundatud eespool.

(31)  Näiteks komisjoni otsus NN 458/2004 riigiabi kohta Espacio Editorial Andaluza Holding sl.-ile (ELT C 131, 28.5.2005, lk 12).

(32)  Eespool nimetatud otsus NN 70/98 Kinderkanali ja Phoenixi kohta.

(33)  Otsus kohtuasjas C-172/80, Zuechner, EKL 1981, lk 2021.

(34)  Otsus kohtuasjas C-242/95, GT-Link, EKL 1997, lk 4449.

(35)  Otsus kohtuasjas C-159/94 EDF ja GDF, EKL 1997, lk I-5815.

(36)  Vt näiteks komisjoni otsused järgmiste juhtumite kohta: E 8/06, riigiabi flaami avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile VRT (ELT C 143, 10.6.2008, lk 7); E 4/05, riigiabi RTE ja TNAG (TG4) rahastamiseks (ELT C 121, 17.5.2008, lk 5); E 3/05 abi Saksamaa avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele (ELT C 185, 8.8.2007, lk 1); E 9/05, litsentsitasude toetus RAI-le (ELT C 235, 23.9.2005, lk 3); E 10/05, litsentsitasude toetus France 2-le ja France 3-le (ELT C 240, 30.9.2005, lk 20); E 8/05, Hispaania riiklik avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon RTVE (ELT C 239, 4.10.2006, lk 17); C 2/04, Madalmaade avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide ajutine rahastamine (ELT L 49, 22.2.2008, lk 1). Vt ka EFTA järelevalveameti 8. juuli 2009. aasta otsus nr 306/09/COL Norra Ringhäälinguorganisatsiooni kohta, mis on kättesaadav järelevalveameti veebilehel http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16906&1=1.

(37)  Samalaadsed raskused võivad tekkida ka juhul, kui avalik-õigusliku ringhäälingu eesmärk on keelevähemuste huvide või kohalike vajaduste rahuldamine.

(38)  Komisjoni otsused C 62/1999, RAI, punkt 99 ja C 85/2001, RTP, punkt 158.

(39)  Otsus kohtuasjas T-442/03, SIC vs. komisjon, EKL 2008, lk II-1161, punkt 201 ja eespool viidatud TV2 kohtuotsus, punktid 122–124.

(40)  Nimetatud kvalitatiivsed kriteeriumid on Esimese Astme Kohtu sõnul „õigustus üldist majandushuvi pakkuvatele ringhäälinguteenustele riiklikus audiovisuaalsektoris”. „Puudub vajadus üldist majandushuvi pakkuvate ringhäälinguteenuste laia määratluse järele, mis ohverdab nimetatud kvalitatiivsete nõuete järgimise, et võtta üle äriettevõtja käitumine”, vt eespool nimetatud kohtuasi SIC vs. komisjon, punkt 211.

(41)  Auhinnamängude määratluse kohta direktiivi 2007/65/EÜ (audiovisuaalteenuste direktiiv) raames, sealhulgas tasulise numbri kasutamise kohta otsepakkumistes või reklaamides, vt otsus kohtuasjas C-195/06, Österreichischer Rundfunk (ORF), EKL 2007, lk I-8817.

(42)  Vt eespool viidatud TV2 kohtuotsus, punktid 107–108.

(43)  Vt eespool viidatud kohtuotsus SIC vs. komisjon, punkt 212.

(44)  Direktiivi 2006/111/EÜ artikkel 4.

(45)  See viitab hüpoteetilisele olukorrale, kus avaliku teenuse väline tegevus on peatatud: sel viisil välditavad kulutused väljendavad ühiseid kulusid, mis jagunevad avaliku teenuse väliste tegevusvaldkondade vahel.

(46)  Loomulikult ei keela see säte avalik-õiguslikel ringhäälinguorganisatsioonidel teenida kasumit oma äritegevusest, mis on väljaspool avaliku teenuse osutamist.

(47)  Selliseid erireserve võib lubada suuremate tehnoloogiliste investeeringute jaoks (nt digiteerimine), mille tegemine on ette nähtud konkreetsel hetkel tulevikus ja mis on vajalikud avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmiseks; või suuremate ümberkorraldamismeetmete jaoks, mis on vajalikud avalikku teenust osutava ringhäälinguorganisatsiooni pidevaks tegutsemiseks kindlaksmääratud ajavahemikus.

(48)  Euroopa Nõukogu sätestas oma infoühiskonnas avalik-õigusliku meedia ülesandeid käsitlevas soovituses, et „[...] liikmesriigid võivad kaaluda täiendavaid rahastamisvõimalusi, juhul kui nad pööravad asjakohast tähelepanu turu- ja konkurentsiküsimustele. Eelkõige uute individualiseeritud teenuste puhul võivad liikmesriigid kaaluda avalik-õiguslikul meedial tasu võtmise lubamist [...]. Kuid ükski selline lahendus ei tohi ohustada avalik-õigusliku meedia universaalsust ega tuua kaasa erinevate ühiskonnarühmade diskrimineerimist [...]. Uute rahastamissüsteemide väljatöötamisel peaksid liikmesriigid pöörama asjakohast tähelepanu programmide sisule, pidades silmas avalikkuse ja üldisi huve.”

(49)  Näiteks leiab järelevalveamet, et kasutajalt otse tasu nõudmine spetsialiseeritud kvaliteetsisu pakkumise eest tähendab üldjuhul äritegevust. Teisest küljest on järelevalveamet näiteks seisukohal, et puhtalt ülekandetasu võtmine ülekandmise eest tasakaalustatud ja mitmekesise programmivaliku pakkumisel uute platvormide, näiteks mobiilseadmete kaudu, ei muuda teenuse pakkumist äritegevuseks.

(50)  Näiteks leiab järelevalveamet, et mõningaid lineaarse edastamise viise, nagu õhtuste teleuudiste samaaegne ülekandmine muude platvormide kaudu (nt Internet, mobiiltelefon), ei pea kõnealuse peatüki tähenduses uudseks pidama. Seda, kas avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide programmide muul viisil taasedastamist muude platvormide kaudu tuleks pidada uudseks teenuseks, peaksid otsustama EFTA riigid, võttes arvesse asjaomase teenuse eripära ja laadi.

(51)  Vt ka eespool joonealune märkus nr 40 õigustuse kohta üldist majandushuvi pakkuvatele ringhäälinguteenustele.

(52)  Näiteks võiks üks asjakohaseid hindamispunkte olla see, kas avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid pakuvad kvaliteetprogrammiõiguste eest järjekindlalt avaliku teenuse osutamise kohustust silmas pidades liiga palju ja tekitavad seega turul liigseid konkurentsimoonutusi.

(53)  Vastu võetud 3. mai 2007. aasta otsusega nr 154/07/COL, millega kuuekümne kolmandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid eeskirju, ajakohastades ja lisades uue peatüki ebaseadusliku abi suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta (ELT L 73, 19.3.2009, lk 23 ja EMP kaasanne nr 15, 19.3.2009, lk 1), kättesaadav järelevalveameti veebilehel http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15119&1=1.

---

Parandused

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 124/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 124/56

---

Komisjoni 1. märtsi 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 392/2012 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökomärgistamisega) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 123, 9. mai 2012
  )

Leheküljel 3 artiklis 8

asendatakse

„29. maist 2012”

järgmisega:

„29. maist 2013”.

Leheküljel 3 artikli 9 lõikes 1

asendatakse

„29. septembrit 2012”

järgmisega:

„29. septembrit 2013”.

Leheküljel 3 artikli 9 lõikes 2

asendatakse

„29. maist 2012”

järgmisega:

„29. maid 2013”.

Leheküljel 3 artikli 9 lõikes 3

asendatakse

„29. maist 2012”

järgmisega:

„29. maid 2013”

Leheküljel 3 artiklis 10

asendatakse

„2.   Määrust kohaldatakse alates 29. maist 2012. Artikli 3 punkte d ja e ning artikli 4 punkte b, c ja d kohaldatakse alates 29. septembrit 2012.”

järgmisega:

„2.   Määrust kohaldatakse alates 29. maist 2013. Artikli 3 punkte d ja e ning artikli 4 punkte b, c ja d kohaldatakse alates 29. septembrist 2013.”

---