# Eiropas Savienības L 124/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.124.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 124 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 11. maijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.124.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 124

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 11. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 398/2012 (2012. gada 7. maijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu tāda nātrija ciklamāta importam, kura izcelsme, inter alia, ir Ķīnas Tautas Republikā | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 399/2012 (2012. gada 7. maijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 400/2012 (2012. gada 7. maijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 401/2012 (2012. gada 7. maijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 15 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 402/2012 (2012. gada 10. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 403/2012 (2012. gada 10. maijs), ar ko 170. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu | 32 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2012 (2012. gada 10. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 34 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2012/16/ES (2012. gada 10. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu sālsskābi (
  1
  ) | 36 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/250/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 8. maijs), ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2992)

   (
  1
  ) | 39 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 398/2012 (2012. gada 7. maijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu tāda nātrija ciklamāta importam, kura izcelsme, inter alia, ir Ķīnas Tautas Republikā

inter alia

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 399/2012 (2012. gada 7. maijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 400/2012 (2012. gada 7. maijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 401/2012 (2012. gada 7. maijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

15

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 402/2012 (2012. gada 10. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam

17

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 403/2012 (2012. gada 10. maijs), ar ko 170. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

Al-Qaida

32

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2012 (2012. gada 10. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

34

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2012/16/ES (2012. gada 10. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu sālsskābi (
  1
  )

1

36

LĒMUMI

2012/250/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 8. maijs), ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2992)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2992)

1

39

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 35/10/COL (2010. gada 3. februāris), ar kuru astoņdesmito reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei | 40 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 35/10/COL (2010. gada 3. februāris), ar kuru astoņdesmito reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei

40

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 392/2012 (2012. gada 1. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz mājsaimniecības veļas žāvētāju energomarķējumu (OV L 123, 9.5.2012.) | 56 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 392/2012 (2012. gada 1. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz mājsaimniecības veļas žāvētāju energomarķējumu (OV L 123, 9.5.2012.)

(OV L 123, 9.5.2012.)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 398/2012

(2012. gada 7. maijs),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu tāda nātrija ciklamāta importam, kura izcelsme, inter alia, ir Ķīnas Tautas Republikā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 435/2004 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu vēl uz pieciem gadiem. Pasākumi tika noteikti dempinga līmenī un ietver īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes ĶTR svārstās no EUR 0 līdz EUR 0,11 par kilogramu atsevišķi minētiem Ķīnas ražotājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 0,26 par kilogramu, ko piemēro citu ražotāju veiktajam importam (“pašreizējie maksājumi”). |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 435/2004 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu vēl uz pieciem gadiem. Pasākumi tika noteikti dempinga līmenī un ietver īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes ĶTR svārstās no EUR 0 līdz EUR 0,11 par kilogramu atsevišķi minētiem Ķīnas ražotājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 0,26 par kilogramu, ko piemēro citu ražotāju veiktajam importam (“pašreizējie maksājumi”).

1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Daļējas starpposma pārskatīšanas (“pašreizējā pārskatīšana”) pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza Productos Aditivos S. A. – vienīgais nātrija ciklamāta ražotājs Savienībā un sūdzības iesniedzējs sākotnējā izmeklēšanā (“sūdzības iesniedzējs”). Pieprasījums attiecās tikai uz dempingu un uz uzņēmumu Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd (“GT Enterprise” jeb “attiecīgais uzņēmums”) – Rainbow Rich grupas (“attiecīgā uzņēmumu grupa” jeb “Rainbow grupa”, jeb “Rainbow”) locekli, kas ir arī viens no sākotnējā izmeklēšanā atsevišķi minētajiem Ķīnas ražotājiem. GT Enterprise izgatavoto ražojumu importam piemērojamā antidempinga maksājuma likme ir EUR 0,11 par kilogramu, bet maksājuma likme, ko piemēro pārējo attiecīgās uzņēmumu grupas ražošanas uzņēmumu veiktajam importam (t. i., atlikusī maksājuma likme), ir EUR 0,26 par kilogramu. |
| --- | --- |

(2)

Daļējas starpposma pārskatīšanas (“pašreizējā pārskatīšana”) pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza Productos Aditivos S. A. – vienīgais nātrija ciklamāta ražotājs Savienībā un sūdzības iesniedzējs sākotnējā izmeklēšanā (“sūdzības iesniedzējs”). Pieprasījums attiecās tikai uz dempingu un uz uzņēmumu Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd (“GT Enterprise” jeb “attiecīgais uzņēmums”) – Rainbow Rich grupas (“attiecīgā uzņēmumu grupa” jeb “Rainbow grupa”, jeb “Rainbow”) locekli, kas ir arī viens no sākotnējā izmeklēšanā atsevišķi minētajiem Ķīnas ražotājiem. GT Enterprise izgatavoto ražojumu importam piemērojamā antidempinga maksājuma likme ir EUR 0,11 par kilogramu, bet maksājuma likme, ko piemēro pārējo attiecīgās uzņēmumu grupas ražošanas uzņēmumu veiktajam importam (t. i., atlikusī maksājuma likme), ir EUR 0,26 par kilogramu.

| (3) | Sūdzības iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus, ka esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu kaitējumu radošo dempingu. |
| --- | --- |

(3)

Sūdzības iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus, ka esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu kaitējumu radošo dempingu.

1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (4) | Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka pieprasījumā ir pietiekami daudz prima facie pierādījumu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanai, Komisija, 2011. gada 17. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu (4), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas attiecas uz GT Enterprise. |
| --- | --- |

(4)

Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka pieprasījumā ir pietiekami daudz prima facie pierādījumu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanai, Komisija, 2011. gada 17. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu (4), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas attiecas uz GT Enterprise.

1.4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (5) | Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija ciklamāts, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2929 90 00 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(5)

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija ciklamāts, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2929 90 00 (“attiecīgais ražojums”).

| (6) | Arī šajā izmeklēšanā, gluži kā iepriekš, atklājās, ka attiecīgais ražojums, ko ražo ĶTR un pārdod Savienībai, fizikālo un ķīmisko īpašību un izmantošanas veidu ziņā ir identisks ražojumam, ko ražo un iekšzemes tirgū pārdod Indonēzijā, kura pašreizējā pārskatīšanā bija analogā valsts. Tādējādi tiek secināts, ka Indonēzijas iekšzemes tirgū pārdotie ražojumi un tie ražojumi, kurus attiecīgā uzņēmumu grupa pārdod Savienības tirgū, ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(6)

Arī šajā izmeklēšanā, gluži kā iepriekš, atklājās, ka attiecīgais ražojums, ko ražo ĶTR un pārdod Savienībai, fizikālo un ķīmisko īpašību un izmantošanas veidu ziņā ir identisks ražojumam, ko ražo un iekšzemes tirgū pārdod Indonēzijā, kura pašreizējā pārskatīšanā bija analogā valsts. Tādējādi tiek secināts, ka Indonēzijas iekšzemes tirgū pārdotie ražojumi un tie ražojumi, kurus attiecīgā uzņēmumu grupa pārdod Savienības tirgū, ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

1.5.   Iesaistītās personas

| (7) | Komisija par pašreizējās pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, attiecīgajam uzņēmumam un attiecīgās valsts pārstāvjiem. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Indonēzijā, jo šo valsti bija paredzēts izmantot kā iespējamu analogo valsti. |
| --- | --- |

(7)

Komisija par pašreizējās pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, attiecīgajam uzņēmumam un attiecīgās valsts pārstāvjiem. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Indonēzijā, jo šo valsti bija paredzēts izmantot kā iespējamu analogo valsti.

| (8) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(8)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (9) | Lai saņemtu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, Komisija nosūtīja attiecīgajam uzņēmumam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildes no pieciem Rainbow grupas uzņēmumiem. (Tā kā Rainbow grupā tagad ietilpst divi ražošanas uzņēmumi (viens no tiem ir GT Enterprise), viens izejmateriālu piegādātājs, viens uzņēmums, kas iepriekš bija saistīts ar attiecīgo ražojumu, bet patlaban nedarbojas, un tirgotājs Honkongā, pārskatīšana aptvēra visas grupas darbību.) Tāpat Komisija nosūtīja anketas ražotājiem Indonēzijā. Viens Indonēzijas ražotājs izrādīja vēlmi sniegt informāciju pašreizējā pārskatīšanā un sniedza daļēju atbildi uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(9)

Lai saņemtu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, Komisija nosūtīja attiecīgajam uzņēmumam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildes no pieciem Rainbow grupas uzņēmumiem. (Tā kā Rainbow grupā tagad ietilpst divi ražošanas uzņēmumi (viens no tiem ir GT Enterprise), viens izejmateriālu piegādātājs, viens uzņēmums, kas iepriekš bija saistīts ar attiecīgo ražojumu, bet patlaban nedarbojas, un tirgotājs Honkongā, pārskatīšana aptvēra visas grupas darbību.) Tāpat Komisija nosūtīja anketas ražotājiem Indonēzijā. Viens Indonēzijas ražotājs izrādīja vēlmi sniegt informāciju pašreizējā pārskatīšanā un sniedza daļēju atbildi uz anketas jautājumiem.

| (10) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma analīzei un dempinga noteikšanai. Tā veica pārbaudes apmeklējumus šādu attiecīgās uzņēmumu grupas locekļu telpās:






  — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd, Shenzhen, ĶTR (“GT Enterprise”), |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma analīzei un dempinga noteikšanai. Tā veica pārbaudes apmeklējumus šādu attiecīgās uzņēmumu grupas locekļu telpās:

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd, Shenzhen, ĶTR (“GT Enterprise”),

| — | Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd, Nanjing, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd, Nanjing, ĶTR,

| — | Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd, Jiangsu, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd, Jiangsu, ĶTR,

| — | Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd, Nanjing, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd, Nanjing, ĶTR,

| — | Rainbow Rich Ltd, Honkonga. |
| --- | --- |

—

Rainbow Rich Ltd, Honkonga.

1.6.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (11) | Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(11)

Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

2.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (12) | Veicot antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu tiem ražotājiem, kurus atzīst par izpildījušiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītos kritērijus, nosaka normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.–6. punktu. Īsumā un vienīgi atsauces labad turpmāk ir apkopoti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītie kritēriji, kas jāizpilda pieprasījuma iesniedzējiem:






  — | saimnieciskās darbības lēmumus pieņem un izmaksas veido atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības, |
| --- | --- | --- |

(12)

Veicot antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu tiem ražotājiem, kurus atzīst par izpildījušiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītos kritērijus, nosaka normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.–6. punktu. Īsumā un vienīgi atsauces labad turpmāk ir apkopoti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītie kritēriji, kas jāizpilda pieprasījuma iesniedzējiem:

—

saimnieciskās darbības lēmumus pieņem un izmaksas veido atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības,

| — | grāmatvedības dokumentus pārbauda neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un šie dokumenti tiek izmantoti visiem nolūkiem, |
| --- | --- |

—

grāmatvedības dokumentus pārbauda neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un šie dokumenti tiek izmantoti visiem nolūkiem,

| — | nav būtisku izkropļojumu, kas pārmantoti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, |
| --- | --- |

—

nav būtisku izkropļojumu, kas pārmantoti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika,

| — | ar bankrota un īpašumtiesību aktiem ir nodrošināta juridiskā noteiktība un stabilitāte, |
| --- | --- |

—

ar bankrota un īpašumtiesību aktiem ir nodrošināta juridiskā noteiktība un stabilitāte,

| — | valūtas maiņa tiek veikta atbilstīgi valūtas kursam tirgū. |
| --- | --- |

—

valūtas maiņa tiek veikta atbilstīgi valūtas kursam tirgū.

| (13) | Attiecīgā uzņēmumu grupa pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un iesniedza pieprasījuma veidlapas attiecībā uz četriem ražotājiem, kuri atrodas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija pieprasīja un uzņēmumu telpās pārbaudīja visu uzņēmumu pieprasījumos sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgā uzņēmumu grupa pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un iesniedza pieprasījuma veidlapas attiecībā uz četriem ražotājiem, kuri atrodas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija pieprasīja un uzņēmumu telpās pārbaudīja visu uzņēmumu pieprasījumos sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu.

| (14) | Pašreizējā pārskatīšanā tika noskaidrots, ka attiecīgā uzņēmuma stāvoklis kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījies. Tika konstatēts, ka GT Enterprise vairs neatbilst visiem TER kritērijiem. Turklāt salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu Rainbow grupa ir tikusi paplašināta un reorganizēta. Arī pārējie šīs grupas uzņēmumi, kuri iesniedza pieprasījuma veidlapas, nevarēja pierādīt, ka tie atbilst visiem TER kritērijiem. |
| --- | --- |

(14)

Pašreizējā pārskatīšanā tika noskaidrots, ka attiecīgā uzņēmuma stāvoklis kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījies. Tika konstatēts, ka GT Enterprise vairs neatbilst visiem TER kritērijiem. Turklāt salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu Rainbow grupa ir tikusi paplašināta un reorganizēta. Arī pārējie šīs grupas uzņēmumi, kuri iesniedza pieprasījuma veidlapas, nevarēja pierādīt, ka tie atbilst visiem TER kritērijiem.

| (15) | Attiecībā uz 1. kritēriju par saimnieciskās darbības lēmumiem un valsts iejaukšanos tika konstatēts, ka vietējai pašvaldībai ir pilnvaras iejaukties lēmumos par personāla pieņemšanu un atlaišanu vienā no grupas uzņēmumiem. Turklāt vietējā pašvaldība ir nozīmīgs akcionārs uzņēmumā, kas ražo izejmateriālus. Pazīmes par ievērojamu valsts iejaukšanos tika atklātas attiecībā uz izejmateriālu (elektroenerģijas un ūdens) piegādi uzņēmumam un attiecībā uz šā uzņēmuma veiktajām piegādēm ar to saistītajiem uzņēmumiem, attiecībā uz darbaspēka izmaksām, kā arī attiecībā uz uzņēmuma darbību un lēmumu pieņemšanu tajā. Piemēram, valsts akcionārs aizdeva personālu izejmateriālu ražotājam ar tādiem noteikumiem, ko uzņēmums nespēja paskaidrot. Turklāt uzņēmums ir pastāvīgi strādājis ar zaudējumiem sakarā ar izejmateriālu pārdošanu saistītajiem uzņēmumiem par nesamērīgi zemām cenām, nesaņemot nekādu kompensāciju, piemēram, peļņas sadales veidā. Uzkrājot šos zaudējumus, valstij piederošais izejmateriālu ražotājs ietekmēja saistīto uzņēmumu lēmumus par izejmateriālu iepirkšanu nātrija ciklamāta ražošanai. Visbeidzot, vietējās pašvaldības aģentūras iejaukšanos un ietekmi varēja konstatēt cita grupas uzņēmuma lēmumos par finansēšanu un ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz 1. kritēriju par saimnieciskās darbības lēmumiem un valsts iejaukšanos tika konstatēts, ka vietējai pašvaldībai ir pilnvaras iejaukties lēmumos par personāla pieņemšanu un atlaišanu vienā no grupas uzņēmumiem. Turklāt vietējā pašvaldība ir nozīmīgs akcionārs uzņēmumā, kas ražo izejmateriālus. Pazīmes par ievērojamu valsts iejaukšanos tika atklātas attiecībā uz izejmateriālu (elektroenerģijas un ūdens) piegādi uzņēmumam un attiecībā uz šā uzņēmuma veiktajām piegādēm ar to saistītajiem uzņēmumiem, attiecībā uz darbaspēka izmaksām, kā arī attiecībā uz uzņēmuma darbību un lēmumu pieņemšanu tajā. Piemēram, valsts akcionārs aizdeva personālu izejmateriālu ražotājam ar tādiem noteikumiem, ko uzņēmums nespēja paskaidrot. Turklāt uzņēmums ir pastāvīgi strādājis ar zaudējumiem sakarā ar izejmateriālu pārdošanu saistītajiem uzņēmumiem par nesamērīgi zemām cenām, nesaņemot nekādu kompensāciju, piemēram, peļņas sadales veidā. Uzkrājot šos zaudējumus, valstij piederošais izejmateriālu ražotājs ietekmēja saistīto uzņēmumu lēmumus par izejmateriālu iepirkšanu nātrija ciklamāta ražošanai. Visbeidzot, vietējās pašvaldības aģentūras iejaukšanos un ietekmi varēja konstatēt cita grupas uzņēmuma lēmumos par finansēšanu un ieguldījumiem.

| (16) | Attiecībā uz 2. kritēriju par grāmatvedību izmeklēšanā atklājās, ka visu uzņēmumu grupas locekļu grāmatvedības dokumenti neatbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, jo tika konstatēta virkne būtisku grāmatvedības trūkumu un kļūdu, par kurām revidenti nebija ziņojuši. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz 2. kritēriju par grāmatvedību izmeklēšanā atklājās, ka visu uzņēmumu grupas locekļu grāmatvedības dokumenti neatbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, jo tika konstatēta virkne būtisku grāmatvedības trūkumu un kļūdu, par kurām revidenti nebija ziņojuši.

| (17) | Attiecībā uz 3. kritēriju tika konstatēts, ka no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, ir pārmantoti izkropļojumi, bez atlīdzības nodrošinot vienam grupas uzņēmumam ieguldījumus infrastruktūrā. Tas pats uzņēmums arī guva labumu no labvēlīgiem īres nosacījumiem par zemi, kuru tas izmanto. Pārējie grupas uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tie būtu saņēmuši zemes lietošanas tiesības par atlīdzību un/vai ka šī atlīdzība būtu atbildusi tirgus vērtībai. Visbeidzot, viens uzņēmums nespēja pierādīt, ka daži tam nodoti aktīvi būtu nodoti par finansiālu atlīdzību vai citādi par cenu, kas atspoguļo tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz 3. kritēriju tika konstatēts, ka no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, ir pārmantoti izkropļojumi, bez atlīdzības nodrošinot vienam grupas uzņēmumam ieguldījumus infrastruktūrā. Tas pats uzņēmums arī guva labumu no labvēlīgiem īres nosacījumiem par zemi, kuru tas izmanto. Pārējie grupas uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tie būtu saņēmuši zemes lietošanas tiesības par atlīdzību un/vai ka šī atlīdzība būtu atbildusi tirgus vērtībai. Visbeidzot, viens uzņēmums nespēja pierādīt, ka daži tam nodoti aktīvi būtu nodoti par finansiālu atlīdzību vai citādi par cenu, kas atspoguļo tirgus vērtību.

| (18) | Visbeidzot, attiecībā uz 4. un 5. kritēriju tika konstatēts, ka uzņēmumi atbilst kritērijiem, jo uz tiem attiecas bankrota un īpašumtiesību akti, kas nodrošina stabilitāti un juridisko noteiktību. Valūtas maiņa notika pēc Ķīnas Bankas publicētā oficiālā kursa. |
| --- | --- |

(18)

Visbeidzot, attiecībā uz 4. un 5. kritēriju tika konstatēts, ka uzņēmumi atbilst kritērijiem, jo uz tiem attiecas bankrota un īpašumtiesību akti, kas nodrošina stabilitāti un juridisko noteiktību. Valūtas maiņa notika pēc Ķīnas Bankas publicētā oficiālā kursa.

| (19) | Attiecīgajai uzņēmumu grupai un sūdzības iesniedzējam tika dota iespēja sniegt piezīmes par minētajiem konstatējumiem. Sūdzības iesniedzējam piezīmju nebija, taču attiecīgā uzņēmumu grupa izteica vairākus iebildumus. Dažas no šīm piezīmēm tika atkārtotas pēc to faktu un apsvērumu galīgās izpaušanas, pamatojoties uz kuriem tika ierosināts noteikt galīgos pasākumus. Vissvarīgākās saņemtās piezīmes ir izklāstītas turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(19)

Attiecīgajai uzņēmumu grupai un sūdzības iesniedzējam tika dota iespēja sniegt piezīmes par minētajiem konstatējumiem. Sūdzības iesniedzējam piezīmju nebija, taču attiecīgā uzņēmumu grupa izteica vairākus iebildumus. Dažas no šīm piezīmēm tika atkārtotas pēc to faktu un apsvērumu galīgās izpaušanas, pamatojoties uz kuriem tika ierosināts noteikt galīgos pasākumus. Vissvarīgākās saņemtās piezīmes ir izklāstītas turpmākajos apsvērumos.

| (20) | Rainbow grupa vispirms paziņoja, ka Komisija ir nelikumīgi noteikusi prasību atkārtoti kvalificēties TER, jo grupai TER tika piešķirts sākotnējā izmeklēšanā un termiņa beigu pārskatīšanā, un tādējādi tika pārkāpts juridiskais pienākums pārskatīšanās piemērot to pašu metodi, kas izmantota sākotnējā izmeklēšanā. Tā norādīja – Komisija nav pierādījusi, ka šā uzņēmuma apstākļi būtu mainījušies tā, lai pamatotu no sākotnējās izmeklēšanas atšķirīgas metodes izmantošanu. Grupa uzskatīja, ka vairāki no Komisijas norādītajiem apstākļiem pastāvēja jau sākotnējās izmeklēšanas laikā, un tādējādi Komisijas jaunie konstatējumi neattiecas uz jauniem apstākļiem, bet ir tikai tādu pašu apstākļu atšķirīga interpretācija. |
| --- | --- |

(20)

Rainbow grupa vispirms paziņoja, ka Komisija ir nelikumīgi noteikusi prasību atkārtoti kvalificēties TER, jo grupai TER tika piešķirts sākotnējā izmeklēšanā un termiņa beigu pārskatīšanā, un tādējādi tika pārkāpts juridiskais pienākums pārskatīšanās piemērot to pašu metodi, kas izmantota sākotnējā izmeklēšanā. Tā norādīja – Komisija nav pierādījusi, ka šā uzņēmuma apstākļi būtu mainījušies tā, lai pamatotu no sākotnējās izmeklēšanas atšķirīgas metodes izmantošanu. Grupa uzskatīja, ka vairāki no Komisijas norādītajiem apstākļiem pastāvēja jau sākotnējās izmeklēšanas laikā, un tādējādi Komisijas jaunie konstatējumi neattiecas uz jauniem apstākļiem, bet ir tikai tādu pašu apstākļu atšķirīga interpretācija.

| (21) | Būtu jānorāda, ka – pretēji grupas apgalvojumam – gan sākotnējā izmeklēšanā, gan pašreizējā pārskatīšanā tika izmantota viena un tā pati metode, tomēr pienācīgi ņemot vērā to, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas daži apstākļi ir mainījušies. Pat ja grupas argumenti varētu būt pareizi attiecībā uz dažiem faktiem, kuri patiešām bija vieni un tie paši gan sākotnējā, gan pašreizējā izmeklēšanā – proti, GT Enterprise zemes lietošanas tiesību līgums –, jānorāda turpmākais. Pašreizējā pārskatīšanā tika konstatēti citi papildu fakti, kurus, pat ja tie pastāvēja jau sākotnējās izmeklēšanas laikā, GT Enterprise toreiz neatklāja – piemēram, vietējās pašvaldības pilnvaras apstiprināt uzņēmuma personāla pieņemšanu un atlaišanu. Visbeidzot, uzņēmuma apstākļi kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījušies arī attiecībā uz 2. kritēriju. Tas ir tādēļ, ka šajā pārskatīšanā tika konstatēts – PIP laikā GT Enterprise nebija skaidra grāmatvedības dokumentu kopuma, kuru pārbaudīja neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kuru izmantoja visiem nolūkiem. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jānorāda, ka – pretēji grupas apgalvojumam – gan sākotnējā izmeklēšanā, gan pašreizējā pārskatīšanā tika izmantota viena un tā pati metode, tomēr pienācīgi ņemot vērā to, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas daži apstākļi ir mainījušies. Pat ja grupas argumenti varētu būt pareizi attiecībā uz dažiem faktiem, kuri patiešām bija vieni un tie paši gan sākotnējā, gan pašreizējā izmeklēšanā – proti, GT Enterprise zemes lietošanas tiesību līgums –, jānorāda turpmākais. Pašreizējā pārskatīšanā tika konstatēti citi papildu fakti, kurus, pat ja tie pastāvēja jau sākotnējās izmeklēšanas laikā, GT Enterprise toreiz neatklāja – piemēram, vietējās pašvaldības pilnvaras apstiprināt uzņēmuma personāla pieņemšanu un atlaišanu. Visbeidzot, uzņēmuma apstākļi kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījušies arī attiecībā uz 2. kritēriju. Tas ir tādēļ, ka šajā pārskatīšanā tika konstatēts – PIP laikā GT Enterprise nebija skaidra grāmatvedības dokumentu kopuma, kuru pārbaudīja neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kuru izmantoja visiem nolūkiem.

| (22) | Grupa vēlāk paskaidroja, ka tā uzskata, ka ir paziņojusi par vietējās pašvaldības pilnvarām apstiprināt personāla pieņemšanu un atlaišanu, sākotnējā izmeklēšanā iesniedzot tos pašus statūtus, ko pašreizējā pārskatīšanā. Tomēr šā dokumenta tulkojums, ko prasītājs iesniedza sākotnējā un pašreizējā izmeklēšanā, bija nepilnīgs, jo tajā nebija minētas pilnvaras, kuras ar statūtiem tiek piešķirtas vietējai pašvaldībai. |
| --- | --- |

(22)

Grupa vēlāk paskaidroja, ka tā uzskata, ka ir paziņojusi par vietējās pašvaldības pilnvarām apstiprināt personāla pieņemšanu un atlaišanu, sākotnējā izmeklēšanā iesniedzot tos pašus statūtus, ko pašreizējā pārskatīšanā. Tomēr šā dokumenta tulkojums, ko prasītājs iesniedza sākotnējā un pašreizējā izmeklēšanā, bija nepilnīgs, jo tajā nebija minētas pilnvaras, kuras ar statūtiem tiek piešķirtas vietējai pašvaldībai.

| (23) | Rainbow grupa arī apgalvoja, ka TER ir ieviests valstīm ar pārejas ekonomiku, t. i., no bijušās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, uz tirgus ekonomiku. Tādēļ nebūtu loģiski pieprasīt uzņēmumam, kurš iepriekš jau kvalificējies TER, starpposma pārskatīšanā atkal iesniegt pietiekamus pierādījumus, ka tas joprojām atbilst TER kritērijiem. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka pamatregulā nav nekā tāda, kas pamatotu šādu interpretāciju un neļautu piemērot pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu pārskatīšanās, kuras sāk saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Tādēļ šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(23)

Rainbow grupa arī apgalvoja, ka TER ir ieviests valstīm ar pārejas ekonomiku, t. i., no bijušās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, uz tirgus ekonomiku. Tādēļ nebūtu loģiski pieprasīt uzņēmumam, kurš iepriekš jau kvalificējies TER, starpposma pārskatīšanā atkal iesniegt pietiekamus pierādījumus, ka tas joprojām atbilst TER kritērijiem. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka pamatregulā nav nekā tāda, kas pamatotu šādu interpretāciju un neļautu piemērot pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu pārskatīšanās, kuras sāk saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Tādēļ šis arguments tika noraidīts.

| (24) | Rainbow grupa arī atsaucās uz pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto procesuālo prasību, ka lēmums par TER jāpieņem trīs mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas. Grupa atzīst, ka šā termiņa pārsniegšana pati par sevi nav pietiekams pamats, lai apstrīdētu izmeklēšanas rezultātus, taču uzsver, ka brīdī, kad tika paziņoti konstatējumi par TER, Komisijas dienestu rīcībā jau bija visa dempinga starpības aprēķināšanai vajadzīgā informācija. Tomēr Rainbow grupa savos apsvērumos neņem vērā šādu faktu – pat ja Komisija patiešām administratīvās efektivitātes nolūkos vienlaikus pieprasīja attiecīgajai uzņēmumu grupai visu vajadzīgo informāciju un pārbaudīja to, tās rīcībā tomēr nebija informācijas par analogo valsti, kas būtu ļāvis tai noteikt dempinga starpību, ja TER iespēja tiktu noraidīta. Informācija par normālo vērtību analogajā valstī Komisijai bija pieejama tikai pēc tam, kad konstatējumi par TER bija paziņoti Rainbow grupai. Tādējādi TER noteikšanas laiks nekādi nevarēja ietekmēt šā lēmuma saturu. Ievērojot iepriekš minēto, šis iebildums tika noraidīts kā nepamatots. |
| --- | --- |

(24)

Rainbow grupa arī atsaucās uz pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto procesuālo prasību, ka lēmums par TER jāpieņem trīs mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas. Grupa atzīst, ka šā termiņa pārsniegšana pati par sevi nav pietiekams pamats, lai apstrīdētu izmeklēšanas rezultātus, taču uzsver, ka brīdī, kad tika paziņoti konstatējumi par TER, Komisijas dienestu rīcībā jau bija visa dempinga starpības aprēķināšanai vajadzīgā informācija. Tomēr Rainbow grupa savos apsvērumos neņem vērā šādu faktu – pat ja Komisija patiešām administratīvās efektivitātes nolūkos vienlaikus pieprasīja attiecīgajai uzņēmumu grupai visu vajadzīgo informāciju un pārbaudīja to, tās rīcībā tomēr nebija informācijas par analogo valsti, kas būtu ļāvis tai noteikt dempinga starpību, ja TER iespēja tiktu noraidīta. Informācija par normālo vērtību analogajā valstī Komisijai bija pieejama tikai pēc tam, kad konstatējumi par TER bija paziņoti Rainbow grupai. Tādējādi TER noteikšanas laiks nekādi nevarēja ietekmēt šā lēmuma saturu. Ievērojot iepriekš minēto, šis iebildums tika noraidīts kā nepamatots.

| (25) | Attiecībā uz 1. kritēriju tika iesniegta vispārēja piezīme, ka valsts ietekmes vai valsts kontroles teorētiska iespējamība pati par sevi automātiski nenozīmē, ka patiešām ir notikusi faktiska un ievērojama valsts iejaukšanās pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Rainbow atkārtoti citē Pirmās instances tiesas lēmumu (5), norādot, ka valsts kontrole nav pielīdzināma ievērojamai valsts iejaukšanās, jo tas “noved pie tā, ka valsts kontrolētām sabiedrībām principā tiek liegta iespēja saņemt MES neatkarīgi no faktiskā, tiesiskā un ekonomiskā konteksta, kādā tās darbojas”. Tāpat Rainbow grupa apgalvo, ka TER pieprasītājiem tiktu uzlikts nesamērīgs pierādīšanas slogs, ja tiem būtu jāpierāda, ka valstij nav iespējams iejaukties saimnieciskās darbības lēmumu pieņemšanā. Grupa arī norāda – lai uzņēmuma lēmumi nebūtu atbilstoši 1. kritērijam, valsts rīcībai būtu jāpadara tie par neatbilstošiem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz 1. kritēriju tika iesniegta vispārēja piezīme, ka valsts ietekmes vai valsts kontroles teorētiska iespējamība pati par sevi automātiski nenozīmē, ka patiešām ir notikusi faktiska un ievērojama valsts iejaukšanās pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Rainbow atkārtoti citē Pirmās instances tiesas lēmumu (5), norādot, ka valsts kontrole nav pielīdzināma ievērojamai valsts iejaukšanās, jo tas “noved pie tā, ka valsts kontrolētām sabiedrībām principā tiek liegta iespēja saņemt MES neatkarīgi no faktiskā, tiesiskā un ekonomiskā konteksta, kādā tās darbojas”. Tāpat Rainbow grupa apgalvo, ka TER pieprasītājiem tiktu uzlikts nesamērīgs pierādīšanas slogs, ja tiem būtu jāpierāda, ka valstij nav iespējams iejaukties saimnieciskās darbības lēmumu pieņemšanā. Grupa arī norāda – lai uzņēmuma lēmumi nebūtu atbilstoši 1. kritērijam, valsts rīcībai būtu jāpadara tie par neatbilstošiem tirgus apstākļiem.

| (26) | Pretēji iepriekš izklāstītajiem Rainbow grupas apgalvojumiem pašreizējā izmeklēšanā tika konstatēta konkrēta un ievērojama valsts iejaukšanās vairāku grupas uzņēmumu darbībā. Tajā grupas uzņēmumā, kur personāla pieņemšanu un atlaišanu apstiprina vietējā pašvaldība, paša uzņēmuma iekšējās darbības noteikumos – statūtos – ir skaidri noteiktas valsts pilnvaras iejaukties uzņēmuma lēmumos par tā darbību. Citā grupas uzņēmumā tika konstatēts, ka valsts partnerim ir bijusi tāda veida ietekme uzņēmumā, kas nav saderīga ar tirgus apstākļiem. Pirmkārt, valsts partneris ir nodrošinājis šim uzņēmumam lielāko daļu kapitāla, bet tas nav atspoguļots šā uzņēmuma kapitāldaļu īpašumtiesībās. Otrkārt, uzņēmums vienmēr ir darbojies ar zaudējumiem, kas kaitējis galvenokārt valsts partnerim, ņemot vērā tā ieguldīto kapitālu. Treškārt, pats valsts partneris pastāvīgi ir cietis zaudējumus, piegādājot grupas uzņēmumam tādus materiālus kā ūdens un elektroenerģija zem tirgus cenām un bez pienācīga maksājuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(26)

Pretēji iepriekš izklāstītajiem Rainbow grupas apgalvojumiem pašreizējā izmeklēšanā tika konstatēta konkrēta un ievērojama valsts iejaukšanās vairāku grupas uzņēmumu darbībā. Tajā grupas uzņēmumā, kur personāla pieņemšanu un atlaišanu apstiprina vietējā pašvaldība, paša uzņēmuma iekšējās darbības noteikumos – statūtos – ir skaidri noteiktas valsts pilnvaras iejaukties uzņēmuma lēmumos par tā darbību. Citā grupas uzņēmumā tika konstatēts, ka valsts partnerim ir bijusi tāda veida ietekme uzņēmumā, kas nav saderīga ar tirgus apstākļiem. Pirmkārt, valsts partneris ir nodrošinājis šim uzņēmumam lielāko daļu kapitāla, bet tas nav atspoguļots šā uzņēmuma kapitāldaļu īpašumtiesībās. Otrkārt, uzņēmums vienmēr ir darbojies ar zaudējumiem, kas kaitējis galvenokārt valsts partnerim, ņemot vērā tā ieguldīto kapitālu. Treškārt, pats valsts partneris pastāvīgi ir cietis zaudējumus, piegādājot grupas uzņēmumam tādus materiālus kā ūdens un elektroenerģija zem tirgus cenām un bez pienācīga maksājuma saņemšanas.

| (27) | Attiecībā uz secinājumu par valsts iejaukšanos cita attiecīgās uzņēmumu grupas locekļa lēmumos par finansēšanu un ieguldījumiem tika norādīts, ka Komisijas konstatējumi par aizdevumu un tā nosacījumiem nav pareizi. Tomēr Komisijas rīcībā ir pārbaudes laikā iegūti pierādījumi, kuri liecina, ka vietējās pašvaldības aģentūra uzņēmumam bija likusi ņemt aizdevumu, kas nav saistīts ar tā saimniecisko darbību. Uzņēmums norāda, ka lēmumi par finansēšanu tika pieņemti kā labvēlīgs žests šai pašvaldības aģentūrai un tas nav bijis pienākums un ka attiecīgais darījums nav bijis uzņēmumam riskants, jo to būtu bijis iespējams kompensēt, nemaksājot rēķinus par komunālajiem pakalpojumiem, ko tam izsniedz aģentūra. Komisijas savāktie pierādījumi liecina, ka uzņēmuma zemes lietošanas tiesības tiek netieši izmantotas kā garantija attiecīgajā finanšu darījumā, tādējādi uzņēmumam pastāv ievērojams risks. Zemes lietošanas tiesības tika iegūtas ar tās pašas pašvaldības aģentūras starpniecību, kurai uzņēmums esot izrādījis tikai labvēlīgu žestu. Apgalvojums par kompensācijas iespējamību, nemaksājot komunālos maksājumus, liecina par to, ka tiek pārprasti grāmatvedības pamatstandarti (ieskaits), un tas ir pretrunā uzņēmuma turpmākajam apgalvojumam, ka ietekme uz finanšu darbībām kā tāda nenozīmē ietekmi uz “uzņēmuma lēmumiem par cenām, izmaksām un ieguldījumiem”, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Turklāt pašvaldības aģentūra nepārprotami un ievērojami ietekmē lēmumus par ieguldījumiem, jo uzņēmuma zemes lietošanas tiesību līgumā ir iestrādātas konkrētajam uzņēmumam specifiskas prasības par veicamiem ieguldījumiem, un šīs prasības pārsniedz vietējos likumus par zonām pretēji tam, ko norādīja uzņēmums. Tādēļ tiek noraidīts apgalvojums, ka valsts iejaukšanās lēmumos par finansēšanu un ieguldījumiem nenozīmē ietekmi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz secinājumu par valsts iejaukšanos cita attiecīgās uzņēmumu grupas locekļa lēmumos par finansēšanu un ieguldījumiem tika norādīts, ka Komisijas konstatējumi par aizdevumu un tā nosacījumiem nav pareizi. Tomēr Komisijas rīcībā ir pārbaudes laikā iegūti pierādījumi, kuri liecina, ka vietējās pašvaldības aģentūra uzņēmumam bija likusi ņemt aizdevumu, kas nav saistīts ar tā saimniecisko darbību. Uzņēmums norāda, ka lēmumi par finansēšanu tika pieņemti kā labvēlīgs žests šai pašvaldības aģentūrai un tas nav bijis pienākums un ka attiecīgais darījums nav bijis uzņēmumam riskants, jo to būtu bijis iespējams kompensēt, nemaksājot rēķinus par komunālajiem pakalpojumiem, ko tam izsniedz aģentūra. Komisijas savāktie pierādījumi liecina, ka uzņēmuma zemes lietošanas tiesības tiek netieši izmantotas kā garantija attiecīgajā finanšu darījumā, tādējādi uzņēmumam pastāv ievērojams risks. Zemes lietošanas tiesības tika iegūtas ar tās pašas pašvaldības aģentūras starpniecību, kurai uzņēmums esot izrādījis tikai labvēlīgu žestu. Apgalvojums par kompensācijas iespējamību, nemaksājot komunālos maksājumus, liecina par to, ka tiek pārprasti grāmatvedības pamatstandarti (ieskaits), un tas ir pretrunā uzņēmuma turpmākajam apgalvojumam, ka ietekme uz finanšu darbībām kā tāda nenozīmē ietekmi uz “uzņēmuma lēmumiem par cenām, izmaksām un ieguldījumiem”, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Turklāt pašvaldības aģentūra nepārprotami un ievērojami ietekmē lēmumus par ieguldījumiem, jo uzņēmuma zemes lietošanas tiesību līgumā ir iestrādātas konkrētajam uzņēmumam specifiskas prasības par veicamiem ieguldījumiem, un šīs prasības pārsniedz vietējos likumus par zonām pretēji tam, ko norādīja uzņēmums. Tādēļ tiek noraidīts apgalvojums, ka valsts iejaukšanās lēmumos par finansēšanu un ieguldījumiem nenozīmē ietekmi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

| (28) | Par grupas uzņēmumu, kurā ražo vienu no nātrija ciklamāta ražošanā izmantotajiem izejmateriāliem, tika apgalvots, ka trūkumiem attiecībā uz šā uzņēmuma lēmumu pieņemšanu un finansiālo stāvokli ir ļoti ierobežota ietekme, jo šā uzņēmuma saražotais izejmateriāls ir tikai apmēram 10 % no nātrija ciklamāta ražošanas izmaksām. Tā kā Komisija varēja aprēķināt starpību starp izejmateriāla rentablu pārdevumu cenu un faktisko pārdevumu cenu, uzņēmums norāda, ka būtu bijis pareizāk koriģēt lēta izejmateriāla izmaksas, nevis noraidīt TER piešķiršanu. Tomēr TER novērtēšanas mērķis ir pārliecināties, ka ieguldījumi atbilst tirgus vērtībām un ka saimnieciskās darbības lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju. Būtu jānorāda, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir skaidri noteikts – lai atbilstu TER piešķiršanas nosacījumiem, lielāko ieguldījumu izmaksām būtībā jāatspoguļo tirgus vērtības, nenorādot uz iespēju koriģēt lielāko ieguldījumu izkropļotās izmaksas. Tādēļ šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(28)

Par grupas uzņēmumu, kurā ražo vienu no nātrija ciklamāta ražošanā izmantotajiem izejmateriāliem, tika apgalvots, ka trūkumiem attiecībā uz šā uzņēmuma lēmumu pieņemšanu un finansiālo stāvokli ir ļoti ierobežota ietekme, jo šā uzņēmuma saražotais izejmateriāls ir tikai apmēram 10 % no nātrija ciklamāta ražošanas izmaksām. Tā kā Komisija varēja aprēķināt starpību starp izejmateriāla rentablu pārdevumu cenu un faktisko pārdevumu cenu, uzņēmums norāda, ka būtu bijis pareizāk koriģēt lēta izejmateriāla izmaksas, nevis noraidīt TER piešķiršanu. Tomēr TER novērtēšanas mērķis ir pārliecināties, ka ieguldījumi atbilst tirgus vērtībām un ka saimnieciskās darbības lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju. Būtu jānorāda, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir skaidri noteikts – lai atbilstu TER piešķiršanas nosacījumiem, lielāko ieguldījumu izmaksām būtībā jāatspoguļo tirgus vērtības, nenorādot uz iespēju koriģēt lielāko ieguldījumu izkropļotās izmaksas. Tādēļ šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (29) | Uzņēmuma apgalvojums attiecībā uz neparasti zemajām par ūdeni un elektroenerģiju maksātajām cenām un darbaspēka izmaksām – ka tie nav klasificējami kā lielākie ieguldījumi, jo veido tikai aptuveni 14 % no izejmateriāla ražošanas kopējām izmaksām – tika noraidīts, jo tas gan atsevišķi, gan kumulatīvi tiek uzskatīts par pietiekami ievērojamu izmaksu elementu, kas ietekmē uzņēmuma kopējās izmaksas. Arī attiecībā uz darbaspēka izmaksām tiek norādīts, ka nebija iespējams pilnībā pārbaudīt šos elementus, jo uzņēmums nespēja uzrādīt līgumus vai citus dokumentus. Tādējādi nebija iespējams pārliecināties, ka šīs izmaksas atspoguļo tirgus vērtības. |
| --- | --- |

(29)

Uzņēmuma apgalvojums attiecībā uz neparasti zemajām par ūdeni un elektroenerģiju maksātajām cenām un darbaspēka izmaksām – ka tie nav klasificējami kā lielākie ieguldījumi, jo veido tikai aptuveni 14 % no izejmateriāla ražošanas kopējām izmaksām – tika noraidīts, jo tas gan atsevišķi, gan kumulatīvi tiek uzskatīts par pietiekami ievērojamu izmaksu elementu, kas ietekmē uzņēmuma kopējās izmaksas. Arī attiecībā uz darbaspēka izmaksām tiek norādīts, ka nebija iespējams pilnībā pārbaudīt šos elementus, jo uzņēmums nespēja uzrādīt līgumus vai citus dokumentus. Tādējādi nebija iespējams pārliecināties, ka šīs izmaksas atspoguļo tirgus vērtības.

| (30) | Attiecībā uz 2. kritēriju tika apgalvots, ka Komisija neņem vērā būtiskuma principu, saskaņā ar kuru informācijas trūkums vai nepareizi sniegta informācija ir būtiska tikai tad, ja tā varētu ietekmēt saimnieciskās darbības lēmumus, ko lietotāji pieņem, pamatojoties uz finanšu pārskatiem, un ka arī revidentam nebūtu jāziņo par šādiem nebūtiskiem trūkumiem. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz 2. kritēriju tika apgalvots, ka Komisija neņem vērā būtiskuma principu, saskaņā ar kuru informācijas trūkums vai nepareizi sniegta informācija ir būtiska tikai tad, ja tā varētu ietekmēt saimnieciskās darbības lēmumus, ko lietotāji pieņem, pamatojoties uz finanšu pārskatiem, un ka arī revidentam nebūtu jāziņo par šādiem nebūtiskiem trūkumiem.

| (31) | Pretēji tam, ko norāda grupa, uzņēmumu grāmatvedībā bija ievērojami trūkumi attiecībā uz grāmatvedības pamatprincipiem (sīkāka informācija iekļauta nākamajā punktā). Otrkārt, prasības pēc skaidri saprotamas grāmatvedības uzskaites TER piešķiršanas nolūkos mērķis ir vērsts nevis uz to, lai lietotājs pieņemtu saimnieciskus lēmumus, bet gan lai nodrošinātu, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par ieņēmumiem, izmaksām utt. TER izmeklēšanas mērķis ir konstatēt, vai grāmatvedība tiek kārtota un finanšu pārskati tiek revidēti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

(31)

Pretēji tam, ko norāda grupa, uzņēmumu grāmatvedībā bija ievērojami trūkumi attiecībā uz grāmatvedības pamatprincipiem (sīkāka informācija iekļauta nākamajā punktā). Otrkārt, prasības pēc skaidri saprotamas grāmatvedības uzskaites TER piešķiršanas nolūkos mērķis ir vērsts nevis uz to, lai lietotājs pieņemtu saimnieciskus lēmumus, bet gan lai nodrošinātu, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par ieņēmumiem, izmaksām utt. TER izmeklēšanas mērķis ir konstatēt, vai grāmatvedība tiek kārtota un finanšu pārskati tiek revidēti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.

| (32) | Rainbow grupa apstrīdēja to, ka tās uzņēmumi pārkāpj IAS noteikumu un grāmatvedības prakses elementus, kas minēti TER novērtējumā, piemēram, uzkrājumu principu, godīgas darījumu atspoguļošanas principu un ieskaitu, komercdarbības turpināmības principu, bilances posteņu pareizu klasificēšanu, zaudējumu atzīšanu, vienīgi ar uzņēmējdarbību saistītu darījumu un ierakstu iekļaušanu grāmatvedības reģistros, izdevumu un amortizācijas izmaksu pareizu klasificēšanu, IAS un/vai Ķīnas GAAP noteikumu par aktīvu vērtības atzīšanu un nolietojumu ievērošanu. Šo starptautisko grāmatvedības standartu elementu neievērošana tika konstatēta no informācijas, ko grupa sniedza TER pieprasījuma veidlapā, un visi jautājumi tika pārbaudīti uzņēmumu telpās. Uzņēmumu apsvērumi, kurus tie par šiem jautājumiem iesniedza pēc TER konstatējumu publiskošanas, nebija pietiekami, lai pamatotu izmaiņas secinājumos par to, ka attiecībā uz šiem jautājumiem uzņēmumi neatbilst 2. kritērijam. |
| --- | --- |

(32)

Rainbow grupa apstrīdēja to, ka tās uzņēmumi pārkāpj IAS noteikumu un grāmatvedības prakses elementus, kas minēti TER novērtējumā, piemēram, uzkrājumu principu, godīgas darījumu atspoguļošanas principu un ieskaitu, komercdarbības turpināmības principu, bilances posteņu pareizu klasificēšanu, zaudējumu atzīšanu, vienīgi ar uzņēmējdarbību saistītu darījumu un ierakstu iekļaušanu grāmatvedības reģistros, izdevumu un amortizācijas izmaksu pareizu klasificēšanu, IAS un/vai Ķīnas GAAP noteikumu par aktīvu vērtības atzīšanu un nolietojumu ievērošanu. Šo starptautisko grāmatvedības standartu elementu neievērošana tika konstatēta no informācijas, ko grupa sniedza TER pieprasījuma veidlapā, un visi jautājumi tika pārbaudīti uzņēmumu telpās. Uzņēmumu apsvērumi, kurus tie par šiem jautājumiem iesniedza pēc TER konstatējumu publiskošanas, nebija pietiekami, lai pamatotu izmaiņas secinājumos par to, ka attiecībā uz šiem jautājumiem uzņēmumi neatbilst 2. kritērijam.

| (33) | Attiecībā uz 3. kritēriju Rainbow grupa norāda, ka infrastruktūras ieguldījumu nodrošināšana vienam uzņēmumam bez atlīdzības ir parasta rīcība, kas notiek arī tirgus ekonomikās ar mērķi piesaistīt ieguldījumus, un ka šīs subsidēšanas ietekme uz uzņēmuma finansiālo stāvokli PIP laikā ir nebūtiska. Tomēr tas, ka uzņēmums varēja izvairīties no maksāšanas par infrastruktūras attīstību un vienlaikus gūt labumu no ļoti zemas īres maksas par to pašu zemi, nav parasta situācija tirgus ekonomikas apstākļos. No otras puses, šim ieguvumam bija tieša ietekme uz ražošanas uzņēmuma finanšu stāvokli un tā spēju pieņemt lēmumus, reaģējot uz tirgus informāciju. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz 3. kritēriju Rainbow grupa norāda, ka infrastruktūras ieguldījumu nodrošināšana vienam uzņēmumam bez atlīdzības ir parasta rīcība, kas notiek arī tirgus ekonomikās ar mērķi piesaistīt ieguldījumus, un ka šīs subsidēšanas ietekme uz uzņēmuma finansiālo stāvokli PIP laikā ir nebūtiska. Tomēr tas, ka uzņēmums varēja izvairīties no maksāšanas par infrastruktūras attīstību un vienlaikus gūt labumu no ļoti zemas īres maksas par to pašu zemi, nav parasta situācija tirgus ekonomikas apstākļos. No otras puses, šim ieguvumam bija tieša ietekme uz ražošanas uzņēmuma finanšu stāvokli un tā spēju pieņemt lēmumus, reaģējot uz tirgus informāciju.

| (34) | Komisija pieņēma prasītāja argumentus par GT Enterprise zemes lietošanas tiesībām, kā paskaidrots 21. apsvērumā. Tomēr iesniegtie argumenti par pārējo uzņēmumu zemes lietošanas tiesībām nebija tādi, lai mainītu konstatējumus, jo vienā gadījumā pats uzņēmums atzīst, ka par zemes lietošanas tiesībām nav maksājis nolīgto summu. Attiecībā uz zemes lietošanas tiesībām vēl citā gadījumā Rainbow grupa apgalvo, ka zemes cenas attiecīgajā reģionā ir ievērojami cēlušās un tādēļ ir normāli, ka zeme dažus gadus pēc tās iegūšanas tika vērtēta ievērojami augstāk. Tomēr uzņēmuma sniegtie pierādījumi attiecās uz mājokļu cenu pieaugumu reģionā un tādēļ ir nebūtiski. Visbeidzot, Rainbow apgalvoja, ka Komisijas pieeja pieprasīt pierādījumus, ka uzņēmums ir maksājis tādu cenu, kas atspoguļo tirgus vērtību, nesamērīgi apgrūtina pierādīšanu. Tomēr pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir skaidri noteikts, ka tirgus ekonomikas režīma piešķiršanas pieprasījumā jābūt “pietiekamiem pierādījumiem par to, ka ražotājs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos”. Tādēļ šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(34)

Komisija pieņēma prasītāja argumentus par GT Enterprise zemes lietošanas tiesībām, kā paskaidrots 21. apsvērumā. Tomēr iesniegtie argumenti par pārējo uzņēmumu zemes lietošanas tiesībām nebija tādi, lai mainītu konstatējumus, jo vienā gadījumā pats uzņēmums atzīst, ka par zemes lietošanas tiesībām nav maksājis nolīgto summu. Attiecībā uz zemes lietošanas tiesībām vēl citā gadījumā Rainbow grupa apgalvo, ka zemes cenas attiecīgajā reģionā ir ievērojami cēlušās un tādēļ ir normāli, ka zeme dažus gadus pēc tās iegūšanas tika vērtēta ievērojami augstāk. Tomēr uzņēmuma sniegtie pierādījumi attiecās uz mājokļu cenu pieaugumu reģionā un tādēļ ir nebūtiski. Visbeidzot, Rainbow apgalvoja, ka Komisijas pieeja pieprasīt pierādījumus, ka uzņēmums ir maksājis tādu cenu, kas atspoguļo tirgus vērtību, nesamērīgi apgrūtina pierādīšanu. Tomēr pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir skaidri noteikts, ka tirgus ekonomikas režīma piešķiršanas pieprasījumā jābūt “pietiekamiem pierādījumiem par to, ka ražotājs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos”. Tādēļ šis arguments tika noraidīts.

| (35) | Rainbow grupa apstrīd konstatējumu par aktīvu nodošanu vienam uzņēmumam bez finansiālas atlīdzības vai citādi par cenu, kas atspoguļo tirgus vērtību, norādot, ka šis uzņēmums ir pārtraucis ražošanu PIP laikā. Uzņēmums patiešām pārtrauca ražošanu. Tomēr tas joprojām pārdeva iepriekš izgatavotos ražojumus iekšzemes tirgū. Tādēļ arī šim uzņēmumam bija jāveic TER novērtējums, lai pārliecinātos, ka nav būtisku izkropļojumu, kas pārmantoti no bijušās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, un kas varētu ietekmēt cenas. |
| --- | --- |

(35)

Rainbow grupa apstrīd konstatējumu par aktīvu nodošanu vienam uzņēmumam bez finansiālas atlīdzības vai citādi par cenu, kas atspoguļo tirgus vērtību, norādot, ka šis uzņēmums ir pārtraucis ražošanu PIP laikā. Uzņēmums patiešām pārtrauca ražošanu. Tomēr tas joprojām pārdeva iepriekš izgatavotos ražojumus iekšzemes tirgū. Tādēļ arī šim uzņēmumam bija jāveic TER novērtējums, lai pārliecinātos, ka nav būtisku izkropļojumu, kas pārmantoti no bijušās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, un kas varētu ietekmēt cenas.

| (36) | Tādēļ tiek uzskatīts, ka GT Enterprise neatbilst 1. un 2. TER kritērijam, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd neatbilst 2. un 3. kritērijam, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd neatbilst 1., 2. un 3. TER kritērijam, bet Nanjing Jinzhang Industrial Ltd neatbilst 1., 2. un 3. kritērijam. Ja viens saistītais uzņēmums, kas saistīts ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu, nekvalificējas TER, TER nevar piešķirt visai saistīto uzņēmumu grupai. Tā kā visi uzņēmumi, kuru atbilstība TER tika novērtēta, katrs atsevišķi neatbilda attiecīgajiem kritērijiem, tiek secināts, ka Rainbow grupai nevar piešķirt TER. Šādos apstākļos pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju attiecīgajai uzņēmumu grupai TER tika atteikts. |
| --- | --- |

(36)

Tādēļ tiek uzskatīts, ka GT Enterprise neatbilst 1. un 2. TER kritērijam, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd neatbilst 2. un 3. kritērijam, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd neatbilst 1., 2. un 3. TER kritērijam, bet Nanjing Jinzhang Industrial Ltd neatbilst 1., 2. un 3. kritērijam. Ja viens saistītais uzņēmums, kas saistīts ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu, nekvalificējas TER, TER nevar piešķirt visai saistīto uzņēmumu grupai. Tā kā visi uzņēmumi, kuru atbilstība TER tika novērtēta, katrs atsevišķi neatbilda attiecīgajiem kritērijiem, tiek secināts, ka Rainbow grupai nevar piešķirt TER. Šādos apstākļos pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju attiecīgajai uzņēmumu grupai TER tika atteikts.

2.2.   Individuālais režīms (IR)

| (37) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, nosaka valsts mēroga maksājumu, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem par IR piešķiršanu. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:






  — | ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu, |
| --- | --- | --- |

(37)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, nosaka valsts mēroga maksājumu, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem par IR piešķiršanu. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:

—

ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,

| — | eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti, |
| --- | --- |

—

eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,

| — | vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās, |
| --- | --- |

—

vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās,

| — | valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei un |
| --- | --- |

—

valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei un

| — | valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

—

valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.

| (38) | IR pieprasīja divi grupā esošie ražotāji eksportētāji, kas PIP laikā eksportēja nātrija ciklamātu. Pārējiem Rainbow grupas uzņēmumiem IR novērtējums nebija jāveic, jo tie nav attiecīgā ražojuma eksportētāji. Pamatojoties uz pieejamo un pārbaudes apmeklējumu laikā pārbaudīto informāciju, tika konstatēts, ka šie divi ražotāji eksportētāji atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta prasībām, un tādējādi tiem var piešķirt IR. |
| --- | --- |

(38)

IR pieprasīja divi grupā esošie ražotāji eksportētāji, kas PIP laikā eksportēja nātrija ciklamātu. Pārējiem Rainbow grupas uzņēmumiem IR novērtējums nebija jāveic, jo tie nav attiecīgā ražojuma eksportētāji. Pamatojoties uz pieejamo un pārbaudes apmeklējumu laikā pārbaudīto informāciju, tika konstatēts, ka šie divi ražotāji eksportētāji atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta prasībām, un tādējādi tiem var piešķirt IR.

2.3.   Dempings

2.3.1.   Analogā valsts

| (39) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (analogā valsts). |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (analogā valsts).

| (40) | Komisija paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu norādīja, ka tā plāno izmantot Indonēziju (analogo valsti sākotnējā izmeklēšanā) kā piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(40)

Komisija paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu norādīja, ka tā plāno izmantot Indonēziju (analogo valsti sākotnējā izmeklēšanā) kā piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes.

| (41) | Komisija nesaņēma nekādas piezīmes par analogās valsts izvēli. |
| --- | --- |

(41)

Komisija nesaņēma nekādas piezīmes par analogās valsts izvēli.

| (42) | Komisija aicināja Indonēzijas ražotājus sadarboties. Visiem zināmajiem uzņēmumiem tika nosūtītas vēstules un attiecīgas anketas. No vairākiem uzrunātajiem uzņēmumiem tikai viens ražotājs iesniedza normālās vērtības noteikšanai vajadzīgo informāciju un piekrita daļēji sadarboties pārskatīšanā. Tā kā uzņēmums nevarēja piekrist pārbaudes apmeklējumam tā telpās, Komisija analizēja, vai sniegtā informācija ir pilnīga un konsekventa. Tika konstatēts, ka informācija ir pietiekama un uzticama, lai noteiktu normālo vērtību, un Indonēzijas ražotājs vajadzības gadījumā sniedza Komisijas pieprasītos paskaidrojumus. Izmantotā informācija tika salīdzināta ar pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(42)

Komisija aicināja Indonēzijas ražotājus sadarboties. Visiem zināmajiem uzņēmumiem tika nosūtītas vēstules un attiecīgas anketas. No vairākiem uzrunātajiem uzņēmumiem tikai viens ražotājs iesniedza normālās vērtības noteikšanai vajadzīgo informāciju un piekrita daļēji sadarboties pārskatīšanā. Tā kā uzņēmums nevarēja piekrist pārbaudes apmeklējumam tā telpās, Komisija analizēja, vai sniegtā informācija ir pilnīga un konsekventa. Tika konstatēts, ka informācija ir pietiekama un uzticama, lai noteiktu normālo vērtību, un Indonēzijas ražotājs vajadzības gadījumā sniedza Komisijas pieprasītos paskaidrojumus. Izmantotā informācija tika salīdzināta ar pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju.

| (43) | Izmeklēšanā atklājās, ka līdzīgais ražojums konkurē Indonēzijas tirgū. |
| --- | --- |

(43)

Izmeklēšanā atklājās, ka līdzīgais ražojums konkurē Indonēzijas tirgū.

| (44) | Tāpat izmeklēšanā atklājās, ka Indonēzijas ražotāja, kurš sadarbojās, ražošanas apjoms ir ievērojami lielāks par 5 % attiecīgā ražojuma eksporta apjoma no Ķīnas uz Savienību, tādēļ apjoma ziņā ražošana ir reprezentatīva. Attiecībā uz Indonēzijas līdzīgā ražojuma kvalitāti, tehniskajām specifikācijām un standartiem netika konstatētas būtiskas atšķirības salīdzinājumā ar Ķīnas ražojumiem. Tāpēc Indonēzijas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(44)

Tāpat izmeklēšanā atklājās, ka Indonēzijas ražotāja, kurš sadarbojās, ražošanas apjoms ir ievērojami lielāks par 5 % attiecīgā ražojuma eksporta apjoma no Ķīnas uz Savienību, tādēļ apjoma ziņā ražošana ir reprezentatīva. Attiecībā uz Indonēzijas līdzīgā ražojuma kvalitāti, tehniskajām specifikācijām un standartiem netika konstatētas būtiskas atšķirības salīdzinājumā ar Ķīnas ražojumiem. Tāpēc Indonēzijas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai.

| (45) | Jānorāda, ka Komisijas rīcībā nav informācijas par citām ražošanas vietām pasaulē, izņemot zināmos ražotājus Spānijā, ĶTR un Indonēzijā. |
| --- | --- |

(45)

Jānorāda, ka Komisijas rīcībā nav informācijas par citām ražošanas vietām pasaulē, izņemot zināmos ražotājus Spānijā, ĶTR un Indonēzijā.

| (46) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka Indonēzija ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka Indonēzija ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

2.3.2.   Normālās vērtības noteikšana

| (47) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk. Jānorāda, ka izmeklēšana attiecībā uz Indonēzijas ražotāju tika veikta jau iepriekšējā izmeklēšanā par nātrija ciklamāta importu no Indonēzijas (6). Dati, ko uzņēmums sniedza, tagad atbildot uz anketas jautājumiem, tika atzīti par ticamiem un par stabilu pamatu, lai noteiktu normālo vērtību šajā izmeklēšanā. Vidējām pārdevumu cenām un vidējām ražošanas izmaksām patiešām bija līdzīga tendence, kas atbilda izejmateriālu vidējo izmaksu izmaiņām. Turklāt šo tendenci apstiprināja līdzīgas izejmateriālu vidējo izmaksu izmaiņas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk. Jānorāda, ka izmeklēšana attiecībā uz Indonēzijas ražotāju tika veikta jau iepriekšējā izmeklēšanā par nātrija ciklamāta importu no Indonēzijas (6). Dati, ko uzņēmums sniedza, tagad atbildot uz anketas jautājumiem, tika atzīti par ticamiem un par stabilu pamatu, lai noteiktu normālo vērtību šajā izmeklēšanā. Vidējām pārdevumu cenām un vidējām ražošanas izmaksām patiešām bija līdzīga tendence, kas atbilda izejmateriālu vidējo izmaksu izmaiņām. Turklāt šo tendenci apstiprināja līdzīgas izejmateriālu vidējo izmaksu izmaiņas Savienības tirgū.

| (48) | Tika konstatēts, ka Indonēzijas ražotāja līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi apjoma ziņā salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, kuru attiecīgā uzņēmumu grupa ĶTR eksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(48)

Tika konstatēts, ka Indonēzijas ražotāja līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi apjoma ziņā salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, kuru attiecīgā uzņēmumu grupa ĶTR eksportēja uz Savienību.

| (49) | Pēc tam Komisija noteica tos ražojumu veidus, ko ražotājs pārdod analogās valsts iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdod eksportam uz Savienību. Tika konstatēts, ka Indonēzijas ražotāja standarta ražojuma veids ir tieši salīdzināms. |
| --- | --- |

(49)

Pēc tam Komisija noteica tos ražojumu veidus, ko ražotājs pārdod analogās valsts iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdod eksportam uz Savienību. Tika konstatēts, ka Indonēzijas ražotāja standarta ražojuma veids ir tieši salīdzināms.

| (50) | Par standarta ražojuma veidu, ko analogās valsts ražotājs pārdod šīs valsts iekšzemes tirgū un kas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdoto ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā nātrija ciklamāta veida pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja minētā veida pārdevumu kopapjoms iekšzemes tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma, ko attiecīgā uzņēmumu grupa eksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(50)

Par standarta ražojuma veidu, ko analogās valsts ražotājs pārdod šīs valsts iekšzemes tirgū un kas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdoto ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā nātrija ciklamāta veida pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja minētā veida pārdevumu kopapjoms iekšzemes tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma, ko attiecīgā uzņēmumu grupa eksportēja uz Savienību.

| (51) | Tika arī pārbaudīts, vai pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot standarta ražojuma veida rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas laikā. Tā kā līdzīgā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā visu šā ražojuma veida pārdevumu vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū IP laikā neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli. |
| --- | --- |

(51)

Tika arī pārbaudīts, vai pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot standarta ražojuma veida rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas laikā. Tā kā līdzīgā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā visu šā ražojuma veida pārdevumu vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū IP laikā neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli.

| (52) | Nosakot normālo vērtību ražojuma veidam, ko ražotājs analogajā valstī nepārdeva iekšzemes tirgū, tika izmantota visu standarta ražojuma veida pārdevumu vidējā svērtā pārdevumu cena, to koriģējot atbilstīgi atšķirībām starp abiem ražojumu veidiem. |
| --- | --- |

(52)

Nosakot normālo vērtību ražojuma veidam, ko ražotājs analogajā valstī nepārdeva iekšzemes tirgū, tika izmantota visu standarta ražojuma veida pārdevumu vidējā svērtā pārdevumu cena, to koriģējot atbilstīgi atšķirībām starp abiem ražojumu veidiem.

2.3.3.   Eksporta cena

| (53) | Visi ražotāji eksportētāji attiecīgajā uzņēmumu grupā veic eksporta pārdevumus uz Savienību ar tās ārpus Savienības esoša saistīta tirdzniecības uzņēmuma starpniecību. Eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenām, par kādām saistītais tirdzniecības uzņēmums pārdod ražojumu uz Savienību, t. i., neatkarīgam pircējam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, izmantojot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. |
| --- | --- |

(53)

Visi ražotāji eksportētāji attiecīgajā uzņēmumu grupā veic eksporta pārdevumus uz Savienību ar tās ārpus Savienības esoša saistīta tirdzniecības uzņēmuma starpniecību. Eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenām, par kādām saistītais tirdzniecības uzņēmums pārdod ražojumu uz Savienību, t. i., neatkarīgam pircējam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, izmantojot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.

2.3.4.   Salīdzinājums

| (54) | Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tādējādi attiecīgā gadījumā tika izdarītas korekcijas transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un palīgizmaksās un kredītu izmaksās, ja tika sniegti pārbaudīti pierādījumi. |
| --- | --- |

(54)

Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tādējādi attiecīgā gadījumā tika izdarītas korekcijas transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un palīgizmaksās un kredītu izmaksās, ja tika sniegti pārbaudīti pierādījumi.

2.3.5.   Dempinga starpība

| (55) | Dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu visiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(55)

Dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu visiem ražotājiem eksportētājiem.

| (56) | Šis salīdzinājums liecināja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 14,2 %. |
| --- | --- |

(56)

Šis salīdzinājums liecināja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 14,2 %.

2.4.   Jauno apstākļu ilglaicīgums

| (57) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikta pašreizējā dempinga starpība, ir mainījušies un vai šādas izmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikta pašreizējā dempinga starpība, ir mainījušies un vai šādas izmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām.

| (58) | Šābrīža konstatējumi pamatojas uz to, ka pieprasījums piešķirt tirgus ekonomikas režīmu attiecīgajai uzņēmumu grupai pašreizējā pārskatīšanā tika noraidīts, kamēr saistīto uzņēmumu grupas dalībniekam GT Enterprise sākotnējā izmeklēšanā TER tika piešķirts. Apstākļi, kas izraisīja atšķirīgu secinājumu, vispirms saistīti ar to, ka pašreizējā pārskatīšanā izmeklēšana tika veikta attiecībā uz četriem grupas uzņēmumiem, kamēr sākotnējā izmeklēšanā – tikai attiecībā uz GT Enterprise. Grupa tika nesen paplašināta un reorganizēta ar ievērojamiem ieguldījumiem, un nav nekādu norāžu, ka šis stāvoklis pārredzamā nākotnē varētu mainīties. Otrkārt, attiecībā uz GT Enterprise tika konstatēts, ka uzņēmuma prakse darboties bez skaidriem grāmatvedības dokumentiem, kurus revidē atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, ir iedibināta prakse un nekas neliecina, ka nākotnē tas varētu mainīties. Arī tā statūti, kas pieļauj valsts iejaukšanos, ir spēkā jau ilgi, un nekas neliecina, ka nākotnē tos varētu grozīt. Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka grupas statuss, kas nav TER statuss, ir ilglaicīgs. |
| --- | --- |

(58)

Šābrīža konstatējumi pamatojas uz to, ka pieprasījums piešķirt tirgus ekonomikas režīmu attiecīgajai uzņēmumu grupai pašreizējā pārskatīšanā tika noraidīts, kamēr saistīto uzņēmumu grupas dalībniekam GT Enterprise sākotnējā izmeklēšanā TER tika piešķirts. Apstākļi, kas izraisīja atšķirīgu secinājumu, vispirms saistīti ar to, ka pašreizējā pārskatīšanā izmeklēšana tika veikta attiecībā uz četriem grupas uzņēmumiem, kamēr sākotnējā izmeklēšanā – tikai attiecībā uz GT Enterprise. Grupa tika nesen paplašināta un reorganizēta ar ievērojamiem ieguldījumiem, un nav nekādu norāžu, ka šis stāvoklis pārredzamā nākotnē varētu mainīties. Otrkārt, attiecībā uz GT Enterprise tika konstatēts, ka uzņēmuma prakse darboties bez skaidriem grāmatvedības dokumentiem, kurus revidē atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, ir iedibināta prakse un nekas neliecina, ka nākotnē tas varētu mainīties. Arī tā statūti, kas pieļauj valsts iejaukšanos, ir spēkā jau ilgi, un nekas neliecina, ka nākotnē tos varētu grozīt. Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka grupas statuss, kas nav TER statuss, ir ilglaicīgs.

| (59) | Turklāt attiecībā uz eksporta cenu izmeklēšanā atklājās zināma attiecīgās uzņēmumu grupas cenu politikas stabilitāte ilgākā laika posmā, jo attiecīgā ražojuma cena, kas noteikta Savienībai un citām trešām valstīm laikposmā no 2007. gada līdz PIP, būtiski neatšķīrās un sekoja vienai tendencei. Tas liek secināt, ka nesen aprēķinātā dempinga starpība, iespējams, būs ilglaicīga. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt attiecībā uz eksporta cenu izmeklēšanā atklājās zināma attiecīgās uzņēmumu grupas cenu politikas stabilitāte ilgākā laika posmā, jo attiecīgā ražojuma cena, kas noteikta Savienībai un citām trešām valstīm laikposmā no 2007. gada līdz PIP, būtiski neatšķīrās un sekoja vienai tendencei. Tas liek secināt, ka nesen aprēķinātā dempinga starpība, iespējams, būs ilglaicīga.

| (60) | Tādēļ tika uzskatīts – izmeklēšana ir apliecinājusi, ka attiecīgās uzņēmumu grupas struktūra un rīcība, tostarp apstākļi, kas noteica pašreizējās pārskatīšanas sākšanu, pārredzamā nākotnē, visticamāk, nemainīsies tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tika secināts, ka jaunie apstākļi uzskatāmi par ilglaicīgiem un pasākuma piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav pietiekama, lai neitralizētu dempingu. |
| --- | --- |

(60)

Tādēļ tika uzskatīts – izmeklēšana ir apliecinājusi, ka attiecīgās uzņēmumu grupas struktūra un rīcība, tostarp apstākļi, kas noteica pašreizējās pārskatīšanas sākšanu, pārredzamā nākotnē, visticamāk, nemainīsies tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tika secināts, ka jaunie apstākļi uzskatāmi par ilglaicīgiem un pasākuma piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav pietiekama, lai neitralizētu dempingu.

3.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMU GROZĪŠANA

| (61) | Ņemot vērā konstatējumus par dempinga palielināšanos un jauno apstākļu ilglaicīgumu, tiek uzskatīts, ka esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu kaitējumu izraisošo dempingu. Tādēļ attiecībā uz GT Enterprise būtu jāgroza pasākumi, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010 noteikti ĶTR izcelsmes nātrija ciklamāta importam, un tas pats maksājums būtu jānosaka otram grupas ražotājam eksportētājam, attiecīgi grozot minēto regulu. |
| --- | --- |

(61)

Ņemot vērā konstatējumus par dempinga palielināšanos un jauno apstākļu ilglaicīgumu, tiek uzskatīts, ka esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu kaitējumu izraisošo dempingu. Tādēļ attiecībā uz GT Enterprise būtu jāgroza pasākumi, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010 noteikti ĶTR izcelsmes nātrija ciklamāta importam, un tas pats maksājums būtu jānosaka otram grupas ražotājam eksportētājam, attiecīgi grozot minēto regulu.

| (62) | Pašreizējā pārskatīšanā nevar noteikt individuālu kaitējuma starpību, jo tā attiecas vienīgi uz dempingu saistībā ar GT Enterprise un ar to saistītajiem grupas uzņēmumiem. Tāpēc pašreizejā pārskatīšanā noteiktā dempinga starpība tika salīdzināta ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību. Tā kā kaitējuma starpība bija lielāka par pašreizējā izmeklēšanā konstatēto dempinga starpību, galīgais antidempinga maksājums attiecīgajai uzņēmumu grupai būtu jāpiemēro pašreizējā izmeklēšanā konstatētā dempinga starpības līmenī. |
| --- | --- |

(62)

Pašreizējā pārskatīšanā nevar noteikt individuālu kaitējuma starpību, jo tā attiecas vienīgi uz dempingu saistībā ar GT Enterprise un ar to saistītajiem grupas uzņēmumiem. Tāpēc pašreizejā pārskatīšanā noteiktā dempinga starpība tika salīdzināta ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību. Tā kā kaitējuma starpība bija lielāka par pašreizējā izmeklēšanā konstatēto dempinga starpību, galīgais antidempinga maksājums attiecīgajai uzņēmumu grupai būtu jāpiemēro pašreizējā izmeklēšanā konstatētā dempinga starpības līmenī.

| (63) | Attiecībā uz pasākuma veidu tika uzskatīts, ka grozītajam antidempinga maksājumam būtu jābūt tādam pašam kā maksājumiem, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010. Lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti un novērstu manipulācijas ar cenām, tika uzskatīts par lietderīgu maksājumus noteikt kā konkrētu summu par kilogramu. Tādējādi antidempinga maksājumam, kas jāpiemēro attiecīgā ražojuma importam, kuru attiecīgā uzņēmumu grupa ražoja un pārdeva eksportam uz Savienību, to aprēķinot, pamatojoties uz dempinga starpību, kas noteikta šajā izmeklēšanā un kas izteikta kā konkrēta summa par kilogramu, būtu jābūt EUR 0,23 par kilogramu. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz pasākuma veidu tika uzskatīts, ka grozītajam antidempinga maksājumam būtu jābūt tādam pašam kā maksājumiem, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010. Lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti un novērstu manipulācijas ar cenām, tika uzskatīts par lietderīgu maksājumus noteikt kā konkrētu summu par kilogramu. Tādējādi antidempinga maksājumam, kas jāpiemēro attiecīgā ražojuma importam, kuru attiecīgā uzņēmumu grupa ražoja un pārdeva eksportam uz Savienību, to aprēķinot, pamatojoties uz dempinga starpību, kas noteikta šajā izmeklēšanā un kas izteikta kā konkrēta summa par kilogramu, būtu jābūt EUR 0,23 par kilogramu.

4.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (64) | Attiecīgā uzņēmumu grupa un pārējās ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz ko tika plānots ierosināt grozīt spēkā esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(64)

Attiecīgā uzņēmumu grupa un pārējās ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz ko tika plānots ierosināt grozīt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

| (65) | Rainbow grupa iesniedza piezīmes par galīgo izpaušanu. Šīs piezīmes galvenokārt attiecās uz sūdzības atsaukšanu patlaban notiekošajā izmeklēšanā par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija ciklamāta importu, kura attiecas vienīgi uz diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem – Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited un Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (“Fang Da grupa”) (“paralēlā procedūra”) (7). Rainbow grupa apgalvoja, ka sūdzības atsaukšanai paralēlajā procedūrā loģiski un tiesiski būtu jāseko citiem ĶTR ražotājiem piemēroto antidempinga pasākumu izbeigšana vai vismaz pašreizējās pārskatīšanas izbeigšana attiecībā uz Rainbow grupu. |
| --- | --- |

(65)

Rainbow grupa iesniedza piezīmes par galīgo izpaušanu. Šīs piezīmes galvenokārt attiecās uz sūdzības atsaukšanu patlaban notiekošajā izmeklēšanā par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija ciklamāta importu, kura attiecas vienīgi uz diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem – Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited un Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (“Fang Da grupa”) (“paralēlā procedūra”) (7). Rainbow grupa apgalvoja, ka sūdzības atsaukšanai paralēlajā procedūrā loģiski un tiesiski būtu jāseko citiem ĶTR ražotājiem piemēroto antidempinga pasākumu izbeigšana vai vismaz pašreizējās pārskatīšanas izbeigšana attiecībā uz Rainbow grupu.

| (66) | Grupa pieprasīja izbeigt ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010 noteiktos antidempinga pasākumus, norādot – tā kā nav konstatēts, ka Fang Da imports nebija par dempinga cenām un/vai Fang Da veiktais imports neradīja kaitējumu, pamatregulas 9. panta 5. punktā ietvertais nediskriminācijas princips liek izbeigt noteiktos antidempinga pasākumus. Lai pamatotu šo argumentu, tā atsaucās uz iepriekšējām Padomes regulām, kad vienlaicīgas starpposma pārskatīšanas par importu no dažām valstīm tika izbeigtas, nenosakot pasākumus, pēc tam, kad pasākumi netika noteikti antidempinga izmeklēšanās par šo pašu ražojumu importu no citām valstīm (LAEK (8), plakani dzelzs un neleģētā tērauda velmējumi (9)). Tomēr būtu jāatzīmē, ka šajos gadījumos izmeklēšanas attiecās uz vairākām valstīm un nediskriminācijas princips tika piemērots importam no dažādām valstīm. Otrkārt, šajos gadījumos iemesls pasākumu izbeigšanai attiecībā uz dažām valstīm bija tāds, ka pasākumi citām valstīm netika noteikti, jo Padome priekšlikumu nepieņēma tiesību aktos noteiktajā termiņā (LAEK, plakani dzelzs un neleģētā tērauda velmējumi). Tādēļ pat tad, ja minētajos gadījumos patiešām tika uzskatīts par nepieciešamu izbeigt vienlaicīgās antidempinga pasākumu procedūras, lai ievērotu nediskriminācijas principu, tas neattiecas uz pašreizējo pārskatīšanu. Vēl viena atsauce uz pieeju, kas tika izmantota nātrija glutamāta lietā (10), attiecas uz gadījumu, kad sūdzības iesniedzējs grasījās atsaukt sūdzību par Brazīlijas importu, pat ja bija konstatēts, ka tas bija veikts par dempinga cenām. Minētajā gadījumā tika paredzēts nepieņemt sūdzības atsaukšanu, jo tika secināts, ka būtu diskriminējoši piemērot pasākumus pret pārējām valstīm, ja netiek piemēroti pasākumi pret Brazīliju. |
| --- | --- |

(66)

Grupa pieprasīja izbeigt ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010 noteiktos antidempinga pasākumus, norādot – tā kā nav konstatēts, ka Fang Da imports nebija par dempinga cenām un/vai Fang Da veiktais imports neradīja kaitējumu, pamatregulas 9. panta 5. punktā ietvertais nediskriminācijas princips liek izbeigt noteiktos antidempinga pasākumus. Lai pamatotu šo argumentu, tā atsaucās uz iepriekšējām Padomes regulām, kad vienlaicīgas starpposma pārskatīšanas par importu no dažām valstīm tika izbeigtas, nenosakot pasākumus, pēc tam, kad pasākumi netika noteikti antidempinga izmeklēšanās par šo pašu ražojumu importu no citām valstīm (LAEK (8), plakani dzelzs un neleģētā tērauda velmējumi (9)). Tomēr būtu jāatzīmē, ka šajos gadījumos izmeklēšanas attiecās uz vairākām valstīm un nediskriminācijas princips tika piemērots importam no dažādām valstīm. Otrkārt, šajos gadījumos iemesls pasākumu izbeigšanai attiecībā uz dažām valstīm bija tāds, ka pasākumi citām valstīm netika noteikti, jo Padome priekšlikumu nepieņēma tiesību aktos noteiktajā termiņā (LAEK, plakani dzelzs un neleģētā tērauda velmējumi). Tādēļ pat tad, ja minētajos gadījumos patiešām tika uzskatīts par nepieciešamu izbeigt vienlaicīgās antidempinga pasākumu procedūras, lai ievērotu nediskriminācijas principu, tas neattiecas uz pašreizējo pārskatīšanu. Vēl viena atsauce uz pieeju, kas tika izmantota nātrija glutamāta lietā (10), attiecas uz gadījumu, kad sūdzības iesniedzējs grasījās atsaukt sūdzību par Brazīlijas importu, pat ja bija konstatēts, ka tas bija veikts par dempinga cenām. Minētajā gadījumā tika paredzēts nepieņemt sūdzības atsaukšanu, jo tika secināts, ka būtu diskriminējoši piemērot pasākumus pret pārējām valstīm, ja netiek piemēroti pasākumi pret Brazīliju.

| (67) | Turklāt šīs divas situācijas ir samērā atšķirīgas. Paralēlajā procedūrā sūdzība tika atsaukta un tika secināts, ka pasākumu izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. Pašreizējā pārskatīšanā pieprasījums tika uzturēts spēkā un tika konstatēts, ka Rainbow grupas veiktais dempings ir palielinājies. Tādēļ maksājuma likmes palielināšana šai grupai nerada diskrimināciju. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt šīs divas situācijas ir samērā atšķirīgas. Paralēlajā procedūrā sūdzība tika atsaukta un tika secināts, ka pasākumu izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. Pašreizējā pārskatīšanā pieprasījums tika uzturēts spēkā un tika konstatēts, ka Rainbow grupas veiktais dempings ir palielinājies. Tādēļ maksājuma likmes palielināšana šai grupai nerada diskrimināciju.

| (68) | Rainbow grupa arī pieprasīja, lai sūdzības atsaukšanas rezultātā tiktu izbeigta pašreizējā pārskatīšana attiecībā uz Rainbow grupu, jo abas procedūras tika sāktas, pamatojoties uz vienu un to pašu procesuālo dokumentu, attiecas uz vienu un to pašu izmeklēšanas periodu un sūdzības iesniedzējs savā sūdzībā praktisku iemeslu dēļ Fang Da grupu un Rainbow grupu izskatīja kopā. |
| --- | --- |

(68)

Rainbow grupa arī pieprasīja, lai sūdzības atsaukšanas rezultātā tiktu izbeigta pašreizējā pārskatīšana attiecībā uz Rainbow grupu, jo abas procedūras tika sāktas, pamatojoties uz vienu un to pašu procesuālo dokumentu, attiecas uz vienu un to pašu izmeklēšanas periodu un sūdzības iesniedzējs savā sūdzībā praktisku iemeslu dēļ Fang Da grupu un Rainbow grupu izskatīja kopā.

| (69) | Otrkārt, grupa norādīja – neraugoties uz to, ka izmeklēšana pret Fang Da grupu tika sākta saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, izmeklēšana par Fang Da grupas veikto importu un starpposma pārskatīšana par Rainbow grupas veikto importu juridiski un praktiski būtībā ir viena un tā pati procedūra. Visbeidzot, grupa norādīja, ka, nošķirot procedūras un izmeklēšanas, pamatregulas 9. panta 3. punkts patiesībā nozīmē, ka pat tad, ja Fang Da grupai pēc sākotnējās izmeklēšanas piemēroja nulles maksājumu, uz to joprojām attiecās procedūra. Šā iemesla dēļ Rainbow grupa uzskata, ka sūdzības par Fang Da grupas importu atsaukšanai vajadzētu nozīmēt arī pašreizējās pārskatīšanas izbeigšanu. |
| --- | --- |

(69)

Otrkārt, grupa norādīja – neraugoties uz to, ka izmeklēšana pret Fang Da grupu tika sākta saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, izmeklēšana par Fang Da grupas veikto importu un starpposma pārskatīšana par Rainbow grupas veikto importu juridiski un praktiski būtībā ir viena un tā pati procedūra. Visbeidzot, grupa norādīja, ka, nošķirot procedūras un izmeklēšanas, pamatregulas 9. panta 3. punkts patiesībā nozīmē, ka pat tad, ja Fang Da grupai pēc sākotnējās izmeklēšanas piemēroja nulles maksājumu, uz to joprojām attiecās procedūra. Šā iemesla dēļ Rainbow grupa uzskata, ka sūdzības par Fang Da grupas importu atsaukšanai vajadzētu nozīmēt arī pašreizējās pārskatīšanas izbeigšanu.

| (70) | Attiecībā uz to būtu jāatzīmē, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtais dokuments bija uzskatāms gan par sūdzību antidempinga izmeklēšanas veikšanai, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, gan arī par pieprasījumu pašreizējai starpposma pārskatīšanai, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu. Turklāt tajā tika sniegti pietiekami pierādījumi, lai abas procedūras sāktu atsevišķi. Komisija sāka 5. panta izmeklēšanu un starpposma pārskatīšanu ar diviem atsevišķiem paziņojumiem par procedūras sākšanu. Tādējādi antidempinga izmeklēšana, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, un starpposma pārskatīšana, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu, ir divas dažādas procedūras. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz to būtu jāatzīmē, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtais dokuments bija uzskatāms gan par sūdzību antidempinga izmeklēšanas veikšanai, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, gan arī par pieprasījumu pašreizējai starpposma pārskatīšanai, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu. Turklāt tajā tika sniegti pietiekami pierādījumi, lai abas procedūras sāktu atsevišķi. Komisija sāka 5. panta izmeklēšanu un starpposma pārskatīšanu ar diviem atsevišķiem paziņojumiem par procedūras sākšanu. Tādējādi antidempinga izmeklēšana, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, un starpposma pārskatīšana, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu, ir divas dažādas procedūras.

| (71) | Rainbow grupa iesniedza vēl dažus argumentus, kuros tā izteica minējumus par iespējamiem sūdzības atsaukšanas iemesliem. Tā kā šie argumenti ir hipotētiski un nebūtiski, tie nav izskatāmi un tāpēc tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(71)

Rainbow grupa iesniedza vēl dažus argumentus, kuros tā izteica minējumus par iespējamiem sūdzības atsaukšanas iemesliem. Tā kā šie argumenti ir hipotētiski un nebūtiski, tie nav izskatāmi un tāpēc tiek noraidīti.

| (72) | Visbeidzot, Rainbow grupa paziņoja, ka Komisija ir acīmredzami pārkāpusi grupas tiesības iesniegt piezīmes par galīgo izpaušanu desmit dienu laikā, jo sūdzības atsaukšanas vēstules nekonfidenciālā versija grupai tika paziņota septiņas dienas pirms piezīmju iesniegšanas termiņa. |
| --- | --- |

(72)

Visbeidzot, Rainbow grupa paziņoja, ka Komisija ir acīmredzami pārkāpusi grupas tiesības iesniegt piezīmes par galīgo izpaušanu desmit dienu laikā, jo sūdzības atsaukšanas vēstules nekonfidenciālā versija grupai tika paziņota septiņas dienas pirms piezīmju iesniegšanas termiņa.

| (73) | Kā paskaidrots 70. apsvērumā, 5. panta izmeklēšana, saskaņā ar kuru Rainbow grupa saņēma informācijas vēstuli par sūdzības atsaukšanu, ir no pašreizējās pārskatīšanas atsevišķa procedūra. Rainbow grupa bija ieinteresētā persona 5. panta pārskatīšanā, un tikai šā iemesla dēļ tai tika paziņots par sūdzības atsaukšanu. Šī paziņojuma vēstule nebija daļa no galīgās izpaušanas pašreizējā pārskatīšanā. Rainbow grupai bija 30 dienas, lai iesniegtu piezīmes par galīgo izpaušanu šajā procedūrā. Tādēļ tās tiesības uz pietiekami ilgu laiku piezīmju iesniegšanai netika pārkāptas. |
| --- | --- |

(73)

Kā paskaidrots 70. apsvērumā, 5. panta izmeklēšana, saskaņā ar kuru Rainbow grupa saņēma informācijas vēstuli par sūdzības atsaukšanu, ir no pašreizējās pārskatīšanas atsevišķa procedūra. Rainbow grupa bija ieinteresētā persona 5. panta pārskatīšanā, un tikai šā iemesla dēļ tai tika paziņots par sūdzības atsaukšanu. Šī paziņojuma vēstule nebija daļa no galīgās izpaušanas pašreizējā pārskatīšanā. Rainbow grupai bija 30 dienas, lai iesniegtu piezīmes par galīgo izpaušanu šajā procedūrā. Tādēļ tās tiesības uz pietiekami ilgu laiku piezīmju iesniegšanai netika pārkāptas.

| (74) | Rezumējot, iesniegtās piezīmes neietekmēja iepriekš minēto secinājumu, |
| --- | --- |

(74)

Rezumējot, iesniegtās piezīmes neietekmēja iepriekš minēto secinājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tabulu Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 492/2010 1. panta 2. punktā groza, aizstājot:

| Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme (EUR par kilogramu) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| “Ķīnas Tautas Republika | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ķīnas Tautas Republika | 0,11 | A473” |

Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme (EUR par kilogramu)

Taric papildu kods

“Ķīnas Tautas Republika

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ķīnas Tautas Republika

0,11

A473”

ar šo:

| Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme (EUR par kilogramu) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| “Ķīnas Tautas Republika | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ķīnas Tautas Republika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Ķīnas Tautas Republika | 0,23 | A473” |

Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme (EUR par kilogramu)

Taric papildu kods

“Ķīnas Tautas Republika

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ķīnas Tautas Republika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Ķīnas Tautas Republika

0,23

A473”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 7. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. WAMMEN

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 72, 11.3.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 140, 8.6.2010., 2. lpp.

3

(4)  OV C 50, 17.2.2011., 6. lpp.

4

(5)  Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd. pret Padomi, lieta T-498/04, Krājums 2009, II-1969. lpp., 92. punkts.

5

Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd. pret Padomi

(6)  Sk. Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010 (OV L 140, 8.6.2010., 2. lpp.).

6

(7)  OV C 50, 17.2.2011., 9. lpp.

7

(8)  OV L 22, 27.1.2000., 1. lpp., 134. un 135. apsvērums.

8

(9)  OV L 294, 17.9.2004., 3. lpp.

9

(10)  OV L 264, 29.9.1998., 1. lpp.

10

---

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 399/2012

(2012. gada 7. maijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 7. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Nesalikts izstrādājums (t. s. "batuta drošības tīkls"), ko veido:






  — | tīkls ar 6 elementiem piesprādzēšanai, |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Nesalikts izstrādājums (t. s. "batuta drošības tīkls"), ko veido:

—

tīkls ar 6 elementiem piesprādzēšanai,

| — | 6 augšējie metāla stieņi ar porainas plastmasas pārklājumu, |
| --- | --- |

—

6 augšējie metāla stieņi ar porainas plastmasas pārklājumu,

| — | 6 apakšējie metāla stieņi ar porainas plastmasas pārklājumu un piemetinātiem montāžas balsteņiem, |
| --- | --- |

—

6 apakšējie metāla stieņi ar porainas plastmasas pārklājumu un piemetinātiem montāžas balsteņiem,

| — | 12 gumijas siksnas ar āķiem, |
| --- | --- |

—

12 gumijas siksnas ar āķiem,

| — | 12 skrūves ar uzgriežņiem. |
| --- | --- |

—

12 skrūves ar uzgriežņiem.

Katrs augšējais stienis ir ievietojams apakšējā stienī, ko pēc tam ar skrūvēm un uzgriežņiem piestiprina pie batuta balstiem.

Tīkls ir pašūts cilindra formā, un pēc lieluma der konkrētam batutam. Tīklam ir ieejas atvērums, ko var aizdarīt ar rāvējslēdzēju.

Piesprādzēšanas elementi tīkla augšdaļā ir piestiprināmi metāla stieņu augšgalam.

Gumijas siksnas ar āķiem izmanto tīkla apakšdaļas piestiprināšanai batuta rāmim.

9506 91 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 2.a) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XI sadaļas 1.t) piezīmi, 95. nodaļas 3. piezīmi un KN kodu 9506, 9506 91 un 9506 91 90 formulējumu.

Ņemot vērā drošības tīkla formu un īpašības un to, ka tas ir gatavs pierīkošanai konkrētam batutam, jo tas ir apgādāts ar metāla stieņiem, skrūvēm, uzgriežņiem, elementiem piesprādzēšanai un gumijas siksnām ar āķiem, tas ir piemērots lietošanai vienīgi ar attiecīgo batutu (sk. 95. nodaļas 3. piezīmi). Tāpēc drošības tīkls ir jāuzskata par piederumu pozīcijas 9506 inventāram fiziskiem vingrinājumiem.

Klasificēt to pozīcijā 5608 pie citiem gataviem tīkliem nav iespējams, jo 95. nodaļas izstrādājumi XI sadaļā neietilpst (sk. XI sadaļas 1.t) piezīmi).

Tāpēc batuta drošības tīkls ir klasificējams ar KN kodu 9506 91 90 pie citādiem rīkiem un inventāra fiziskiem vingrinājumiem, vingrošanai, vieglatlētikai un smagatlētikai.

---

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 400/2012

(2012. gada 7. maijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 7. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izstrādājums ir gandrīz kvadrātisks, stilizēta ziloņa formā, tā aptuvenie izmēri ir 32 × 48 × 24 cm, un tas sastāv no divām daļām, kas izgatavotas no cietas veidnētas plastmasas. Tam ir četri riteņi un noņemama plecu siksna, kuru var izmantot arī izstrādājuma vilkšanai.
  Abas daļas ir savienotas ar integrētu eņģi visas apakšmalas garumā un ar diviem fiksatoriem, kas novietoti pretējos galos un novērš izstrādājuma nevēlamu atvēršanos. Eņģes ļauj atvērt izstrādājumu tā, lai abas daļas atrastos horizontālā stāvoklī, kad izstrādājums ir pilnībā atvērts.
  Viena izstrādājuma daļa ir aprīkota ar divām auduma siksnām, kuras, savienotas ar sprādzi, veido burta “X” formu. Tās iekšpusē piestiprināta arī maza, plakana kabata no auduma. Izstrādājuma otra daļa ir aprīkota ar atlokāmu atdalītāju, kas izgatavots no tekstilmateriāla un kam ir viena plakana kabata ar rāvējslēdzēja aizdari. Atlokāmais atdalītājs ir pierīkots pie tās izstrādājuma malas, kurā ir eņģes, un to var piestiprināt tās pašas daļas pretējai malai.
  (ceļasoma)
  (Skatīt fotoattēlus Nr. 660 A un 660 B) (1) | 4202 12 50 | Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 95. nodaļas 1.d) piezīmi un KN kodu 4202, 4202 12 un 4202 12 50 formulējumu.
  Izstrādājumam ir objektīvas īpašības, kas piemīt pozīcijā 4202 iekļautām somām, piemēram, tas ir izgatavots no veidnētas cietas plastmasas, tam ir eņģes, aizdares sistēma, siksnas, atlokāms atdalītājs, kabatas un riteņi, un tas ir veidots un var tikt izmantots kā parasta atverama ceļasoma ar eņģēm. Šīs īpašības liecina, ka izstrādājums ir uzskatāms par ceļasomu, nevis par braucamrīku ar riteņiem. Tāpēc klasificēšana pozīcijā 9503 pie pedāļautomobiļiem līdzīgiem braucamrīkiem ar riteņiem nav iespējama.
  Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 4202 12 50 kā ceļasoma no veidnētas plastmasas. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Izstrādājums ir gandrīz kvadrātisks, stilizēta ziloņa formā, tā aptuvenie izmēri ir 32 × 48 × 24 cm, un tas sastāv no divām daļām, kas izgatavotas no cietas veidnētas plastmasas. Tam ir četri riteņi un noņemama plecu siksna, kuru var izmantot arī izstrādājuma vilkšanai.

Abas daļas ir savienotas ar integrētu eņģi visas apakšmalas garumā un ar diviem fiksatoriem, kas novietoti pretējos galos un novērš izstrādājuma nevēlamu atvēršanos. Eņģes ļauj atvērt izstrādājumu tā, lai abas daļas atrastos horizontālā stāvoklī, kad izstrādājums ir pilnībā atvērts.

Viena izstrādājuma daļa ir aprīkota ar divām auduma siksnām, kuras, savienotas ar sprādzi, veido burta “X” formu. Tās iekšpusē piestiprināta arī maza, plakana kabata no auduma. Izstrādājuma otra daļa ir aprīkota ar atlokāmu atdalītāju, kas izgatavots no tekstilmateriāla un kam ir viena plakana kabata ar rāvējslēdzēja aizdari. Atlokāmais atdalītājs ir pierīkots pie tās izstrādājuma malas, kurā ir eņģes, un to var piestiprināt tās pašas daļas pretējai malai.

(ceļasoma)

(Skatīt fotoattēlus Nr. 660 A un 660 B) (1)

4202 12 50

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 95. nodaļas 1.d) piezīmi un KN kodu 4202, 4202 12 un 4202 12 50 formulējumu.

Izstrādājumam ir objektīvas īpašības, kas piemīt pozīcijā 4202 iekļautām somām, piemēram, tas ir izgatavots no veidnētas cietas plastmasas, tam ir eņģes, aizdares sistēma, siksnas, atlokāms atdalītājs, kabatas un riteņi, un tas ir veidots un var tikt izmantots kā parasta atverama ceļasoma ar eņģēm. Šīs īpašības liecina, ka izstrādājums ir uzskatāms par ceļasomu, nevis par braucamrīku ar riteņiem. Tāpēc klasificēšana pozīcijā 9503 pie pedāļautomobiļiem līdzīgiem braucamrīkiem ar riteņiem nav iespējama.

Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 4202 12 50 kā ceļasoma no veidnētas plastmasas.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Fotoattēli pievienoti tikai informācijai.

---

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 401/2012

(2012. gada 7. maijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 7. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Konusveida izstrādājums (augstums aptuveni 40 cm), kas izgatavots, sašujot kopā 2 trijstūrainus neausta sarkana tekstilmateriāla gabalus, un kura apakša papildināta ar baltu apdari un augša — ar baltu bumbuli.
  (galvassega)
  (Sk. attēlu Nr. 658) (1) | 6505 00 90 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras vispārīgo interpretācijas 1. un 6.noteikumu un KN kodu 6505 un 6505 00 90 aprakstu.
  Cepures un citas visu veidu galvassegas — izņemot leļļu cepures, citādas rotaļu cepures un karnevāla piederumus — neatkarīgi no to izgatavošanas materiāla un to paredzētā pielietojuma klasificē 65. nodaļā (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus 65. nodaļai — vispārīgo skaidrojumu pirmo daļu).
  Mežģīņu, filca vai cita tekstilmateriāla galvassegas, kas izgatavotas no viena gabala, klasificē pozīcijā 6505 (sk. arī 6505. pozīcijas Harmonizētās sistēmas skaidrojumu pirmo daļu).
  Saskaņā ar XI sadaļas (Tekstils un tekstilizstrādājumi) 1.o) piezīmi šajā sadaļā neiekļauj 65. nodaļas galvassegas.
  Tekstilizstrādājumus ar pielietojamības funkciju neiekļauj 95. nodaļā pat tad, ja tie paredzēti svētkiem (sk. arī 95. nodaļas Harmonizētās sistēmas skaidrojumu A) punkta pēdējo daļu). Tāpēc nav iespējams izstrādājumu klasificēt apakšpozīcijā 9505 10 90 pie citiem izstrādājumiem Ziemassvētkiem.
  Izstrādājumam ir skaidras galvassegas pazīmes, un to paredzēts lietot kā galvassegu.
  Tāpēc izstrādājums klasificējams ar KN kodu 6505 00 90 kā galvassega. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Konusveida izstrādājums (augstums aptuveni 40 cm), kas izgatavots, sašujot kopā 2 trijstūrainus neausta sarkana tekstilmateriāla gabalus, un kura apakša papildināta ar baltu apdari un augša — ar baltu bumbuli.

(galvassega)

(Sk. attēlu Nr. 658) (1)

6505 00 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras vispārīgo interpretācijas 1. un 6.noteikumu un KN kodu 6505 un 6505 00 90 aprakstu.

Cepures un citas visu veidu galvassegas — izņemot leļļu cepures, citādas rotaļu cepures un karnevāla piederumus — neatkarīgi no to izgatavošanas materiāla un to paredzētā pielietojuma klasificē 65. nodaļā (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus 65. nodaļai — vispārīgo skaidrojumu pirmo daļu).

Mežģīņu, filca vai cita tekstilmateriāla galvassegas, kas izgatavotas no viena gabala, klasificē pozīcijā 6505 (sk. arī 6505. pozīcijas Harmonizētās sistēmas skaidrojumu pirmo daļu).

Saskaņā ar XI sadaļas (Tekstils un tekstilizstrādājumi) 1.o) piezīmi šajā sadaļā neiekļauj 65. nodaļas galvassegas.

Tekstilizstrādājumus ar pielietojamības funkciju neiekļauj 95. nodaļā pat tad, ja tie paredzēti svētkiem (sk. arī 95. nodaļas Harmonizētās sistēmas skaidrojumu A) punkta pēdējo daļu). Tāpēc nav iespējams izstrādājumu klasificēt apakšpozīcijā 9505 10 90 pie citiem izstrādājumiem Ziemassvētkiem.

Izstrādājumam ir skaidras galvassegas pazīmes, un to paredzēts lietot kā galvassegu.

Tāpēc izstrādājums klasificējams ar KN kodu 6505 00 90 kā galvassega.

Image

---

(1)  Fotoattēls pievienots tikai informācijai.

---

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/17

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 402/2012

(2012. gada 10. maijs),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 12. augustā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes alumīnija radiatoru importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 12. augustā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes alumīnija radiatoru importu Savienībā.

| (2) | Šo procedūru sāka pēc tam, kad konsorcijs ar ierobežotu atbildību “Starptautiskā alumīnija radiatoru ražotāju asociācija” (“AIRAL S.c.r.l” — “sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no alumīnija radiatoru produkcijas Savienībā, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kurus uzskatīja par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Šo procedūru sāka pēc tam, kad konsorcijs ar ierobežotu atbildību “Starptautiskā alumīnija radiatoru ražotāju asociācija” (“AIRAL S.c.r.l” — “sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no alumīnija radiatoru produkcijas Savienībā, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kurus uzskatīja par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

2.   Personas, uz kurām attiecas procedūra

| (3) | Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ĶTR ražotājus eksportētājus, ražotājus analogajā valstī, importētājus, izplatītājus, citas zināmās iesaistītās personas un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ĶTR ražotājus eksportētājus, ražotājus analogajā valstī, importētājus, izplatītājus, citas zināmās iesaistītās personas un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

| (4) | Sūdzības iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, ĶTR ražotāji eksportētāji, importētāji un izplatītāji paziņoja savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, ĶTR ražotāji eksportētāji, importētāji un izplatītāji paziņoja savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (5) | Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto Savienības ražotāju, importētāju un ražotāju eksportētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams veidot izlasi, un vajadzības gadījumā izlasi izveidot, importētāji un ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (saskaņā ar turpmāk 3. iedaļā sniegto definīciju) par laiku no 2010. gada jūlija līdz 2011. gada jūnijam. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto Savienības ražotāju, importētāju un ražotāju eksportētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams veidot izlasi, un vajadzības gadījumā izlasi izveidot, importētāji un ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (saskaņā ar turpmāk 3. iedaļā sniegto definīciju) par laiku no 2010. gada jūlija līdz 2011. gada jūnijam.

| (6) | Lai ražotāji eksportētāji pēc pašu vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) vai individuālu režīmu (“IR”), Komisija zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Pieteicās un TER pieprasīja tikai viena uzņēmumu grupa: Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd un Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (“Sira Group”). AT pieprasīja Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. un Metal Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(6)

Lai ražotāji eksportētāji pēc pašu vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) vai individuālu režīmu (“IR”), Komisija zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Pieteicās un TER pieprasīja tikai viena uzņēmumu grupa: Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd un Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (“Sira Group”). AT pieprasīja Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. un Metal Group Co., Ltd.

| (7) | Kā paskaidrots turpmāk 24. apsvērumā, astoņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, izveidoja izlasi, izvēloties četrus Savienības ražotājus pēc to pārdošanas/ražošanas apjoma, lieluma un atrašanās vietas Savienībā. |
| --- | --- |

(7)

Kā paskaidrots turpmāk 24. apsvērumā, astoņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, izveidoja izlasi, izvēloties četrus Savienības ražotājus pēc to pārdošanas/ražošanas apjoma, lieluma un atrašanās vietas Savienībā.

| (8) | Kā paskaidrots turpmāk 27. apsvērumā, tikai trīs nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tomēr divi no šiem importētājiem attiecīgo ražojumu neimportēja/neiepirka. Izlases veidošanu tādējādi vairs neuzskatīja par nepieciešamu, jo importētāju skaits bija ierobežots. |
| --- | --- |

(8)

Kā paskaidrots turpmāk 27. apsvērumā, tikai trīs nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tomēr divi no šiem importētājiem attiecīgo ražojumu neimportēja/neiepirka. Izlases veidošanu tādējādi vairs neuzskatīja par nepieciešamu, jo importētāju skaits bija ierobežots.

| (9) | Kā paskaidrots turpmāk 28. apsvērumā, astoņpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Balstoties uz šo personu sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no diviem ražotājiem eksportētājiem ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību. |
| --- | --- |

(9)

Kā paskaidrots turpmāk 28. apsvērumā, astoņpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Balstoties uz šo personu sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no diviem ražotājiem eksportētājiem ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību.

| (10) | Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām, kā arī visiem pārējiem uzņēmumiem, kas bija pieteikušies paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, ražotājiem eksportētājiem ĶTR, četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, Savienības importētājiem, kuri sadarbojās, un Eiropas patērētāju organizācijai BEUC, tai lūdzot lietotāju aptaujas anketu nosūtīt ar organizāciju saistītiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(10)

Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām, kā arī visiem pārējiem uzņēmumiem, kas bija pieteikušies paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, ražotājiem eksportētājiem ĶTR, četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, Savienības importētājiem, kuri sadarbojās, un Eiropas patērētāju organizācijai BEUC, tai lūdzot lietotāju aptaujas anketu nosūtīt ar organizāciju saistītiem uzņēmumiem.

| (11) | Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem un viena nesaistīta importētāja. Neviens lietotājs uz anketas jautājumiem neatbildēja. |
| --- | --- |

(11)

Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem un viena nesaistīta importētāja. Neviens lietotājs uz anketas jautājumiem neatbildēja.

| (12) | Bez tam no vienas saistītu ražotāju eksportētāju grupas tika saņemts pieprasījums pēc atsevišķas pārbaudes saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Pagaidām izskatīt šīs prasības būtu pārāk apgrūtinoši. To, vai šīs uzņēmumu grupas atsevišķa pārbaude būtu veicama, lems izmeklēšanas noslēguma posmā. |
| --- | --- |

(12)

Bez tam no vienas saistītu ražotāju eksportētāju grupas tika saņemts pieprasījums pēc atsevišķas pārbaudes saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Pagaidām izskatīt šīs prasības būtu pārāk apgrūtinoši. To, vai šīs uzņēmumu grupas atsevišķa pārbaude būtu veicama, lems izmeklēšanas noslēguma posmā.

| (13) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos. | Ražotāji Savienībā







  — | Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polija; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos.

Ražotāji Savienībā

—

Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polija;

| — | Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Breša, Itālija; |
| --- | --- |

—

Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Breša, Itālija;

| — | Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itālija; |
| --- | --- |

—

Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itālija;

| — | Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itālija. |
| --- | --- |

—

Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itālija.

| | Importētāji Savienībā







  — | Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polija. |
| --- | --- | --- |

Importētāji Savienībā

—

Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polija.

| | Ražotāji eksportētāji ĶTR







  — | Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (“Zhejiang Flyhigh”), Jinyun; |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji ĶTR

—

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (“Zhejiang Flyhigh”), Jinyun;

| — | Metal Group Co., Ltd., Wuyi. |
| --- | --- |

—

Metal Group Co., Ltd., Wuyi.

3.   Izmeklēšanas periods

| (14) | Izmeklēšana par dempingu un kaitējumu attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšana par dempingu un kaitējumu attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (15) | Attiecīgais ražojums ir alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kuriem šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas (“attiecīgais ražojums”). Šobrīd attiecīgo ražojumu klasificē ar KN kodiem 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90. |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgais ražojums ir alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kuriem šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas (“attiecīgais ražojums”). Šobrīd attiecīgo ražojumu klasificē ar KN kodiem 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90.

| (16) | Ražojuma definīciju apstrīdēja Sira Group, atsaucoties uz it kā esošu atšķirību starp diviem ražošanas procesiem radiatoru ražošanā. Sira Group ir divi Ķīnas ražotāji eksportētāji, no kuriem viens izmantoja spiedliešanas tehnoloģiju, savukārt otrs uzņēmums – ekstrūziju. Sira Group apgalvoja, ka ekstrūzija no attiecīgā ražojuma definīcijas būtu jāizslēdz it kā esošo fizikālo un tehnisko pamatīpašību, izejmateriālu, ražošanas izmaksu un pārdošanas cenu atšķirību dēļ, kā arī tādēļ, ka ekstrūzija nav ierasta ražošanas tehnoloģija ES un ĶTR. |
| --- | --- |

(16)

Ražojuma definīciju apstrīdēja Sira Group, atsaucoties uz it kā esošu atšķirību starp diviem ražošanas procesiem radiatoru ražošanā. Sira Group ir divi Ķīnas ražotāji eksportētāji, no kuriem viens izmantoja spiedliešanas tehnoloģiju, savukārt otrs uzņēmums – ekstrūziju. Sira Group apgalvoja, ka ekstrūzija no attiecīgā ražojuma definīcijas būtu jāizslēdz it kā esošo fizikālo un tehnisko pamatīpašību, izejmateriālu, ražošanas izmaksu un pārdošanas cenu atšķirību dēļ, kā arī tādēļ, ka ekstrūzija nav ierasta ražošanas tehnoloģija ES un ĶTR.

| (17) | Pēc divām tehnoloģijām ražotu radiatoru izmaksu un cenu atšķirību sakarā šo jautājumu pieprasīja izskaidrot cita ieinteresētā persona no Ķīnas – Ķīnas Mehānismu un elektronikas importa un eksporta tirdzniecības palāta (CCCME). |
| --- | --- |

(17)

Pēc divām tehnoloģijām ražotu radiatoru izmaksu un cenu atšķirību sakarā šo jautājumu pieprasīja izskaidrot cita ieinteresētā persona no Ķīnas – Ķīnas Mehānismu un elektronikas importa un eksporta tirdzniecības palāta (CCCME).

| (18) | Ir skaidrs, ka radiatoriem, kas ražoti pēc abām metodēm, lai arī tiem ir minimālas atšķirības, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un pielietojums. Pēc abām metodēm ražoti radiatori ir ļoti viegli savstarpēji aizstājami. Minētās pamatīpašības pirmām kārtām ir vieglums, maza siltuma inerce un liela siltumvadītspēja. Izmaksu un cenu atšķirības, kā arī tas, ka ekstrūzijai var tikt izmantots nedaudz citādāks alumīnija sakausējums, minētās pamatīpašības nemaina. Attiecībā uz cenu salīdzinājumiem ražojuma veidu salīdzināšanas sistēmā, kas izmantota šajā izmeklēšanā (PCN sistēma), visas atšķirības ir pienācīgi ņemtas vērā; tātad tika salīdzināti līdzīgi ražojumi. |
| --- | --- |

(18)

Ir skaidrs, ka radiatoriem, kas ražoti pēc abām metodēm, lai arī tiem ir minimālas atšķirības, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un pielietojums. Pēc abām metodēm ražoti radiatori ir ļoti viegli savstarpēji aizstājami. Minētās pamatīpašības pirmām kārtām ir vieglums, maza siltuma inerce un liela siltumvadītspēja. Izmaksu un cenu atšķirības, kā arī tas, ka ekstrūzijai var tikt izmantots nedaudz citādāks alumīnija sakausējums, minētās pamatīpašības nemaina. Attiecībā uz cenu salīdzinājumiem ražojuma veidu salīdzināšanas sistēmā, kas izmantota šajā izmeklēšanā (PCN sistēma), visas atšķirības ir pienācīgi ņemtas vērā; tātad tika salīdzināti līdzīgi ražojumi.

| (19) | Turklāt būtu jāuzskata, ka alumīnija radiatori ir viens ražojums neatkarīgi no to ražošanas procesa, jo tos pārdod pa tiem pašiem tirdzniecības ceļiem un to galalietotājs un patērētājs uzskata, ka tie ir ražoti no alumīnija (un tiem ir labi zināmas īpašības, kas minētas iepriekš), nevis tos nošķir pēc ražošanas metodes. Tādēļ, ievērojot iepriekš minēto, šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt būtu jāuzskata, ka alumīnija radiatori ir viens ražojums neatkarīgi no to ražošanas procesa, jo tos pārdod pa tiem pašiem tirdzniecības ceļiem un to galalietotājs un patērētājs uzskata, ka tie ir ražoti no alumīnija (un tiem ir labi zināmas īpašības, kas minētas iepriekš), nevis tos nošķir pēc ražošanas metodes. Tādēļ, ievērojot iepriekš minēto, šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (20) | CCCME izteica neapmierinātību arī par to, ka ražojuma definīcijā nav iekļautas tērauda plāksnes vai pat čuguna radiatori. Kaut arī šādus ražojumus izmanto līdzīgi, to fizikālās un tehniskās pamatīpašības tomēr atšķiras, jo pamatizejmateriāls (alumīnija sakausējums) ir aizstāts ar tēraudu vai dzelzi, kam svara, siltuma inerces un siltumvadītspējas ziņā ir atšķirīgas fizikālās un tehniskās īpašības. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(20)

CCCME izteica neapmierinātību arī par to, ka ražojuma definīcijā nav iekļautas tērauda plāksnes vai pat čuguna radiatori. Kaut arī šādus ražojumus izmanto līdzīgi, to fizikālās un tehniskās pamatīpašības tomēr atšķiras, jo pamatizejmateriāls (alumīnija sakausējums) ir aizstāts ar tēraudu vai dzelzi, kam svara, siltuma inerces un siltumvadītspējas ziņā ir atšķirīgas fizikālās un tehniskās īpašības. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (21) | CCCME vēl komentēja sūdzībā minēto pārdošanu, kas saistīta ar “konkursa procedūrām”. Minētie komentāri liecināja, ka CCCME uzskata, ka tas attiecas uz publisko iepirkumu. Taču sūdzībā norādītās konkursa procedūras ir saistītas ar parastu uzņēmējdarbības praksi, proti, pirms veikt pasūtījumu, ES radiatoru pircējs lūdz potenciālos piegādātājus paziņot cenas. Neviens no Ķīnas importa gadījumiem, ko izmantoja aprēķiniem, nebija saistīts ar publiskā iepirkuma procedūru. |
| --- | --- |

(21)

CCCME vēl komentēja sūdzībā minēto pārdošanu, kas saistīta ar “konkursa procedūrām”. Minētie komentāri liecināja, ka CCCME uzskata, ka tas attiecas uz publisko iepirkumu. Taču sūdzībā norādītās konkursa procedūras ir saistītas ar parastu uzņēmējdarbības praksi, proti, pirms veikt pasūtījumu, ES radiatoru pircējs lūdz potenciālos piegādātājus paziņot cenas. Neviens no Ķīnas importa gadījumiem, ko izmantoja aprēķiniem, nebija saistīts ar publiskā iepirkuma procedūru.

| (22) | CCCME arī komentēja sūdzībā pieminētos “dizaina radiatorus”, pieņemot, ka šādi radiatori no ražojuma definīcijas ir izslēgti. Arī minētie komentāri sniegti pārpratuma dēļ, jo ražojuma definīcija šādus radiatorus neizslēdz. Tāpēc abi minētie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(22)

CCCME arī komentēja sūdzībā pieminētos “dizaina radiatorus”, pieņemot, ka šādi radiatori no ražojuma definīcijas ir izslēgti. Arī minētie komentāri sniegti pārpratuma dēļ, jo ražojuma definīcija šādus radiatorus neizslēdz. Tāpēc abi minētie apgalvojumi tika noraidīti.

2.   Līdzīgais ražojums

| (23) | Izmeklēšanā atklāja, ka alumīnija radiatoriem, kurus ražo ĶTR un eksportē no ĶTR, un alumīnija radiatoriem, kurus Savienības ražotāji izgatavo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pamatpielietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(23)

Izmeklēšanā atklāja, ka alumīnija radiatoriem, kurus ražo ĶTR un eksportē no ĶTR, un alumīnija radiatoriem, kurus Savienības ražotāji izgatavo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pamatpielietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   ATLASE

1.   Savienības ražotāju atlase

| (24) | Ņemot vērā Savienības ražotāju nenoliedzami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi, lai noteiktu kaitējumu. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā Savienības ražotāju nenoliedzami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi, lai noteiktu kaitējumu.

| (25) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Šai izlasē ietilpa četri uzņēmumi no astoņiem Savienības ražotājiem, par ko bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu pirms izmeklēšanas sākšanas un kas tika atlasīti pēc pārdošanas apjoma, lieluma un atrašanās vietas Savienībā. Tie saražoja 66 % no aplēstās kopējās Savienības produkcijas IP laikā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šo informāciju un sniegt piezīmes par izvēles piemērotību. Kāda ieinteresētā persona pieprasīja izlases veidošanā ņemt vērā arī ražošanas apjomu. Attiecīgām izlases izmaiņām tika piekrists. Neviena ieinteresētā persona neiebilda pret galīgo izlasi, kurā ietverti četri uzņēmumi. |
| --- | --- |

(25)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Šai izlasē ietilpa četri uzņēmumi no astoņiem Savienības ražotājiem, par ko bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu pirms izmeklēšanas sākšanas un kas tika atlasīti pēc pārdošanas apjoma, lieluma un atrašanās vietas Savienībā. Tie saražoja 66 % no aplēstās kopējās Savienības produkcijas IP laikā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šo informāciju un sniegt piezīmes par izvēles piemērotību. Kāda ieinteresētā persona pieprasīja izlases veidošanā ņemt vērā arī ražošanas apjomu. Attiecīgām izlases izmaiņām tika piekrists. Neviena ieinteresētā persona neiebilda pret galīgo izlasi, kurā ietverti četri uzņēmumi.

2.   Nesaistīto importētāju atlase

| (26) | Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējamo lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējamo lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

| (27) | Pieprasīto informāciju sniedza un sadarbībai piekrita tikai trīs nesaistītie importētāji. Tā kā divi no tiem par attiecīgā ražojuma importu vai iegādi neziņoja, uzskatīja, ka atlase vairs nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(27)

Pieprasīto informāciju sniedza un sadarbībai piekrita tikai trīs nesaistītie importētāji. Tā kā divi no tiem par attiecīgā ražojuma importu vai iegādi neziņoja, uzskatīja, ka atlase vairs nav vajadzīga.

3.   Ražotāju eksportētāju atlase

| (28) | Astoņpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē.Minētie uzņēmumi eksportēja 5 miljonus elementu (3), kas ir nedaudz vairāk par 50 % no ĶTR eksporta uz ES tirgu IP laikā. Komisija, balstoties uz informāciju, ko sniedza minētās personas, izveidoja izlasi no diviem ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir vislielākais reprezentatīvais ražošanas, pārdošanas un eksporta apjoms, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Divi ražotāji eksportētāji, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. un Metal Group Co., Ltd., veidoja apmēram 62 % no to 18 ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma, kuri izlases veidošanas nolūkā bija snieguši ziņas. |
| --- | --- |

(28)

Astoņpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē.Minētie uzņēmumi eksportēja 5 miljonus elementu (3), kas ir nedaudz vairāk par 50 % no ĶTR eksporta uz ES tirgu IP laikā. Komisija, balstoties uz informāciju, ko sniedza minētās personas, izveidoja izlasi no diviem ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir vislielākais reprezentatīvais ražošanas, pārdošanas un eksporta apjoms, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Divi ražotāji eksportētāji, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. un Metal Group Co., Ltd., veidoja apmēram 62 % no to 18 ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma, kuri izlases veidošanas nolūkā bija snieguši ziņas.

| (29) | Viena ražotāju eksportētāju grupa (Sira Group) apstrīdēja savu izslēgšanu no izlases, pamatojot, ka tā ražoja konkrētu radiatoru veidu (pēc ekstrūzijas ražošanas metodes) un, ja to izlasē iekļautu, palielinātos izlases reprezentativitāte. Tomēr iekļaut izlasē vēl vienu grupu nebija nepieciešams, jo sākotnēji izveidotajā izlasē jau ir pārstāvēti vairāk nekā 60 % no eksporta, par ko bija ziņojuši uzņēmumi, kuri sadarbojās. Turklāt nebija nepieciešams, ka izlasē būtu iekļauti visi attiecīgā ražojuma veidi. Tāpēc Sira Group pieprasījumu par iekļaušanu izlasē noraidīja un apstiprināja sākotnējo izlasi. |
| --- | --- |

(29)

Viena ražotāju eksportētāju grupa (Sira Group) apstrīdēja savu izslēgšanu no izlases, pamatojot, ka tā ražoja konkrētu radiatoru veidu (pēc ekstrūzijas ražošanas metodes) un, ja to izlasē iekļautu, palielinātos izlases reprezentativitāte. Tomēr iekļaut izlasē vēl vienu grupu nebija nepieciešams, jo sākotnēji izveidotajā izlasē jau ir pārstāvēti vairāk nekā 60 % no eksporta, par ko bija ziņojuši uzņēmumi, kuri sadarbojās. Turklāt nebija nepieciešams, ka izlasē būtu iekļauti visi attiecīgā ražojuma veidi. Tāpēc Sira Group pieprasījumu par iekļaušanu izlasē noraidīja un apstiprināja sākotnējo izlasi.

D.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms un individuālais režīms

1.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (30) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā normālo vērtību attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu nosaka ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(30)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā normālo vērtību attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu nosaka ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

| (31) | Tomēr abi atlasītie ražotāji eksportētāji pieprasīja tikai individuālo režīmu (IR). TER kritēriji tādējādi netika izmeklēti. |
| --- | --- |

(31)

Tomēr abi atlasītie ražotāji eksportētāji pieprasīja tikai individuālo režīmu (IR). TER kritēriji tādējādi netika izmeklēti.

1.2.   Individuālais režīms (IR)

| (32) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, ja vajadzīgs, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:






  — | tie, ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai kopuzņēmumiem, var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu, |
| --- | --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, ja vajadzīgs, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:

—

tie, ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai kopuzņēmumiem, var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,

| — | eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti, |
| --- | --- |

—

eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,

| — | vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās, |
| --- | --- |

—

vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās,

| — | ka valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei, un |
| --- | --- |

—

ka valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei, un

| — | valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

—

valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.

| (33) | Abi atlasītie ražotāji eksportētāji pieprasīja IR. Abas prasības tika izskatītas. Izmeklēšanā atklāja, kas atlasītie uzņēmumi atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(33)

Abi atlasītie ražotāji eksportētāji pieprasīja IR. Abas prasības tika izskatītas. Izmeklēšanā atklāja, kas atlasītie uzņēmumi atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem.

| (34) | Abiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tādējādi piešķīra IR. |
| --- | --- |

(34)

Abiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tādējādi piešķīra IR.

2.   Analogā valsts

| (35) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.

| (36) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka Krieviju varētu izmantot kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu ĶTR ražojuma normālo vērtību, un uzaicināja ieinteresētās personas to komentēt. |
| --- | --- |

(36)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka Krieviju varētu izmantot kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu ĶTR ražojuma normālo vērtību, un uzaicināja ieinteresētās personas to komentēt.

| (37) | Piezīmes par Krieviju kā analogo valsti netika saņemtas. Izmeklēšanas gaitā neviena no ieinteresētajām personām papildus sūdzībā minētajiem ražotājiem neierosināja citus līdzīgā ražojuma ražotājus analogā valstī. |
| --- | --- |

(37)

Piezīmes par Krieviju kā analogo valsti netika saņemtas. Izmeklēšanas gaitā neviena no ieinteresētajām personām papildus sūdzībā minētajiem ražotājiem neierosināja citus līdzīgā ražojuma ražotājus analogā valstī.

| (38) | Krievija nesadarbojās, kaut arī izmeklēšanas laikā visi zināmie Krievijas ražotāji bija vairākkārt aicināti sadarboties un tiem nosūtīja analogās valsts aptaujas anketas. |
| --- | --- |

(38)

Krievija nesadarbojās, kaut arī izmeklēšanas laikā visi zināmie Krievijas ražotāji bija vairākkārt aicināti sadarboties un tiem nosūtīja analogās valsts aptaujas anketas.

| (39) | Komisija, veicot izpēti, centās atklāt vēl citus ražotājus trešās valstīs. |
| --- | --- |

(39)

Komisija, veicot izpēti, centās atklāt vēl citus ražotājus trešās valstīs.

| (40) | Vēstules un aptaujas anketas tādējādi tika nosūtītas visiem zināmajiem ražotājiem citās trešās valstīs (t. i., Turcijā, Irānā, Horvātijā, Indijā, Dienvidāfrikā un Šveicē). Tomēr arī ar pēcpasākumiem sadarbība netika panākta. |
| --- | --- |

(40)

Vēstules un aptaujas anketas tādējādi tika nosūtītas visiem zināmajiem ražotājiem citās trešās valstīs (t. i., Turcijā, Irānā, Horvātijā, Indijā, Dienvidāfrikā un Šveicē). Tomēr arī ar pēcpasākumiem sadarbība netika panākta.

| (41) | Kā paskaidrots 38., 39. un 40. apsvērumā, izmeklēšanā netika konstatēta cita tirgus ekonomikas trešā valsts, kuru šajā procedūrā varētu izmantot kā analogo valsti. Tādēļ, tā kā šādas tirgus ekonomikas trešās valsts nav, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika izdarīts pagaidu secinājums, ka noteikt atlasīto ražotāju normālo vērtību, balstoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī vai šādas trešās valsts cenu citās valstīs, ieskaitot Savienību, nebija iespējams un tādēļ normālā vērtība bija jānosaka pēc kāda cita pamatojuma, šai gadījumā pēc cenām, kas par līdzīgo ražojumu faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā. To uzskatīja par piemērotu ne tikai iepriekš minētā nepietiekamā sadarbības līmeņa dēļ, bet arī ES tirgus apmēra, importa esības un spēcīgās iekšējās konkurences dēļ šā ražojuma tirgū Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(41)

Kā paskaidrots 38., 39. un 40. apsvērumā, izmeklēšanā netika konstatēta cita tirgus ekonomikas trešā valsts, kuru šajā procedūrā varētu izmantot kā analogo valsti. Tādēļ, tā kā šādas tirgus ekonomikas trešās valsts nav, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika izdarīts pagaidu secinājums, ka noteikt atlasīto ražotāju normālo vērtību, balstoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī vai šādas trešās valsts cenu citās valstīs, ieskaitot Savienību, nebija iespējams un tādēļ normālā vērtība bija jānosaka pēc kāda cita pamatojuma, šai gadījumā pēc cenām, kas par līdzīgo ražojumu faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā. To uzskatīja par piemērotu ne tikai iepriekš minētā nepietiekamā sadarbības līmeņa dēļ, bet arī ES tirgus apmēra, importa esības un spēcīgās iekšējās konkurences dēļ šā ražojuma tirgū Eiropas Savienībā.

3.   Normālā vērtība

| (42) | Tā kā abi atlasītie uzņēmumi TER nepieprasīja, kā paskaidrots iepriekš 41. apsvērumā, normālo vērtību visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem noteica, balstoties uz cenām, kas par līdzīgo ražojumu faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā. Kad izvēlējās samaksātās vai maksājamās cenas Savienībā, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz iepriekš 13. apsvērumā minēto atlasīto Savienības ražotāju uzņēmumos pārbaudītiem datiem. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā abi atlasītie uzņēmumi TER nepieprasīja, kā paskaidrots iepriekš 41. apsvērumā, normālo vērtību visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem noteica, balstoties uz cenām, kas par līdzīgo ražojumu faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā. Kad izvēlējās samaksātās vai maksājamās cenas Savienībā, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz iepriekš 13. apsvērumā minēto atlasīto Savienības ražotāju uzņēmumos pārbaudītiem datiem.

| (43) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms ES neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Konstatēja, ka Savienības ražotāju līdzīga ražojuma pārdošanas apjoms Savienībā bija reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko uz Savienību eksportēja atlasītie ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms ES neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Konstatēja, ka Savienības ražotāju līdzīga ražojuma pārdošanas apjoms Savienībā bija reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko uz Savienību eksportēja atlasītie ražotāji eksportētāji.

| (44) | Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablo ES pārdošanas apjomu īpatsvaru neatkarīgiem patērētājiem. ES pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas Savienības tirgū izmeklēšanas periodā. Iepriekš minētā analīze atklāja, ka dažu ražojuma veidu ES pārdošanas apjomi bija rentabli, proti, vienības neto pārdošanas cena bija augstāka par aprēķinātās vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(44)

Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablo ES pārdošanas apjomu īpatsvaru neatkarīgiem patērētājiem. ES pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas Savienības tirgū izmeklēšanas periodā. Iepriekš minētā analīze atklāja, ka dažu ražojuma veidu ES pārdošanas apjomi bija rentabli, proti, vienības neto pārdošanas cena bija augstāka par aprēķinātās vienības ražošanas izmaksām.

| (45) | Katra ražojuma veida normālo vērtību balstīja uz faktisko pārdošanas cenu (EXW) rentabliem pārdošanas apjomiem un salikto normālo vērtību nerentabliem pārdošanas apjomiem. |
| --- | --- |

(45)

Katra ražojuma veida normālo vērtību balstīja uz faktisko pārdošanas cenu (EXW) rentabliem pārdošanas apjomiem un salikto normālo vērtību nerentabliem pārdošanas apjomiem.

| (46) | Normālā vērtība tika aprēķināta, pievienojot ES ražošanas nozares ražošanas izmaksām tā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A) un peļņu. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam tika noteiktas SG&A izmaksas un peļņa 4,43 % apjomā, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par ES ražotāju līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(46)

Normālā vērtība tika aprēķināta, pievienojot ES ražošanas nozares ražošanas izmaksām tā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A) un peļņu. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam tika noteiktas SG&A izmaksas un peļņa 4,43 % apjomā, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par ES ražotāju līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē.

4.   Eksporta cenas

| (47) | Tā kā atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem piešķīra IR un tie pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem patērētājiem Savienībā, eksporta cenas noteica, balstoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(47)

Tā kā atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem piešķīra IR un tie pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem patērētājiem Savienībā, eksporta cenas noteica, balstoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu.

5.   Salīdzinājums

| (48) | Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad to atzina par pieņemamu, precīzu un pamatotu ar pārbaudītiem pierādījumiem, izdarīja atbilstošas netiešo nodokļu, frakts, apdrošināšanas, iesaiņošanas, pārkraušanas izmaksu un kredītizmaksu korekcijas. |
| --- | --- |

(48)

Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad to atzina par pieņemamu, precīzu un pamatotu ar pārbaudītiem pierādījumiem, izdarīja atbilstošas netiešo nodokļu, frakts, apdrošināšanas, iesaiņošanas, pārkraušanas izmaksu un kredītizmaksu korekcijas.

| (49) | Par vienu ražotāju eksportētāju bija skaidrs, ka tas, izmantojot sistēmu, kā prasīts aptaujas anketā, attiecīgo ražojumu nebija klasificējis pareizi. Viena no attiecīgā ražojuma specifikācijām bija saistīta ar radiatoru siltumatdevi. Tomēr uzņēmumam nebija pierādījumu par siltumatdevi, ko tas bija norādījis saviem eksportētajiem modeļiem. Faktiski paziņotā siltumatdeve nebija pareiza un neatbilda pārējām specifikācijām, piemēram, svaram un izmēriem. Salīdzinājuma nolūkiem tādējādi bija jāizmanto tikai atlikušās specifikācijas. |
| --- | --- |

(49)

Par vienu ražotāju eksportētāju bija skaidrs, ka tas, izmantojot sistēmu, kā prasīts aptaujas anketā, attiecīgo ražojumu nebija klasificējis pareizi. Viena no attiecīgā ražojuma specifikācijām bija saistīta ar radiatoru siltumatdevi. Tomēr uzņēmumam nebija pierādījumu par siltumatdevi, ko tas bija norādījis saviem eksportētajiem modeļiem. Faktiski paziņotā siltumatdeve nebija pareiza un neatbilda pārējām specifikācijām, piemēram, svaram un izmēriem. Salīdzinājuma nolūkiem tādējādi bija jāizmanto tikai atlikušās specifikācijas.

| (50) | Izmantojot PCN sistēmu ražojumu tipu klasificēšanai, vienam atlasītajam ražotājam eksportētājam bija augsts sakritības līmenis. Tomēr citam atlasītajam ražotājam eksportētājam izmantoja metodi, kas balstās uz līdzībām, jo tiešu sakritību nebija. Izmantojot metodi, kas balstās uz līdzībām, iesaistītajai personai tika sniegta detalizēta informācija. |
| --- | --- |

(50)

Izmantojot PCN sistēmu ražojumu tipu klasificēšanai, vienam atlasītajam ražotājam eksportētājam bija augsts sakritības līmenis. Tomēr citam atlasītajam ražotājam eksportētājam izmantoja metodi, kas balstās uz līdzībām, jo tiešu sakritību nebija. Izmantojot metodi, kas balstās uz līdzībām, iesaistītajai personai tika sniegta detalizēta informācija.

6.   Dempinga starpības

| (51) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tika noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tika noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.

| (52) | Minēto divu dempinga starpību vidējais svērtais lielums tika aprēķināts neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(52)

Minēto divu dempinga starpību vidējais svērtais lielums tika aprēķināts neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās.

| (53) | Ņemot vērā, ka ĶTR sadarbības līmenis bija ļoti zems (zem 50 %), uzskatīja, ka valsts mēroga dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ir lietderīgi aprēķināt, izmantojot darījumus ar vislielāko dempingu ar to eksportētāju, kuri sadarbojās, kādu konkrētu klientu. |
| --- | --- |

(53)

Ņemot vērā, ka ĶTR sadarbības līmenis bija ļoti zems (zem 50 %), uzskatīja, ka valsts mēroga dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ir lietderīgi aprēķināt, izmantojot darījumus ar vislielāko dempingu ar to eksportētāju, kuri sadarbojās, kādu konkrētu klientu.

| (54) | Šādi noteiktās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

  1.   tabula








  Uzņēmuma nosaukums | Statuss | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh | IR | 23,0 % |
| Metal Group Co. Ltd. | IR | 70,8 % |
| Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās | | 32,5 % |
| Valsts mēroga dempinga starpība | | 76,6 % |

(54)

Šādi noteiktās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

1.   tabula

Uzņēmuma nosaukums

Statuss

Dempinga starpība

Zhejiang Flyhigh

IR

23,0 %

Metal Group Co. Ltd.

IR

70,8 %

Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās

32,5 %

Valsts mēroga dempinga starpība

76,6 %

E.   KAITĒJUMS

1.   Kopējais Savienības ražošanas apjoms

| (55) | Lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, ieskaitot sūdzībā sniegto informāciju, datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(55)

Lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, ieskaitot sūdzībā sniegto informāciju, datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (56) | IP laikā alumīnija radiatorus ražoja astoņi ražotāji Savienībā. Lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu IP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, ieskaitot sūdzībā sniegto informāciju un datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas. |
| --- | --- |

(56)

IP laikā alumīnija radiatorus ražoja astoņi ražotāji Savienībā. Lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu IP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, ieskaitot sūdzībā sniegto informāciju un datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas.

| (57) | Tādējādi aplēsa, ka IP laikā Savienības ražošanas kopējais apjoms bija apmēram 64 miljoni elementu. Tā kā Savienības ražotāji, kas atbalstīja sūdzību, veidoja Savienības ražošanas kopējo apjomu, tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tos turpmāk dēvē par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(57)

Tādējādi aplēsa, ka IP laikā Savienības ražošanas kopējais apjoms bija apmēram 64 miljoni elementu. Tā kā Savienības ražotāji, kas atbalstīja sūdzību, veidoja Savienības ražošanas kopējo apjomu, tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tos turpmāk dēvē par “Savienības ražošanas nozari”.

2.   Patēriņš Savienībā

| (58) | Izmeklēšanā nevarēja izmantot Eurostat statistikas datus par importu, jo KN kodi, kas attiecas uz alumīnija radiatoriem, attiecas arī uz citiem alumīnija ražojumiem, piemēram, elektriskajiem radiatoriem. |
| --- | --- |

(58)

Izmeklēšanā nevarēja izmantot Eurostat statistikas datus par importu, jo KN kodi, kas attiecas uz alumīnija radiatoriem, attiecas arī uz citiem alumīnija ražojumiem, piemēram, elektriskajiem radiatoriem.

| (59) | Savienības patēriņu tādējādi noteica, balstoties uz sūdzībā sniegtajiem datiem, kas saistīti īpaši ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā un ĶTR ražotāju eksportētāju importu. Šos datus pārbaudīja, salīdzinot ar atbildēm, kas sniegtas atlases aptaujas anketās, un ar datiem, kuruso ieguva un pārbaudīja atlasīto Savienības ražotāju un ĶTR ražotāju eksportētāju telpās. |
| --- | --- |

(59)

Savienības patēriņu tādējādi noteica, balstoties uz sūdzībā sniegtajiem datiem, kas saistīti īpaši ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā un ĶTR ražotāju eksportētāju importu. Šos datus pārbaudīja, salīdzinot ar atbildēm, kas sniegtas atlases aptaujas anketās, un ar datiem, kuruso ieguva un pārbaudīja atlasīto Savienības ražotāju un ĶTR ražotāju eksportētāju telpās.

| (60) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.

  2.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā (elementi) | 46 000 000 | 40 500 000 | 39 000 000 | 44 246 066 |
| Indekss (2009=100) | 114 | 100 | 96 | 109 |
| Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(60)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.

2.   tabula

2008

2009

2010

IP

Patēriņš Savienībā (elementi)

46 000 000

40 500 000

39 000 000

44 246 066

Indekss (2009=100)

114

100

96

109

Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (61) | Attiecīgajā periodā kopējais patēriņš ES tirgū samazinājās par 3,8 %. Sakrītot ar ekonomikas krīzes negatīvo ietekmi, 2008.–2009. gadā samazinājums bija apmēram 12 %; pēc krīzes patēriņš samazinājās vēl par 3,7 %. Tomēr no 2010. gada līdz IP patēriņš uzlabojās, palielinoties par 13,5 %, taču tas nesasniedza 2008. gada sākotnējo līmeni. Iepriekšējā tabulā arī parādīts, ka no 2009. gada līdz IP patēriņš palielinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(61)

Attiecīgajā periodā kopējais patēriņš ES tirgū samazinājās par 3,8 %. Sakrītot ar ekonomikas krīzes negatīvo ietekmi, 2008.–2009. gadā samazinājums bija apmēram 12 %; pēc krīzes patēriņš samazinājās vēl par 3,7 %. Tomēr no 2010. gada līdz IP patēriņš uzlabojās, palielinoties par 13,5 %, taču tas nesasniedza 2008. gada sākotnējo līmeni. Iepriekšējā tabulā arī parādīts, ka no 2009. gada līdz IP patēriņš palielinājās par 9 %.

3.   Imports no attiecīgās valsts

| (62) | Attiecīgajā periodā imports no ĶTR uz Savienību attīstījās šādi.

  3.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR importa apjoms (elementi) | 6 000 000 | 7 000 000 | 8 000 000 | 10 616 576 |
| Indekss (2009=100) | 86 | 100 | 114 | 152 |
| Tirgus daļa | 13,0 % | 17,3 % | 20,5 % | 24,0 % |
| Indekss (2009=100) | 75 | 100 | 119 | 139 |
| Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(62)

Attiecīgajā periodā imports no ĶTR uz Savienību attīstījās šādi.

3.   tabula

2008

2009

2010

IP

ĶTR importa apjoms (elementi)

6 000 000

7 000 000

8 000 000

10 616 576

Indekss (2009=100)

86

100

114

152

Tirgus daļa

13,0 %

17,3 %

20,5 %

24,0 %

Indekss (2009=100)

75

100

119

139

Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (63) | Neatkarīgi no patēriņa izmaiņām ĶTR importa apjoms attiecīgajā periodā būtiski palielinājās par 77 %. Kāpums bija nemitīgs, un no 2010. gada līdz IP tas bija visstraujākais (+ 33 %). Tāpat tika novērots, ka attiecīgajā periodā Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļa stabili palielinājās — no 13 % 2008. gadā līdz 24 % IP laikā. Šī attīstība jāaplūko kopsakarā ar vispārējo patēriņa kritumu par 3,8 % šai pašā periodā. |
| --- | --- |

(63)

Neatkarīgi no patēriņa izmaiņām ĶTR importa apjoms attiecīgajā periodā būtiski palielinājās par 77 %. Kāpums bija nemitīgs, un no 2010. gada līdz IP tas bija visstraujākais (+ 33 %). Tāpat tika novērots, ka attiecīgajā periodā Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļa stabili palielinājās — no 13 % 2008. gadā līdz 24 % IP laikā. Šī attīstība jāaplūko kopsakarā ar vispārējo patēriņa kritumu par 3,8 % šai pašā periodā.

3.1   Importa cenas un to samazinājums

4.   tabula

| Imports no ĶTR | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena (EUR par elementu) | 4,06 | 3,25 | 4,07 | 4,02 |
| Indekss (2009=100) | 125 | 100 | 125 | 123 |
| Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

Imports no ĶTR

2008

2009

2010

IP

Vidējā cena (EUR par elementu)

4,06

3,25

4,07

4,02

Indekss (2009=100)

125

100

125

123

Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (64) | Iepriekšējā tabulā redzams, ka attiecīgajā periodā ĶTR importa vidējā cena nedaudz samazinājās. Pirmajā posmā 2008.–2009. gadā tā ievērojami samazinājās par 20 %, tad 2009.–2010. gadā palielinājās par 25 %. Attiecīgā perioda beigās tā atkal samazinājās. |
| --- | --- |

(64)

Iepriekšējā tabulā redzams, ka attiecīgajā periodā ĶTR importa vidējā cena nedaudz samazinājās. Pirmajā posmā 2008.–2009. gadā tā ievērojami samazinājās par 20 %, tad 2009.–2010. gadā palielinājās par 25 %. Attiecīgā perioda beigās tā atkal samazinājās.

| (65) | Izmeklēšanā arī atklāja, ka attiecīgajā periodā ĶTR importa cenas bija nemainīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. 2009. gada cenu kritums sakrita ar straujo Ķīnas tirgus daļas pieaugumu no 13 % līdz 17,3 % no Savienības tirgus, un pastāvīgais cenu samazinājums izskaidro stabilo Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļas kāpumu, jo īpaši no 2009. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(65)

Izmeklēšanā arī atklāja, ka attiecīgajā periodā ĶTR importa cenas bija nemainīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. 2009. gada cenu kritums sakrita ar straujo Ķīnas tirgus daļas pieaugumu no 13 % līdz 17,3 % no Savienības tirgus, un pastāvīgais cenu samazinājums izskaidro stabilo Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļas kāpumu, jo īpaši no 2009. gada līdz IP.

| (66) | Lai noteiktu cenu samazinājumu IP, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar importa no Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās, atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam patērētājam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(66)

Lai noteiktu cenu samazinājumu IP, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar importa no Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās, atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam patērētājam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.

| (67) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā, Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 6,1 %. |
| --- | --- |

(67)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā, Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 6,1 %.

4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.1.   Ievadpiezīmes

| (68) | Kā minēts iepriekš 24. un 25. apsvērumā, lai pārbaudīto iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi. Jānorāda, ka viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem alumīnija radiatorus sāka ražot tikai 2009. gadā. Lai attiecīgā perioda tendenču izvērtējums būtu konsekvents, uzskatīja par lietderīgu kaitējuma analīzei par atskaites gadu izvēlēties 2009. gadu ar indeksu 100. Datu pilnības labad, balstoties uz pieejamiem datiem, noteica indeksu arī 2008. gadam. |
| --- | --- |

(68)

Kā minēts iepriekš 24. un 25. apsvērumā, lai pārbaudīto iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi. Jānorāda, ka viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem alumīnija radiatorus sāka ražot tikai 2009. gadā. Lai attiecīgā perioda tendenču izvērtējums būtu konsekvents, uzskatīja par lietderīgu kaitējuma analīzei par atskaites gadu izvēlēties 2009. gadu ar indeksu 100. Datu pilnības labad, balstoties uz pieejamiem datiem, noteica indeksu arī 2008. gadam.

| (69) | Četru atlasīto ES ražotāju sniegtie un pārbaudītie dati tika izmantoti, lai noteikti tādus mikrorādītājus kā vienības cena, vienības izmaksas, rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un krājumi. 2008. gada indeksu noteica, balstoties uz datiem, kas pieejami par trim esošiem ražotājiem 2008. gadā un ko salīdzināja ar datiem par šiem pašiem trim ražotājiem 2009. gadā (indekss 100). |
| --- | --- |

(69)

Četru atlasīto ES ražotāju sniegtie un pārbaudītie dati tika izmantoti, lai noteikti tādus mikrorādītājus kā vienības cena, vienības izmaksas, rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un krājumi. 2008. gada indeksu noteica, balstoties uz datiem, kas pieejami par trim esošiem ražotājiem 2008. gadā un ko salīdzināja ar datiem par šiem pašiem trim ražotājiem 2009. gadā (indekss 100).

| (70) | Par astoņiem ES alumīnija radiatoru ražotājiem sniegtos datus izmantoja, lai noteiktu tādus makrorādītājus kā Savienības ražošanas nozares ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un darba vietas. 2008. gada indeksu noteica, balstoties uz datiem, kas pieejami par septiņiem esošiem ražotājiem 2008. gadā un ko salīdzināja ar datiem, kuri pieejami par šiem pašiem septiņiem ražotājiem 2009. gadā (indekss 100). |
| --- | --- |

(70)

Par astoņiem ES alumīnija radiatoru ražotājiem sniegtos datus izmantoja, lai noteiktu tādus makrorādītājus kā Savienības ražošanas nozares ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un darba vietas. 2008. gada indeksu noteica, balstoties uz datiem, kas pieejami par septiņiem esošiem ražotājiem 2008. gadā un ko salīdzināja ar datiem, kuri pieejami par šiem pašiem septiņiem ražotājiem 2009. gadā (indekss 100).

| (71) | Pamatregulas 3. panta 5. punkta kontekstā Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pārbaude attiecīgajā periodā ietver visu minētajā pantā uzskaitīto ekonomikas faktoru izvērtējumu. |
| --- | --- |

(71)

Pamatregulas 3. panta 5. punkta kontekstā Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pārbaude attiecīgajā periodā ietver visu minētajā pantā uzskaitīto ekonomikas faktoru izvērtējumu.

4.2.   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

5.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (elementi) | | 55 533 555 | 60 057 377 | 64 100 484 |
| Indekss (2009=100) | 116 | 100 | 108 | 115 |
| Ražošanas jauda (elementi) | | 93 426 855 | 95 762 788 | 107 218 125 |
| | | 100 | 103 | 115 |
| Jaudas izmantojums | 70 % | 59 % | 63 % | 60 % |
| Indekss (2009=100) | 119 | 100 | 106 | 101 |
| Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Ražošanas apjoms (elementi)

55 533 555

60 057 377

64 100 484

Indekss (2009=100)

116

100

108

115

Ražošanas jauda (elementi)

93 426 855

95 762 788

107 218 125

100

103

115

Jaudas izmantojums

70 %

59 %

63 %

60 %

Indekss (2009=100)

119

100

106

101

Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (72) | Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, ieskaitot sūdzībā sniegto informāciju, datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(72)

Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, ieskaitot sūdzībā sniegto informāciju, datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (73) | Iepriekšējā tabula liecina, ka attiecīgajā periodā ražošana samazinājās. Vienlaikus ar pieprasījuma kritumu strauji samazinājās ražošana 2009. gadā, bet pēc tam 2010. gadā un IP laikā tā atguvās. No 2009. gada līdz IP ražošana bija salīdzinoši stabila, kaut arī patēriņš palielinājās par 9 %. Ražošanas līmenis ir atkarīgs arī no Savienības ražošanas nozares eksporta darbības, kas attiecīgajā periodā saglabājās ievērojamā līmenī. |
| --- | --- |

(73)

Iepriekšējā tabula liecina, ka attiecīgajā periodā ražošana samazinājās. Vienlaikus ar pieprasījuma kritumu strauji samazinājās ražošana 2009. gadā, bet pēc tam 2010. gadā un IP laikā tā atguvās. No 2009. gada līdz IP ražošana bija salīdzinoši stabila, kaut arī patēriņš palielinājās par 9 %. Ražošanas līmenis ir atkarīgs arī no Savienības ražošanas nozares eksporta darbības, kas attiecīgajā periodā saglabājās ievērojamā līmenī.

| (74) | Lai gan patēriņa kritums bija ierobežots, jaudas izmantojums samazinājās no 70 % 2008. gadā līdz 60 % IP laikā. Tas bija salīdzinoši stabils no 2009. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(74)

Lai gan patēriņa kritums bija ierobežots, jaudas izmantojums samazinājās no 70 % 2008. gadā līdz 60 % IP laikā. Tas bija salīdzinoši stabils no 2009. gada līdz IP.

4.3.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

6.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (elementi) | 40 000 000 | 33 500 000 | 31 000 000 | 33 629 490 |
| Indekss (2009=100) | 119 | 100 | 93 | 100 |
| Tirgus daļa | 87 % | 82,7 % | 79,5 % | 76 % |
| Indekss (2008=100) | 105 | 100 | 96 | 92 |
| Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Pārdošanas apjoms (elementi)

40 000 000

33 500 000

31 000 000

33 629 490

Indekss (2009=100)

119

100

93

100

Tirgus daļa

87 %

82,7 %

79,5 %

76 %

Indekss (2008=100)

105

100

96

92

Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (75) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 %, un tās tirgus daļa nepārtraukti samazinājās no 87 % 2008. gadā līdz 76 % IP laikā. 2009. gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 %, tādējādi nozarei zaudējot vairāk nekā četrus procentu punktus savas tirgus daļas. 2010. gadā pārdošanas apjoms samazinājās vēl par 7 %, un nozares tirgus daļa saruka no 82,7 % līdz 79,5 %. IP laikā, patēriņam pieaugot (+ 13,5 %), Savienības ražošanas nozares tirgus daļa vēl samazinājās līdz 76 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot pieaugošo patēriņu un atgūt daļu no iepriekš zaudētās tirgus daļas. |
| --- | --- |

(75)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 %, un tās tirgus daļa nepārtraukti samazinājās no 87 % 2008. gadā līdz 76 % IP laikā. 2009. gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 %, tādējādi nozarei zaudējot vairāk nekā četrus procentu punktus savas tirgus daļas. 2010. gadā pārdošanas apjoms samazinājās vēl par 7 %, un nozares tirgus daļa saruka no 82,7 % līdz 79,5 %. IP laikā, patēriņam pieaugot (+ 13,5 %), Savienības ražošanas nozares tirgus daļa vēl samazinājās līdz 76 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot pieaugošo patēriņu un atgūt daļu no iepriekš zaudētās tirgus daļas.

4.4.   Izaugsme

| (76) | Attiecīgajā periodā atklājās, ka Savienības patēriņš nedaudz samazinājās (par 3,8 %), savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa šai pašā periodā ievērojami samazinājās (attiecīgi par 15,9 % un 12,6 %). Vienlaikus attiecīgajā periodā imports no ĶTR ievērojami palielinājās par 76,9 %. Tādēļ tai pašā periodā samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa — par 11 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(76)

Attiecīgajā periodā atklājās, ka Savienības patēriņš nedaudz samazinājās (par 3,8 %), savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa šai pašā periodā ievērojami samazinājās (attiecīgi par 15,9 % un 12,6 %). Vienlaikus attiecīgajā periodā imports no ĶTR ievērojami palielinājās par 76,9 %. Tādēļ tai pašā periodā samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa — par 11 procentu punktiem.

4.5.   Nodarbinātība

7.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | | 1 598 | 1 642 | 1 641 |
| Indekss (2009=100) | 102 | 100 | 103 | 103 |
| Ražīgums (vienība/nodarbinātais)

  Indekss (2009=100) | 114 | 100 | 105 | 112 |
| Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Nodarbināto skaits

1 598

1 642

1 641

Indekss (2009=100)

102

100

103

103

Ražīgums (vienība/nodarbinātais)

Indekss (2009=100)

114

100

105

112

Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (77) | Attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās nodarbināto skaits, savukārt tādēļ samazinājās ražīgums. Jānorāda, ka nodarbinātības tendence tomēr bija augoša tāpēc, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem, kas ir arī mazākais, ražošanu sāka 2009. gadā. Citādi nodarbinātības tendence būtu bijusi negatīva. |
| --- | --- |

(77)

Attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās nodarbināto skaits, savukārt tādēļ samazinājās ražīgums. Jānorāda, ka nodarbinātības tendence tomēr bija augoša tāpēc, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem, kas ir arī mazākais, ražošanu sāka 2009. gadā. Citādi nodarbinātības tendence būtu bijusi negatīva.

| (78) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. Tas sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, pēc tam sākot pieaugt līdz IP, nesasniedzot sākotnējos līmeņus. No 2009. gada līdz izmeklēšanas periodam ražošanas apjoms palielinājās par 12 %. |
| --- | --- |

(78)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. Tas sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, pēc tam sākot pieaugt līdz IP, nesasniedzot sākotnējos līmeņus. No 2009. gada līdz izmeklēšanas periodam ražošanas apjoms palielinājās par 12 %.

4.6.   Vienības vidējās cenas Savienībā un ražošanas izmaksas

8.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem

  (EUR par elementu) | | 5,31 | 5,47 | 5,62 |
| Indekss (2009=100) | 113 | 100 | 103 | 106 |
| Vienības izmaksas (EUR par elementu) | | 4,92 | 5,34 | 5,61 |
| Indekss (2009=100) | 113 | 100 | 109 | 114 |
| Avots: atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem

(EUR par elementu)

5,31

5,47

5,62

Indekss (2009=100)

113

100

103

106

Vienības izmaksas (EUR par elementu)

4,92

5,34

5,61

Indekss (2009=100)

113

100

109

114

Avots: atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (79) | Attiecīgajā periodā pārdošanas vidējo cenu attīstība uzrāda ievērojamu kritumu — par 6 %. No 2009. gada līdz IP, patēriņam pieaugot un tirgum atgūstoties, cenas palielinājās par 6 %, taču 2008. gada līmeni nesasniedza. |
| --- | --- |

(79)

Attiecīgajā periodā pārdošanas vidējo cenu attīstība uzrāda ievērojamu kritumu — par 6 %. No 2009. gada līdz IP, patēriņam pieaugot un tirgum atgūstoties, cenas palielinājās par 6 %, taču 2008. gada līmeni nesasniedza.

| (80) | Vienlaikus attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas relatīvās izmaksas, tomēr tas Savienības ražošanas nozarei neļāva palikt rentablai 2010. gadā un IP laikā. 2009. gadā sakrita izmaksu samazinājums (11,5 %) ar pārdošanas cenu kritumu (11,5 %), 2010. gadā un IP laikā strauji palielinājās Savienības ražošanas nozares izmaksas, un papildu izmaksu segšanai tā savas cenas varēja palielināt tikai nedaudz. Tāpēc radās vēl lielāki rentabilitātes un tirgus daļas zaudējumi, jo Savienības ražošanas nozares cenas nepārtraukti bija augstākas par Ķīnas importa cenām. |
| --- | --- |

(80)

Vienlaikus attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas relatīvās izmaksas, tomēr tas Savienības ražošanas nozarei neļāva palikt rentablai 2010. gadā un IP laikā. 2009. gadā sakrita izmaksu samazinājums (11,5 %) ar pārdošanas cenu kritumu (11,5 %), 2010. gadā un IP laikā strauji palielinājās Savienības ražošanas nozares izmaksas, un papildu izmaksu segšanai tā savas cenas varēja palielināt tikai nedaudz. Tāpēc radās vēl lielāki rentabilitātes un tirgus daļas zaudējumi, jo Savienības ražošanas nozares cenas nepārtraukti bija augstākas par Ķīnas importa cenām.

4.7.   Rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

9.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pārdevumu rentabilitāte (% no neto pārdošanas apjoma) | 7,4 % | 7,5 % | 2,4 % | 0,2 % |
| Indekss (2009=100) | 99 | 100 | 32 | 2 |
| Skaidras naudas plūsma | | 27 712 871 | 14 228 145 | 843 570 |
| Indekss (2009=100) | 112 | 100 | 51 | 3 |
| Ieguldījumi (EUR) | 25 404 161 | 15 476 164 | 12 072 057 | 8 945 470 |
| Indekss (2009=100) | 165 | 100 | 78 | 58 |
| Ienākumi no ieguldījumiem | 36 % | 49 % | 21 % | 2 % |
| Indekss (2009=100) | 73 | 100 | 43 | 4 |
| Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

ES pārdevumu rentabilitāte (% no neto pārdošanas apjoma)

7,4 %

7,5 %

2,4 %

0,2 %

Indekss (2009=100)

99

100

32

2

Skaidras naudas plūsma

27 712 871

14 228 145

843 570

Indekss (2009=100)

112

100

51

3

Ieguldījumi (EUR)

25 404 161

15 476 164

12 072 057

8 945 470

Indekss (2009=100)

165

100

78

58

Ienākumi no ieguldījumiem

36 %

49 %

21 %

2 %

Indekss (2009=100)

73

100

43

4

Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (81) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā un arī no 2009. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares rentabilitāte strauji samazinājās un tikai ar grūtībām sasniedza tādu līmeni, kad tā strādāja bez zaudējumiem. |
| --- | --- |

(81)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā un arī no 2009. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares rentabilitāte strauji samazinājās un tikai ar grūtībām sasniedza tādu līmeni, kad tā strādāja bez zaudējumiem.

| (82) | Skaidras naudas plūsmas attīstība, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, lielā mērā sekoja negatīvajai rentabilitātes attīstībai. Zemākais punkts tika sasniegts IP laikā. Tāpat ienākumi no ieguldījumiem samazinājās no 36 % 2008. gadā līdz 2 % IP laikā. |
| --- | --- |

(82)

Skaidras naudas plūsmas attīstība, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, lielā mērā sekoja negatīvajai rentabilitātes attīstībai. Zemākais punkts tika sasniegts IP laikā. Tāpat ienākumi no ieguldījumiem samazinājās no 36 % 2008. gadā līdz 2 % IP laikā.

| (83) | Attiecīgajā periodā rentabilitātes, skaidras naudas plūsmas un ienākumu no ieguldījumiem attīstība ierobežoja Savienības ražošanas nozares spēju ieguldīt savā darbībā un apgrūtināja tās attīstību. Savienības ražošanas nozare spēja veikt lielus ieguldījumus attiecīgā perioda sākumā un modernizēt savas iekārtas efektīvākai ražošanai, taču pēc tam, atlikušajā attiecīgā perioda laikā, ieguldījumi stabili samazinājās — par 64,7 %. |
| --- | --- |

(83)

Attiecīgajā periodā rentabilitātes, skaidras naudas plūsmas un ienākumu no ieguldījumiem attīstība ierobežoja Savienības ražošanas nozares spēju ieguldīt savā darbībā un apgrūtināja tās attīstību. Savienības ražošanas nozare spēja veikt lielus ieguldījumus attiecīgā perioda sākumā un modernizēt savas iekārtas efektīvākai ražošanai, taču pēc tam, atlikušajā attiecīgā perioda laikā, ieguldījumi stabili samazinājās — par 64,7 %.

4.8.   Krājumi

10.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās. Indekss (2009=100) | 137 | 100 | 131 | 299 |
| Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās. Indekss (2009=100)

137

100

131

299

Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (84) | Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju krājumi attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Krājumi perioda beigās 2009. gadā samazinājās par 27 %, bet pēc tam, 2010. gadā un IP, tie pieauga attiecīgi par 30,8 % un 128,4 %. |
| --- | --- |

(84)

Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju krājumi attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Krājumi perioda beigās 2009. gadā samazinājās par 27 %, bet pēc tam, 2010. gadā un IP, tie pieauga attiecīgi par 30,8 % un 128,4 %.

5.   Pašreizējās dempinga starpības lielums

| (85) | Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz minimālo līmeni. Turklāt, ņemot vērā ĶTR importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz ES tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(85)

Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz minimālo līmeni. Turklāt, ņemot vērā ĶTR importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz ES tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

6.   Secinājums par kaitējumu

| (86) | Izmeklēšanā atklāja, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju, kas skar Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ir pasliktinājusies vai arī tie neattīstījās atbilstoši patēriņam attiecīgajā periodā. Šis novērojums īpaši attiecas uz periodu no 2009. gada līdz IP beigām. |
| --- | --- |

(86)

Izmeklēšanā atklāja, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju, kas skar Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ir pasliktinājusies vai arī tie neattīstījās atbilstoši patēriņam attiecīgajā periodā. Šis novērojums īpaši attiecas uz periodu no 2009. gada līdz IP beigām.

| (87) | Patēriņa sarukuma kontekstā attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms pakāpeniski un būtiski palielinājās. Vienlaikus Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā samazinājās par 16 %, tās tirgus daļa savukārt samazinājās no 87 % 2008. gadā līdz 76 % IP. Pat tad, kad patēriņš atguvās par 9 % no 2009. gada līdz IP, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa turpināja sarukt. Savienības ražošanas nozare nevarēja atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu, jo ĶTR imports par dempinga cenām ES tirgū ievērojami palielinājās. Importam par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinoties, tā cenas pastāvīgi bija zem Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(87)

Patēriņa sarukuma kontekstā attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms pakāpeniski un būtiski palielinājās. Vienlaikus Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā samazinājās par 16 %, tās tirgus daļa savukārt samazinājās no 87 % 2008. gadā līdz 76 % IP. Pat tad, kad patēriņš atguvās par 9 % no 2009. gada līdz IP, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa turpināja sarukt. Savienības ražošanas nozare nevarēja atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu, jo ĶTR imports par dempinga cenām ES tirgū ievērojami palielinājās. Importam par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinoties, tā cenas pastāvīgi bija zem Savienības ražošanas nozares cenām.

| (88) | Turklāt tika ievērojami ietekmēti tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu, tas ir, skaidras naudas plūsma un rentabilitāte. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu un veikt investīcijas. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt tika ievērojami ietekmēti tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu, tas ir, skaidras naudas plūsma un rentabilitāte. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu un veikt investīcijas.

| (89) | Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (90) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, ne tikai imports par dempinga cenām, kuri būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru izraisītais kaitējums nav saistīts ar importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, ne tikai imports par dempinga cenām, kuri būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru izraisītais kaitējums nav saistīts ar importu par dempinga cenām.

2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (91) | Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 3,8 %, savukārt ĶTR importa par dempinga cenām apjoms ievērojami pieauga — par aptuveni 77 %; palielinājās arī šā importa tirgus daļa — no 13 % 2008. gadā līdz 24 % IP. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 %, un tirgus daļa saruka no 87 % 2008. gadā līdz 76 % IP. |
| --- | --- |

(91)

Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 3,8 %, savukārt ĶTR importa par dempinga cenām apjoms ievērojami pieauga — par aptuveni 77 %; palielinājās arī šā importa tirgus daļa — no 13 % 2008. gadā līdz 24 % IP. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 %, un tirgus daļa saruka no 87 % 2008. gadā līdz 76 % IP.

| (92) | No 2009. gada līdz IP Savienības patēriņš palielinājās par 9 %, tikmēr tās tirgus daļa atkal samazinājās, turpretim ĶTR imports par dempinga cenām minētajā periodā gadā palielinājās par 52 %. |
| --- | --- |

(92)

No 2009. gada līdz IP Savienības patēriņš palielinājās par 9 %, tikmēr tās tirgus daļa atkal samazinājās, turpretim ĶTR imports par dempinga cenām minētajā periodā gadā palielinājās par 52 %.

| (93) | Par spiedienu uz cenām jānorāda, ka 2009. gadā vidējās ĶTR importa cenas samazinājās par 20 %, piespiežot Savienības ražošanas nozari savas pārdošanas cenas būtiski samazināt — par apmēram 11,5 %. 2010. gadā un IP laikā izmaksu kāpuma dēļ Savienības ražošanas nozare centās savas cenas celt. Tādēļ tika vēl zaudēta tirgus daļa, jo Savienības ražošanas nozares cenas nepārtraukti bija augstākas par tām cenām, kādas bija ĶTR importam par dempinga cenām. Tādējādi būtiski samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, pārdošanas apjoms un tirgus daļa. |
| --- | --- |

(93)

Par spiedienu uz cenām jānorāda, ka 2009. gadā vidējās ĶTR importa cenas samazinājās par 20 %, piespiežot Savienības ražošanas nozari savas pārdošanas cenas būtiski samazināt — par apmēram 11,5 %. 2010. gadā un IP laikā izmaksu kāpuma dēļ Savienības ražošanas nozare centās savas cenas celt. Tādēļ tika vēl zaudēta tirgus daļa, jo Savienības ražošanas nozares cenas nepārtraukti bija augstākas par tām cenām, kādas bija ĶTR importam par dempinga cenām. Tādējādi būtiski samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, pārdošanas apjoms un tirgus daļa.

| (94) | Attiecīgajā periodā samazinājās cenas ĶTR importam par dempinga cenām. Pat ja periodā no 2009. gadam līdz IP cenas ĶTR importam palielinājās par 23 %, tās visu laiku palika ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām attiecīgajā periodā un īpaši IP, tādējādi samazinot cenas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(94)

Attiecīgajā periodā samazinājās cenas ĶTR importam par dempinga cenām. Pat ja periodā no 2009. gadam līdz IP cenas ĶTR importam palielinājās par 23 %, tās visu laiku palika ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām attiecīgajā periodā un īpaši IP, tādējādi samazinot cenas Savienības tirgū.

| (95) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ievērojamam ĶTR importa par dempinga cenām pieaugumam ar tādām cenām, kas ir pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; to konkrēti atspoguļo tās sliktais finansiālais stāvoklis, ievērojams pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājums, kā arī gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(95)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ievērojamam ĶTR importa par dempinga cenām pieaugumam ar tādām cenām, kas ir pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; to konkrēti atspoguļo tās sliktais finansiālais stāvoklis, ievērojams pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājums, kā arī gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās.

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Imports no trešām valstīm

| (96) | Kā paskaidrots iepriekš 58. apsvērumā, šajā izmeklēšanā Eurostat statistikas datus par importu izmantot nevarēja, jo KN kodi attiecībā uz alumīnija radiatoriem un to elementiem un sekcijām ietver dažādus alumīnija ražojumus. Citas ticamas informācijas nav, tāpēc, balstoties uz aptaujas anketu, secināja, ka, izņemot no ĶTR, nav nevienas citas valsts ārpus ES, kas attiecīgajā periodā būtu ražojusi un eksportējusi alumīnija radiatorus uz ES. |
| --- | --- |

(96)

Kā paskaidrots iepriekš 58. apsvērumā, šajā izmeklēšanā Eurostat statistikas datus par importu izmantot nevarēja, jo KN kodi attiecībā uz alumīnija radiatoriem un to elementiem un sekcijām ietver dažādus alumīnija ražojumus. Citas ticamas informācijas nav, tāpēc, balstoties uz aptaujas anketu, secināja, ka, izņemot no ĶTR, nav nevienas citas valsts ārpus ES, kas attiecīgajā periodā būtu ražojusi un eksportējusi alumīnija radiatorus uz ES.

3.2.   Ekonomikas krīze

| (97) | Ar ekonomikas krīzi var daļēji skaidrot Savienības patēriņa samazināšanos īpaši 2009. un 2010. gadā. Tomēr būtu piebilstams, ka, patēriņam sarūkot attiecīgajā periodā un tam palielinoties no 2009. gada līdz IP, apjoms ĶTR importam par dempinga cenām, kas bija zem Savienības ražošanas nozares cenām, Savienības tirgū turpināja palielināties. |
| --- | --- |

(97)

Ar ekonomikas krīzi var daļēji skaidrot Savienības patēriņa samazināšanos īpaši 2009. un 2010. gadā. Tomēr būtu piebilstams, ka, patēriņam sarūkot attiecīgajā periodā un tam palielinoties no 2009. gada līdz IP, apjoms ĶTR importam par dempinga cenām, kas bija zem Savienības ražošanas nozares cenām, Savienības tirgū turpināja palielināties.

| (98) | Lētā importa par dempinga cenām rezultāti ļoti atšķīrās no Savienības ražošanas nozares rezultātiem. Izmeklēšanā atklāja, ka, pat ja no 2009. gada līdz IP Savienības patēriņš palielinājās vispārējās ekonomikas atveseļošanās kontekstā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa patiešām nemitīgi samazinājās. Pat ja ražošanas apjoms cēlās, radās pārpalikums, kas bija jānovirza uz krājumiem. |
| --- | --- |

(98)

Lētā importa par dempinga cenām rezultāti ļoti atšķīrās no Savienības ražošanas nozares rezultātiem. Izmeklēšanā atklāja, ka, pat ja no 2009. gada līdz IP Savienības patēriņš palielinājās vispārējās ekonomikas atveseļošanās kontekstā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa patiešām nemitīgi samazinājās. Pat ja ražošanas apjoms cēlās, radās pārpalikums, kas bija jānovirza uz krājumiem.

| (99) | Normālos ekonomikas apstākļos un ja nebūtu spēcīga spiediena uz cenām un ražojumu par dempinga cenām importa pieplūduma, Savienības ražošanas nozarei, iespējams, būtu bijušas zināmas grūtības pārvarēt patēriņa kritumu un fiksēto vienības izmaksu kāpumu samazinātā jaudas izmantojuma dēļ. Tomēr no izmeklēšanas skaidri izriet, ka ĶTR imports par dempinga cenām ir pastiprinājis ekonomikas lejupslīdes ietekmi. Pat vispārējās ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties un sasniegt attiecīgajā periodā zaudētos pārdošanas apjomus un tirgus daļu. |
| --- | --- |

(99)

Normālos ekonomikas apstākļos un ja nebūtu spēcīga spiediena uz cenām un ražojumu par dempinga cenām importa pieplūduma, Savienības ražošanas nozarei, iespējams, būtu bijušas zināmas grūtības pārvarēt patēriņa kritumu un fiksēto vienības izmaksu kāpumu samazinātā jaudas izmantojuma dēļ. Tomēr no izmeklēšanas skaidri izriet, ka ĶTR imports par dempinga cenām ir pastiprinājis ekonomikas lejupslīdes ietekmi. Pat vispārējās ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties un sasniegt attiecīgajā periodā zaudētos pārdošanas apjomus un tirgus daļu.

| (100) | Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze, iespējams, bija par iemeslu Savienības ražošanas nozares sliktajam darbības rezultātam, tomēr kopumā nevar uzskatīt, ka tās ietekmē tika pārtraukta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei īpaši IP laikā nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(100)

Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze, iespējams, bija par iemeslu Savienības ražošanas nozares sliktajam darbības rezultātam, tomēr kopumā nevar uzskatīt, ka tās ietekmē tika pārtraukta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei īpaši IP laikā nodarīto kaitējumu.

3.3.   Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu attīstība

| (101) | Izmeklēšanā atklāja, ka alumīnija radiatoru ražošanas izmaksas ir tieši saistītas ar alumīnija, šā ražojuma galvenā izejmateriāla, cenas attīstību. Pat ja Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas 2009. gadā ievērojami samazinājās (sk. iepriekš 8. tabulu), tikpat ātri samazinājās pārdošanas cenas. 2010. gadā un IP laikā izmaksas palielinājās vairāk nekā pārdošanas cenas, tādējādi atgūšanās (īpaši Savienības ražošanas nozares rentabilitātes ziņā) nebija iespējama. Šāda situācija izveidojās, kad no ĶTR importēto ražojumu importa cena nepārtraukti bija zem Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(101)

Izmeklēšanā atklāja, ka alumīnija radiatoru ražošanas izmaksas ir tieši saistītas ar alumīnija, šā ražojuma galvenā izejmateriāla, cenas attīstību. Pat ja Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas 2009. gadā ievērojami samazinājās (sk. iepriekš 8. tabulu), tikpat ātri samazinājās pārdošanas cenas. 2010. gadā un IP laikā izmaksas palielinājās vairāk nekā pārdošanas cenas, tādējādi atgūšanās (īpaši Savienības ražošanas nozares rentabilitātes ziņā) nebija iespējama. Šāda situācija izveidojās, kad no ĶTR importēto ražojumu importa cena nepārtraukti bija zem Savienības ražošanas nozares cenas.

| (102) | Tirgus ekonomikas apstākļos varētu gaidīt, ka tirgū cenas regulāri pielāgotos, atspoguļojot izmaiņas dažādos ražošanas izmaksu elementos. Taču tā nenotika. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ĶTR imports par dempinga cenām, kas bija zem Savienības ražošanas nozares cenām, turpināja samazināt Savienības tirgus cenas, tādējādi liedzot Savienības ražošanas nozarei saglabāt savu tirgus daļu un pielāgot cenas, lai segtu savas izmaksas un sasniegtu samērīgu peļņas līmeni, īpaši IP laikā. |
| --- | --- |

(102)

Tirgus ekonomikas apstākļos varētu gaidīt, ka tirgū cenas regulāri pielāgotos, atspoguļojot izmaiņas dažādos ražošanas izmaksu elementos. Taču tā nenotika. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ĶTR imports par dempinga cenām, kas bija zem Savienības ražošanas nozares cenām, turpināja samazināt Savienības tirgus cenas, tādējādi liedzot Savienības ražošanas nozarei saglabāt savu tirgus daļu un pielāgot cenas, lai segtu savas izmaksas un sasniegtu samērīgu peļņas līmeni, īpaši IP laikā.

| (103) | Izejmateriālu cenu kāpums tādējādi nebija tik liels, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, īpaši IP laikā. |
| --- | --- |

(103)

Izejmateriālu cenu kāpums tādējādi nebija tik liels, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, īpaši IP laikā.

3.4.   Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbība

11.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta pārdošanas apjoms (elementi) | | 18 280 847 | 20 245 515 | 17 242 607 |
| Indekss (2009=100) | 126 | 100 | 111 | 94 |
| Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Eksporta pārdošanas apjoms (elementi)

18 280 847

20 245 515

17 242 607

Indekss (2009=100)

126

100

111

94

Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (104) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares eksporta darbība veidoja būtisku tās saimnieciskās darbības daļu. Krievija un citas Austrumeiropas valstis bija Savienības ražošanas nozares galvenie eksporta tirgi, kur pārdeva salīdzinoši zemākas kvalitātes ražojumus, kas tādēļ salīdzinājumā ar Savienības tirgū pārdotajiem radiatoriem bija lētāki. |
| --- | --- |

(104)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares eksporta darbība veidoja būtisku tās saimnieciskās darbības daļu. Krievija un citas Austrumeiropas valstis bija Savienības ražošanas nozares galvenie eksporta tirgi, kur pārdeva salīdzinoši zemākas kvalitātes ražojumus, kas tādēļ salīdzinājumā ar Savienības tirgū pārdotajiem radiatoriem bija lētāki.

| (105) | Iepriekšējā tabulā redzams, ka attiecīgajā periodā samazinājās Savienības ražošanas nozares eksporta apgrozījums. To daļēji izskaidro tas, ka saskaņā ar pieejamo informāciju arī minētajos eksporta tirgos nonāca arvien lielāks alumīnija radiatoru eksporta apjoms no ĶTR. |
| --- | --- |

(105)

Iepriekšējā tabulā redzams, ka attiecīgajā periodā samazinājās Savienības ražošanas nozares eksporta apgrozījums. To daļēji izskaidro tas, ka saskaņā ar pieejamo informāciju arī minētajos eksporta tirgos nonāca arvien lielāks alumīnija radiatoru eksporta apjoms no ĶTR.

| (106) | Tomēr ir skaidrs, ka Savienības eksports ļāva Savienības ražošanas nozarei gūt apjomradītus ietaupījumus un tādējādi samazināt savas ražošanas kopējās izmaksas. Tāpēc var pamatoti uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevar būt bijusi par iespējamu iemeslu būtiskajam kaitējumam, kas tai tika nodarīts īpaši IP laikā. Lai arī kāda būtu bijusi eksporta pārdošanas apjoma krituma negatīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozari, tā nevarēja būt tāda, kas pārtrauc cēloņsakarību starp kaitējumu un lēto importu par dempinga cenām no Ķīnas. |
| --- | --- |

(106)

Tomēr ir skaidrs, ka Savienības eksports ļāva Savienības ražošanas nozarei gūt apjomradītus ietaupījumus un tādējādi samazināt savas ražošanas kopējās izmaksas. Tāpēc var pamatoti uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevar būt bijusi par iespējamu iemeslu būtiskajam kaitējumam, kas tai tika nodarīts īpaši IP laikā. Lai arī kāda būtu bijusi eksporta pārdošanas apjoma krituma negatīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozari, tā nevarēja būt tāda, kas pārtrauc cēloņsakarību starp kaitējumu un lēto importu par dempinga cenām no Ķīnas.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (107) | Iepriekšējais izvērtējums pierāda, ka attiecīgajā periodā (un no 2009. gada līdz IP) ievērojami palielinājās imports par dempinga cenām no ĶTR un tā tirgus daļa. Konstatēja, ka īpaši IP laikā minētais imports nepārtraukti bija par cenām zem Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(107)

Iepriekšējais izvērtējums pierāda, ka attiecīgajā periodā (un no 2009. gada līdz IP) ievērojami palielinājās imports par dempinga cenām no ĶTR un tā tirgus daļa. Konstatēja, ka īpaši IP laikā minētais imports nepārtraukti bija par cenām zem Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū.

| (108) | Lētā ĶTR importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas pieaugums bija nepārtraukts un sakrita ar Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas negatīvo attīstību. Šī situācija pasliktinājās IP laikā, kad Savienības ražošanas nozare nevarēja atgūt zaudēto tirgus daļu un kad rentabilitāte un pārējie finanšu rādītāji (piemēram, skaidras naudas plūsma un ienākumi no ieguldījumiem) sasniedza zemāko punktu. |
| --- | --- |

(108)

Lētā ĶTR importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas pieaugums bija nepārtraukts un sakrita ar Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas negatīvo attīstību. Šī situācija pasliktinājās IP laikā, kad Savienības ražošanas nozare nevarēja atgūt zaudēto tirgus daļu un kad rentabilitāte un pārējie finanšu rādītāji (piemēram, skaidras naudas plūsma un ienākumi no ieguldījumiem) sasniedza zemāko punktu.

| (109) | Pārējo zināmo faktoru, tostarp ekonomikas krīzes, izvērtējums atklāja, ka minēto faktoru negatīvā ietekme nevar būt tāda, kas pārtrauktu konstatēto cēloņsakarību starp ĶTR eksportu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(109)

Pārējo zināmo faktoru, tostarp ekonomikas krīzes, izvērtējums atklāja, ka minēto faktoru negatīvā ietekme nevar būt tāda, kas pārtrauktu konstatēto cēloņsakarību starp ĶTR eksportu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (110) | Pamatojoties uz iepriekš minēto izvērtējumu, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR, provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz iepriekš minēto izvērtējumu, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR, provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievadpiezīmes

| (111) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par kaitējumu izraisošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un attiecīgā ražojuma lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par kaitējumu izraisošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un attiecīgā ražojuma lietotāju intereses.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (112) | Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR. Jāatgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija ar negatīvu tendenci. Ja pasākumi netiks veikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis neizbēgami pasliktināsies vēl vairāk. |
| --- | --- |

(112)

Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR. Jāatgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija ar negatīvu tendenci. Ja pasākumi netiks veikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis neizbēgami pasliktināsies vēl vairāk.

| (113) | Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos reālos tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot izmeklējamā ražojuma cenu atbilstīgi dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu, nākotnē labvēlīgi ietekmējot tās rentabilitāti un finanšu stāvokli kopumā. |
| --- | --- |

(113)

Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos reālos tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot izmeklējamā ražojuma cenu atbilstīgi dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu, nākotnē labvēlīgi ietekmējot tās rentabilitāti un finanšu stāvokli kopumā.

| (114) | Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas samazināšanās un Savienības ražošanas nozare turpinātu darboties ar zaudējumiem. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ņemot vērā radušos zaudējumus un lielos ieguldījumus ražošanā attiecīgā perioda sākumā, paredzams, ka vairums Savienības ražotāju nespētu atpelnīt savus ieguldījumus, ja pasākumi netiktu noteikti. |
| --- | --- |

(114)

Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas samazināšanās un Savienības ražošanas nozare turpinātu darboties ar zaudējumiem. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ņemot vērā radušos zaudējumus un lielos ieguldījumus ražošanā attiecīgā perioda sākumā, paredzams, ka vairums Savienības ražotāju nespētu atpelnīt savus ieguldījumus, ja pasākumi netiktu noteikti.

| (115) | Tādējādi provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(115)

Tādējādi provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

3.   Lietotāju un importētāju intereses

| (116) | Šajā izmeklēšanā lietotāji nesadarbojās. |
| --- | --- |

(116)

Šajā izmeklēšanā lietotāji nesadarbojās.

| (117) | Tikai viens importētājs, kas atrodas Polijā, šajā izmeklēšanā sadarbojās, atbildot uz anketas jautājumiem un piekrītot pārbaudes apmeklējumam. IP laikā šim importētājam bija nelieli zaudējumi saistībā ar attiecīgo ražojumu. Tomēr šā uzņēmuma darījumi ar attiecīgo ražojumu ir salīdzinoši nelieli salīdzinājumā ar tā darbību kopumā. Tādēļ maz ticams, ka pasākumu noteikšana smagi skars tā kopējo peļņu. |
| --- | --- |

(117)

Tikai viens importētājs, kas atrodas Polijā, šajā izmeklēšanā sadarbojās, atbildot uz anketas jautājumiem un piekrītot pārbaudes apmeklējumam. IP laikā šim importētājam bija nelieli zaudējumi saistībā ar attiecīgo ražojumu. Tomēr šā uzņēmuma darījumi ar attiecīgo ražojumu ir salīdzinoši nelieli salīdzinājumā ar tā darbību kopumā. Tādēļ maz ticams, ka pasākumu noteikšana smagi skars tā kopējo peļņu.

4.   Secinājums par Savienības interesēm

| (118) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz ĶTR izcelsmes attiecīgo ražojumu nenoteiktu pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz ĶTR izcelsmes attiecīgo ražojumu nenoteiktu pagaidu pasākumus.

H.   PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (119) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmākus zaudējumus, ko imports par dempinga cenām radīs Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(119)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmākus zaudējumus, ko imports par dempinga cenām radīs Savienības ražošanas nozarei.

| (120) | Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apjoms, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības. |
| --- | --- |

(120)

Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apjoms, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.

| (121) | Aprēķinot maksājuma summu, kas vajadzīga kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozarei šajā sektorā ir iespējams gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Uzskata, ka peļņa, ko varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, jābalsta uz to vidējo pirmsnodokļu peļņas normu, kas atlasītajiem Savienības ražotājiem bija 2008. gadā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 7,4 % apjomā no apgrozījuma var uzskatīt par atbilstošu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu bijis kaitējumu radošā dempinga. |
| --- | --- |

(121)

Aprēķinot maksājuma summu, kas vajadzīga kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozarei šajā sektorā ir iespējams gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Uzskata, ka peļņa, ko varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, jābalsta uz to vidējo pirmsnodokļu peļņas normu, kas atlasītajiem Savienības ražotājiem bija 2008. gadā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 7,4 % apjomā no apgrozījuma var uzskatīt par atbilstošu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu bijis kaitējumu radošā dempinga.

| (122) | Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. To ieguva, izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas koriģējot, ņemot vērā IP laikā gūto faktisko peļņu/zaudējumus un pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu. |
| --- | --- |

(122)

Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. To ieguva, izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas koriģējot, ņemot vērā IP laikā gūto faktisko peļņu/zaudējumus un pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu.

| (123) | Tad tika noteikts vajadzīgais cenas paaugstinājums, pamatojoties uz ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķinos, salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares IP laikā Savienības tirgū pārdoto ražojumu cenu, kura nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(123)

Tad tika noteikts vajadzīgais cenas paaugstinājums, pamatojoties uz ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķinos, salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares IP laikā Savienības tirgū pārdoto ražojumu cenu, kura nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības.

2.   Pagaidu pasākumi

| (124) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(124)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (125) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas starpību un dempinga starpību. Tādējādi ir ierosinātas šādas antidempinga maksājuma likmes.








  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma norma | Pagaidu maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd | 23,0 % | 12,6 % | 12,6 % |
| Metal Group Co. Ltd. | 70,8 % | 56,2 % | 56,2 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 32,5 % | 21,2 % | 21,2 % |
| Valsts mēroga dempinga starpība | 76,6 % | 61,4 % | 61,4 % |

(125)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas starpību un dempinga starpību. Tādējādi ir ierosinātas šādas antidempinga maksājuma likmes.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma norma

Pagaidu maksājums

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd

23,0 %

12,6 %

12,6 %

Metal Group Co. Ltd.

70,8 %

56,2 %

56,2 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

32,5 %

21,2 %

21,2 %

Valsts mēroga dempinga starpība

76,6 %

61,4 %

61,4 %

| (126) | Individuālās antidempinga maksājuma likmes uzņēmumiem šajā regulā noteiktas, ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kāds attiecībā uz šiem uzņēmumiem konstatēts izmeklēšanas laikā. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Importētiem ražojumiem, kurus ražo jebkurš cits uzņēmums, kā nosaukums un adrese nav konkrēti minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, un arī uzņēmumi, kuri saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un tiem piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(126)

Individuālās antidempinga maksājuma likmes uzņēmumiem šajā regulā noteiktas, ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kāds attiecībā uz šiem uzņēmumiem konstatēts izmeklēšanas laikā. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Importētiem ražojumiem, kurus ražo jebkurš cits uzņēmums, kā nosaukums un adrese nav konkrēti minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, un arī uzņēmumi, kuri saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un tiem piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (127) | Jebkura prasība piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jānosūta Komisijai (4), pievienojot visu attiecīgo informāciju, sevišķi informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumu apjomiem iekšzemes tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Attiecīgā gadījumā tiks izdarīts attiecīgs grozījums regulā, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājuma likmēm. |
| --- | --- |

(127)

Jebkura prasība piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jānosūta Komisijai (4), pievienojot visu attiecīgo informāciju, sevišķi informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumu apjomiem iekšzemes tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Attiecīgā gadījumā tiks izdarīts attiecīgs grozījums regulā, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājuma likmēm.

I.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (128) | Labas pārvaldības labad ir jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti, |
| --- | --- |

(128)

Labas pārvaldības labad ir jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru un to elementu vai sekciju importam, no kuriem šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi vai sekcijas ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas, un kurus pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (TARIC kodi 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091).

2.   Piemērojamā pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai par 1. punktā minēto ražojumu, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.

| Uzņēmums | Maksājums (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd | 12,6 | B272 |
| Metal Group Co. Ltd. | 56,2 | B273 |
| Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.. | 21,2 | B274 |
| Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd | 21,2 | B275 |
| Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd | 21,2 | B276 |
| Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd. | 21,2 | B277 |
| Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd. | 21,2 | B278 |
| Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd | 21,2 | B279 |
| Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd. | 21,2 | B280 |
| Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd | 21,2 | B281 |
| Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd. | 21,2 | B282 |
| Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd | 21,2 | B283 |
| Zhejiang Botai Tools Co., Ltd | 21,2 | B284 |
| Zhejiang East Industry Co., Ltd | 21,2 | B285 |
| Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd | 21,2 | B286 |
| Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd. | 21,2 | B287 |
| Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd. | 21,2 | B288 |
| Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd | 21,2 | B289 |
| Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd. | 21,2 | B290 |
| Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd | 21,2 | B291 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 61,4 | B999 |

Uzņēmums

Maksājums (%)

TARIC papildu kods

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd

12,6

B272

Metal Group Co. Ltd.

56,2

B273

Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..

21,2

B274

Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd

21,2

B275

Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd

21,2

B276

Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.

21,2

B277

Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.

21,2

B278

Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd

21,2

B279

Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.

21,2

B280

Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd

21,2

B281

Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.

21,2

B282

Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd

21,2

B283

Zhejiang Botai Tools Co., Ltd

21,2

B284

Zhejiang East Industry Co., Ltd

21,2

B285

Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd

21,2

B286

Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.

21,2

B287

Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.

21,2

B288

Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd

21,2

B289

Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.

21,2

B290

Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd

21,2

B291

Visi pārējie uzņēmumi

61,4

B999

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.

2. pants

1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī tās var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 10. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 236, 12.8.2011., 18. lpp.

2

(3)  Parasti alumīnija radiatori sastāv no vairākiem identiskiem un saliekamiem elementu. Elementus var montēt vertikāli vai horizontāli, tā veidojot pārsvarā horizontālu vai pārsvarā vertikālu radiatoru.

3

(4)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, 1049 Brisele, Beļģija.

4

---

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 403/2012

(2012. gada 10. maijs),

ar ko 170. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 30. aprīlī un 2012. gada 3. maijā nolēma svītrot trīs fiziskas personas no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, pēc tam, kad tā bija izskatījusi šo personu iesniegtos pieprasījumus svītrot tās no saraksta un Ombuda vispusīgus ziņojumus, kas sagatavoti Ombuda birojā, kurš izveidots saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1904(2009). |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 30. aprīlī un 2012. gada 3. maijā nolēma svītrot trīs fiziskas personas no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, pēc tam, kad tā bija izskatījusi šo personu iesniegtos pieprasījumus svītrot tās no saraksta un Ombuda vispusīgus ziņojumus, kas sagatavoti Ombuda birojā, kurš izveidots saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1904(2009).

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 10. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

| (1) | sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādus ierakstus:
  „Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (alias Sa’d al-Sharif). Dzimšanas datums: 11.2.1964. Dzimšanas vieta: Al-Medinah, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: a) B 960789, b) G 649385 (izdota 8.9.2006., derīga līdz 17.7.2011.). Papildu informācija: Osamas Bin Ladena svainis un tuvs līdzgaitnieks; tiek uzskatīts par Osamas Bin Ladena finanšu organizācijas vadītāju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.1.2001.”; |
| --- | --- |

(1)

sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādus ierakstus:

„Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (alias Sa’d al-Sharif). Dzimšanas datums: 11.2.1964. Dzimšanas vieta: Al-Medinah, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: a) B 960789, b) G 649385 (izdota 8.9.2006., derīga līdz 17.7.2011.). Papildu informācija: Osamas Bin Ladena svainis un tuvs līdzgaitnieks; tiek uzskatīts par Osamas Bin Ladena finanšu organizācijas vadītāju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.1.2001.”;

| (2) | „Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Adrese: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italy, b) 8 Via Ariosto, Casalecchio di Reno (Bologna), Italy. Dzimšanas datums: a) 25.10.1963., b) 15.10.1963. Dzimšanas vieta: a) Sfāksa, Tunisija, b) Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L065947 (Tunisijas pase, izdota 28.10.1995., derīga līdz 27.10.2000.). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”; |
| --- | --- |

(2)

„Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Adrese: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italy, b) 8 Via Ariosto, Casalecchio di Reno (Bologna), Italy. Dzimšanas datums: a) 25.10.1963., b) 15.10.1963. Dzimšanas vieta: a) Sfāksa, Tunisija, b) Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L065947 (Tunisijas pase, izdota 28.10.1995., derīga līdz 27.10.2000.). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”;

| (3) | „Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri (alias a) Mnasri Fethi ben Rebai, b) Mnasri Fethi ben al-Rabai, c) Mnasri Fethi ben Rebaj, d) Fethi Alic, e) Amor, f) Abu Omar, g) Omar Tounsi, h) Amar). Adrese: Birmingema, Apvienotā Karaliste. Dzimšanas datums: a) 6.3.1969., b) 6.3.1963., c) 3.6.1969. Dzimšanas vieta: a) Al-Sanadil Farm, Nefza, Governorate of Baja, Tunisija; b) Tunisija; c) Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L497470 (Tunisijas pase, izdota 3.6.1997., derīga līdz 2.6.2002.). Papildu informācija: Mātes vārds ir Fatima Balayish. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”. |
| --- | --- |

(3)

„Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri (alias a) Mnasri Fethi ben Rebai, b) Mnasri Fethi ben al-Rabai, c) Mnasri Fethi ben Rebaj, d) Fethi Alic, e) Amor, f) Abu Omar, g) Omar Tounsi, h) Amar). Adrese: Birmingema, Apvienotā Karaliste. Dzimšanas datums: a) 6.3.1969., b) 6.3.1963., c) 3.6.1969. Dzimšanas vieta: a) Al-Sanadil Farm, Nefza, Governorate of Baja, Tunisija; b) Tunisija; c) Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L497470 (Tunisijas pase, izdota 3.6.1997., derīga līdz 2.6.2002.). Papildu informācija: Mātes vārds ir Fatima Balayish. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”.

---

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 404/2012

(2012. gada 10. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 10. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 143,3 |
| MA | 74,0 |
| TN | 124,7 |
| TR | 116,2 |
| US | 39,7 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | JO | 200,0 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 161,7 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| TR | 119,8 |
| ZZ | 172,5 |
| 0805 10 20 | EG | 46,0 |
| IL | 60,9 |
| MA | 41,9 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 48,3 |
| 0805 50 10 | TR | 81,6 |
| ZZ | 81,6 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 88,9 |
| CL | 119,9 |
| CN | 97,1 |
| MA | 85,1 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 132,7 |
| US | 132,6 |
| UY | 85,3 |
| ZA | 91,1 |
| ZZ | 97,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

143,3

MA

74,0

TN

124,7

TR

116,2

US

39,7

ZZ

99,6

0707 00 05

JO

200,0

TR

123,3

ZZ

161,7

0709 93 10

JO

225,1

TR

119,8

ZZ

172,5

0805 10 20

EG

46,0

IL

60,9

MA

41,9

TR

44,3

ZZ

48,3

0805 50 10

TR

81,6

ZZ

81,6

0808 10 80

AR

111,2

BR

88,9

CL

119,9

CN

97,1

MA

85,1

MK

29,3

NZ

132,7

US

132,6

UY

85,3

ZA

91,1

ZZ

97,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

DIREKTĪVAS

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/36

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2012/16/ES

(2012. gada 10. maijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu sālsskābi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, I A vai I B pielikumā. Sālsskābe ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, I A vai I B pielikumā. Sālsskābe ir minētajā sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 sālsskābe ir novērtēta atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai privātā sektora un sabiedrības veselības sektora dezinfekcijas līdzekļos un citos biocīdos produktos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 2. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 sālsskābe ir novērtēta atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai privātā sektora un sabiedrības veselības sektora dezinfekcijas līdzekļos un citos biocīdos produktos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 2. produktu veids.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Latvija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2009. gada 16. oktobrī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Latvija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2009. gada 16. oktobrī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

| (4) | Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanas konstatējumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2011. gada 9. decembrī ir iekļāvusi novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanas konstatējumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2011. gada 9. decembrī ir iekļāvusi novērtējuma ziņojumā.

| (5) | Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka 2. produktu veidam atbilstoši biocīdie produkti, kuri tiek izmantoti kā privātā sektora un sabiedrības veselības sektora dezinfekcijas līdzekļi un citi biocīdie produkti un kuri satur sālsskābi, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi iekļaut sālsskābi minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka 2. produktu veidam atbilstoši biocīdie produkti, kuri tiek izmantoti kā privātā sektora un sabiedrības veselības sektora dezinfekcijas līdzekļi un citi biocīdie produkti un kuri satur sālsskābi, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ir lietderīgi iekļaut sālsskābi minētās direktīvas I pielikumā.

| (6) | Savienības līmenī nav izvērtēti visi potenciālie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi dalībvalstīm izvērtēt tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz cilvēku populācijām un vides segmentiem, kuri nebija pārstāvēti riska novērtējumā Savienības līmenī, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošināt to, ka tiek veikti pienācīgi pasākumi vai noteikti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieņemamam līmenim. |
| --- | --- |

(6)

Savienības līmenī nav izvērtēti visi potenciālie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi dalībvalstīm izvērtēt tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz cilvēku populācijām un vides segmentiem, kuri nebija pārstāvēti riska novērtējumā Savienības līmenī, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošināt to, ka tiek veikti pienācīgi pasākumi vai noteikti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieņemamam līmenim.

| (7) | Ņemot vērā vielas kodīgumu, kā arī iespējamos saistītā riska mazināšanas pasākumus, ir lietderīgi prasīt, lai ar attiecīgu iepakojuma noformējumu līdz minimumam tiktu samazināts apdraudējums, kas rodas lietošanā sadzīves vajadzībām, ja vien produkta atļaujas pieteikumā nevar pierādīt, ka cilvēka veselības apdraudējumu līdz pieņemamam līmenim var samazināt ar citiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā vielas kodīgumu, kā arī iespējamos saistītā riska mazināšanas pasākumus, ir lietderīgi prasīt, lai ar attiecīgu iepakojuma noformējumu līdz minimumam tiktu samazināts apdraudējums, kas rodas lietošanā sadzīves vajadzībām, ja vien produkta atļaujas pieteikumā nevar pierādīt, ka cilvēka veselības apdraudējumu līdz pieņemamam līmenim var samazināt ar citiem līdzekļiem.

| (8) | Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret Savienības tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur sālsskābi, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību, šīs direktīvas noteikumi būtu jāpiemēro vienlaicīgi visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret Savienības tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur sālsskābi, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību, šīs direktīvas noteikumi būtu jāpiemēro vienlaicīgi visās dalībvalstīs.

| (9) | Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties attiecīgo jauno prasību ievērošanai un nodrošināt, ka pieteikuma iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kurš saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas. |
| --- | --- |

(9)

Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties attiecīgo jauno prasību ievērošanai un nodrošināt, ka pieteikuma iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kurš saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

| (10) | Pēc iekļaušanas dalībvalstīm būtu jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai. |
| --- | --- |

(10)

Pēc iekļaušanas dalībvalstīm būtu jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai.

| (11) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK.

| (12) | Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2013. gada 30. aprīlim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2014. gada 1. maija.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 10. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā pievieno šādu ierakstu:

| Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numurs | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā | Iekļaušanas datums | Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā) | Iekļaušanas termiņa beigu datums | Produkta veids | Īpaši noteikumi (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “56 | Sālsskābe | Sālsskābe

  CAS Nr.: nepiemēro
  EK Nr. 231-595-7 | 999 g/kg | 2014. gada 1. maijs | 2016. gada 30. aprīlis | 2024. gada 30. aprīlis | 2 | Novērtējot pieteikumu atļaujai izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz cilvēku populācijām un vides segmentiem, kas nav pārstāvēti Savienības līmenī veiktajā riska novērtējumā.
  Dalībvalstis nodrošina to, ka sadzīves lietojumiem paredzētiem produktiem atļaujas izdod ar nosacījumu, ka iepakojums ir noformēts tā, lai līdz minimumam samazinātu lietotāja apdraudējumu, ja vien produkta atļaujas pieteikumā nevar pierādīt, ka cilvēka veselības apdraudējumu līdz pieņemamam līmenim var samazināt ar citiem līdzekļiem.” |

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numurs

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamā biocīdā produktā

Iekļaušanas datums

Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz aktīvajām vielām to sastāvā)

Iekļaušanas termiņa beigu datums

Produkta veids

Īpaši noteikumi (1)

“56

Sālsskābe

Sālsskābe

CAS Nr.: nepiemēro

EK Nr. 231-595-7

999 g/kg

2014. gada 1. maijs

2016. gada 30. aprīlis

2024. gada 30. aprīlis

2

Novērtējot pieteikumu atļaujai izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz cilvēku populācijām un vides segmentiem, kas nav pārstāvēti Savienības līmenī veiktajā riska novērtējumā.

Dalībvalstis nodrošina to, ka sadzīves lietojumiem paredzētiem produktiem atļaujas izdod ar nosacījumu, ka iepakojums ir noformēts tā, lai līdz minimumam samazinātu lietotāja apdraudējumu, ja vien produkta atļaujas pieteikumā nevar pierādīt, ka cilvēka veselības apdraudējumu līdz pieņemamam līmenim var samazināt ar citiem līdzekļiem.”

---

(1)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem sk. Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm.

1

---

LĒMUMI

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 8. maijs),

ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2992)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/250/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumā 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (3) ir noteikti konkrēti kontroles pasākumi attiecībā uz klasisko cūku mēri dalībvalstīs vai to reģionos, kas iekļauti minētā lēmuma pielikumā. Šajā sarakstā ir iekļautas Vācijas federālo zemju Reinzemes-Pfalcas un Ziemeļreinas-Vestfālenes teritoriju daļas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumā 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (3) ir noteikti konkrēti kontroles pasākumi attiecībā uz klasisko cūku mēri dalībvalstīs vai to reģionos, kas iekļauti minētā lēmuma pielikumā. Šajā sarakstā ir iekļautas Vācijas federālo zemju Reinzemes-Pfalcas un Ziemeļreinas-Vestfālenes teritoriju daļas.

| (2) | Vācija ir informējusi Komisiju par neseno klasiskā cūku mēra attīstību savvaļas cūku populācijā federālo zemju Reinzemes-Pfalcas un Ziemeļreinas-Vestfālenes reģionos, kas uzskaitīti Lēmuma 2008/855/EK pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Vācija ir informējusi Komisiju par neseno klasiskā cūku mēra attīstību savvaļas cūku populācijā federālo zemju Reinzemes-Pfalcas un Ziemeļreinas-Vestfālenes reģionos, kas uzskaitīti Lēmuma 2008/855/EK pielikumā.

| (3) | Minētā informācija liecina, ka klasiskais cūku mēris savvaļas cūku populācijā federālajās zemēs Reinzemē-Pfalcā un Ziemeļreinā-Vestfālenē ir izskausts. Līdz ar to attiecīgajos reģionos vairs nebūtu jāpiemēro Lēmumā 2008/855/EK paredzētie pasākumi, un no saraksta, kas iekļauts tā pielikuma I daļā, būtu jāsvītro ieraksts par Vāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minētā informācija liecina, ka klasiskais cūku mēris savvaļas cūku populācijā federālajās zemēs Reinzemē-Pfalcā un Ziemeļreinā-Vestfālenē ir izskausts. Līdz ar to attiecīgajos reģionos vairs nebūtu jāpiemēro Lēmumā 2008/855/EK paredzētie pasākumi, un no saraksta, kas iekļauts tā pielikuma I daļā, būtu jāsvītro ieraksts par Vāciju.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2008/855/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2008/855/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2008/855/EK pielikumā svītro I daļas 1. punktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 8. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 302, 13.11.2008., 19. lpp.

3

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/40

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 35/10/COL

(2010. gada 3. februāris),

ar kuru astoņdesmito reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

TĀ KĀ:

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod vadlīnijas par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis Līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu.

Valsts atbalsta jomā spēkā esošos procesuālos un materiālos noteikumus Iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4).

Eiropas Komisija (turpmāk tekstā – “Komisija”) 2009. gada 27. oktobrī publicēja Komisijas paziņojumu – Kopienas pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai sabiedriskajai apraidei (5).

Komisijas paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu.

Jānodrošina EEZ valsts atbalsta normu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā.

Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Komisija,

Iestāde apspriedās ar Eiropas Komisiju un EBTA valstīm, 2010. gada 26. janvārī sūtot vēstules par šo jautājumu (Nr. 543973, 543974 un 543997),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, ieviešot jaunu nodaļu – Valsts atbalsta noteikumu piemērošana sabiedriskajai apraidei. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2010. gada 3. februārī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas loceklis

Kurt JÄGER

---

(1)  Turpmāk “Iestāde”.

1

(2)  Turpmāk “EEZ līgums”.

2

(3)  Turpmāk “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”.

3

(4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī un kas to grozītajā redakcijā publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk tekstā – “OV”) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. Turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”. Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(5)  OV C 257, 27.10.2009., 1. lpp.

5

---

PIELIKUMS

VALSTS ATBALSTA NOTEIKUMU PIEMĒROŠANA SABIEDRISKAJAI APRAIDEI
   (1)

1.   Ievads un darbības joma

| 1. | Pēdējās trijās desmitgadēs apraides jomā ir notikušas būtiskas pārmaiņas. Konkurences vidi pamatos mainījusi monopoluzņēmumu likvidācija, jaunu dalībnieku veidošanās un straujie tehnoloģijas sasniegumi. Tradicionāli televīzijas apraidei bija ierobežota pieejamība. Kopš tās pirmsākumiem to pārsvarā nodrošināja valsts uzņēmumi, kuriem bija monopolstāvoklis, galvenokārt apraides frekvenču ierobežotas pieejamības un augsto piekļuves šķēršļu dēļ. |
| --- | --- |

1.

Pēdējās trijās desmitgadēs apraides jomā ir notikušas būtiskas pārmaiņas. Konkurences vidi pamatos mainījusi monopoluzņēmumu likvidācija, jaunu dalībnieku veidošanās un straujie tehnoloģijas sasniegumi. Tradicionāli televīzijas apraidei bija ierobežota pieejamība. Kopš tās pirmsākumiem to pārsvarā nodrošināja valsts uzņēmumi, kuriem bija monopolstāvoklis, galvenokārt apraides frekvenču ierobežotas pieejamības un augsto piekļuves šķēršļu dēļ.

| 2. | Tomēr XX gs. 70. gados ekonomikas un tehnoloģijas sasniegumi EBTA valstīm arvien vairāk darīja iespējamu citu uzņēmumu apraides atļaušanu. Tādēļ EBTA valstis ir nolēmušas radīt tirgū konkurences apstākļus. Tas patērētājam sniedz lielāku izvēli, jo kļuva pieejams lielāks papildu kanālu un jaunu pakalpojumu skaits; tāpat šajā nozarē tika veicināta spēcīgu Eiropas uzņēmumu, jaunu tehnoloģiju un plašāka plurālisma attīstība un pieaugums, kas nozīmē ne tikai papildu kanālu un pakalpojumu vienkāršu pieejamību. Padarot tirgu pieejamu konkurencei, EBTA valstis uzskatīja, ka ir jāsaglabā sabiedriskā apraide, tā nodrošinot vairāku nozaru aptveramību un apmierinot prasības un valsts politikas mērķus, ko privātie uzņēmumi pretējā gadījumā nespētu pienācīgi izpildīt. |
| --- | --- |

2.

Tomēr XX gs. 70. gados ekonomikas un tehnoloģijas sasniegumi EBTA valstīm arvien vairāk darīja iespējamu citu uzņēmumu apraides atļaušanu. Tādēļ EBTA valstis ir nolēmušas radīt tirgū konkurences apstākļus. Tas patērētājam sniedz lielāku izvēli, jo kļuva pieejams lielāks papildu kanālu un jaunu pakalpojumu skaits; tāpat šajā nozarē tika veicināta spēcīgu Eiropas uzņēmumu, jaunu tehnoloģiju un plašāka plurālisma attīstība un pieaugums, kas nozīmē ne tikai papildu kanālu un pakalpojumu vienkāršu pieejamību. Padarot tirgu pieejamu konkurencei, EBTA valstis uzskatīja, ka ir jāsaglabā sabiedriskā apraide, tā nodrošinot vairāku nozaru aptveramību un apmierinot prasības un valsts politikas mērķus, ko privātie uzņēmumi pretējā gadījumā nespētu pienācīgi izpildīt.

| 3. | Tajā pašā laikā arvien lielāka konkurence apvienojumā ar valsts finansētu uzņēmumu klātbūtni lika privātiem uzņēmumiem vērst Iestādes uzmanību uz pieaugošajām bažām par vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem. Sūdzībās ir norādīts uz iespējamiem EEZ līguma 59. un 61. panta pārkāpumiem saistībā ar valsts finansējumu sabiedriskajām raidorganizācijām. |
| --- | --- |

3.

Tajā pašā laikā arvien lielāka konkurence apvienojumā ar valsts finansētu uzņēmumu klātbūtni lika privātiem uzņēmumiem vērst Iestādes uzmanību uz pieaugošajām bažām par vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem. Sūdzībās ir norādīts uz iespējamiem EEZ līguma 59. un 61. panta pārkāpumiem saistībā ar valsts finansējumu sabiedriskajām raidorganizācijām.

| 4. | Iepriekšējā Valsts atbalsta pamatnostādņu (2) nodaļā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei pirmo reizi tika izstrādāts regulējums attiecībā uz valsts finansējumu sabiedriskajai apraidei. Tas Iestādei ir kalpojis kā labs pamats sabiedrisko raidorganizāciju finansēšanas lietu izskatīšanā. |
| --- | --- |

4.

Iepriekšējā Valsts atbalsta pamatnostādņu (2) nodaļā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei pirmo reizi tika izstrādāts regulējums attiecībā uz valsts finansējumu sabiedriskajai apraidei. Tas Iestādei ir kalpojis kā labs pamats sabiedrisko raidorganizāciju finansēšanas lietu izskatīšanā.

| 5. | Kopš tā laika tehnoloģiskās pārmaiņas ir pamatos mainījušas apraides un audiovizuālo tirgu. Ir radušās daudzas jaunas izplatīšanas platformas un tehnoloģijas, piemēram, digitālā televīzija, IPTV, mobilā televīzija un pieprasījuma video. Tirgū ienākot tādiem jauniem dalībniekiem kā tīkla operatori un interneta uzņēmumi, ir palielinājusies konkurence. Tehnoloģijas sasniegumi ir ļāvuši izveidoties arī jauniem mediju pakalpojumiem, piemēram, tiešsaistes informācijas pakalpojumiem un nelineāriem jeb pēc pieprasījuma sniegtiem pakalpojumiem. Audiovizuālo pakalpojumu sniegšanas jomā notiek saplūšana, un patērētāji arvien biežāk var saņemt dažādus pakalpojumus ar vienas un tās pašas platformas vai ierīces palīdzību, kā arī jebkuru atsevišķu pakalpojumu ar vairāku platformu vai ierīču palīdzību. Arvien plašākās patērētāju iespējas piekļūt plašsaziņas līdzekļu saturam ir veicinājušas audiovizuālo pakalpojumu dažādības palielināšanos un auditoriju sadrumstalošanos. Jaunās tehnoloģijas ir veicinājušas patērētāju lielāku līdzdalību. Tradicionālais pasīvais patēriņa modelis pakāpeniski ir kļuvis par aktīvas līdzdalības modeli un iespēju patērētājam kontrolēt saturu. Lai spētu risināt jaunos uzdevumus, gan sabiedriskās, gan privātās raidorganizācijas ir dažādojušas darbību, apgūstot jaunas izplatīšanas platformas un paplašinot savu pakalpojumu klāstu. Pavisam nesen šī sabiedrisko raidorganizāciju valsts finansēto darbību diversifikācija (piemēram, tiešsaistes saturs, īpaši interešu raidījumi) izraisīja vairākas sūdzības no citiem tirgus dalībniekiem, tostarp arī no izdevējiem. |
| --- | --- |

5.

Kopš tā laika tehnoloģiskās pārmaiņas ir pamatos mainījušas apraides un audiovizuālo tirgu. Ir radušās daudzas jaunas izplatīšanas platformas un tehnoloģijas, piemēram, digitālā televīzija, IPTV, mobilā televīzija un pieprasījuma video. Tirgū ienākot tādiem jauniem dalībniekiem kā tīkla operatori un interneta uzņēmumi, ir palielinājusies konkurence. Tehnoloģijas sasniegumi ir ļāvuši izveidoties arī jauniem mediju pakalpojumiem, piemēram, tiešsaistes informācijas pakalpojumiem un nelineāriem jeb pēc pieprasījuma sniegtiem pakalpojumiem. Audiovizuālo pakalpojumu sniegšanas jomā notiek saplūšana, un patērētāji arvien biežāk var saņemt dažādus pakalpojumus ar vienas un tās pašas platformas vai ierīces palīdzību, kā arī jebkuru atsevišķu pakalpojumu ar vairāku platformu vai ierīču palīdzību. Arvien plašākās patērētāju iespējas piekļūt plašsaziņas līdzekļu saturam ir veicinājušas audiovizuālo pakalpojumu dažādības palielināšanos un auditoriju sadrumstalošanos. Jaunās tehnoloģijas ir veicinājušas patērētāju lielāku līdzdalību. Tradicionālais pasīvais patēriņa modelis pakāpeniski ir kļuvis par aktīvas līdzdalības modeli un iespēju patērētājam kontrolēt saturu. Lai spētu risināt jaunos uzdevumus, gan sabiedriskās, gan privātās raidorganizācijas ir dažādojušas darbību, apgūstot jaunas izplatīšanas platformas un paplašinot savu pakalpojumu klāstu. Pavisam nesen šī sabiedrisko raidorganizāciju valsts finansēto darbību diversifikācija (piemēram, tiešsaistes saturs, īpaši interešu raidījumi) izraisīja vairākas sūdzības no citiem tirgus dalībniekiem, tostarp arī no izdevējiem.

| 6. | Spriedumā Altmark lietā (3) Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk tekstā – “Tiesa”) definēja nosacījumus, saskaņā ar kuriem kompensācija par sabiedriskiem pakalpojumiem nav uzskatāma par valsts atbalstu. Iestāde 2005. gadā pieņēma jaunu nodaļu par valsts atbalstu attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem (4) un iekļāva to valsts atbalsta pamatnostādnēs. Turklāt 2006. gadā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums 2005/842/EK par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (5), ir iekļauts EEZ līgumā kā tiesību akts, kas minēts EEZ līguma XV pielikuma 1.h punktā, kas pieņemts pie EEZ līguma ar 1. protokolu (turpmāk tekstā – “Lēmums 2005/842/EK”) (6). EBTA valstis pašlaik iekļauj Direktīvu 2007/65/EK (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (7), un EEZ audiovizuālās jomas regulējumā ir iekļauti arī jaunie mediju pakalpojumi. |
| --- | --- |

6.

Spriedumā Altmark lietā (3) Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk tekstā – “Tiesa”) definēja nosacījumus, saskaņā ar kuriem kompensācija par sabiedriskiem pakalpojumiem nav uzskatāma par valsts atbalstu. Iestāde 2005. gadā pieņēma jaunu nodaļu par valsts atbalstu attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem (4) un iekļāva to valsts atbalsta pamatnostādnēs. Turklāt 2006. gadā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums 2005/842/EK par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (5), ir iekļauts EEZ līgumā kā tiesību akts, kas minēts EEZ līguma XV pielikuma 1.h punktā, kas pieņemts pie EEZ līguma ar 1. protokolu (turpmāk tekstā – “Lēmums 2005/842/EK”) (6). EBTA valstis pašlaik iekļauj Direktīvu 2007/65/EK (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (7), un EEZ audiovizuālās jomas regulējumā ir iekļauti arī jaunie mediju pakalpojumi.

| 7. | Šo tirgus un tiesiskās vides pārmaiņu dēļ bija jāaktualizē nodaļa par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei. Savā 2005. gada Valsts atbalsta rīcības plānā (8) Eiropas Komisija (turpmāk tekstā – “Komisija”) paziņoja, ka tā “pārskatīs savu Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei. Ir parādījušās jaunas problēmas saistībā ar sabiedriskās apraides darbības jomu, jo īpaši ņemot vērā jaunās digitālās tehnoloģijas un interneta pakalpojumu attīstību.” |
| --- | --- |

7.

Šo tirgus un tiesiskās vides pārmaiņu dēļ bija jāaktualizē nodaļa par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei. Savā 2005. gada Valsts atbalsta rīcības plānā (8) Eiropas Komisija (turpmāk tekstā – “Komisija”) paziņoja, ka tā “pārskatīs savu Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei. Ir parādījušās jaunas problēmas saistībā ar sabiedriskās apraides darbības jomu, jo īpaši ņemot vērā jaunās digitālās tehnoloģijas un interneta pakalpojumu attīstību.”

| 8. | Iestāde un EBTA valstis 2008. un 2009. gadā piedalījās Komisijas sabiedriskajā apspriešanā par 2001. gada Paziņojuma par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei pārskatīšanu (9). Pamatojoties uz sabiedriskajās apspriešanās saņemtajiem komentāriem, pašreizējā nodaļā Komisijas un Iestādes tiesu prakse valsts atbalsta jomā ir apkopota tādā veidā, kas orientēts uz nākotni. Tajā precizēti principi, pēc kādiem Iestāde audiovizuālo pakalpojumu publiskajam finansējumam apraides jomā piemēro EEZ līguma 61. pantu un 59. panta 2. punktu (10), ņemot vērā norises tirgū un juridiskajā jomā. Šī nodaļa neskar iekšējā tirgus noteikumu un pamatbrīvību piemērošanu sabiedriskās apraides jomā. |
| --- | --- |

8.

Iestāde un EBTA valstis 2008. un 2009. gadā piedalījās Komisijas sabiedriskajā apspriešanā par 2001. gada Paziņojuma par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei pārskatīšanu (9). Pamatojoties uz sabiedriskajās apspriešanās saņemtajiem komentāriem, pašreizējā nodaļā Komisijas un Iestādes tiesu prakse valsts atbalsta jomā ir apkopota tādā veidā, kas orientēts uz nākotni. Tajā precizēti principi, pēc kādiem Iestāde audiovizuālo pakalpojumu publiskajam finansējumam apraides jomā piemēro EEZ līguma 61. pantu un 59. panta 2. punktu (10), ņemot vērā norises tirgū un juridiskajā jomā. Šī nodaļa neskar iekšējā tirgus noteikumu un pamatbrīvību piemērošanu sabiedriskās apraides jomā.

2.   Sabiedriskās apraides nozīme

| 9. | Lai gan sabiedriskajai apraidei ir nepārprotama tautsaimnieciska nozīme, tā nav salīdzināma ne ar vienas citas tautsaimniecības nozares sabiedrisko pakalpojumu. Nav cita pakalpojuma, kam vienlaikus būtu piekļuve plašam sabiedrības lokam un kas tam nodrošinātu liela apjoma informāciju un saturu, tādējādi izplatot un ietekmējot gan individuālo, gan sabiedrisko viedokli. |
| --- | --- |

9.

Lai gan sabiedriskajai apraidei ir nepārprotama tautsaimnieciska nozīme, tā nav salīdzināma ne ar vienas citas tautsaimniecības nozares sabiedrisko pakalpojumu. Nav cita pakalpojuma, kam vienlaikus būtu piekļuve plašam sabiedrības lokam un kas tam nodrošinātu liela apjoma informāciju un saturu, tādējādi izplatot un ietekmējot gan individuālo, gan sabiedrisko viedokli.

| 10. | Turklāt apraidi kopumā uztver kā ļoti uzticamu informācijas avotu un lielai iedzīvotāju daļai tā ir galvenais informācijas avots. Tādējādi tā bagātina sabiedrisko apspriešanu un rezultātā var nodrošināt to, ka visi pilsoņi zināmā mērā piedalās sabiedriskajā dzīvē. Šajā sakarā ļoti svarīgi ir tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas garantē apraides neatkarību saskaņā ar vārda brīvības vispārīgo principu, kas ietverts Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantā un kas ir vispārīgs tiesību princips, kura ievērošanu nodrošina Tiesa (11). |
| --- | --- |

10.

Turklāt apraidi kopumā uztver kā ļoti uzticamu informācijas avotu un lielai iedzīvotāju daļai tā ir galvenais informācijas avots. Tādējādi tā bagātina sabiedrisko apspriešanu un rezultātā var nodrošināt to, ka visi pilsoņi zināmā mērā piedalās sabiedriskajā dzīvē. Šajā sakarā ļoti svarīgi ir tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas garantē apraides neatkarību saskaņā ar vārda brīvības vispārīgo principu, kas ietverts Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantā un kas ir vispārīgs tiesību princips, kura ievērošanu nodrošina Tiesa (11).

| 11. | EEZ līgumā ir atzīta sabiedriskā pakalpojuma nozīme (12) kopumā, īpaši 59. panta 2. punktā, kurā teikts:
  “Uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tirdzniecības attīstību nedrīkst ietekmēt tādā mērā, lai tā būtu pretrunā Līgumslēdzēju pušu interesēm.” |
| --- | --- |

11.

EEZ līgumā ir atzīta sabiedriskā pakalpojuma nozīme (12) kopumā, īpaši 59. panta 2. punktā, kurā teikts:

“Uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tirdzniecības attīstību nedrīkst ietekmēt tādā mērā, lai tā būtu pretrunā Līgumslēdzēju pušu interesēm.”

| 12. | Sabiedriskās apraides nozīme sociālajā, demokrātiskajā un kultūras dzīvē tika atkārtoti apstiprināta EEZ līguma XI pielikuma 33. panta minētajā tiesību aktā (Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1999. gada 25. janvāra Padomes sanāksmē pieņemtajā Rezolūcijā par sabiedrisko apraidi) (13), kas pieņemts ar 1. protokolu (turpmāk tekstā“Rezolūcija par sabiedrisko apraidi”) (14). Kā norādīts rezolūcijā par sabiedrisko apraidi, “dažādiem kanāliem un pakalpojumiem plaša sabiedriska piekļuve, kas ir brīva no diskriminācijas un pamatojas uz vienlīdzīgām iespējām, ir nepieciešams priekšnoteikums, lai izpildītu sabiedriskās apraides īpašo pienākumu.” Turklāt sabiedriskajai apraidei “jābūt tehnoloģiskā procesa ieguvējai”, jāsniedz “sabiedrībai jauno audiovizuālo un informācijas pakalpojumu un jauno tehnoloģiju labumi un jāveicina “profila attīstība un paplašināšana digitālajā laikmetā”. Arī “sabiedriskajai apraidei jābūt spējīgai turpmāk nodrošināt plašu programmu klāstu saskaņā ar tās uzdevumu, kā to nosaka dalībvalstis, lai uzrunātu sabiedrību kā veselumu; šajā sakarā sabiedriskā apraide drīkst censties sasniegt plašu auditoriju”. |
| --- | --- |

12.

Sabiedriskās apraides nozīme sociālajā, demokrātiskajā un kultūras dzīvē tika atkārtoti apstiprināta EEZ līguma XI pielikuma 33. panta minētajā tiesību aktā (Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1999. gada 25. janvāra Padomes sanāksmē pieņemtajā Rezolūcijā par sabiedrisko apraidi) (13), kas pieņemts ar 1. protokolu (turpmāk tekstā“Rezolūcija par sabiedrisko apraidi”) (14). Kā norādīts rezolūcijā par sabiedrisko apraidi, “dažādiem kanāliem un pakalpojumiem plaša sabiedriska piekļuve, kas ir brīva no diskriminācijas un pamatojas uz vienlīdzīgām iespējām, ir nepieciešams priekšnoteikums, lai izpildītu sabiedriskās apraides īpašo pienākumu.” Turklāt sabiedriskajai apraidei “jābūt tehnoloģiskā procesa ieguvējai”, jāsniedz “sabiedrībai jauno audiovizuālo un informācijas pakalpojumu un jauno tehnoloģiju labumi un jāveicina “profila attīstība un paplašināšana digitālajā laikmetā”. Arī “sabiedriskajai apraidei jābūt spējīgai turpmāk nodrošināt plašu programmu klāstu saskaņā ar tās uzdevumu, kā to nosaka dalībvalstis, lai uzrunātu sabiedrību kā veselumu; šajā sakarā sabiedriskā apraide drīkst censties sasniegt plašu auditoriju”.

| 13. | Sabiedriskās apraides nozīmīgums kultūras izpausmju daudzveidības veicināšanā tika atzīts arī UNESCO 2005. gada Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (15). Konvencijā noteikts, ka puses var pieņemt “pasākumus, kuru mērķis ir veicināt plašsaziņas līdzekļu daudzveidību tās teritorijā”. Minētie pasākumi cita starpā var ietvert “pasākumus, kuru mērķis ir veicināt plašsaziņas līdzekļu daudzveidību, tostarp ar sabiedriskās raidorganizācijas palīdzību” (16). |
| --- | --- |

13.

Sabiedriskās apraides nozīmīgums kultūras izpausmju daudzveidības veicināšanā tika atzīts arī UNESCO 2005. gada Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (15). Konvencijā noteikts, ka puses var pieņemt “pasākumus, kuru mērķis ir veicināt plašsaziņas līdzekļu daudzveidību tās teritorijā”. Minētie pasākumi cita starpā var ietvert “pasākumus, kuru mērķis ir veicināt plašsaziņas līdzekļu daudzveidību, tostarp ar sabiedriskās raidorganizācijas palīdzību” (16).

| 14. | Šīs vērtības sabiedriskajā apraidē ir vienlīdz svarīgas arī laikā, kad jaunajā plašsaziņas līdzekļu vidē notiek straujas pārmaiņas. Tas tika uzsvērts arī Eiropas Padomes ieteikumos par plašsaziņas līdzekļu plurālismu un plašsaziņas līdzekļu satura daudzveidību (17) un par sabiedrisko pakalpojumu plašsaziņas līdzekļu lomu informācijas sabiedrībā (18). Pēdējā ieteikumā Eiropas Padomes dalībvalstis tiek arī aicinātas “garantēt sabiedriskos plašsaziņas līdzekļus (. .) pārredzamā un atbildīgā veidā” un “nodrošināt sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem iespēju pilnvērtīgi un efektīvi reaģēt uz informācijas sabiedrības izvirzītajiem uzdevumiem, ievērojot Eiropas elektronisko plašsaziņas līdzekļu vides divējādo sabiedrisko/privāto struktūru un pievēršot uzmanību jautājumiem, kas saistīti ar tirgu un konkurenci”. |
| --- | --- |

14.

Šīs vērtības sabiedriskajā apraidē ir vienlīdz svarīgas arī laikā, kad jaunajā plašsaziņas līdzekļu vidē notiek straujas pārmaiņas. Tas tika uzsvērts arī Eiropas Padomes ieteikumos par plašsaziņas līdzekļu plurālismu un plašsaziņas līdzekļu satura daudzveidību (17) un par sabiedrisko pakalpojumu plašsaziņas līdzekļu lomu informācijas sabiedrībā (18). Pēdējā ieteikumā Eiropas Padomes dalībvalstis tiek arī aicinātas “garantēt sabiedriskos plašsaziņas līdzekļus (. .) pārredzamā un atbildīgā veidā” un “nodrošināt sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem iespēju pilnvērtīgi un efektīvi reaģēt uz informācijas sabiedrības izvirzītajiem uzdevumiem, ievērojot Eiropas elektronisko plašsaziņas līdzekļu vides divējādo sabiedrisko/privāto struktūru un pievēršot uzmanību jautājumiem, kas saistīti ar tirgu un konkurenci”.

| 15. | Tajā pašā laikā un neraugoties uz iepriekš minēto, jānorāda, ka arī uz vairākām komerciālām raidorganizācijām attiecas sabiedrisko pakalpojumu prasības, tādējādi arī tām ir būtiska nozīme Rezolūcijas par sabiedrisko apraidi mērķu sasniegšanā, jo tās veicina plurālismu, bagātina kultūras un politisko diskusiju un paplašina programmu izvēli. Turklāt laikrakstu izdevējiem un citiem drukātiem plašsaziņas līdzekļiem arī ir svarīga loma sabiedrības objektīvas informēšanas un demokrātijas nodrošināšanā. Ņemot vērā, ka šie tirgus dalībnieki tagad konkurē ar raidorganizācijām internetā, visi šie komerciālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēji ir nobažījušies par iespējamo negatīvo ietekmi, kādu valsts atbalsts sabiedriskajām raidorganizācijām varētu radīt uz jaunu uzņēmējdarbības modeļu veidošanu. Kā minēts Direktīvā 2007/65/EK (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva), “privāto un valsts audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzēju līdzās pastāvēšana ir īpatnība, kas ir raksturīga Eiropas audiovizuālo mediju pakalpojumu tirgum”. Patiesi, kopējās interesēs ir saglabāt līdzsvarota publisko un privāto plašsaziņas līdzekļu piedāvājuma plurālismu arī pašreizējā dinamiskajā plašsaziņas līdzekļu vidē. |
| --- | --- |

15.

Tajā pašā laikā un neraugoties uz iepriekš minēto, jānorāda, ka arī uz vairākām komerciālām raidorganizācijām attiecas sabiedrisko pakalpojumu prasības, tādējādi arī tām ir būtiska nozīme Rezolūcijas par sabiedrisko apraidi mērķu sasniegšanā, jo tās veicina plurālismu, bagātina kultūras un politisko diskusiju un paplašina programmu izvēli. Turklāt laikrakstu izdevējiem un citiem drukātiem plašsaziņas līdzekļiem arī ir svarīga loma sabiedrības objektīvas informēšanas un demokrātijas nodrošināšanā. Ņemot vērā, ka šie tirgus dalībnieki tagad konkurē ar raidorganizācijām internetā, visi šie komerciālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēji ir nobažījušies par iespējamo negatīvo ietekmi, kādu valsts atbalsts sabiedriskajām raidorganizācijām varētu radīt uz jaunu uzņēmējdarbības modeļu veidošanu. Kā minēts Direktīvā 2007/65/EK (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva), “privāto un valsts audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzēju līdzās pastāvēšana ir īpatnība, kas ir raksturīga Eiropas audiovizuālo mediju pakalpojumu tirgum”. Patiesi, kopējās interesēs ir saglabāt līdzsvarota publisko un privāto plašsaziņas līdzekļu piedāvājuma plurālismu arī pašreizējā dinamiskajā plašsaziņas līdzekļu vidē.

3.   Juridiskais pamatojums

| 16. | Piemērojot valsts atbalsta noteikumus sabiedriskajai apraidei, ir jāņem vērā vairāki atšķirīgi faktori. Valsts atbalsta novērtējuma pamatā ir EEZ līguma par valsts atbalstu 61. pants un EEZ līguma par noteikumu un konkurences noteikumu piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, 59. panta 2. punkts. Nolīguma par Uzraudzības iestādes un tiesas izveidi 3. protokols (turpmāk tekstā – “3. protokols”) noteica reglamentu valsts atbalsta lietās. |
| --- | --- |

16.

Piemērojot valsts atbalsta noteikumus sabiedriskajai apraidei, ir jāņem vērā vairāki atšķirīgi faktori. Valsts atbalsta novērtējuma pamatā ir EEZ līguma par valsts atbalstu 61. pants un EEZ līguma par noteikumu un konkurences noteikumu piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, 59. panta 2. punkts. Nolīguma par Uzraudzības iestādes un tiesas izveidi 3. protokols (turpmāk tekstā – “3. protokols”) noteica reglamentu valsts atbalsta lietās.

| 17. | EEZ līgumā nav ietverts “kultūras izņēmums”, kas būtu līdzīgs Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantā (turpmāk tekstā – “LESD”) (bijušais EK līguma 151. pants) noteiktajam attiecībā uz kultūru atbalstam, kas paredzēts kultūrai, līdzīgi izņēmumam, kas minēts LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā (bijušais EK Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts). Tomēr tas nenozīmē, ka izņēmuma piemērošana šādiem pasākumiem būtu izslēgta. Kā Uzraudzības iestāde to pieņēmusi citkārt, šādi atbalsta pasākumi var tikt apstiprināti, atsaucoties uz kultūru saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu (19). |
| --- | --- |

17.

EEZ līgumā nav ietverts “kultūras izņēmums”, kas būtu līdzīgs Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantā (turpmāk tekstā – “LESD”) (bijušais EK līguma 151. pants) noteiktajam attiecībā uz kultūru atbalstam, kas paredzēts kultūrai, līdzīgi izņēmumam, kas minēts LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā (bijušais EK Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts). Tomēr tas nenozīmē, ka izņēmuma piemērošana šādiem pasākumiem būtu izslēgta. Kā Uzraudzības iestāde to pieņēmusi citkārt, šādi atbalsta pasākumi var tikt apstiprināti, atsaucoties uz kultūru saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu (19).

| 18. | Eiropas līmenī tiesisko regulējumu attiecībā uz “audiovizuālo mediju pakalpojumiem” koordinē Direktīva 2007/65/EK (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva). Finanšu pārredzamības prasības attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem reglamentē tiesību akts, kas minēts EEZ līguma XV pielikuma 1.a punktā (Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK) par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību) (20), kā pieņemts ar 1. protokolu (turpmāk tekstā – “Direktīva 2006/111/EK (Pārredzamības direktīva)”) (21). |
| --- | --- |

18.

Eiropas līmenī tiesisko regulējumu attiecībā uz “audiovizuālo mediju pakalpojumiem” koordinē Direktīva 2007/65/EK (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva). Finanšu pārredzamības prasības attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem reglamentē tiesību akts, kas minēts EEZ līguma XV pielikuma 1.a punktā (Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK) par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību) (20), kā pieņemts ar 1. protokolu (turpmāk tekstā – “Direktīva 2006/111/EK (Pārredzamības direktīva)”) (21).

| 19. | Šos noteikumus “EBTA pīlāra” ietvaros var interpretēt EBTA Tiesa un “Eiropas Savienības pīlāra” ietvaros – Tiesa. Tāpat Iestāde ir pieņēmusi vairākas pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, kuras atbilst līdzīgiem paziņojumiem, ko izdevusi Komisija. Proti, Iestāde 2005. gadā pieņēma nodaļu par valsts atbalstu attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, un 2006. gadā Lēmums 2005/842/EK tika iekļauts EEZ līgumā, precizējot EK līguma 59. panta 2. punktā minētās prasības. Lēmumu piemēro arī apraides jomā, ciktāl tiek izpildīti Lēmuma 2005/842/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie nosacījumi (22). |
| --- | --- |

19.

Šos noteikumus “EBTA pīlāra” ietvaros var interpretēt EBTA Tiesa un “Eiropas Savienības pīlāra” ietvaros – Tiesa. Tāpat Iestāde ir pieņēmusi vairākas pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, kuras atbilst līdzīgiem paziņojumiem, ko izdevusi Komisija. Proti, Iestāde 2005. gadā pieņēma nodaļu par valsts atbalstu attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, un 2006. gadā Lēmums 2005/842/EK tika iekļauts EEZ līgumā, precizējot EK līguma 59. panta 2. punktā minētās prasības. Lēmumu piemēro arī apraides jomā, ciktāl tiek izpildīti Lēmuma 2005/842/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie nosacījumi (22).

4.   EEZ līguma 61. panta 1. punkta piemērojamība

4.1.   Sabiedrisko raidorganizāciju valsts finansējuma valsts atbalsta būtība

| 20. | Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu valsts atbalsta koncepcija ietver šādus nosacījumus: a) ir notikusi valsts iejaukšanās vai iejaukšanās, izmantojot valsts līdzekļus; b) iejaukšanās spēj ietekmēt tirdzniecību starp Pusēm; c) atbalsts rada priekšrocību saņēmējam; d) tas rada vai draud radīt konkurences traucējumus (23). Valsts atbalsta esība jāvērtē objektīvi, ņemot vērā Tiesas un EBTA tiesas praksi. |
| --- | --- |

20.

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu valsts atbalsta koncepcija ietver šādus nosacījumus: a) ir notikusi valsts iejaukšanās vai iejaukšanās, izmantojot valsts līdzekļus; b) iejaukšanās spēj ietekmēt tirdzniecību starp Pusēm; c) atbalsts rada priekšrocību saņēmējam; d) tas rada vai draud radīt konkurences traucējumus (23). Valsts atbalsta esība jāvērtē objektīvi, ņemot vērā Tiesas un EBTA tiesas praksi.

| 21. | Valsts iejaukšanās ietekme, nevis tās nolūks, ir izšķirīgs faktors jebkurā valsts atbalsta satura novērtējumā saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu. Sabiedriskās raidorganizācijas parasti finansē no valsts budžeta vai ar apraides iekārtu īpašnieku nodevas palīdzību. Konkrētos īpašos apstākļos valsts izdara kapitāla ieguldījumus sabiedrisko raidorganizāciju labā vai dzēš parādus. Šie finanšu pasākumi parasti ir attiecināmi uz valsts iestādēm un saistīti ar valsts līdzekļu pārvietošanu (24). |
| --- | --- |

21.

Valsts iejaukšanās ietekme, nevis tās nolūks, ir izšķirīgs faktors jebkurā valsts atbalsta satura novērtējumā saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu. Sabiedriskās raidorganizācijas parasti finansē no valsts budžeta vai ar apraides iekārtu īpašnieku nodevas palīdzību. Konkrētos īpašos apstākļos valsts izdara kapitāla ieguldījumus sabiedrisko raidorganizāciju labā vai dzēš parādus. Šie finanšu pasākumi parasti ir attiecināmi uz valsts iestādēm un saistīti ar valsts līdzekļu pārvietošanu (24).

| 22. | Kopumā arī var uzskatīt, ka sabiedrisko raidorganizāciju valsts finansējums ietekmē Pušu savstarpējo tirdzniecību. Tiesa ir secinājusi: “Ja atbalsts, ko piešķir valsts vai ar valsts resursu palīdzību, stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tad šis uzņēmums uzskatāms par tādu, kuru ir ietekmējis atbalsts.” (25) Tas nepārprotami attiecas uz programmu tiesību pārņemšanu un pārdošanu, kas bieži vien notiek starptautiskā līmenī. Arī reklāmai to sabiedrisko raidorganizāciju gadījumā, kurām atļauts pārdot reklāmas laiku, ir pārrobežu ietekme, it īpaši viendabīgos valodu reģionos, kas pārsniedz valsts robežas. Turklāt komerciālo raidorganizāciju īpašuma struktūra var pārsniegt vienas EBTA valsts robežas. Savukārt internetā sniegtiem pakalpojumiem parasti ir globāls mērogs. |
| --- | --- |

22.

Kopumā arī var uzskatīt, ka sabiedrisko raidorganizāciju valsts finansējums ietekmē Pušu savstarpējo tirdzniecību. Tiesa ir secinājusi: “Ja atbalsts, ko piešķir valsts vai ar valsts resursu palīdzību, stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tad šis uzņēmums uzskatāms par tādu, kuru ir ietekmējis atbalsts.” (25) Tas nepārprotami attiecas uz programmu tiesību pārņemšanu un pārdošanu, kas bieži vien notiek starptautiskā līmenī. Arī reklāmai to sabiedrisko raidorganizāciju gadījumā, kurām atļauts pārdot reklāmas laiku, ir pārrobežu ietekme, it īpaši viendabīgos valodu reģionos, kas pārsniedz valsts robežas. Turklāt komerciālo raidorganizāciju īpašuma struktūra var pārsniegt vienas EBTA valsts robežas. Savukārt internetā sniegtiem pakalpojumiem parasti ir globāls mērogs.

| 23. | Attiecībā uz priekšrocības esību, Tiesa precizējusi Altmark lietā, kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem nav uzskatāma par valsts atbalstu, ja ir ievēroti četri kumulatīvi kritēriji. Pirmkārt, saņēmējam uzņēmumam jābūt reālam pienākumam pildīt sabiedrisko pakalpojumu saistības, un šīm saistībām jābūt skaidri definētām. Otrkārt, par parametriem, pēc kuriem aprēķina kompensācijas apjomu, jāvienojas iepriekš, ievērojot objektivitāti un pārredzamību. Treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas nepieciešamas, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un samērīgu peļņu. Visbeidzot, īpašā gadījumā, ja uzņēmums, kuram ir saistības sniegt sabiedriskos pakalpojumus, nav izvēlēts saskaņā ar līgumu piešķiršanas procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš ir spējīgs sniegt šos pakalpojumus par kopienai zemāko cenu, kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz iespējamo izmaksu analīzi, kuras, pildot šīs saistības, varētu rasties tipiskam uzņēmumam, kas tiek veiksmīgi vadīts un atbilstoši nodrošināts, lai varētu izpildīt vajadzīgās sabiedrisko pakalpojumu prasības. |
| --- | --- |

23.

Attiecībā uz priekšrocības esību, Tiesa precizējusi Altmark lietā, kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem nav uzskatāma par valsts atbalstu, ja ir ievēroti četri kumulatīvi kritēriji. Pirmkārt, saņēmējam uzņēmumam jābūt reālam pienākumam pildīt sabiedrisko pakalpojumu saistības, un šīm saistībām jābūt skaidri definētām. Otrkārt, par parametriem, pēc kuriem aprēķina kompensācijas apjomu, jāvienojas iepriekš, ievērojot objektivitāti un pārredzamību. Treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas nepieciešamas, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un samērīgu peļņu. Visbeidzot, īpašā gadījumā, ja uzņēmums, kuram ir saistības sniegt sabiedriskos pakalpojumus, nav izvēlēts saskaņā ar līgumu piešķiršanas procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš ir spējīgs sniegt šos pakalpojumus par kopienai zemāko cenu, kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz iespējamo izmaksu analīzi, kuras, pildot šīs saistības, varētu rasties tipiskam uzņēmumam, kas tiek veiksmīgi vadīts un atbilstoši nodrošināts, lai varētu izpildīt vajadzīgās sabiedrisko pakalpojumu prasības.

| 24. | Ciktāl šāds finansējums neatbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, tiek uzskatīts, ka tas piešķir selektīvu priekšrocību tikai dažām raidorganizācijām un tādējādi rada vai draud radīt konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

24.

Ciktāl šāds finansējums neatbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, tiek uzskatīts, ka tas piešķir selektīvu priekšrocību tikai dažām raidorganizācijām un tādējādi rada vai draud radīt konkurences traucējumus.

4.2.   Atbalsta veids – pastāvošs atbalsts pretstatā jaunam atbalstam

| 25. | Šodien EBTA valstīs pastāvošās finansējuma programmas ir izveidotas senāk. Tādēļ pirmām kārtām Iestādei jānosaka, vai šīs programmas uzskatāmas par “pastāvošu atbalstu” 3. protokola I daļas 1. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo nosacījumu “EBTA Uzraudzības iestāde, sadarbojoties ar dalībvalstīm, pastāvīgi pārskata visas atbalsta sistēmas, kas pastāv šajās valstīs. Tā iesaka šīm valstīm attiecīgus pasākumus, kas vajadzīgi EEZ līguma pakāpeniskai attīstībai vai darbībai”. |
| --- | --- |

25.

Šodien EBTA valstīs pastāvošās finansējuma programmas ir izveidotas senāk. Tādēļ pirmām kārtām Iestādei jānosaka, vai šīs programmas uzskatāmas par “pastāvošu atbalstu” 3. protokola I daļas 1. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo nosacījumu “EBTA Uzraudzības iestāde, sadarbojoties ar dalībvalstīm, pastāvīgi pārskata visas atbalsta sistēmas, kas pastāv šajās valstīs. Tā iesaka šīm valstīm attiecīgus pasākumus, kas vajadzīgi EEZ līguma pakāpeniskai attīstībai vai darbībai”.

| 26. | Atbilstīgi 3. protokola II daļas 1. panta b) punkta i) apakšpunktam pastāvošajā atbalstā ietilpst “. . jebkāds atbalsts, kas pastāvēja pirms Līguma stāšanās spēkā attiecīgajās dalībvalstīs, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kurš ieviests pirms EEZ līguma stāšanās spēkā un joprojām ir piemērojams”. |
| --- | --- |

26.

Atbilstīgi 3. protokola II daļas 1. panta b) punkta i) apakšpunktam pastāvošajā atbalstā ietilpst “. . jebkāds atbalsts, kas pastāvēja pirms Līguma stāšanās spēkā attiecīgajās dalībvalstīs, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kurš ieviests pirms EEZ līguma stāšanās spēkā un joprojām ir piemērojams”.

| 27. | Atbilstīgi 3. protokola II daļas 1. panta b) punkta v) apakšpunktam pastāvošs atbalsts nozīmē arī “atbalstu, ko uzskata par pastāvošu atbalstu, jo ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts, bet pēc tam Eiropas Ekonomikas zonas attīstības dēļ, dalībvalstij neieviešot pārmaiņas, tas kļuvis par atbalstu”. |
| --- | --- |

27.

Atbilstīgi 3. protokola II daļas 1. panta b) punkta v) apakšpunktam pastāvošs atbalsts nozīmē arī “atbalstu, ko uzskata par pastāvošu atbalstu, jo ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts, bet pēc tam Eiropas Ekonomikas zonas attīstības dēļ, dalībvalstij neieviešot pārmaiņas, tas kļuvis par atbalstu”.

| 28. | Saskaņā ar Tiesas praksi (26) Iestādei jāpārbauda, vai tiesiskais regulējums, pēc kura piešķir atbalstu, ir vai nav mainījies kopš tā ieviešanas. Iestāde uzskata, ka, ņemot vērā visus elementus, kas saistīti ar apraides sistēmu konkrētajā EBTA valstī, vispiemērotākā ir atsevišķa pieeja katram gadījumam (27). |
| --- | --- |

28.

Saskaņā ar Tiesas praksi (26) Iestādei jāpārbauda, vai tiesiskais regulējums, pēc kura piešķir atbalstu, ir vai nav mainījies kopš tā ieviešanas. Iestāde uzskata, ka, ņemot vērā visus elementus, kas saistīti ar apraides sistēmu konkrētajā EBTA valstī, vispiemērotākā ir atsevišķa pieeja katram gadījumam (27).

| 29. | Saskaņā ar tiesu praksi Gibraltāra lietā (28) ne visas pastāvošā atbalsta izmaiņas uzskatāmas par pastāvošā atbalsta nomaiņu ar jaunu atbalstu. Saskaņā ar Vispārējās tiesas pausto “tikai tad, ja izmaiņas ietekmē sākotnējās shēmas faktisko būtību, šo shēmu pārveido par jauna atbalsta shēmu. Ja jaunais elements ir nepārprotami nodalāms no sākotnējās shēmas, nevar būt runa par būtisku izmaiņu”. |
| --- | --- |

29.

Saskaņā ar tiesu praksi Gibraltāra lietā (28) ne visas pastāvošā atbalsta izmaiņas uzskatāmas par pastāvošā atbalsta nomaiņu ar jaunu atbalstu. Saskaņā ar Vispārējās tiesas pausto “tikai tad, ja izmaiņas ietekmē sākotnējās shēmas faktisko būtību, šo shēmu pārveido par jauna atbalsta shēmu. Ja jaunais elements ir nepārprotami nodalāms no sākotnējās shēmas, nevar būt runa par būtisku izmaiņu”.

| 30. | Ņemot vērā minētos apsvērumus, Iestāde lēmumu pieņemšanas praksē parasti pārbaudīja, vai: a) sākotnējais sabiedrisko raidorganizāciju finansēšanas režīms ir pastāvošs atbalsts šā dokumenta 26. un 27. punktā minēto noteikumu izpratnē; b) turpmākās izmaiņas ietekmē sākotnējā pasākuma faktisko būtību (t. i., priekšrocības būtību vai finansējuma avotu, atbalsta mērķi, saņēmējus vai saņēmēju darbības jomu), vai arī šīs izmaiņas drīzāk ir tīri formālas vai administratīvas; un c) vai gadījumā, ja turpmākās izmaiņas ir būtiskas, tās ir nodalāmas no sākotnējā pasākuma un tādējādi tās var vērtēt atsevišķi, vai arī nav nodalāmas no sākotnējā pasākuma, un tādējādi sākotnējais pasākums kopumā ir pārveidots par jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

30.

Ņemot vērā minētos apsvērumus, Iestāde lēmumu pieņemšanas praksē parasti pārbaudīja, vai: a) sākotnējais sabiedrisko raidorganizāciju finansēšanas režīms ir pastāvošs atbalsts šā dokumenta 26. un 27. punktā minēto noteikumu izpratnē; b) turpmākās izmaiņas ietekmē sākotnējā pasākuma faktisko būtību (t. i., priekšrocības būtību vai finansējuma avotu, atbalsta mērķi, saņēmējus vai saņēmēju darbības jomu), vai arī šīs izmaiņas drīzāk ir tīri formālas vai administratīvas; un c) vai gadījumā, ja turpmākās izmaiņas ir būtiskas, tās ir nodalāmas no sākotnējā pasākuma un tādējādi tās var vērtēt atsevišķi, vai arī nav nodalāmas no sākotnējā pasākuma, un tādējādi sākotnējais pasākums kopumā ir pārveidots par jaunu atbalstu.

5.   Valsts atbalsta saderīguma novērtējums saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| 31. | Lai gan kompensācijas sabiedriskajai apraidei parasti vērtē saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu, būtībā var piemērot arī EEZ līguma 61. panta 3. punktā norādītās atkāpes, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi. |
| --- | --- |

31.

Lai gan kompensācijas sabiedriskajai apraidei parasti vērtē saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu, būtībā var piemērot arī EEZ līguma 61. panta 3. punktā norādītās atkāpes, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi.

| 32. | EEZ līgumā nav iekļauts tāds noteikums, kas atbilstu LESD 167. panta 4. punktam, kurā noteikts, ka, rīkojoties saskaņā ar citiem Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem, Komisijai ir pienākums ņemt vērā kultūras aspektus, īpaši, lai respektētu un veicinātu tās kultūras daudzveidību. Tajā arī nav ietverts izņēmums attiecībā uz kultūru, kā tas ir LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā, līdz ar to tas Komisijai atļauj uzskatīt kultūras veicināšanas atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu, ja šāds atbalsts neietekmē Kopienas tirdzniecības nosacījumus un konkurenci tiktāl, ka tas ir pretrunā vispārējām interesēm. Taču tas nenozīmē, ka valsts atbalsta noteikumu piemērošana neļautu ņemt vērā kultūras aspektus. EEZ līguma 31. protokola 13. pantā tiek atzīta vajadzība pastiprināt sadarbību kultūras jomā. Šajā sakarā jāatceras, ka Iestāde iedibināja lēmumu pieņemšanas praksi attiecībā uz valsts atbalstu filmu ražošanai un ar filmām saistītām darbībām, ka kinematogrāfijas un audiovizuālo darbu ražošana var tikt apstiprināta, atsaucoties uz kultūru, piemērojot EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja vien pietiekami tiek ņemti vērā Komisijas izstrādātie kritēriji un ja šāda pieeja neatšķiras no Komisijas prakses pirms LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta pieņemšanas (29). |
| --- | --- |

32.

EEZ līgumā nav iekļauts tāds noteikums, kas atbilstu LESD 167. panta 4. punktam, kurā noteikts, ka, rīkojoties saskaņā ar citiem Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem, Komisijai ir pienākums ņemt vērā kultūras aspektus, īpaši, lai respektētu un veicinātu tās kultūras daudzveidību. Tajā arī nav ietverts izņēmums attiecībā uz kultūru, kā tas ir LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā, līdz ar to tas Komisijai atļauj uzskatīt kultūras veicināšanas atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu, ja šāds atbalsts neietekmē Kopienas tirdzniecības nosacījumus un konkurenci tiktāl, ka tas ir pretrunā vispārējām interesēm. Taču tas nenozīmē, ka valsts atbalsta noteikumu piemērošana neļautu ņemt vērā kultūras aspektus. EEZ līguma 31. protokola 13. pantā tiek atzīta vajadzība pastiprināt sadarbību kultūras jomā. Šajā sakarā jāatceras, ka Iestāde iedibināja lēmumu pieņemšanas praksi attiecībā uz valsts atbalstu filmu ražošanai un ar filmām saistītām darbībām, ka kinematogrāfijas un audiovizuālo darbu ražošana var tikt apstiprināta, atsaucoties uz kultūru, piemērojot EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja vien pietiekami tiek ņemti vērā Komisijas izstrādātie kritēriji un ja šāda pieeja neatšķiras no Komisijas prakses pirms LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta pieņemšanas (29).

| 33. | Iestādes uzdevums ir izlemt par faktisko izņēmuma noteikuma piemērošanu EEZ līguma 61. panta 3. punktā un kā vērā jāņem kultūras aspekti. Jāatgādina, ka stingri jāpiemēro noteikumi, kas piešķir atbrīvojumu no valsts atbalsta aizlieguma. Tādējādi Iestāde uzskata, ka atkāpi par kultūru var piemērot tikai tajos gadījumos, kad kultūras produkts ir nepārprotami identificēts vai identificējams (30). Turklāt, pēc Iestādes domām, kultūras jēdziens ir jāattiecina tikai uz attiecīgā produkta saturu un būtību, nevis uz plašsaziņas līdzekli vai tā darbību kā tādu (31). Turklāt EBTA valsts izglītības un demokrātijas vajadzības ir aplūkojamas nošķirti no kultūras veicināšanas (32). |
| --- | --- |

33.

Iestādes uzdevums ir izlemt par faktisko izņēmuma noteikuma piemērošanu EEZ līguma 61. panta 3. punktā un kā vērā jāņem kultūras aspekti. Jāatgādina, ka stingri jāpiemēro noteikumi, kas piešķir atbrīvojumu no valsts atbalsta aizlieguma. Tādējādi Iestāde uzskata, ka atkāpi par kultūru var piemērot tikai tajos gadījumos, kad kultūras produkts ir nepārprotami identificēts vai identificējams (30). Turklāt, pēc Iestādes domām, kultūras jēdziens ir jāattiecina tikai uz attiecīgā produkta saturu un būtību, nevis uz plašsaziņas līdzekli vai tā darbību kā tādu (31). Turklāt EBTA valsts izglītības un demokrātijas vajadzības ir aplūkojamas nošķirti no kultūras veicināšanas (32).

| 34. | Parasti valsts atbalsts sabiedriskajām raidorganizācijām nenošķir sabiedrības kultūras, demokrātiskās un izglītības vajadzības. Ja finansēšanas pasākuma konkrētais mērķis nav veicināt kultūras mērķu sasniegšanu, uz to parasti neattiecina EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu par atbalstu kultūrai. Valsts atbalstu sabiedriskajām raidorganizācijām parasti sniedz kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja uzdevuma izpildi un vērtē atbilstoši EEZ līguma 59. panta 2. punktam, pamatojoties uz šajā nodaļā izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

34.

Parasti valsts atbalsts sabiedriskajām raidorganizācijām nenošķir sabiedrības kultūras, demokrātiskās un izglītības vajadzības. Ja finansēšanas pasākuma konkrētais mērķis nav veicināt kultūras mērķu sasniegšanu, uz to parasti neattiecina EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu par atbalstu kultūrai. Valsts atbalstu sabiedriskajām raidorganizācijām parasti sniedz kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja uzdevuma izpildi un vērtē atbilstoši EEZ līguma 59. panta 2. punktam, pamatojoties uz šajā nodaļā izklāstītajiem kritērijiem.

6.   Valsts atbalsta saderīguma novērtējums saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu

| 35. | Saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tirdzniecības attīstību nedrīkst ietekmēt tādā mērā, lai tā būtu pretrunā Līgumslēdzēju pušu interesēm”. |
| --- | --- |

35.

Saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tirdzniecības attīstību nedrīkst ietekmēt tādā mērā, lai tā būtu pretrunā Līgumslēdzēju pušu interesēm”.

| 36. | Tiesa ir konsekventi paudusi uzskatu, ka LESD 106. pantā (bijušais EK līguma 86. pants), kas atbilst EEZ līguma 59. pantam, runa ir par atrunu, un tādēļ tas jāinterpretē ierobežoti. Tiesa norāda – lai pasākums gūtu priekšrocības šādā izņēmuma gadījumā, ir nepieciešams, lai būtu izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | attiecīgajam pakalpojumam jābūt pakalpojumam ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un dalībvalstij tas skaidri jāformulē (definīcija) (33); |
| --- | --- | --- |

36.

Tiesa ir konsekventi paudusi uzskatu, ka LESD 106. pantā (bijušais EK līguma 86. pants), kas atbilst EEZ līguma 59. pantam, runa ir par atrunu, un tādēļ tas jāinterpretē ierobežoti. Tiesa norāda – lai pasākums gūtu priekšrocības šādā izņēmuma gadījumā, ir nepieciešams, lai būtu izpildīti šādi nosacījumi:

i)

attiecīgajam pakalpojumam jābūt pakalpojumam ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un dalībvalstij tas skaidri jāformulē (definīcija) (33);

| ii) | attiecīgajam uzņēmumam jābūt dalībvalsts tieši pilnvarotam izpildīt šādu pakalpojumu (pilnvarojums) (34); |
| --- | --- |

ii)

attiecīgajam uzņēmumam jābūt dalībvalsts tieši pilnvarotam izpildīt šādu pakalpojumu (pilnvarojums) (34);

| iii) | Līguma konkurences noteikumu piemērošanā (šajā gadījumā – valsts atbalsta aizliegums) jānovērš konkrēto uzdevumu izpilde, kas uzdoti uzņēmumam, un atbrīvojums no šādiem noteikumiem nedrīkst ietekmēt tirdzniecības norisi tiktāl, ka tas būtu pretrunā Kopienas interesēm (proporcionalitātes kritērijs) (35). |
| --- | --- |

iii)

Līguma konkurences noteikumu piemērošanā (šajā gadījumā – valsts atbalsta aizliegums) jānovērš konkrēto uzdevumu izpilde, kas uzdoti uzņēmumam, un atbrīvojums no šādiem noteikumiem nedrīkst ietekmēt tirdzniecības norisi tiktāl, ka tas būtu pretrunā Kopienas interesēm (proporcionalitātes kritērijs) (35).

| 37. | Sabiedriskās apraides īpašajā gadījumā iepriekš minētā pieeja jāpieņem, ņemot vērā Rezolūciju par sabiedrisko apraidi, kas attiecas uz “sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, ko piešķir, nosaka un organizē katra dalībvalsts” (definīcija un pilnvarojums) un paredz izņēmumu Līguma noteikumos attiecībā uz sabiedriskās apraides finansējumu“tiktāl, cik šādu finansējumu piešķir raidorganizācijām sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju misijas izpildei . . un . . neietekmē tirdzniecības un konkurences noteikumus Kopienā, ciktāl tas būtu pretrunā kopējām interesēm, turklāt jāņem vērā šā sabiedriskā pakalpojuma misijas īstenošanas prasības” (proporcionalitāte). |
| --- | --- |

37.

Sabiedriskās apraides īpašajā gadījumā iepriekš minētā pieeja jāpieņem, ņemot vērā Rezolūciju par sabiedrisko apraidi, kas attiecas uz “sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, ko piešķir, nosaka un organizē katra dalībvalsts” (definīcija un pilnvarojums) un paredz izņēmumu Līguma noteikumos attiecībā uz sabiedriskās apraides finansējumu“tiktāl, cik šādu finansējumu piešķir raidorganizācijām sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju misijas izpildei . . un . . neietekmē tirdzniecības un konkurences noteikumus Kopienā, ciktāl tas būtu pretrunā kopējām interesēm, turklāt jāņem vērā šā sabiedriskā pakalpojuma misijas īstenošanas prasības” (proporcionalitāte).

| 38. | Iestādei, balstoties uz EBTA valstu sniegtajiem pierādījumiem, ir jālemj par to, vai šie kritēriji ir izpildīti. Attiecībā uz apraides nozares sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīciju Iestādei ir jāpārbauda acīmredzamas kļūdas (skatīt 6.1. iedaļu). Pēc tam Iestāde pārbauda, vai ir skaidrs pilnvarojums un vai tiek efektīvi uzraudzīta sabiedrisko pakalpojumu saistību izpilde (skatīt 6.2. iedaļu). |
| --- | --- |

38.

Iestādei, balstoties uz EBTA valstu sniegtajiem pierādījumiem, ir jālemj par to, vai šie kritēriji ir izpildīti. Attiecībā uz apraides nozares sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīciju Iestādei ir jāpārbauda acīmredzamas kļūdas (skatīt 6.1. iedaļu). Pēc tam Iestāde pārbauda, vai ir skaidrs pilnvarojums un vai tiek efektīvi uzraudzīta sabiedrisko pakalpojumu saistību izpilde (skatīt 6.2. iedaļu).

| 39. | Veicot proporcionalitātes pārbaudi, Iestāde pārbauda, vai konkurences kropļojumu, ko rada sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, var pamatot ar nepieciešamību sniegt sabiedrisko pakalpojumu un nodrošināt tā finansējumu. Iestāde izvērtē, īpaši – balstoties uz pierādījumiem, kas jāsniedz EBTA valstīm, vai pastāv pietiekamas garantijas, lai nepieļautu valsts finansējuma nesamērīgu ietekmi, pārmērīgu kompensāciju un šķērssubsidēšanu un nodrošinātu tirgus noteikumu ievērošanu sabiedrisko raidorganizāciju komerciālajās darbībās (skatīt 6.3. un turpmākās iedaļas). |
| --- | --- |

39.

Veicot proporcionalitātes pārbaudi, Iestāde pārbauda, vai konkurences kropļojumu, ko rada sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, var pamatot ar nepieciešamību sniegt sabiedrisko pakalpojumu un nodrošināt tā finansējumu. Iestāde izvērtē, īpaši – balstoties uz pierādījumiem, kas jāsniedz EBTA valstīm, vai pastāv pietiekamas garantijas, lai nepieļautu valsts finansējuma nesamērīgu ietekmi, pārmērīgu kompensāciju un šķērssubsidēšanu un nodrošinātu tirgus noteikumu ievērošanu sabiedrisko raidorganizāciju komerciālajās darbībās (skatīt 6.3. un turpmākās iedaļas).

| 40. | Valsts atbalsta prasību izpildes analīzei ir jābūt balstītai uz katras valsts sistēmas raksturīgajām īpatnībām. Iestāde ir informēta par valstu apraides sistēmu un citu raksturīgu iezīmju atšķirībām EBTA valstu plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu tirgos. Tādēļ, vērtējot valsts atbalsta sabiedriskajām raidorganizācijām saderību saskaņā ar 59. panta 2. punktu, katrs gadījums jāskata atsevišķi atbilstoši Komisijas un Iestādes praksei (36) un pamatprincipiem, kas izklāstīti turpmākajās iedaļās. |
| --- | --- |

40.

Valsts atbalsta prasību izpildes analīzei ir jābūt balstītai uz katras valsts sistēmas raksturīgajām īpatnībām. Iestāde ir informēta par valstu apraides sistēmu un citu raksturīgu iezīmju atšķirībām EBTA valstu plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu tirgos. Tādēļ, vērtējot valsts atbalsta sabiedriskajām raidorganizācijām saderību saskaņā ar 59. panta 2. punktu, katrs gadījums jāskata atsevišķi atbilstoši Komisijas un Iestādes praksei (36) un pamatprincipiem, kas izklāstīti turpmākajās iedaļās.

| 41. | Iestāde ņems vērā arī dažu EBTA valstu iespējamās grūtības piesaistīt vajadzīgo finansējumu, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja izmaksas uz vienu iedzīvotāju citādi līdzīgos apstākļos ir augstākas (37), vienlaikus ņemot vērā citu šajās EBTA valstīs esošo plašsaziņas līdzekļu iespējamās bažas. |
| --- | --- |

41.

Iestāde ņems vērā arī dažu EBTA valstu iespējamās grūtības piesaistīt vajadzīgo finansējumu, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja izmaksas uz vienu iedzīvotāju citādi līdzīgos apstākļos ir augstākas (37), vienlaikus ņemot vērā citu šajās EBTA valstīs esošo plašsaziņas līdzekļu iespējamās bažas.

| 42. | Kā liecina Komisijas un Iestādes prakse, pasākums, kas neatbilst Altmark kritērijiem, būs jāanalizē saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu, respektīvi EEZ līguma 59. panta 2. punktu (38). |
| --- | --- |

42.

Kā liecina Komisijas un Iestādes prakse, pasākums, kas neatbilst Altmark kritērijiem, būs jāanalizē saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu, respektīvi EEZ līguma 59. panta 2. punktu (38).

6.1.   Sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīcija

| 43. | Lai izpildītu 36. punkta i) apakšpunktā minēto noteikumu EEZ līguma 59. panta 2. punkta piemērošanai, ir jāizstrādā oficiāla sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misijas definīcija. Vienīgi tad Iestāde ar pietiekamu juridisku noteiktību var novērtēt, vai ir piemērojama atkāpe saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

43.

Lai izpildītu 36. punkta i) apakšpunktā minēto noteikumu EEZ līguma 59. panta 2. punkta piemērošanai, ir jāizstrādā oficiāla sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misijas definīcija. Vienīgi tad Iestāde ar pietiekamu juridisku noteiktību var novērtēt, vai ir piemērojama atkāpe saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu.

| 44. | Sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīcija ir EBTA valstu kompetencē, kuras var lemt valsts, reģionālā vai vietējā līmenī atbilstoši to valsts tiesību sistēmai. Vispār, īstenojot šo kompetenci, jāņem vērā Komisijas izstrādātais jēdziens “pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi” (turpmāk tekstā – “VENP”). |
| --- | --- |

44.

Sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīcija ir EBTA valstu kompetencē, kuras var lemt valsts, reģionālā vai vietējā līmenī atbilstoši to valsts tiesību sistēmai. Vispār, īstenojot šo kompetenci, jāņem vērā Komisijas izstrādātais jēdziens “pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi” (turpmāk tekstā – “VENP”).

| 45. | Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju EBTA valstu pilnvaru definīcijai ir jābūt iespējami precīzai. Tā nedrīkst radīt šaubas par to, vai EBTA valsts grib sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā iekļaut pilnvarotā uzņēmuma veikto konkrēto darbību. Bez skaidras un precīzas sabiedriskas raidorganizācijas saistību definīcijas Iestāde nevarētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu un tādēļ nevarētu pieļaut atbrīvojumu atbilstīgi šim noteikumam. |
| --- | --- |

45.

Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju EBTA valstu pilnvaru definīcijai ir jābūt iespējami precīzai. Tā nedrīkst radīt šaubas par to, vai EBTA valsts grib sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā iekļaut pilnvarotā uzņēmuma veikto konkrēto darbību. Bez skaidras un precīzas sabiedriskas raidorganizācijas saistību definīcijas Iestāde nevarētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu un tādēļ nevarētu pieļaut atbrīvojumu atbilstīgi šim noteikumam.

| 46. | To darbību skaidra noteikšana, uz kurām attiecas sabiedrisko pakalpojumu uzdevums, ir svarīga arī komerciālajām raidorganizācijām, lai tās varētu plānot savas darbības. Turklāt sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma noteikumiem jābūt pietiekami precīziem, lai EBTA valstu iestādes varētu efektīvi kontrolēt to izpildi, kā aprakstīts nākamajā iedaļā. |
| --- | --- |

46.

To darbību skaidra noteikšana, uz kurām attiecas sabiedrisko pakalpojumu uzdevums, ir svarīga arī komerciālajām raidorganizācijām, lai tās varētu plānot savas darbības. Turklāt sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma noteikumiem jābūt pietiekami precīziem, lai EBTA valstu iestādes varētu efektīvi kontrolēt to izpildi, kā aprakstīts nākamajā iedaļā.

| 47. | Tomēr, ievērojot apraides nozares īpašo būtību un nepieciešamību aizsargāt sabiedrisko raidorganizāciju redakcionālo neatkarību, kvalitātes definīciju, saskaņā ar kuru konkrētai raidorganizācijai uztic pienākumu nodrošināt plašu programmu klāstu un līdzsvarotu un daudzveidīgu apraides piedāvājumu, parasti uzskata par leģitīmu atbilstīgi 59. panta 2. punktam (39). Parasti uzskata, ka minētā definīcija atbilst mērķim apmierināt konkrētās sabiedrības demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības un nodrošināt plurālismu, tostarp kultūras un valodu dažādību. Kā izklāstījusi Vispārējā tiesa, šāda plaši definēta sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma leģitimitāte ir atkarīga no sabiedriskās raidorganizācijas piedāvāto pakalpojumu kvalitātes prasībām (40). Sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīcija var arī atspoguļot pasākumu attīstību un dažādošanu digitālajā laikmetā un ietvert audiovizuālos pakalpojumus, kurus sniedz, izmantojot visas izplatīšanas platformas. |
| --- | --- |

47.

Tomēr, ievērojot apraides nozares īpašo būtību un nepieciešamību aizsargāt sabiedrisko raidorganizāciju redakcionālo neatkarību, kvalitātes definīciju, saskaņā ar kuru konkrētai raidorganizācijai uztic pienākumu nodrošināt plašu programmu klāstu un līdzsvarotu un daudzveidīgu apraides piedāvājumu, parasti uzskata par leģitīmu atbilstīgi 59. panta 2. punktam (39). Parasti uzskata, ka minētā definīcija atbilst mērķim apmierināt konkrētās sabiedrības demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības un nodrošināt plurālismu, tostarp kultūras un valodu dažādību. Kā izklāstījusi Vispārējā tiesa, šāda plaši definēta sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma leģitimitāte ir atkarīga no sabiedriskās raidorganizācijas piedāvāto pakalpojumu kvalitātes prasībām (40). Sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīcija var arī atspoguļot pasākumu attīstību un dažādošanu digitālajā laikmetā un ietvert audiovizuālos pakalpojumus, kurus sniedz, izmantojot visas izplatīšanas platformas.

| 48. | Attiecībā uz apraides nozares sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja definīciju Iestādes nozīme aprobežojas ar acīmredzamu kļūdu pārbaudīšanu. Iestāde neizlemj, kuras programmas jānodrošina un jāfinansē kā pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un neizskata konkrēta produkta būtību vai kvalitāti. Tomēr sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misijas definīcija būtu acīmredzami kļūdaina, ja tā paredzētu darbības, kas neatbilst “katras sabiedrības demokrātiskajām, sociālajām un kultūras vajadzībām”. Šāda nostāja parasti varētu būt, piemēram, reklāmas, elektroniskās tirdzniecības, televeikalu, maksas tālruņa numuru izmantošanas komerciālām loterijām (41), sponsorēšanas vai tirdzniecības veicināšanas gadījumā. Turklāt acīmredzama kļūda varētu rasties, ja valsts atbalstu izmantotu, lai finansētu darbības, kas nenodrošina pievienoto vērtību attiecībā uz sabiedrības sociālo, demokrātisko un kultūras vajadzību apmierināšanu. |
| --- | --- |

48.

Attiecībā uz apraides nozares sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja definīciju Iestādes nozīme aprobežojas ar acīmredzamu kļūdu pārbaudīšanu. Iestāde neizlemj, kuras programmas jānodrošina un jāfinansē kā pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un neizskata konkrēta produkta būtību vai kvalitāti. Tomēr sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misijas definīcija būtu acīmredzami kļūdaina, ja tā paredzētu darbības, kas neatbilst “katras sabiedrības demokrātiskajām, sociālajām un kultūras vajadzībām”. Šāda nostāja parasti varētu būt, piemēram, reklāmas, elektroniskās tirdzniecības, televeikalu, maksas tālruņa numuru izmantošanas komerciālām loterijām (41), sponsorēšanas vai tirdzniecības veicināšanas gadījumā. Turklāt acīmredzama kļūda varētu rasties, ja valsts atbalstu izmantotu, lai finansētu darbības, kas nenodrošina pievienoto vērtību attiecībā uz sabiedrības sociālo, demokrātisko un kultūras vajadzību apmierināšanu.

| 49. | Šajā saistībā jāatgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā tiek aprakstīti pakalpojumi, kurus sabiedrībai piedāvā vispārējās interesēs. Jautājumu par sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definēšanu nedrīkst sajaukt ar jautājumu par finansēšanas mehānismu, kas izraudzīts šo pakalpojumu nodrošināšanai. Tādējādi, lai gan sabiedriskās raidorganizācijas var veikt tādas komerciālas darbības kā reklāmas telpas pārdošana ieņēmumu nolūkos, šādas darbības nevar uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma sastāvdaļu (42). |
| --- | --- |

49.

Šajā saistībā jāatgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā tiek aprakstīti pakalpojumi, kurus sabiedrībai piedāvā vispārējās interesēs. Jautājumu par sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definēšanu nedrīkst sajaukt ar jautājumu par finansēšanas mehānismu, kas izraudzīts šo pakalpojumu nodrošināšanai. Tādējādi, lai gan sabiedriskās raidorganizācijas var veikt tādas komerciālas darbības kā reklāmas telpas pārdošana ieņēmumu nolūkos, šādas darbības nevar uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma sastāvdaļu (42).

6.2.   Pilnvarojums un pārraudzība

| 50. | Lai gūtu labumu no atbrīvojuma atbilstīgi EEZ līguma 59. panta 2. punktam, sabiedrisko pakalpojumu uzdevums ar oficiālu tiesību aktu (piemēram, likumu, līgumu vai saistošu darba uzdevumu) ir jāuztic vienam vai vairākiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

50.

Lai gūtu labumu no atbrīvojuma atbilstīgi EEZ līguma 59. panta 2. punktam, sabiedrisko pakalpojumu uzdevums ar oficiālu tiesību aktu (piemēram, likumu, līgumu vai saistošu darba uzdevumu) ir jāuztic vienam vai vairākiem uzņēmumiem.

| 51. | Pilnvarojuma aktā(-os) precīzi jānorāda sabiedrisko pakalpojumu saistību būtība atbilstīgi šā dokumenta 6.1. iedaļai un jāparedz nosacījumi kompensācijas piešķiršanai, kā arī kārtība pārmērīgas kompensācijas nepieļaušanai vai atmaksāšanai. |
| --- | --- |

51.

Pilnvarojuma aktā(-os) precīzi jānorāda sabiedrisko pakalpojumu saistību būtība atbilstīgi šā dokumenta 6.1. iedaļai un jāparedz nosacījumi kompensācijas piešķiršanai, kā arī kārtība pārmērīgas kompensācijas nepieļaušanai vai atmaksāšanai.

| 52. | Ja sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma jomu paplašina, aptverot jaunus pakalpojumus, saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu attiecīgi jāpielāgo definīcija un pilnvarojuma akts(-i). Lai sabiedriskās raidorganizācijas varētu savlaicīgi reaģēt uz jauniem tehnoloģijas sasniegumiem, EBTA valstis var arī paredzēt, ka pilnvarojumu jaunam pakalpojumam sniedz pēc šā dokumenta 7. daļā minētās izvērtēšanas, pirms vēl formāli ir konsolidēts sākotnējais pilnvarojuma akts. |
| --- | --- |

52.

Ja sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma jomu paplašina, aptverot jaunus pakalpojumus, saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu attiecīgi jāpielāgo definīcija un pilnvarojuma akts(-i). Lai sabiedriskās raidorganizācijas varētu savlaicīgi reaģēt uz jauniem tehnoloģijas sasniegumiem, EBTA valstis var arī paredzēt, ka pilnvarojumu jaunam pakalpojumam sniedz pēc šā dokumenta 7. daļā minētās izvērtēšanas, pirms vēl formāli ir konsolidēts sākotnējais pilnvarojuma akts.

| 53. | Tomēr nav pietiekami ar to, ka sabiedriskajai raidorganizācijai formāli tiek uzticēts sniegt precīzi definētu sabiedrisku pakalpojumu. Tāpat ir nepieciešams, lai šis sabiedriskais pakalpojums patiešām tiktu sniegts tā, kā paredzēts formālajā līgumā starp valsti un uzņēmumu, kuram tas uzticēts. Tādēļ ir vēlams, lai atbilstīga iestāde vai īpaši norīkota struktūra pārredzami un efektīvi pārraudzītu tā piemērošanu. Šādas par pārraudzību atbildīgas atbilstīgās iestādes vai struktūras nepieciešamība ir acīmredzama gadījumā, ja pilnvarotajam uzņēmumam tiek noteikti kvalitātes standarti. Iestāde nepieņem lēmumu par kvalitātes standartu izpildi – tai jābalstās uz EBTA valstu īstenotu piemērotu pārraudzību, piemērotu uzraudzību pār to, vai raidorganizācija pilda sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, tostarp ievēro kvalitātes standartus, kas paredzēti minētajā uzdevumā (43). |
| --- | --- |

53.

Tomēr nav pietiekami ar to, ka sabiedriskajai raidorganizācijai formāli tiek uzticēts sniegt precīzi definētu sabiedrisku pakalpojumu. Tāpat ir nepieciešams, lai šis sabiedriskais pakalpojums patiešām tiktu sniegts tā, kā paredzēts formālajā līgumā starp valsti un uzņēmumu, kuram tas uzticēts. Tādēļ ir vēlams, lai atbilstīga iestāde vai īpaši norīkota struktūra pārredzami un efektīvi pārraudzītu tā piemērošanu. Šādas par pārraudzību atbildīgas atbilstīgās iestādes vai struktūras nepieciešamība ir acīmredzama gadījumā, ja pilnvarotajam uzņēmumam tiek noteikti kvalitātes standarti. Iestāde nepieņem lēmumu par kvalitātes standartu izpildi – tai jābalstās uz EBTA valstu īstenotu piemērotu pārraudzību, piemērotu uzraudzību pār to, vai raidorganizācija pilda sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, tostarp ievēro kvalitātes standartus, kas paredzēti minētajā uzdevumā (43).

| 54. | EBTA valstu kompetencē ir izvēlēties mehānismu, lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes efektīvu pārraudzību, tādējādi ļaujot Iestādei veikt uzdevumus, kas paredzēti EEZ līguma 59. panta 2. punktā. Minētā uzraudzība varētu būt efektīva vienīgi tad, ja to īsteno no sabiedriskās raidorganizācijas vadības faktiski neatkarīga struktūra, kurai ir pilnvaras un vajadzīgie resursi un līdzekļi, lai regulāri veiktu uzraudzību, un kā rezultātā var noteikt atbilstošus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ciktāl tas nepieciešams, lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu saistību ievērošanu. |
| --- | --- |

54.

EBTA valstu kompetencē ir izvēlēties mehānismu, lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes efektīvu pārraudzību, tādējādi ļaujot Iestādei veikt uzdevumus, kas paredzēti EEZ līguma 59. panta 2. punktā. Minētā uzraudzība varētu būt efektīva vienīgi tad, ja to īsteno no sabiedriskās raidorganizācijas vadības faktiski neatkarīga struktūra, kurai ir pilnvaras un vajadzīgie resursi un līdzekļi, lai regulāri veiktu uzraudzību, un kā rezultātā var noteikt atbilstošus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ciktāl tas nepieciešams, lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu saistību ievērošanu.

| 55. | Ja nav pietiekamu un ticamu norāžu uz to, ka sabiedrisko pakalpojumu īsteno atbilstīgi pasūtījumam, Komisija nevar veikt savus pienākumus saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu un tādēļ nedrīkst pieļaut atbrīvojumu atbilstīgi šim noteikumam. |
| --- | --- |

55.

Ja nav pietiekamu un ticamu norāžu uz to, ka sabiedrisko pakalpojumu īsteno atbilstīgi pasūtījumam, Komisija nevar veikt savus pienākumus saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu un tādēļ nedrīkst pieļaut atbrīvojumu atbilstīgi šim noteikumam.

6.3.   Sabiedriskās apraides finansējuma izvēle

| 56. | Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi var būt kvantitatīvi vai kvalitatīvi, vai abējādi. Neatkarīgi no to veida tie var būt pamats kompensācijai, ja tie rada papildu izmaksas, kas parasti attiecīgajai raidorganizācijai nerastos. |
| --- | --- |

56.

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi var būt kvantitatīvi vai kvalitatīvi, vai abējādi. Neatkarīgi no to veida tie var būt pamats kompensācijai, ja tie rada papildu izmaksas, kas parasti attiecīgajai raidorganizācijai nerastos.

| 57. | Finansējuma shēmas var iedalīt divās plašās grupās: “finansējums no viena avota” un “jauktais finansējums”. “Finansējums no viena avota” apvieno shēmas, kurās sabiedriskā apraide tiek finansēta vienīgi no valsts līdzekļiem neatkarīgi no tās veida. “Jauktā finansējuma” shēmas aptver plašu programmu klāstu, no kurām sabiedriskajām raidorganizācijām piešķir finansējumu, dažādi apvienojot valsts līdzekļus un komerciālas vai sabiedrisko pakalpojumu darbības ieņēmumus, piemēram, no reklāmas laika vai programmu pārdošanas un ieņēmumiem no maksas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

57.

Finansējuma shēmas var iedalīt divās plašās grupās: “finansējums no viena avota” un “jauktais finansējums”. “Finansējums no viena avota” apvieno shēmas, kurās sabiedriskā apraide tiek finansēta vienīgi no valsts līdzekļiem neatkarīgi no tās veida. “Jauktā finansējuma” shēmas aptver plašu programmu klāstu, no kurām sabiedriskajām raidorganizācijām piešķir finansējumu, dažādi apvienojot valsts līdzekļus un komerciālas vai sabiedrisko pakalpojumu darbības ieņēmumus, piemēram, no reklāmas laika vai programmu pārdošanas un ieņēmumiem no maksas pakalpojumiem.

| 58. | Kā noteikts Rezolūcijā par sabiedrisko apraidi, “Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumi neskar dalībvalstu kompetenci nodrošināt finansējumu sabiedriskajai apraidei (. .)”. Tāpēc Iestādei principā nav iebildumu pret izvēli par labu jauktā finansējuma shēmai, nevis finansējumam no viena avota. |
| --- | --- |

58.

Kā noteikts Rezolūcijā par sabiedrisko apraidi, “Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumi neskar dalībvalstu kompetenci nodrošināt finansējumu sabiedriskajai apraidei (. .)”. Tāpēc Iestādei principā nav iebildumu pret izvēli par labu jauktā finansējuma shēmai, nevis finansējumam no viena avota.

| 59. | Lai gan EBTA valstis var brīvi izvēlēties sabiedriskās apraides finansēšanas līdzekļus, Iestādei saskaņā ar 59. panta 2. punktu jāpārbauda, vai valsts finansējums nesamērīgā veidā neietekmē konkurenci EEZ, kā minēts 37. punktā. |
| --- | --- |

59.

Lai gan EBTA valstis var brīvi izvēlēties sabiedriskās apraides finansēšanas līdzekļus, Iestādei saskaņā ar 59. panta 2. punktu jāpārbauda, vai valsts finansējums nesamērīgā veidā neietekmē konkurenci EEZ, kā minēts 37. punktā.

6.4.   Valsts atbalsta novērtēšanas pārredzamības prasības

| 60. | Valsts atbalsta novērtēšanai, ko veic Komisija, nepieciešama skaidra un precīza sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīcija un skaidra un atbilstīga sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbību un komerciālu pakalpojumu sniedzēja darbību nodalīšana, tostarp skaidra uzskaites nodalīšana. |
| --- | --- |

60.

Valsts atbalsta novērtēšanai, ko veic Komisija, nepieciešama skaidra un precīza sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīcija un skaidra un atbilstīga sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbību un komerciālu pakalpojumu sniedzēja darbību nodalīšana, tostarp skaidra uzskaites nodalīšana.

| 61. | Sabiedrisko pakalpojumu darbības un komerciālu pakalpojumu darbības grāmatvedības uzskaites nodalīšana parasti jau tiek pieprasīta valsts līmenī, jo ir būtiski nodrošināt valsts līdzekļu izmantošanas pārredzamību un atbildību par to. Grāmatvedības uzskaites nodalīšana nodrošina līdzekli, ar ko pārbaudīt iespējamo šķērssubsidēšanu un aizstāvēt pamatotus kompensācijas maksājumus par uzdevumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Vienīgi pamatojoties uz izmaksu un ieņēmumu pareizu sadalījumu, var noteikt, vai valsts finansējums patiešām aprobežojas ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildes neto izmaksām un tādējādi ir pieņemams atbilstīgi EEZ līguma 59. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

61.

Sabiedrisko pakalpojumu darbības un komerciālu pakalpojumu darbības grāmatvedības uzskaites nodalīšana parasti jau tiek pieprasīta valsts līmenī, jo ir būtiski nodrošināt valsts līdzekļu izmantošanas pārredzamību un atbildību par to. Grāmatvedības uzskaites nodalīšana nodrošina līdzekli, ar ko pārbaudīt iespējamo šķērssubsidēšanu un aizstāvēt pamatotus kompensācijas maksājumus par uzdevumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Vienīgi pamatojoties uz izmaksu un ieņēmumu pareizu sadalījumu, var noteikt, vai valsts finansējums patiešām aprobežojas ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildes neto izmaksām un tādējādi ir pieņemams atbilstīgi EEZ līguma 59. panta 2. punktam.

| 62. | Direktīvā 2006/111/EK (Pārredzamības direktīva) ir noteikts, ka EBTA valstīm jāveic pārredzamības pasākumi attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kuriem piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības vai uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un kuri saistībā ar šiem pakalpojumiem saņem kompensāciju par sabiedriskiem pakalpojumiem jebkādā formā un veic arī citas darbības, proti, komerciālu pakalpojumu darbības. Šīs pārredzamības prasības ir šādas: a) iekšējie grāmatvedības konti, kas atbilst dažādām darbībām, piemēram, sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja un komerciālu pakalpojumu sniedzēja darbībām, ir nodalīti; b) tiek pareizi piešķirtas un sadalītas visas izmaksas un ieņēmumi, pamatojoties uz konsekventi ievērotiem un objektīvi pamatotiem izmaksu uzskaites principiem; un c) izmaksu uzskaites principi, pēc kuriem uztur nodalītos kontus, ir skaidri noteikti (44). |
| --- | --- |

62.

Direktīvā 2006/111/EK (Pārredzamības direktīva) ir noteikts, ka EBTA valstīm jāveic pārredzamības pasākumi attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kuriem piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības vai uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un kuri saistībā ar šiem pakalpojumiem saņem kompensāciju par sabiedriskiem pakalpojumiem jebkādā formā un veic arī citas darbības, proti, komerciālu pakalpojumu darbības. Šīs pārredzamības prasības ir šādas: a) iekšējie grāmatvedības konti, kas atbilst dažādām darbībām, piemēram, sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja un komerciālu pakalpojumu sniedzēja darbībām, ir nodalīti; b) tiek pareizi piešķirtas un sadalītas visas izmaksas un ieņēmumi, pamatojoties uz konsekventi ievērotiem un objektīvi pamatotiem izmaksu uzskaites principiem; un c) izmaksu uzskaites principi, pēc kuriem uztur nodalītos kontus, ir skaidri noteikti (44).

| 63. | Šīs vispārējās pārredzamības prasības attiecas arī uz raidorganizācijām, kurām ir uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un kuras saistībā ar šiem pakalpojumiem saņem valsts kompensāciju un veic arī citas, komerciālu pakalpojumu darbības. |
| --- | --- |

63.

Šīs vispārējās pārredzamības prasības attiecas arī uz raidorganizācijām, kurām ir uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un kuras saistībā ar šiem pakalpojumiem saņem valsts kompensāciju un veic arī citas, komerciālu pakalpojumu darbības.

| 64. | Apraides nozarē grāmatvedības uzskaites nodalīšana ieņēmumu sadaļā nerada īpašas problēmas. Šā iemesla dēļ Iestāde uzskata, ka ieņēmumu sadaļā apraides uzņēmumiem jāsniedz sīki izstrādāts pārskats par visu to ienākumu avotiem un apjomu, kas uzkrāti no sabiedrisko un komerciālo pakalpojumu darbību veikšanas. |
| --- | --- |

64.

Apraides nozarē grāmatvedības uzskaites nodalīšana ieņēmumu sadaļā nerada īpašas problēmas. Šā iemesla dēļ Iestāde uzskata, ka ieņēmumu sadaļā apraides uzņēmumiem jāsniedz sīki izstrādāts pārskats par visu to ienākumu avotiem un apjomu, kas uzkrāti no sabiedrisko un komerciālo pakalpojumu darbību veikšanas.

| 65. | Izmaksu sadaļā var ņemt vērā visus izdevumus, kas radušies saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu darbību. Ja uzņēmums veic darbības, kas neietilpst sabiedrisko pakalpojumu darbības jomā, vērā var ņemt vienīgi izmaksas, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Iestāde atzīst, ka sabiedriskās apraides nozarē izdevumu sadaļā grāmatvedības uzskaites nodalīšana var būt grūtāka. Tas ir tāpēc, ka jo īpaši tradicionālajā apraides jomā EBTA valstis var uzskatīt visu raidorganizācijas programmu klāstu par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, vienlaicīgi pieļaujot to komerciālu izmantošanu. Citiem vārdiem, sabiedrisko pakalpojumu un komerciālo pakalpojumu darbības lielā mērā var finansēt ar tiem pašiem līdzekļiem, un izmaksas ne vienmēr ir samērīgi nodalāmas. |
| --- | --- |

65.

Izmaksu sadaļā var ņemt vērā visus izdevumus, kas radušies saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu darbību. Ja uzņēmums veic darbības, kas neietilpst sabiedrisko pakalpojumu darbības jomā, vērā var ņemt vienīgi izmaksas, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Iestāde atzīst, ka sabiedriskās apraides nozarē izdevumu sadaļā grāmatvedības uzskaites nodalīšana var būt grūtāka. Tas ir tāpēc, ka jo īpaši tradicionālajā apraides jomā EBTA valstis var uzskatīt visu raidorganizācijas programmu klāstu par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, vienlaicīgi pieļaujot to komerciālu izmantošanu. Citiem vārdiem, sabiedrisko pakalpojumu un komerciālo pakalpojumu darbības lielā mērā var finansēt ar tiem pašiem līdzekļiem, un izmaksas ne vienmēr ir samērīgi nodalāmas.

| 66. | Izmaksas, kas raksturīgas komerciālu pakalpojumu darbībām (piemēram, reklāmas tirdzniecības izmaksas), vienmēr skaidri jānosaka un jāuzskaita atsevišķi. Turklāt sākotnējās izmaksas, ar kurām plānots segt gan sabiedrisko, gan komerciālo pakalpojumu darbības, vienlaikus samērīgi jāsadala sabiedrisko un komerciālo pakalpojumu darbībām, ja to ir iespējams veikt jēgpilnā veidā. |
| --- | --- |

66.

Izmaksas, kas raksturīgas komerciālu pakalpojumu darbībām (piemēram, reklāmas tirdzniecības izmaksas), vienmēr skaidri jānosaka un jāuzskaita atsevišķi. Turklāt sākotnējās izmaksas, ar kurām plānots segt gan sabiedrisko, gan komerciālo pakalpojumu darbības, vienlaikus samērīgi jāsadala sabiedrisko un komerciālo pakalpojumu darbībām, ja to ir iespējams veikt jēgpilnā veidā.

| 67. | Citos gadījumos, kad vienus un tos pašus resursus izmanto sabiedrisko pakalpojumu un komerciālo pakalpojumu uzdevumu izpildei, kopīgās sākotnējās izmaksas jāsadala, pamatojoties uz uzņēmuma kopējo izmaksu atšķirībām ar komerciālo pakalpojumu darbībām un bez tām (45). Šādos gadījumos izmaksas, kuras ir pilnībā attiecināmas uz sabiedrisko pakalpojumu darbībām, bet kuras vienlaikus dod labumu arī komerciālo pakalpojumu darbībām, nav obligāti jāsadala vienmērīgi starp abām sfērām, un tās var pilnībā piešķirt sabiedrisko pakalpojumu darbībai. Šī nianse, kas atšķiras no pieejas, ko parasti izmanto citās sabiedrisko pakalpojumu nozarēs, ir skaidrojama ar sabiedriskās apraides nozares specifiku. Sabiedriskās apraides jomā neto ieguvumi no komerciālām darbībām, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu darbībām, ir jāņem vērā, lai aprēķinātu sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas un tādējādi samazinātu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas līmeni. Kopīgo izmaksu iegrāmatošana pie sabiedrisko pakalpojumu darbībām mazinās šķērssubsidēšanas risku. |
| --- | --- |

67.

Citos gadījumos, kad vienus un tos pašus resursus izmanto sabiedrisko pakalpojumu un komerciālo pakalpojumu uzdevumu izpildei, kopīgās sākotnējās izmaksas jāsadala, pamatojoties uz uzņēmuma kopējo izmaksu atšķirībām ar komerciālo pakalpojumu darbībām un bez tām (45). Šādos gadījumos izmaksas, kuras ir pilnībā attiecināmas uz sabiedrisko pakalpojumu darbībām, bet kuras vienlaikus dod labumu arī komerciālo pakalpojumu darbībām, nav obligāti jāsadala vienmērīgi starp abām sfērām, un tās var pilnībā piešķirt sabiedrisko pakalpojumu darbībai. Šī nianse, kas atšķiras no pieejas, ko parasti izmanto citās sabiedrisko pakalpojumu nozarēs, ir skaidrojama ar sabiedriskās apraides nozares specifiku. Sabiedriskās apraides jomā neto ieguvumi no komerciālām darbībām, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu darbībām, ir jāņem vērā, lai aprēķinātu sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas un tādējādi samazinātu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas līmeni. Kopīgo izmaksu iegrāmatošana pie sabiedrisko pakalpojumu darbībām mazinās šķērssubsidēšanas risku.

| 68. | Galvenais piemērs iepriekšējā punktā aprakstītajai situācijai varētu būt tādu raidījumu veidošanas izmaksas, kas attiecas uz raidorganizācijas uzdevumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus. Šie raidījumi kalpo gan tam, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, gan lai piesaistītu auditoriju nolūkā pārdot reklāmas telpu. Tomēr praktiski nav iespējams pietiekami precīzi aprēķināt, kādā mērā raidījuma skatīšanās attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildi un kādā mērā tā rada reklāmas ieņēmumus. Šā iemesla dēļ pastāv risks, ka raidījumu veidošanas izmaksu sadalījums starp šīm divām darbības jomām būs patvaļīgs un tam nebūs jēgas. |
| --- | --- |

68.

Galvenais piemērs iepriekšējā punktā aprakstītajai situācijai varētu būt tādu raidījumu veidošanas izmaksas, kas attiecas uz raidorganizācijas uzdevumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus. Šie raidījumi kalpo gan tam, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, gan lai piesaistītu auditoriju nolūkā pārdot reklāmas telpu. Tomēr praktiski nav iespējams pietiekami precīzi aprēķināt, kādā mērā raidījuma skatīšanās attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildi un kādā mērā tā rada reklāmas ieņēmumus. Šā iemesla dēļ pastāv risks, ka raidījumu veidošanas izmaksu sadalījums starp šīm divām darbības jomām būs patvaļīgs un tam nebūs jēgas.

| 69. | Iestāde uzskata, ka finanšu pārredzamību var vēl vairāk palielināt, atbilstīgi nodalot sabiedrisko pakalpojumu un komerciālo pakalpojumu darbības sabiedriskās raidorganizācijas struktūras līmenī. Funkcionāla un strukturāla nodalīšana parasti jau pašā sākumā ļauj vieglāk izvairīties no komerciālu darbību šķērssubsidēšanas un nodrošināt iekšējo cenu noteikšanu un nesaistītu uzņēmumu darījumu principa ievērošanu. Tāpēc Iestāde aicina EBTA valstis kā paraugprakses formu apsvērt būtisku un nodalāmu komerciālo darbību funkcionālu un strukturālu nošķiršanu. |
| --- | --- |

69.

Iestāde uzskata, ka finanšu pārredzamību var vēl vairāk palielināt, atbilstīgi nodalot sabiedrisko pakalpojumu un komerciālo pakalpojumu darbības sabiedriskās raidorganizācijas struktūras līmenī. Funkcionāla un strukturāla nodalīšana parasti jau pašā sākumā ļauj vieglāk izvairīties no komerciālu darbību šķērssubsidēšanas un nodrošināt iekšējo cenu noteikšanu un nesaistītu uzņēmumu darījumu principa ievērošanu. Tāpēc Iestāde aicina EBTA valstis kā paraugprakses formu apsvērt būtisku un nodalāmu komerciālo darbību funkcionālu un strukturālu nošķiršanu.

6.5.   Tīro izmaksu princips un pārmērīga kompensācija

| 70. | Tā kā principā pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai nav nepieciešama pārmērīga kompensācija, tā uzskatāma par nesaderīgu valsts atbalstu, kurš jāatmaksā valstij, ņemot vērā šajā iedaļā sniegtos precizējumus attiecībā uz sabiedrisko apraidi. |
| --- | --- |

70.

Tā kā principā pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai nav nepieciešama pārmērīga kompensācija, tā uzskatāma par nesaderīgu valsts atbalstu, kurš jāatmaksā valstij, ņemot vērā šajā iedaļā sniegtos precizējumus attiecībā uz sabiedrisko apraidi.

| 71. | Iestāde vadās pēc apsvēruma, ka valsts finansējums uzņēmumam parasti ir nepieciešams sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildei. Tomēr, lai izturētu proporcionalitātes pārbaudi, parasti ir nepieciešams, lai valsts kompensācija nepārsniegtu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja veicamā uzdevuma neto izmaksas, ņemot vērā arī citus tiešos vai netiešos ieņēmumus, kas radušies sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja uzdevumu izpildes rezultātā. Šā iemesla dēļ, nosakot sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas, tiek ņemti vērā neto ieguvumi no visām komerciālajām darbībām, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

71.

Iestāde vadās pēc apsvēruma, ka valsts finansējums uzņēmumam parasti ir nepieciešams sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildei. Tomēr, lai izturētu proporcionalitātes pārbaudi, parasti ir nepieciešams, lai valsts kompensācija nepārsniegtu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja veicamā uzdevuma neto izmaksas, ņemot vērā arī citus tiešos vai netiešos ieņēmumus, kas radušies sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja uzdevumu izpildes rezultātā. Šā iemesla dēļ, nosakot sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas, tiek ņemti vērā neto ieguvumi no visām komerciālajām darbībām, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.

| 72. | Uzņēmumi, kas saņem kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kopumā var gūt samērīgu peļņu. Šajā peļņā ietilpst pašu kapitāla peļņas norma, kurā ņem vērā uzņēmuma risku vai tā neesību. Apraides nozarē sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu bieži veic tādas raidorganizācijas, kas nav orientētas uz peļņu vai kam nav jāatlīdzina ieguldītais kapitāls un kas papildus sabiedriskajiem pakalpojumiem neveic citas darbības. Iestāde uzskata, ka šādās situācijās peļņas elementu nav pamata iekļaut kompensācijā par sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildi (46). Tomēr citos gadījumos, piemēram, kad īpašas sabiedrisko pakalpojumu saistības ir uzticētas komerciāliem uzņēmumiem, kuriem ir jākompensē tajos ieguldītais kapitāls, peļņu, kas veido godīgu atlīdzību par kapitālu, rēķinoties ar risku, var uzskatīt par adekvātu, ja tā ir pienācīgi pamatota un nepieciešama sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. |
| --- | --- |

72.

Uzņēmumi, kas saņem kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kopumā var gūt samērīgu peļņu. Šajā peļņā ietilpst pašu kapitāla peļņas norma, kurā ņem vērā uzņēmuma risku vai tā neesību. Apraides nozarē sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu bieži veic tādas raidorganizācijas, kas nav orientētas uz peļņu vai kam nav jāatlīdzina ieguldītais kapitāls un kas papildus sabiedriskajiem pakalpojumiem neveic citas darbības. Iestāde uzskata, ka šādās situācijās peļņas elementu nav pamata iekļaut kompensācijā par sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildi (46). Tomēr citos gadījumos, piemēram, kad īpašas sabiedrisko pakalpojumu saistības ir uzticētas komerciāliem uzņēmumiem, kuriem ir jākompensē tajos ieguldītais kapitāls, peļņu, kas veido godīgu atlīdzību par kapitālu, rēķinoties ar risku, var uzskatīt par adekvātu, ja tā ir pienācīgi pamatota un nepieciešama sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei.

| 73. | Sabiedriskās raidorganizācijas var paturēt pārmērīgas kompensācijas gada summu, kas pārsniedz sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas (kā “sabiedrisko pakalpojumu rezerves”), tādā apjomā, kāds ir vajadzīgs, lai nodrošinātu finansējumu to sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. Kopumā Iestāde uzskata, ka summu līdz 10 % no sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma gada budžetā paredzētajiem izdevumiem var uzskatīt par vajadzīgu, lai novērstu izmaksu un ieņēmumu svārstību ietekmi. Pārmērīgā kompensācija, kas pārsniedz šo robežu, parasti ir jāatgūst bez nevajadzīgas kavēšanās. |
| --- | --- |

73.

Sabiedriskās raidorganizācijas var paturēt pārmērīgas kompensācijas gada summu, kas pārsniedz sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas (kā “sabiedrisko pakalpojumu rezerves”), tādā apjomā, kāds ir vajadzīgs, lai nodrošinātu finansējumu to sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. Kopumā Iestāde uzskata, ka summu līdz 10 % no sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma gada budžetā paredzētajiem izdevumiem var uzskatīt par vajadzīgu, lai novērstu izmaksu un ieņēmumu svārstību ietekmi. Pārmērīgā kompensācija, kas pārsniedz šo robežu, parasti ir jāatgūst bez nevajadzīgas kavēšanās.

| 74. | Izņēmuma kārtā un ar pienācīgu pamatojumu sabiedriskajām raidorganizācijām var atļaut paturēt summu, kuras apjoms pārsniedz 10 % no raidorganizācijas gada budžeta izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu. Tas ir pieļaujams vienīgi tad, ja šī pārmērīgā kompensācija jau iepriekš ir īpaši un saistošā veidā paredzēta lieliem ārkārtas izdevumiem, kuri nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildei (47). Šādas skaidri paredzētas pārmērīgas kompensācijas izmantošanai jābūt ierobežotai arī laika ziņā atkarībā no tās mērķa. |
| --- | --- |

74.

Izņēmuma kārtā un ar pienācīgu pamatojumu sabiedriskajām raidorganizācijām var atļaut paturēt summu, kuras apjoms pārsniedz 10 % no raidorganizācijas gada budžeta izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu. Tas ir pieļaujams vienīgi tad, ja šī pārmērīgā kompensācija jau iepriekš ir īpaši un saistošā veidā paredzēta lieliem ārkārtas izdevumiem, kuri nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildei (47). Šādas skaidri paredzētas pārmērīgas kompensācijas izmantošanai jābūt ierobežotai arī laika ziņā atkarībā no tās mērķa.

| 75. | Lai Komisija varētu pildīt savus pienākumus, EBTA valstis izstrādā noteikumus, saskaņā ar kuriem sabiedriskās raidorganizācijas var izmantot iepriekš minēto pārmērīgo kompensāciju. |
| --- | --- |

75.

Lai Komisija varētu pildīt savus pienākumus, EBTA valstis izstrādā noteikumus, saskaņā ar kuriem sabiedriskās raidorganizācijas var izmantot iepriekš minēto pārmērīgo kompensāciju.

| 76. | Iepriekš minētā pārmērīgā kompensācija ir izmantojama vienīgi sabiedrisko pakalpojumu darbības finansēšanai. Komercdarbības šķērssubsidēšana nav pamatota un ir uzskatāma par nesaderīgu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

76.

Iepriekš minētā pārmērīgā kompensācija ir izmantojama vienīgi sabiedrisko pakalpojumu darbības finansēšanai. Komercdarbības šķērssubsidēšana nav pamatota un ir uzskatāma par nesaderīgu valsts atbalstu.

6.6.   Finanšu kontroles mehānismi

| 77. | EBTA valstis izveido piemērotus mehānismus, lai nodrošinātu, ka netiek maksāta pārmērīga kompensācija saskaņā ar 72.–76. punkta noteikumiem. Tās nodrošina valsts finansējuma izmantošanas regulāru un efektīvu kontroli, lai novērstu pārmērīgu kompensāciju un šķērssubsidēšanu un rūpīgi pārbaudītu “sabiedrisko pakalpojumu rezervju” līmeni un izmantojumu. EBTA valstu kompetencē ir izvēlēties attiecīgās valsts apraides sistēmai piemērotākos un efektīvākos kontroles mehānismus, ņemot vērā arī nepieciešamību nodrošināt saskaņotību ar pastāvošajiem sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildes uzraudzības mehānismiem. |
| --- | --- |

77.

EBTA valstis izveido piemērotus mehānismus, lai nodrošinātu, ka netiek maksāta pārmērīga kompensācija saskaņā ar 72.–76. punkta noteikumiem. Tās nodrošina valsts finansējuma izmantošanas regulāru un efektīvu kontroli, lai novērstu pārmērīgu kompensāciju un šķērssubsidēšanu un rūpīgi pārbaudītu “sabiedrisko pakalpojumu rezervju” līmeni un izmantojumu. EBTA valstu kompetencē ir izvēlēties attiecīgās valsts apraides sistēmai piemērotākos un efektīvākos kontroles mehānismus, ņemot vērā arī nepieciešamību nodrošināt saskaņotību ar pastāvošajiem sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildes uzraudzības mehānismiem.

| 78. | Šie kontroles mehānismi būs efektīvi tikai tad, ja tos regulāri – vēlams katru gadu – īstenos ārēja, no sabiedriskās raidorganizācijas neatkarīga struktūra. EBTA valstīm ir jāpanāk efektīvu pasākumu ieviešana, lai atgūtu pārmērīgo kompensāciju, kas pārsniedz 6.5. iedaļas noteikumos paredzēto, un šķērssubsīdijas. |
| --- | --- |

78.

Šie kontroles mehānismi būs efektīvi tikai tad, ja tos regulāri – vēlams katru gadu – īstenos ārēja, no sabiedriskās raidorganizācijas neatkarīga struktūra. EBTA valstīm ir jāpanāk efektīvu pasākumu ieviešana, lai atgūtu pārmērīgo kompensāciju, kas pārsniedz 6.5. iedaļas noteikumos paredzēto, un šķērssubsīdijas.

| 79. | Sabiedrisko raidorganizāciju finansiālā situācija ir padziļināti jāpārskata katra finansēšanas perioda beigās, kā paredzēts dalībvalstu apraides sistēmās, vai, ja tāda nav, pēc perioda, kurš parasti nedrīkst būt ilgāks par četriem gadiem. Visas finansēšanas perioda vai, kā minēts iepriekš, līdzvērtīga perioda beigās esošās “sabiedrisko pakalpojumu rezerves” tiek ņemtas vērā, lai aprēķinātu sabiedriskās raidorganizācijas finansiālās vajadzības nākamajam periodam. Ja sabiedrisko pakalpojumu rezervju apjoms regulāri pārsniedz 10 % no raidorganizācijas gada izmaksām, EBTA valstis pārskata, vai finansējuma līmenis ir pielāgots sabiedriskās raidorganizācijas faktiskajām finanšu vajadzībām. |
| --- | --- |

79.

Sabiedrisko raidorganizāciju finansiālā situācija ir padziļināti jāpārskata katra finansēšanas perioda beigās, kā paredzēts dalībvalstu apraides sistēmās, vai, ja tāda nav, pēc perioda, kurš parasti nedrīkst būt ilgāks par četriem gadiem. Visas finansēšanas perioda vai, kā minēts iepriekš, līdzvērtīga perioda beigās esošās “sabiedrisko pakalpojumu rezerves” tiek ņemtas vērā, lai aprēķinātu sabiedriskās raidorganizācijas finansiālās vajadzības nākamajam periodam. Ja sabiedrisko pakalpojumu rezervju apjoms regulāri pārsniedz 10 % no raidorganizācijas gada izmaksām, EBTA valstis pārskata, vai finansējuma līmenis ir pielāgots sabiedriskās raidorganizācijas faktiskajām finanšu vajadzībām.

6.7.   Sabiedriskās apraides pakalpojumu dažādošana

| 80. | Pēdējos gados audiovizuālo pakalpojumu tirgos ir notikušas svarīgas izmaiņas, kuru rezultātā pastāvīgi tiek attīstīts un dažādots apraides piedāvājums. Tas izvirzīja jaunus jautājumus par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu audiovizuālajiem pakalpojumiem, kuri pārsniedz apraides darbību tradicionālā nozīmē. |
| --- | --- |

80.

Pēdējos gados audiovizuālo pakalpojumu tirgos ir notikušas svarīgas izmaiņas, kuru rezultātā pastāvīgi tiek attīstīts un dažādots apraides piedāvājums. Tas izvirzīja jaunus jautājumus par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu audiovizuālajiem pakalpojumiem, kuri pārsniedz apraides darbību tradicionālā nozīmē.

| 81. | Šajā saistībā Iestāde uzskata, ka, lai sniegtu labumu sabiedrībai, sabiedriskajām raidorganizācijām jāspēj tehnoloģiski neitrālā veidā izmantot iespējas, ko piedāvā digitalizācija un izplatīšanas platformu dažādība. Lai nodrošinātu sabiedrisko raidorganizāciju pamatfunkciju izpildi jaunajā digitālajā vidē, sabiedriskās raidorganizācijas var izmantot valsts atbalstu audiovizuālo pakalpojumu sniegšanai ar jauno izplatīšanas platformu palīdzību, rūpējoties par sabiedrību kopumā, kā arī par īpašu interešu apmierināšanu, ja tie attiecīgajā sabiedrībā risina tās pašas demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības un ja tiem nav nesamērīgas ietekmes uz tirgu, kas nav saistāma ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildi. |
| --- | --- |

81.

Šajā saistībā Iestāde uzskata, ka, lai sniegtu labumu sabiedrībai, sabiedriskajām raidorganizācijām jāspēj tehnoloģiski neitrālā veidā izmantot iespējas, ko piedāvā digitalizācija un izplatīšanas platformu dažādība. Lai nodrošinātu sabiedrisko raidorganizāciju pamatfunkciju izpildi jaunajā digitālajā vidē, sabiedriskās raidorganizācijas var izmantot valsts atbalstu audiovizuālo pakalpojumu sniegšanai ar jauno izplatīšanas platformu palīdzību, rūpējoties par sabiedrību kopumā, kā arī par īpašu interešu apmierināšanu, ja tie attiecīgajā sabiedrībā risina tās pašas demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības un ja tiem nav nesamērīgas ietekmes uz tirgu, kas nav saistāma ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildi.

| 82. | Līdztekus apraides tirgu straujai attīstībai pārmaiņas notiek arī raidorganizāciju uzņēmējdarbības modeļos. Pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, raidorganizācijas aizvien vairāk pievēršas jauniem finansējuma avotiem, piemēram, tiešsaistes reklāmai vai pakalpojumu sniegšanai par maksu (tā sauktie maksas pakalpojumi, piemēram, maksas piekļuve arhīviem, īpašu interešu TV kanāli par atsevišķu programmaksu, piekļuve mobilajiem pakalpojumiem par vienreizēju samaksu, TV programmu pieejamība ierakstā par maksu, satura lejupielādēšana tiešsaistē par maksu u. c.). Iegūto atlīdzību par maksas pakalpojumiem raidorganizācijas var saistīt, piemēram, ar izplatīšanas tīkla maksu vai autoratlīdzības maksājumiem (piemēram, ja mobilo platformu pakalpojumus sniedz par maksu vai ja tiek maksāts par mobilo izplatīšanu). |
| --- | --- |

82.

Līdztekus apraides tirgu straujai attīstībai pārmaiņas notiek arī raidorganizāciju uzņēmējdarbības modeļos. Pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, raidorganizācijas aizvien vairāk pievēršas jauniem finansējuma avotiem, piemēram, tiešsaistes reklāmai vai pakalpojumu sniegšanai par maksu (tā sauktie maksas pakalpojumi, piemēram, maksas piekļuve arhīviem, īpašu interešu TV kanāli par atsevišķu programmaksu, piekļuve mobilajiem pakalpojumiem par vienreizēju samaksu, TV programmu pieejamība ierakstā par maksu, satura lejupielādēšana tiešsaistē par maksu u. c.). Iegūto atlīdzību par maksas pakalpojumiem raidorganizācijas var saistīt, piemēram, ar izplatīšanas tīkla maksu vai autoratlīdzības maksājumiem (piemēram, ja mobilo platformu pakalpojumus sniedz par maksu vai ja tiek maksāts par mobilo izplatīšanu).

| 83. | Lai gan sabiedriskās apraides pakalpojumi tradicionāli ir bijuši ētera bezmaksas pakalpojumi, Komisija uzskata, ka tiešas atlīdzības elements minētajos pakalpojumos – lai gan tas ietekmē skatītāju piekļuvi (48) – ne vienmēr nozīmē, ka šie pakalpojumi nepārprotami neietilpst sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā, ar nosacījumu, ka maksas elements neietekmē sabiedriskā pakalpojuma būtību attiecībā uz pilsoņu sociālo, demokrātisko un kultūras vajadzību nodrošināšanu, kas skaidri nodala sabiedriskos pakalpojumus no tīri komerciālas darbības (49). Atlīdzības elements ir viens no aspektiem, kas jāņem vērā, lemjot par šādu pakalpojumu iekļaušanu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā, jo tas var ietekmēt gan piedāvātā pakalpojuma universālumu un vispārīgo būtību, gan arī ietekmi uz tirgu. Ja attiecīgais pakalpojums, kurā ietverts maksas elements, apmierina sabiedrības konkrētās sociālās, demokrātiskās un kultūras vajadzības, neradot nesamērīgus konkurences un pārrobežu tirdzniecības traucējumus, EBTA valstis var uzticēt sabiedriskajām raidorganizācijām piedāvāt minēto pakalpojumu kā daļu no to sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma. |
| --- | --- |

83.

Lai gan sabiedriskās apraides pakalpojumi tradicionāli ir bijuši ētera bezmaksas pakalpojumi, Komisija uzskata, ka tiešas atlīdzības elements minētajos pakalpojumos – lai gan tas ietekmē skatītāju piekļuvi (48) – ne vienmēr nozīmē, ka šie pakalpojumi nepārprotami neietilpst sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā, ar nosacījumu, ka maksas elements neietekmē sabiedriskā pakalpojuma būtību attiecībā uz pilsoņu sociālo, demokrātisko un kultūras vajadzību nodrošināšanu, kas skaidri nodala sabiedriskos pakalpojumus no tīri komerciālas darbības (49). Atlīdzības elements ir viens no aspektiem, kas jāņem vērā, lemjot par šādu pakalpojumu iekļaušanu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā, jo tas var ietekmēt gan piedāvātā pakalpojuma universālumu un vispārīgo būtību, gan arī ietekmi uz tirgu. Ja attiecīgais pakalpojums, kurā ietverts maksas elements, apmierina sabiedrības konkrētās sociālās, demokrātiskās un kultūras vajadzības, neradot nesamērīgus konkurences un pārrobežu tirdzniecības traucējumus, EBTA valstis var uzticēt sabiedriskajām raidorganizācijām piedāvāt minēto pakalpojumu kā daļu no to sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma.

| 84. | Kā minēts iepriekš, sabiedriskās raidorganizācijas var izmantot valsts atbalstu, lai izplatītu visu veidu audiovizuālo mediju pakalpojumus, izmantojot jebkuru platformu, ja tiek ievērotas EEZ līguma 59. panta 2. punkta būtiskās prasības. Šajā nolūkā EBTA valstis, izmantojot iepriekšējas vērtēšanas procedūru, kas balstīta uz atklātu sabiedrisku apspriešanu, novērtē, vai būtiski jauni pakalpojumi, ko plāno sabiedriskās raidorganizācijas, atbilst EEZ līguma 59. panta 2. punkta prasībām, t. i., vai tie apmierina sabiedrības demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības, pienācīgi ņemot vērā to iespējamo ietekmi uz tirdzniecības nosacījumiem un konkurenci. |
| --- | --- |

84.

Kā minēts iepriekš, sabiedriskās raidorganizācijas var izmantot valsts atbalstu, lai izplatītu visu veidu audiovizuālo mediju pakalpojumus, izmantojot jebkuru platformu, ja tiek ievērotas EEZ līguma 59. panta 2. punkta būtiskās prasības. Šajā nolūkā EBTA valstis, izmantojot iepriekšējas vērtēšanas procedūru, kas balstīta uz atklātu sabiedrisku apspriešanu, novērtē, vai būtiski jauni pakalpojumi, ko plāno sabiedriskās raidorganizācijas, atbilst EEZ līguma 59. panta 2. punkta prasībām, t. i., vai tie apmierina sabiedrības demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības, pienācīgi ņemot vērā to iespējamo ietekmi uz tirdzniecības nosacījumiem un konkurenci.

| 85. | Ņemot vērā apraides tirgus īpatnības un attīstību, kā arī sabiedriskās raidorganizācijas patlaban piedāvāto pakalpojumu spektru, EBTA valstu ziņā ir izlemt, kas ir uzskatāms par “būtiski jaunu pakalpojumu”. Tas, vai darbība ir “jauna”, cita starpā var būt atkarīgs no pakalpojuma satura, kā arī no patēriņa režīma (50). Par pakalpojuma “būtisko” raksturu var spriest, piemēram, ņemot vērā tā izstrādei nepieciešamos finanšu līdzekļus un gaidāmo ietekmi uz pieprasījumu. Pašreizējo pakalpojumu būtiski pārveidojumi ir vērtējami tādā pašā veidā kā būtiski jauni pakalpojumi. |
| --- | --- |

85.

Ņemot vērā apraides tirgus īpatnības un attīstību, kā arī sabiedriskās raidorganizācijas patlaban piedāvāto pakalpojumu spektru, EBTA valstu ziņā ir izlemt, kas ir uzskatāms par “būtiski jaunu pakalpojumu”. Tas, vai darbība ir “jauna”, cita starpā var būt atkarīgs no pakalpojuma satura, kā arī no patēriņa režīma (50). Par pakalpojuma “būtisko” raksturu var spriest, piemēram, ņemot vērā tā izstrādei nepieciešamos finanšu līdzekļus un gaidāmo ietekmi uz pieprasījumu. Pašreizējo pakalpojumu būtiski pārveidojumi ir vērtējami tādā pašā veidā kā būtiski jauni pakalpojumi.

| 86. | EBTA valstu kompetencē ir izvēlēties vispiemērotāko mehānismu, lai nodrošinātu audiovizuālo pakalpojumu atbilstību EEZ līguma 59. panta 2. punkta būtiskajiem nosacījumiem, ņemot vērā valsts apraides sistēmu īpatnības un vajadzību aizsargāt sabiedrisko raidorganizāciju redakcionālo neatkarību. |
| --- | --- |

86.

EBTA valstu kompetencē ir izvēlēties vispiemērotāko mehānismu, lai nodrošinātu audiovizuālo pakalpojumu atbilstību EEZ līguma 59. panta 2. punkta būtiskajiem nosacījumiem, ņemot vērā valsts apraides sistēmu īpatnības un vajadzību aizsargāt sabiedrisko raidorganizāciju redakcionālo neatkarību.

| 87. | Pārredzamības interesēs un nolūkā iegūt visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga līdzsvarota lēmuma pieņemšanai, ieinteresētajām personām ir iespēja atklātā apspriešanā paust savu viedokli par iecerēto būtiski jauno pakalpojumu. Apspriešanas iznākumam, tās vērtējumam, kā arī lēmuma pamatojumam ir jābūt publiski pieejamam. |
| --- | --- |

87.

Pārredzamības interesēs un nolūkā iegūt visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga līdzsvarota lēmuma pieņemšanai, ieinteresētajām personām ir iespēja atklātā apspriešanā paust savu viedokli par iecerēto būtiski jauno pakalpojumu. Apspriešanas iznākumam, tās vērtējumam, kā arī lēmuma pamatojumam ir jābūt publiski pieejamam.

| 88. | Lai nodrošinātu, ka būtiski jaunu audiovizuālo pakalpojumu finansēšana no valsts līdzekļiem nerada tirdzniecības un konkurences traucējumus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopējām interesēm, EBTA valstis, balstoties uz atklātās apspriešanas iznākumu, izvērtē jaunā pakalpojuma vispārīgo ietekmi uz tirgu, salīdzinot tādu situāciju, kad plānotais jaunais piedāvājums ir ieviests, ar tādu, kad tas nav ieviests. Vērtējot ietekmi uz tirgu, būtiskie aspekti ietver, piemēram, līdzīgu vai aizvietojamu piedāvājumu esību, redakcionālu konkurenci, tirgus struktūru, sabiedriskās raidorganizācijas vietu tirgū, konkurences līmeni un iespējamo ietekmi uz privātām iniciatīvām. Šī ietekme ir jālīdzsvaro ar vērtību, ko attiecīgie pakalpojumi dod sabiedrībai. Gadījumā, ja ietekme uz tirgu ir pārsvarā negatīva, valsts finansējumu audiovizuālajiem pakalpojumiem varētu uzskatīt par samērīgu vienīgi tad, ja tas pamatots ar pievienoto vērtību tādā nozīmē, ka tas apmierina sabiedrības sociālās, demokrātiskās un kultūras vajadzības (51), ņemot vērā arī sabiedrisko pakalpojumu pašreizējo vispārīgo piedāvājumu. |
| --- | --- |

88.

Lai nodrošinātu, ka būtiski jaunu audiovizuālo pakalpojumu finansēšana no valsts līdzekļiem nerada tirdzniecības un konkurences traucējumus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopējām interesēm, EBTA valstis, balstoties uz atklātās apspriešanas iznākumu, izvērtē jaunā pakalpojuma vispārīgo ietekmi uz tirgu, salīdzinot tādu situāciju, kad plānotais jaunais piedāvājums ir ieviests, ar tādu, kad tas nav ieviests. Vērtējot ietekmi uz tirgu, būtiskie aspekti ietver, piemēram, līdzīgu vai aizvietojamu piedāvājumu esību, redakcionālu konkurenci, tirgus struktūru, sabiedriskās raidorganizācijas vietu tirgū, konkurences līmeni un iespējamo ietekmi uz privātām iniciatīvām. Šī ietekme ir jālīdzsvaro ar vērtību, ko attiecīgie pakalpojumi dod sabiedrībai. Gadījumā, ja ietekme uz tirgu ir pārsvarā negatīva, valsts finansējumu audiovizuālajiem pakalpojumiem varētu uzskatīt par samērīgu vienīgi tad, ja tas pamatots ar pievienoto vērtību tādā nozīmē, ka tas apmierina sabiedrības sociālās, demokrātiskās un kultūras vajadzības (51), ņemot vērā arī sabiedrisko pakalpojumu pašreizējo vispārīgo piedāvājumu.

| 89. | Šāds vērtējums būs objektīvs vienīgi tad, ja to veic struktūra, kura ir faktiski neatkarīga no sabiedriskās raidorganizācijas vadības – arī attiecībā uz tās locekļu iecelšanu un atbrīvošanu –, un ja tai ir pietiekami resursi un līdzekļi tās pienākumu izpildei. EBTA valstīm ir iespēja izveidot procedūru, kura ir samērīga ar tirgus lielumu un sabiedriskās raidorganizācijas vietu tirgū. |
| --- | --- |

89.

Šāds vērtējums būs objektīvs vienīgi tad, ja to veic struktūra, kura ir faktiski neatkarīga no sabiedriskās raidorganizācijas vadības – arī attiecībā uz tās locekļu iecelšanu un atbrīvošanu –, un ja tai ir pietiekami resursi un līdzekļi tās pienākumu izpildei. EBTA valstīm ir iespēja izveidot procedūru, kura ir samērīga ar tirgus lielumu un sabiedriskās raidorganizācijas vietu tirgū.

| 90. | Iepriekš izklāstītie apsvērumi neliedz sabiedriskajām raidorganizācijām pārbaudīt jaunus, inovatīvus pakalpojumus (piemēram, eksperimentālu projektu veidā) ierobežotā apjomā (piemēram, attiecībā uz laiku un auditoriju) un ar mērķi vākt informāciju par iecerētā pakalpojuma īstenojamību un pievienoto vērtību, ciktāl šādā izmēģinājuma stadijā netiek ieviests pilnvērtīgs būtiski jauns audiovizuālais pakalpojums. |
| --- | --- |

90.

Iepriekš izklāstītie apsvērumi neliedz sabiedriskajām raidorganizācijām pārbaudīt jaunus, inovatīvus pakalpojumus (piemēram, eksperimentālu projektu veidā) ierobežotā apjomā (piemēram, attiecībā uz laiku un auditoriju) un ar mērķi vākt informāciju par iecerētā pakalpojuma īstenojamību un pievienoto vērtību, ciktāl šādā izmēģinājuma stadijā netiek ieviests pilnvērtīgs būtiski jauns audiovizuālais pakalpojums.

| 91. | Iestāde uzskata, ka minētais vērtējums, kas veikts valstu līmenī, palīdzēs nodrošināt atbilstību EEZ valsts atbalsta noteikumiem. Tas neskar Iestādes un Komisijas kompetenci pārbaudīt, vai EBTA valstis ievēro EEZ līguma noteikumus, un tās tiesības vajadzības gadījumā rīkoties, arī pamatojoties uz sūdzībām vai pēc savas iniciatīvas. |
| --- | --- |

91.

Iestāde uzskata, ka minētais vērtējums, kas veikts valstu līmenī, palīdzēs nodrošināt atbilstību EEZ valsts atbalsta noteikumiem. Tas neskar Iestādes un Komisijas kompetenci pārbaudīt, vai EBTA valstis ievēro EEZ līguma noteikumus, un tās tiesības vajadzības gadījumā rīkoties, arī pamatojoties uz sūdzībām vai pēc savas iniciatīvas.

6.8.   Proporcionalitāte un darbība tirgū

| 92. | Saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu sabiedriskās raidorganizācijas neiesaistās tādās darbībās, kas var radīt nesamērīgus konkurences traucējumus un nav nepieciešamas sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildei. Piemēram, maksas satura iegādi raidorganizāciju sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma ietvaros parasti uzskata par likumīgu. Tomēr rastos nesamērīgi tirgus traucējumi gadījumā, ja sabiedriskās raidorganizācijas paturētu neizmantotas ekskluzīvās maksas satura tiesības, pārredzamā veidā un savlaicīgi nepiedāvājot apakšlicences. Tādēļ Iestāde aicina EBTA valstis nodrošināt, lai sabiedriskās raidorganizācijas ievērotu proporcionalitātes principu arī attiecībā uz maksas satura pārraidīšanas tiesību iegādi, un paredzēt noteikumus apakšlicenču izsniegšanai attiecībā uz sabiedrisko raidorganizāciju neizmantotajām ekskluzīvajām maksas satura pārraidīšanas tiesībām. |
| --- | --- |

92.

Saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu sabiedriskās raidorganizācijas neiesaistās tādās darbībās, kas var radīt nesamērīgus konkurences traucējumus un nav nepieciešamas sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildei. Piemēram, maksas satura iegādi raidorganizāciju sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma ietvaros parasti uzskata par likumīgu. Tomēr rastos nesamērīgi tirgus traucējumi gadījumā, ja sabiedriskās raidorganizācijas paturētu neizmantotas ekskluzīvās maksas satura tiesības, pārredzamā veidā un savlaicīgi nepiedāvājot apakšlicences. Tādēļ Iestāde aicina EBTA valstis nodrošināt, lai sabiedriskās raidorganizācijas ievērotu proporcionalitātes principu arī attiecībā uz maksas satura pārraidīšanas tiesību iegādi, un paredzēt noteikumus apakšlicenču izsniegšanai attiecībā uz sabiedrisko raidorganizāciju neizmantotajām ekskluzīvajām maksas satura pārraidīšanas tiesībām.

| 93. | Veicot komercdarbību, sabiedriskajām raidorganizācijām ir jāievēro tirgus principi, un, darbojoties ar komerciālu meitasuzņēmumu starpniecību, attiecībās ar tiem jāievēro nesaistītu uzņēmumu darījumu princips. EBTA valstis nodrošina, lai sabiedriskās raidorganizācijas ievērotu nesaistīto uzņēmumu darījumu principu, savus komerciālos ieguldījumus veiktu saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un neiesaistītos darbībās, kas vērstas pret to konkurentiem un apdraud konkurenci, balstoties uz saņemto valsts finansējumu. |
| --- | --- |

93.

Veicot komercdarbību, sabiedriskajām raidorganizācijām ir jāievēro tirgus principi, un, darbojoties ar komerciālu meitasuzņēmumu starpniecību, attiecībās ar tiem jāievēro nesaistītu uzņēmumu darījumu princips. EBTA valstis nodrošina, lai sabiedriskās raidorganizācijas ievērotu nesaistīto uzņēmumu darījumu principu, savus komerciālos ieguldījumus veiktu saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un neiesaistītos darbībās, kas vērstas pret to konkurentiem un apdraud konkurenci, balstoties uz saņemto valsts finansējumu.

| 94. | Pret konkurenci vērstas darbības piemērs ir cenu samazināšana. Sabiedriskajai raidorganizācijai var būt kārdinājums pazemināt reklāmas vai citu komerciālo pakalpojumu (piemēram, komerciālu maksas pakalpojumu) cenas līdz līmenim, kas ir zemāks par līmeni, ko pamatoti varētu uzskatīt par atbilstošu tirgum, lai tādējādi samazinātu konkurentu ieņēmumus, ņemot vērā to, ka ieņēmumu samazināšanos sedz valsts kompensācija. Šādu rīcību nevar uzskatīt par raksturīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumam, kas uzticēts raidorganizācijai, un jebkurā gadījumā tā ietekmētu tirdzniecības nosacījumus un konkurenci Eiropas Ekonomikas zonā tādā mērā, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm, tādējādi pārkāpjot EEZ līguma 59. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

94.

Pret konkurenci vērstas darbības piemērs ir cenu samazināšana. Sabiedriskajai raidorganizācijai var būt kārdinājums pazemināt reklāmas vai citu komerciālo pakalpojumu (piemēram, komerciālu maksas pakalpojumu) cenas līdz līmenim, kas ir zemāks par līmeni, ko pamatoti varētu uzskatīt par atbilstošu tirgum, lai tādējādi samazinātu konkurentu ieņēmumus, ņemot vērā to, ka ieņēmumu samazināšanos sedz valsts kompensācija. Šādu rīcību nevar uzskatīt par raksturīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumam, kas uzticēts raidorganizācijai, un jebkurā gadījumā tā ietekmētu tirdzniecības nosacījumus un konkurenci Eiropas Ekonomikas zonā tādā mērā, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm, tādējādi pārkāpjot EEZ līguma 59. panta 2. punktu.

| 95. | Ņemot vērā atšķirības tirgus situācijās, tas, vai sabiedriskās raidorganizācijas ievēro tirgus principus, īpaši jautājums par to, vai sabiedriskās raidorganizācijas ir samazinājušas savu komerciālo piedāvājumu cenas un vai tās ievēro proporcionalitātes principu attiecībā uz maksas programmu pārraidīšanas tiesību iegūšanu (52), ir jāvērtē katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā tirgus un konkrētā pakalpojuma īpatnības. |
| --- | --- |

95.

Ņemot vērā atšķirības tirgus situācijās, tas, vai sabiedriskās raidorganizācijas ievēro tirgus principus, īpaši jautājums par to, vai sabiedriskās raidorganizācijas ir samazinājušas savu komerciālo piedāvājumu cenas un vai tās ievēro proporcionalitātes principu attiecībā uz maksas programmu pārraidīšanas tiesību iegūšanu (52), ir jāvērtē katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā tirgus un konkrētā pakalpojuma īpatnības.

| 96. | Iestāde uzskata, ka pirmām kārtām valsts iestāžu ziņā ir izvērtēt, vai sabiedriskās raidorganizācijas ievēro tirgus principus. Šajā nolūkā EBTA valstīm ir jāizveido piemēroti mehānismi, kas valsts līmenī ļauj efektīvi izvērtēt visas iespējamās sūdzības. |
| --- | --- |

96.

Iestāde uzskata, ka pirmām kārtām valsts iestāžu ziņā ir izvērtēt, vai sabiedriskās raidorganizācijas ievēro tirgus principus. Šajā nolūkā EBTA valstīm ir jāizveido piemēroti mehānismi, kas valsts līmenī ļauj efektīvi izvērtēt visas iespējamās sūdzības.

| 97. | Neatkarīgi no iepriekšējā punktā minētā vajadzības gadījumā Iestāde var veikt pasākumus, pamatojoties uz EEZ līguma 53., 54., 59. un 61. pantu. |
| --- | --- |

97.

Neatkarīgi no iepriekšējā punktā minētā vajadzības gadījumā Iestāde var veikt pasākumus, pamatojoties uz EEZ līguma 53., 54., 59. un 61. pantu.

7.   Piemērošana laikā

| 98. | Šo nodaļu Iestāde piemēros no tās pieņemšanas dienas. Tā aizstās iepriekšējo nodaļu Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei. |
| --- | --- |

98.

Šo nodaļu Iestāde piemēros no tās pieņemšanas dienas. Tā aizstās iepriekšējo nodaļu Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei.

| 99. | Saskaņā ar nodaļu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (53), Iestāde tāda atbalsta gadījumā, par kuru nav paziņots, piemēros:






  a) | šo nodaļu, ja atbalsts ir piešķirts pēc tā publicēšanas; |
| --- | --- | --- |

99.

Saskaņā ar nodaļu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (53), Iestāde tāda atbalsta gadījumā, par kuru nav paziņots, piemēros:

a)

šo nodaļu, ja atbalsts ir piešķirts pēc tā publicēšanas;

| b) | visos pārējos gadījumos – iepriekšējo nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei, kas pieņemta 2004. gada 23. aprīlī. |
| --- | --- |

b)

visos pārējos gadījumos – iepriekšējo nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei, kas pieņemta 2004. gada 23. aprīlī.

---

(1)  Šī nodaļa atbilst Komisijas paziņojumam par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei (OV C 257, 27.10.2009., 1. lpp.).

(2)  Pieņemts saskaņā ar 2004. gada 23. aprīļa Lēmumu Nr. 90/06/COL, ar kuru četrdesmit sesto reizi groza Procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu 24.C nodaļu – Valsts atbalsta noteikumu piemērošana sabiedriskajai apraidei (OV L 327, 13.12.2007., 21. lpp., un EEZ pielikumu Nr. 59, 13.12.2007., 1.lpp.).

(3)  Lietā C-280/2000, Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), 2003, ECR I-7747.

(4)  OV L 109, 26.4.2007., 44. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 20, 26.4.2007., 1. lpp., pieejamas arī Iestādes tīmekļa vietnē http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16997&1=1.

(5)  OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.

(6)  Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 91/2006 (OV L 289, 19.10.2006., 31. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 52, 19.10.2006., 24. lpp.), stājās spēkā 8.7.2006.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/65/EK (2007. gada 11.decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.).

(8)  COM(2005) 107 galīgā redakcija.

(9)  OV C 320, 15.11.2001., 5. lpp. Šis paziņojums atbilst iepriekšējai nodaļai par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei, ko Iestāde pieņēma 2004. gada 23. aprīlī, skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

(10)  Šajā nodaļā jēdziens “audiovizuālie pakalpojumi” attiecas uz audio un/vai audiovizuālā satura un citu blakusesošu pakalpojumu, piemēram, tiešsaistes informācijas pakalpojumu teksta formātā, lineāru un/vai nelineāru izplatīšanu. Šis “audiovizuālo pakalpojumu” jēdziens ir jānošķir no šaurākā “audiovizuālo mediju pakalpojumu” jēdziena, kā definēts Direktīvas 2007/65/EK (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) 1. panta a) punktā.

(11)  Lieta C-260/89, ERT, 1991, ECR I-2925.

(12)  Šajā nodaļā jēdziens “audiovizuālie pakalpojumi” ir jāsaprot kā tāds, kas attiecas uz EEZ līguma 59. panta 2. punktā lietoto jēdzienu “pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi”.

(13)  OV C 30, 5.2.1999., 1. lpp.

(14)  Rezolūcija par sabiedrisko apraidi tika iekļauta EEZ līgumā kā tiesību akts, ko līgumslēdzējas puses ņem vērā saskaņā ar Lēmumu Nr. 118/1999 (OV L 325, 21.12.2000., 33. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 60, 21.12.2000., 423. lpp. (islandiešu) un 424. lpp. (norvēģu)), stājās spēkā 1.10.1999.

(15)  UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju aizsardzību un veicināšanu tika parakstīta Parīzē 2005. gada 20. oktobrī. Pēc tam to ratificēja Norvēģija un pieņēma Islande.

(16)  UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, 6. panta 1. punkts un 6. panta 2. punkta h) apakšpunkts.

(17)  Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2007)2 dalībvalstīm par plašsaziņas līdzekļu plurālismu un plašsaziņas līdzekļu satura daudzveidību, kas pieņemts 2007. gada 31. janvārī ministru vietnieku 985. sanāksmē.

(18)  Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2007)3 dalībvalstīm par sabiedrisko pakalpojumu plašsaziņas līdzekļu lomu informācijas sabiedrībā, kas pieņemts 2007. gada 31. janvārī ministru vietnieku 985. sanāksmē.

(19)  Piemēram, EBTA Uzraudzības iestādes 2009. gada 31. marta Lēmums Nr. 180/09/COL par atbalsta shēmām audiovizuālajiem darbiem un kinoscenāriju un izglītojošu pasākumu izstrādei (OV C 236, 1.10.2009., 5. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 51, 1.10.2009., 17. lpp.). Skatīt arī Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļu par valsts atbalstu kinematogrāfijas un citiem audiovizuālajiem darbiem, ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēmusi saskaņā ar 2008. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 788/08/COL, ar kuru sešdesmit septīto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, grozot pašreizējās nodaļas par atsauces un diskonta likmēm un par valsts atbalstu, ko piešķir garantiju veidā, un ieviešot jaunu nodaļu par nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta atgūšanu, par valsts atbalstu kinematogrāfijas un citiem audiovizuālajiem darbiem un par valsts atbalstu dzelzceļa uzņēmumiem, vēl nav publicēts, pieejams Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15643&1=1.

(20)  OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.

(21)  Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 55/2007 (OV L 266, 11.10.2007., 15. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 48, 11.10.2007., 12. lpp.), stājās spēkā 9.6.2007.

(22)  Saskaņā ar Lēmuma 2005/842/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu to piemēro atbalstam “kompensācijas veidā par sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko piešķir uzņēmumiem, kuru gada apgrozījums pirms nodokļu nomaksas, ieskaitot visas darbības jomas, ir mazāks par 100 miljoniem euro divus finanšu gadus, pirms tika piešķirtas tiesības sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un ar gada kompensāciju par minētajiem pakalpojumiem, kas mazāka par 30 miljoniem euro”.

(23)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās T-309/04, T-317/04, T-329/04 un T-336/04, TV2/Danmark pret Komisiju (TV2), 2008, ECR II-2935, 156. punkts.

(24)  Attiecībā uz to, ka licences maksas finansēšanu varētu kvalificēt kā valsts līdzekļus, skatīt spriedumu TV2 lietā, 158. un 159. punkts.

(25)  Spriedums lietās C-730/79, Philip Morris Holland pret Komisiju, 1980, ECR 2671, 11. punkts; C-303/88, Itālija pret Komisiju, 1991, ECR I-1433, 27. punkts; C-156/98, Vācija pret Komisiju, 2000, ECR I-6857, 33. punkts.

(26)  Lieta C-44/93, Namur-Les Assurances du Crédit SA pret Office National du Ducroire un Beļģiju, 1994, ECR I-3829.

(27)  Skatīt, piemēram, Komisijas lēmumus šādās lietās: E 8/06, Valsts finansējums Flandrijas sabiedriskajai raidorganizācijai VRT (OV C 143, 10.6.2008., 7. lpp.); E 4/05, RTE un TNAG (TG4) valsts atbalsta finansējums (OV C 121, 17.5.2008., 5. lpp.); E 9/05, RAI abonentmaksa (OV C 235, 23.9.2005., 3. lpp.); E 10/2005, France 2 un France 3 abonentmaksa (OV C 240, 30.9.2005., 20. lpp.); E 8/05, Spānijas nacionālā sabiedriskā raidsabiedrība RTVE (OV C 239, 4.10.2006., 17. lpp.); C 2/04, Nīderlandes sabiedrisko raidorganizāciju ad hoc finansēšana (OV L 49, 22.2.2008., 1. lpp.); C 60/99, Komisijas 2003. gada 10. decembra Lēmums 2004/838/EK par valsts finansiālo atbalstu, ko piešķīrusi Francija par labu kanāliem France 2 un France 3 (OV L 361, 8.12.2004., 21. lpp.); C 62/99, Komisijas 2003. gada 15. oktobra Lēmums 2004/339/EK par pasākumiem, ko īstenojusi Itālija par labu RAI SpA (OV L 119, 23.4.2004., 1. lpp.); NN 88/98, Ziņu kanāla divdesmit četras stundas bez reklāmas finansēšana ar BBC licenci (OV C 78, 18.3.2000., 6. lpp.); un NN 70/98, Valsts atbalsts sabiedriskās apraides kanāliem Kinderkanal un Phoenix (OV C 238, 21.8.1999., 3. lpp.).

(28)  Apvienotās lietas T-195/01 un T-207/01, Gibraltāra valdība pret Komisiju (Gibraltārs), 2002, ECR II-2309.

(29)  Skatīt, piemēram, 2002. gada 20. februāra Lēmumu Nr. 32/02/COL, 2002. gada 18. septembra Lēmumu Nr. 169/02/COL, 2003. gada 29. oktobra Lēmumu Nr. 186/03, 2005. gada 15. jūlija Lēmumu Nr. 179/05/COL un 2006. gada 14. novembra Lēmumu Nr. 342/06/COL. Skatīt arī Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļu par valsts atbalstu kinematogrāfijas un citiem audiovizuālajiem darbiem.

(30)  Piemēram, Komisijas Lēmumi NN 88/98, BBC divdesmit četras stundas (OV C 78, 18.3.2000., 6. lpp.), NN 70/98, Kinderkanal and Phoenix, iepriekš citēts.

(31)  Piemēram, Komisijas Lēmums N 458/2004, Valsts atbalsts Espacio Editorial Andaluza Holding sl. (OV C 131, 28.5.2005., 12. lpp.).

(32)  NN 70/98 Kinderkanal and Phoenix, iepriekš citēts.

(33)  Lieta 172/80, Zuechner, 1981, ECR 2021.

(34)  Lieta C-242/95, GT-Link, 1997, ECR 4449.

(35)  Lieta C-159/94, EDF and GDF, 1997, ECR I-5815.

(36)  Skatīt, piemēram, Komisijas lēmumus šādās lietās: E 8/06, State funding for Flemish public service broadcaster VRT (OV C 143, 10.6.2008., 7. lpp.); E 4/05, RTE un TNAG (TG4) valsts atbalsta finansējums (OV C 121, 17.5.2008., 5. lpp.); E 3/05, Atbalsts Vācijas sabiedriskajām raidorganizācijām (OV C 185, 8.8.2007., 1. lpp.); E 9/05, RAI abonentmaksa (OV C 235, 23.9.2005., 3. lpp.); E 10/05, France 2 un France 3 abonentmaksa (OV C 240, 30.9.2005., 20. lpp.); E 8/05, Spānijas nacionālā sabiedriskā raidorganizācija RTVE (OV C 239, 4.10.2006., 17. lpp.); C2/04, Nīderlandes sabiedrisko raidorganizāciju ad hoc finansēšana (OV L 49, 22.2.2008., 1. lpp.). Skatīt arī EBTA Uzraudzības iestādes 2009. gada 8. jūlija Lēmumu Nr. 306/09/COL par Norvēģijas Apraides sabiedrību, kas pieejams Iestādes tīmekļa vietnē http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16906&1=1.

(37)  Ar līdzīgiem sarežģījumiem var saskarties, ja sabiedriskā apraide ir paredzēta lingvistiskajām minoritātēm vai pielāgota vietējām prasībām.

(38)  Komisijas Lēmums C 62/1999, RAI, 99. punkts, un C 85/2001, RTP, 158. punkts.

(39)  Lieta T-442/03, SIC pret Komisiju, 2008, ECR II-1161, 201. punkts, un spriedums TV2 lietā, citēts iepriekš, 122.–124. punkts.

(40)  Saskaņā ar Vispārējās tiesas pausto kvalitātes kritēriji ir “pamatojums vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes apraides pakalpojumu pastāvēšanai valsts audiovizuālajā nozarē”. “Nav pamata plaši definētam vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes apraides pakalpojumam, kurš atsakās no šo kvalitātes prasību ievērošanas par labu komercuzņēmumam raksturīgai rīcībai”, skatīt T-442/03, SIC pret Komisiju, citēts iepriekš, 211. punkts.

(41)  Attiecībā uz to, kā saskaņā ar Direktīvu 2007/65/EK (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu) komerciālas loterijas, tostarp maksas tālruņa numuru izmantošanu, kvalificē kā televeikalu vai reklāmu, skatīt lietu C-195/06 Österreichischer Rundfunk (ORF), 2007, ECR I-8817.

(42)  Skatīt spriedumu TV2 lietā, 107. un 108. punkts.

(43)  Skatīt lietu “SIC pret Komisiju”, iepriekš citēts, 212. punkts.

(44)  Direktīvas 2006/111/EK (Pārredzamības direktīva) 4. pants.

(45)  Tas ietver atsauci uz hipotētisko situāciju, kad komerciālo pakalpojumu darbība būtu jāpārtrauc; izmaksas, kas šādā gadījumā tiktu novērstas, ir to kopīgo izmaksu summa, kas attiecināmas uz komerciālo pakalpojumu darbību.

(46)  Šis nosacījums, protams, neliedz sabiedriskajām raidorganizācijām gūt peļņu no komercdarbības, sniedzot pakalpojumus, kuri neietilpst sabiedrisko pakalpojumu uzdevumā.

(47)  Pamatojums šādām īpašām rezervēm var būt lieli ieguldījumi tehnoloģijās (piemēram, digitalizācijā), kas paredzēti konkrētā laika brīdī un ir vajadzīgi sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildei; kā arī vērienīgi pārstrukturēšanas pasākumi, bez kuriem skaidri noteiktā periodā nav iespējams turpināt sabiedriskās raidorganizācijas darbību.

(48)  Kā Eiropas Padome noteica ieteikumā par sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu uzdevumu informācijas sabiedrībā “(. .) dalībvalstis var apsvērt finansējuma papildu risinājumus, pievēršot pienācīgu uzmanību jautājumiem, kas saistīti ar tirgu un konkurenci. Īpaši jaunu personalizētu pakalpojumu gadījumā dalībvalstis var apsvērt iespēju ļaut sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem iekasēt maksu (. .). Tomēr neviens no šiem risinājumiem nedrīkst apdraudēt sabiedrisko pakalpojumu plašsaziņas līdzekļu universāluma principu vai radīt diskrimināciju starp dažādām sabiedrības grupām (. .). Izstrādājot jaunas finansēšanas sistēmas, dalībvalstīm ir jāpievērš pienācīga uzmanība tā satura būtībai, ko sniedz sabiedrības interesēs un kopējās interesēs.”

(49)  Piemēram, Iestāde uzskata, ka tiešas maksas pieprasīšana no lietotājiem par specializēta maksas satura piedāvājuma nodrošināšanu parasti būtu kvalificējama kā komercdarbība. No otras puses, Iestāde, piemēram, uzskata, ka nepārprotamas maksas iekasēšana par līdzsvarotu un dažādotu programmu apraidi, izmantojot tādas jaunas platformas kā mobilās iekārtas, nepārvērstu piedāvājumu par komercdarbību.

(50)  Piemēram, Iestāde uzskata, ka dažus tādus lineārās apraides veidus kā televīzijas vakara ziņu vienlaicīga pārraide, izmantojot citas platformas (piemēram, internets, mobilās ierīces), šīs nodaļas nolūkā nevar uzskatīt par “jauniem”. EBTA valstīm jānosaka, vai citi sabiedriskās apraides organizāciju programmu retranslācijas veidi ir kvalificējami kā būtiski jauni pakalpojumi, ņemot vērā attiecīgo pakalpojumu īpatnības un pazīmes.

(51)  Skatīt arī 40. zemsvītras piezīmi par PVTN pamatojumu.

(52)  Piemēram, viens no attiecīgajiem jautājumiem varētu būt apsvērt, vai sabiedriskās raidorganizācijas pastāvīgi pārsola, lai iegūtu maksas programmu pārraidīšanas tiesības, pārsniedzot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pilnvaru vajadzības, kā rezultātā rodas nesamērīgi kropļojumi tirgū.

(53)  Kas pieņemts saskaņā ar EBTA Uzraudzības iestādes 2007. gada 3. maija Lēmumu Nr. 154/07/COL, ar ko sešdesmit trešo reizi groza procesuālos un materiālos noteikumus valsts atbalsta jomā, atjauninot un iekļaujot jaunu nodaļu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīgam valsts atbalstam (OV L 73, 19.3.2009., 23. lpp., un EEZ papildinājumu Nr. 15, 19.3.2009., 1. lpp.), kas pieejams Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15643&1=1.

---

Labojumi

| 11.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/56

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 392/2012 (2012. gada 1. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz mājsaimniecības veļas žāvētāju energomarķējumu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 123, 2012. gada 9. maijs
  )

3. lappusē 8. pantā:

tekstu:

“2012. gada 29. maija”

lasīt šādi:

“2013. gada 29. maija”;

3. lappusē 9. panta 1. punktā:

tekstu:

“2012. gada 29. septembrim”

lasīt šādi:

“2013. gada 29. septembrim”;

3. lappusē 9. panta 2. punktā:

tekstu:

“2012. gada 29. maijam”

lasīt šādi:

“2013. gada 29. maijam”;

3. lappusē 9. panta 3. punktā:

tekstu:

“2012. gada 29. maijam”

lasīt šādi:

“2013. gada 29. maijam”;

3. lappusē 10. panta 2. punktu aizvieto ar šādu:

tekstu:

“2.   To piemēro no 2012. gada 29. maija. Taču regulas 3. panta d) un e) punktu un 4. panta b), c) un d) punktu piemēro no 2012. gada 29. septembra.”

lasīt šādi:

“2.   To piemēro no 2013. gada 29. maija. Taču regulas 3. panta d) un e) punktu un 4. panta b), c) un d) punktu piemēro no 2013. gada 29. septembra.”

---