# Euroopan unionin L 124/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.124.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 124 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta11. toukokuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.124.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 124

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta11. toukokuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 398/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 399/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 400/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 401/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 15 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 402/2012, annettu 10 päivänä toukokuuta 2012, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien tuonnissa | 17 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 403/2012, annettu 10 päivänä toukokuuta 2012, tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 170. kerran | 32 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 404/2012, annettu 10 päivänä toukokuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 34 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2012/16/EU, annettu 10 päivänä toukokuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta suolahapon lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (
  1
  ) | 36 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2012/250/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 8 päivänä toukokuuta 2012, päätöksen 2008/855/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi Saksassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2992)

   (
  1
  ) | 39 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 398/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 muuttamisesta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 399/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 400/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

13

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 401/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

15

*

Komission asetus (EU) N:o 402/2012, annettu 10 päivänä toukokuuta 2012, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien tuonnissa

17

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 403/2012, annettu 10 päivänä toukokuuta 2012, tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 170. kerran

32

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 404/2012, annettu 10 päivänä toukokuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

34

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2012/16/EU, annettu 10 päivänä toukokuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta suolahapon lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (
  1
  )

1

36

PÄÄTÖKSET

2012/250/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 8 päivänä toukokuuta 2012, päätöksen 2008/855/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi Saksassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2992)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2992)

1

39

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 35/10/KOL, annettu 3 päivänä helmikuuta 2010, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 80. kerran lisäämällä niihin valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskeva uusi luku | 40 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 35/10/KOL, annettu 3 päivänä helmikuuta 2010, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 80. kerran lisäämällä niihin valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskeva uusi luku

40

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission delegoitu asetus (EU) N:o 392/2012, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä kotitalouksien kuivausrumpujen energiamerkinnän osalta (EUVL L 123, 9.5.2012) | 56 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission delegoitu asetus (EU) N:o 392/2012, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä kotitalouksien kuivausrumpujen energiamerkinnän osalta (EUVL L 123, 9.5.2012)

(EUVL L 123, 9.5.2012)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 398/2012,

annettu 7 päivänä toukokuuta 2012,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti käyttöön polkumyyntiä koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti käyttöön lopullisen polkumyyntitullin vielä viideksi vuodeksi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 (3). Toimenpiteet asetettiin polkumyynnin tasolle, ja ne koostuvat yksilöllisistä polkumyyntitulleista. Kiinan kohdalla tullin taso on 0–0,11 euroa kilolta tiettyjen nimeltä mainittujen kiinalaisten tuottajien osalta, ja muiden tuottajien tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 0,26 euroa kilolta, jäljempänä ’nykyiset tullit’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti käyttöön polkumyyntiä koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti käyttöön lopullisen polkumyyntitullin vielä viideksi vuodeksi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 (3). Toimenpiteet asetettiin polkumyynnin tasolle, ja ne koostuvat yksilöllisistä polkumyyntitulleista. Kiinan kohdalla tullin taso on 0–0,11 euroa kilolta tiettyjen nimeltä mainittujen kiinalaisten tuottajien osalta, ja muiden tuottajien tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 0,26 euroa kilolta, jäljempänä ’nykyiset tullit’.

1.2   Tarkastelupyyntö

| (2) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaista osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’nykyinen tarkastelu’, koskevan pyynnön esitti Productos Aditivos S. A., natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa ja valituksen tekijä alkuperäisessä tutkimuksessa, jäljempänä ’valituksen tekijä’. Pyyntö rajoittui polkumyyntiin ja Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd -yritykseen, jäljempänä ’GT Enterprise’ tai ’asianomainen yritys’, joka on jäsen Rainbow Rich -ryhmässä, jäljempänä ’asianomaisten yritysten ryhmä’, ’Rainbow-ryhmä’ tai ’Rainbow’; se oli myös yksi nimeltä mainituista kiinalaisista tuottajista alkuperäisessä tutkimuksessa. GT Enterprise -yrityksen tuottamien tuotteiden tuonnissa sovellettava polkumyyntitulli on 0,11 euroa kilolta ja asianomaisten yritysten ryhmään kuuluvien muiden tuotantoyritysten tuonnissa sovellettava tulli on 0,26 euroa kilolta, eli jäännöstulli. |
| --- | --- |

(2)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaista osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’nykyinen tarkastelu’, koskevan pyynnön esitti Productos Aditivos S. A., natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa ja valituksen tekijä alkuperäisessä tutkimuksessa, jäljempänä ’valituksen tekijä’. Pyyntö rajoittui polkumyyntiin ja Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd -yritykseen, jäljempänä ’GT Enterprise’ tai ’asianomainen yritys’, joka on jäsen Rainbow Rich -ryhmässä, jäljempänä ’asianomaisten yritysten ryhmä’, ’Rainbow-ryhmä’ tai ’Rainbow’; se oli myös yksi nimeltä mainituista kiinalaisista tuottajista alkuperäisessä tutkimuksessa. GT Enterprise -yrityksen tuottamien tuotteiden tuonnissa sovellettava polkumyyntitulli on 0,11 euroa kilolta ja asianomaisten yritysten ryhmään kuuluvien muiden tuotantoyritysten tuonnissa sovellettava tulli on 0,26 euroa kilolta, eli jäännöstulli.

| (3) | Valituksen tekijä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet eivät enää riitä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi. |
| --- | --- |

(3)

Valituksen tekijä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet eivät enää riitä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi.

1.3   Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille paneminen

| (4) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että pyyntöön sisältyi riittävä alustava näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se julkaisi 17 päivänä helmikuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (4) osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; tarkastelu rajattiin koskemaan polkumyyntiä GT Enterprise -yrityksen osalta. |
| --- | --- |

(4)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että pyyntöön sisältyi riittävä alustava näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se julkaisi 17 päivänä helmikuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (4) osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; tarkastelu rajattiin koskemaan polkumyyntiä GT Enterprise -yrityksen osalta.

1.4   Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

| (5) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(5)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (6) | Kuten aiemmissa tutkimuksissa, tämä tutkimus on osoittanut, että Kiinassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Indonesiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella; Indonesia toimi vertailumaana nykyisessä tarkastelussa. Tämän vuoksi päätellään, että Indonesian kotimarkkinoilla myydyt tuotteet ja asianomaisten yritysten ryhmän unionin markkinoilla myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(6)

Kuten aiemmissa tutkimuksissa, tämä tutkimus on osoittanut, että Kiinassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Indonesiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella; Indonesia toimi vertailumaana nykyisessä tarkastelussa. Tämän vuoksi päätellään, että Indonesian kotimarkkinoilla myydyt tuotteet ja asianomaisten yritysten ryhmän unionin markkinoilla myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

1.5   Asianomaiset osapuolet

| (7) | Komissio ilmoitti nykyisen tarkastelun vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, asianomaiselle yritykselle ja asianomaisen maan edustajille. Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta myös Indonesiassa toimiville tuottajille, koska Indonesiaa kaavailtiin mahdolliseksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti nykyisen tarkastelun vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, asianomaiselle yritykselle ja asianomaisen maan edustajille. Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta myös Indonesiassa toimiville tuottajille, koska Indonesiaa kaavailtiin mahdolliseksi vertailumaaksi.

| (8) | Asianomaiset osapuolet saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(8)

Asianomaiset osapuolet saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (9) | Saadakseen tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti asianomaiselle yritykselle kyselylomakkeen ja sai vastaukset viideltä Rainbow-ryhmän yritykseltä asetetussa määräajassa. (Koska Rainbow-ryhmä koostuu nyt kahdesta tuotantoyrityksestä (toinen on GT Enterprise), yhdestä raaka-aineen toimittajasta, yhdestä tarkasteltavana olevan tuotteen toimitusketjuun aiemmin osallistuneesta yrityksestä, joka ei nyt ole toiminnassa, sekä Hongkongissa toimivasta kauppiaasta, tarkastelu kattoi koko ryhmän toiminnot.) Komissio lähetti kyselylomakkeet myös Indonesiassa toimiville tuottajille. Yksi indonesialainen tuottaja osoitti halukkuutta toimittaa tietoja nykyisessä tarkastelussa ja toimitti osittaisen vastauksen kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(9)

Saadakseen tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti asianomaiselle yritykselle kyselylomakkeen ja sai vastaukset viideltä Rainbow-ryhmän yritykseltä asetetussa määräajassa. (Koska Rainbow-ryhmä koostuu nyt kahdesta tuotantoyrityksestä (toinen on GT Enterprise), yhdestä raaka-aineen toimittajasta, yhdestä tarkasteltavana olevan tuotteen toimitusketjuun aiemmin osallistuneesta yrityksestä, joka ei nyt ole toiminnassa, sekä Hongkongissa toimivasta kauppiaasta, tarkastelu kattoi koko ryhmän toiminnot.) Komissio lähetti kyselylomakkeet myös Indonesiassa toimiville tuottajille. Yksi indonesialainen tuottaja osoitti halukkuutta toimittaa tietoja nykyisessä tarkastelussa ja toimitti osittaisen vastauksen kyselylomakkeeseen.

| (10) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun ja yksilöllisen kohtelun analysointia sekä polkumyynnin määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Komissio teki tarkastuskäyntejä asianomaisten yritysten ryhmän seuraavien jäsenten toimitiloihin:






  — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd, Shenzhen, Kiina, (GT Enterprise), |
| --- | --- | --- |

(10)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun ja yksilöllisen kohtelun analysointia sekä polkumyynnin määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Komissio teki tarkastuskäyntejä asianomaisten yritysten ryhmän seuraavien jäsenten toimitiloihin:

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd, Shenzhen, Kiina, (GT Enterprise),

| — | Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd, Nanjing, Kiina, |
| --- | --- |

—

Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd, Nanjing, Kiina,

| — | Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd, Jiangsu, Kiina, |
| --- | --- |

—

Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd, Jiangsu, Kiina,

| — | Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd, Nanjing, Kiina, |
| --- | --- |

—

Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd, Nanjing, Kiina,

| — | Rainbow Rich Ltd, Hongkong. |
| --- | --- |

—

Rainbow Rich Ltd, Hongkong.

1.6   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

| (11) | Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(11)

Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.

2.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

2.1   Markkinatalouskohtelu

| (12) | Perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti normaaliarvo on määritettävä Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset, jotka markkinatalouskohtelua hakevien yritysten on täytettävä, ovat lyhyesti seuraavat:






  — | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan, ja suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa, |
| --- | --- | --- |

(12)

Perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti normaaliarvo on määritettävä Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset, jotka markkinatalouskohtelua hakevien yritysten on täytettävä, ovat lyhyesti seuraavat:

—

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan, ja suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa,

| — | kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan, |
| --- | --- |

—

kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan,

| — | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole, |
| --- | --- |

—

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,

| — | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden, |
| --- | --- |

—

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden,

| — | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (13) | Asianomaisten yritysten ryhmä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja toimitti hakulomakkeet neljästä tuottajasta, jotka sijaitsevat Kiinan kansantasavallassa. Komissio hankki ja tarkasti yritysten toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä kaikki yritysten pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina. |
| --- | --- |

(13)

Asianomaisten yritysten ryhmä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja toimitti hakulomakkeet neljästä tuottajasta, jotka sijaitsevat Kiinan kansantasavallassa. Komissio hankki ja tarkasti yritysten toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä kaikki yritysten pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina.

| (14) | Nykyisessä tutkimuksessa paljastui, että asianomaisen yrityksen tilanne oli muuttunut sitten alkuperäisen tutkimuksen. Todettiin, ettei GT Enterprise enää täytä kaikkia markkinatalouskohtelun edellytyksiä. Lisäksi alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna Rainbow-ryhmää oli laajennettu ja sen rakennetta uudistettu. Muutkaan ryhmään kuuluvat yritykset, jotka toimittivat hakulomakkeet, eivät kyenneet osoittamaan täyttävänsä kaikki markkinatalouskohtelun edellytykset. |
| --- | --- |

(14)

Nykyisessä tutkimuksessa paljastui, että asianomaisen yrityksen tilanne oli muuttunut sitten alkuperäisen tutkimuksen. Todettiin, ettei GT Enterprise enää täytä kaikkia markkinatalouskohtelun edellytyksiä. Lisäksi alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna Rainbow-ryhmää oli laajennettu ja sen rakennetta uudistettu. Muutkaan ryhmään kuuluvat yritykset, jotka toimittivat hakulomakkeet, eivät kyenneet osoittamaan täyttävänsä kaikki markkinatalouskohtelun edellytykset.

| (15) | Liiketoimintaa koskevia päätöksiä ja valtion puuttumista koskevan kriteerin 1 osalta todettiin, että paikallishallinnolla on valtuudet puuttua henkilöstön palkkaamiseen ja irtisanomiseen yhdessä ryhmään kuuluvassa yrityksessä. Lisäksi paikallishallinto on merkittävä osakas raaka-aineita tuottavassa yrityksessä. Merkkejä valtion merkittävästä puuttumisesta havaittiin raaka-aineiden toimituksissa yritykselle (sähkö ja vesi) ja yritykseltä siihen etuyhteydessä oleville yrityksille, työvoimakustannuksissa sekä yrityksen toiminnassa ja päätöksenteossa. Esimerkkinä voidaan mainita, että valtio-omistaja asetti henkilöstöä raaka-aineen tuottajan käyttöön ehdoilla, joita yritys ei voinut täsmentää. Lisäksi yritys on tehnyt jatkuvasti tappiota, mikä johtuu raaka-aineiden myymisestä epänormaalin alhaisilla hinnoilla siihen etuyhteydessä oleville yrityksille ilman muuta korvausta esimerkiksi voitonjaon muodossa. Näitä tappioita kerryttämällä valtio-omisteinen raaka-aineen tuottaja vaikutti etuyhteydessä olevien yritysten päätöksiin, jotka koskivat natriumsyklamaatin tuotannossa käytettävien raaka-aineiden hankintoja. Paikallisen hallintoviraston asiaan puuttuminen ja vaikuttaminen havaittiin myös toisen ryhmään kuuluvan yrityksen rahoitus- ja investointipäätöksissä. |
| --- | --- |

(15)

Liiketoimintaa koskevia päätöksiä ja valtion puuttumista koskevan kriteerin 1 osalta todettiin, että paikallishallinnolla on valtuudet puuttua henkilöstön palkkaamiseen ja irtisanomiseen yhdessä ryhmään kuuluvassa yrityksessä. Lisäksi paikallishallinto on merkittävä osakas raaka-aineita tuottavassa yrityksessä. Merkkejä valtion merkittävästä puuttumisesta havaittiin raaka-aineiden toimituksissa yritykselle (sähkö ja vesi) ja yritykseltä siihen etuyhteydessä oleville yrityksille, työvoimakustannuksissa sekä yrityksen toiminnassa ja päätöksenteossa. Esimerkkinä voidaan mainita, että valtio-omistaja asetti henkilöstöä raaka-aineen tuottajan käyttöön ehdoilla, joita yritys ei voinut täsmentää. Lisäksi yritys on tehnyt jatkuvasti tappiota, mikä johtuu raaka-aineiden myymisestä epänormaalin alhaisilla hinnoilla siihen etuyhteydessä oleville yrityksille ilman muuta korvausta esimerkiksi voitonjaon muodossa. Näitä tappioita kerryttämällä valtio-omisteinen raaka-aineen tuottaja vaikutti etuyhteydessä olevien yritysten päätöksiin, jotka koskivat natriumsyklamaatin tuotannossa käytettävien raaka-aineiden hankintoja. Paikallisen hallintoviraston asiaan puuttuminen ja vaikuttaminen havaittiin myös toisen ryhmään kuuluvan yrityksen rahoitus- ja investointipäätöksissä.

| (16) | Kirjanpitoa koskevan kriteerin 2 osalta tutkimus osoitti, että kaikkien asianomaisten yritysten ryhmän jäsenten kirjanpito ei noudattanut kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja, koska useita sellaisia olennaisia kirjanpidon puutteita ja virheitä todettiin, joita tarkastajat eivät olleet ilmoittaneet. |
| --- | --- |

(16)

Kirjanpitoa koskevan kriteerin 2 osalta tutkimus osoitti, että kaikkien asianomaisten yritysten ryhmän jäsenten kirjanpito ei noudattanut kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja, koska useita sellaisia olennaisia kirjanpidon puutteita ja virheitä todettiin, joita tarkastajat eivät olleet ilmoittaneet.

| (17) | Kriteerin 3 osalta todettiin, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontui vääristymiä, koska yhdelle ryhmän yritykselle järjestettiin infrastruktuuri-investointeja korvauksetta. Sama yritys hyötyi käyttämäänsä maata koskevista edullisista vuokraehdoista. Muut ryhmän yritykset eivät kyenneet osoittamaan, että ne olivat saaneet maankäyttöoikeutensa vastiketta vastaan ja/tai että kyseinen vastike olisi vastannut markkina-arvoa. Yksi yritys ei kyennyt osoittamaan, että tietyt sille siirretyt varat oli maksettu rahallisena vastikkeena tai muutoin markkina-arvoa vastaavaan hintaan. |
| --- | --- |

(17)

Kriteerin 3 osalta todettiin, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontui vääristymiä, koska yhdelle ryhmän yritykselle järjestettiin infrastruktuuri-investointeja korvauksetta. Sama yritys hyötyi käyttämäänsä maata koskevista edullisista vuokraehdoista. Muut ryhmän yritykset eivät kyenneet osoittamaan, että ne olivat saaneet maankäyttöoikeutensa vastiketta vastaan ja/tai että kyseinen vastike olisi vastannut markkina-arvoa. Yksi yritys ei kyennyt osoittamaan, että tietyt sille siirretyt varat oli maksettu rahallisena vastikkeena tai muutoin markkina-arvoa vastaavaan hintaan.

| (18) | Kriteerien 4 ja 5 osalta todettiin, että yritykset täyttivät kriteerit, koska niitä koski konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö, joka takasi vakauden ja oikeusvarmuuden. Valuuttojen muuntaminen tehtiin Bank of Chinan julkaisemaan viralliseen kurssiin tai siihen perustuen. |
| --- | --- |

(18)

Kriteerien 4 ja 5 osalta todettiin, että yritykset täyttivät kriteerit, koska niitä koski konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö, joka takasi vakauden ja oikeusvarmuuden. Valuuttojen muuntaminen tehtiin Bank of Chinan julkaisemaan viralliseen kurssiin tai siihen perustuen.

| (19) | Asianomaisten yritysten ryhmälle ja valituksen tekijälle annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Valituksen tekijä ei esittänyt huomautuksia, mutta asianomaisten yritysten ryhmä esitti vastalauseensa useilla perusteilla. Osa näistä huomautuksista toistettiin niiden tosiasioiden ja huomioiden lopullisen ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella ehdotettiin lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Tärkeimmät vastaanotetut huomautukset kuvataan jäljempänä olevissa johdanto-osan kappaleissa. |
| --- | --- |

(19)

Asianomaisten yritysten ryhmälle ja valituksen tekijälle annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Valituksen tekijä ei esittänyt huomautuksia, mutta asianomaisten yritysten ryhmä esitti vastalauseensa useilla perusteilla. Osa näistä huomautuksista toistettiin niiden tosiasioiden ja huomioiden lopullisen ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella ehdotettiin lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Tärkeimmät vastaanotetut huomautukset kuvataan jäljempänä olevissa johdanto-osan kappaleissa.

| (20) | Rainbow-ryhmä totesi ensinnäkin, että komissio asetti laittomasti vaatimuksen markkinatalouskohtelun edellytysten uudelleentäyttämisestä, koska ryhmälle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, ja näin ollen rikottiin oikeudellista velvoitetta soveltaa tarkasteluissa samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Se väitti, ettei komissio ole osoittanut, että tämän yrityksen olosuhteet olisivat muuttuneet sellaisella tavalla, joka oikeuttaisi soveltamaan eri menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Väitteen esittäjän mukaan useat komission toteamat seikat olivat jo vallinneet alkuperäisen tutkimuksen aikana, eivätkä komission uudet havainnot siten liity uusiin olosuhteisiin vaan ovat vain erilainen tulkinta samoista olosuhteista. |
| --- | --- |

(20)

Rainbow-ryhmä totesi ensinnäkin, että komissio asetti laittomasti vaatimuksen markkinatalouskohtelun edellytysten uudelleentäyttämisestä, koska ryhmälle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, ja näin ollen rikottiin oikeudellista velvoitetta soveltaa tarkasteluissa samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Se väitti, ettei komissio ole osoittanut, että tämän yrityksen olosuhteet olisivat muuttuneet sellaisella tavalla, joka oikeuttaisi soveltamaan eri menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Väitteen esittäjän mukaan useat komission toteamat seikat olivat jo vallinneet alkuperäisen tutkimuksen aikana, eivätkä komission uudet havainnot siten liity uusiin olosuhteisiin vaan ovat vain erilainen tulkinta samoista olosuhteista.

| (21) | On huomattava, että toisin kuin väitteen esittäjä toteaa, sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että nykyisessä tarkastelussa sovellettiin samaa menetelmää, minkä lisäksi otettiin asianmukaisesti huomioon se seikka, että tietyt olosuhteet ovat muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Vaikka väitteen esittäjän perustelut olisivatkin paikkansapitäviä, sikäli kuin on kyse tietyistä tosiseikoista, jotka todellakin olivat samat sekä alkuperäisessä että nykyisessä tutkimuksessa, nimittäin GT Enterprise -yrityksen maankäyttöoikeutta koskevasta sopimuksesta, voidaan todeta seuraavaa. Nykyisessä tarkastelussa todettiin lisäksi muita tosiseikkoja, joita – vaikka ne vallitsivatkin jo alkuperäisen tutkimuksen aikana – GT Enterprise -yritys ei tuolloin paljastanut, kuten paikallishallinnon valta hyväksyä sen henkilöstön palkkaamisia ja irtisanomisia. Lisäksi yrityksen olosuhteet ovat myös muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen kriteerin 2 osalta. Tämä liittyy siihen, että nykyisessä tarkastelussa todettiin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana GT Enterprise -yrityksellä ei ollut ollut yhtä selkeää kirjanpitoa, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan. |
| --- | --- |

(21)

On huomattava, että toisin kuin väitteen esittäjä toteaa, sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että nykyisessä tarkastelussa sovellettiin samaa menetelmää, minkä lisäksi otettiin asianmukaisesti huomioon se seikka, että tietyt olosuhteet ovat muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Vaikka väitteen esittäjän perustelut olisivatkin paikkansapitäviä, sikäli kuin on kyse tietyistä tosiseikoista, jotka todellakin olivat samat sekä alkuperäisessä että nykyisessä tutkimuksessa, nimittäin GT Enterprise -yrityksen maankäyttöoikeutta koskevasta sopimuksesta, voidaan todeta seuraavaa. Nykyisessä tarkastelussa todettiin lisäksi muita tosiseikkoja, joita – vaikka ne vallitsivatkin jo alkuperäisen tutkimuksen aikana – GT Enterprise -yritys ei tuolloin paljastanut, kuten paikallishallinnon valta hyväksyä sen henkilöstön palkkaamisia ja irtisanomisia. Lisäksi yrityksen olosuhteet ovat myös muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen kriteerin 2 osalta. Tämä liittyy siihen, että nykyisessä tarkastelussa todettiin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana GT Enterprise -yrityksellä ei ollut ollut yhtä selkeää kirjanpitoa, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan.

| (22) | Väitteen esittäjä selitti myöhemmin, että se katsoo ilmoittaneensa, että paikallishallinnolla on valtuudet hyväksyä sen henkilöstön palkkaaminen ja irtisanominen, toimittamalla alkuperäisessä tutkimuksessa saman yhtiöjärjestyksen kuin nykyisessä tarkastelussa. Tämän asiakirjan käännös, jonka väitteen esittäjä toimitti sekä alkuperäisen että nykyisen tutkimuksen aikana, oli kuitenkin puutteellinen, koska siinä ei mainittu yhtiöjärjestyksellä paikallishallinnolle annettuja valtuuksia. |
| --- | --- |

(22)

Väitteen esittäjä selitti myöhemmin, että se katsoo ilmoittaneensa, että paikallishallinnolla on valtuudet hyväksyä sen henkilöstön palkkaaminen ja irtisanominen, toimittamalla alkuperäisessä tutkimuksessa saman yhtiöjärjestyksen kuin nykyisessä tarkastelussa. Tämän asiakirjan käännös, jonka väitteen esittäjä toimitti sekä alkuperäisen että nykyisen tutkimuksen aikana, oli kuitenkin puutteellinen, koska siinä ei mainittu yhtiöjärjestyksellä paikallishallinnolle annettuja valtuuksia.

| (23) | Rainbow-ryhmä väitti lisäksi, että markkinatalouskohtelujärjestely otettiin käyttöön siirtymätalousmaita varten, jotka siis ovat siirtymässä aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä kohti markkinataloutta. Sen vuoksi olisi epäloogista vaatia, että yritys, joka aiemmin täytti markkinatalouskohtelun edellytykset, joutuisi jälleen kerran toimittamaan välivaiheen tarkastelussa riittävät todisteet siitä, että se edelleen täyttää markkinatalouskohtelun edellytykset. Tässä suhteessa on huomattava, ettei perusasetuksessa ole mitään, mikä tukisi tällaista tulkintaa ja mikä estäisi soveltamasta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohtaa tarkasteluissa, jotka on pantu vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla. Sen vuoksi tämä perustelu oli hylättävä. |
| --- | --- |

(23)

Rainbow-ryhmä väitti lisäksi, että markkinatalouskohtelujärjestely otettiin käyttöön siirtymätalousmaita varten, jotka siis ovat siirtymässä aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä kohti markkinataloutta. Sen vuoksi olisi epäloogista vaatia, että yritys, joka aiemmin täytti markkinatalouskohtelun edellytykset, joutuisi jälleen kerran toimittamaan välivaiheen tarkastelussa riittävät todisteet siitä, että se edelleen täyttää markkinatalouskohtelun edellytykset. Tässä suhteessa on huomattava, ettei perusasetuksessa ole mitään, mikä tukisi tällaista tulkintaa ja mikä estäisi soveltamasta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohtaa tarkasteluissa, jotka on pantu vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla. Sen vuoksi tämä perustelu oli hylättävä.

| (24) | Rainbow-ryhmä vetosi myös 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan menettelylliseen vaatimukseen, jonka mukaan markkinatalouskohtelun määrittäminen on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa tutkimuksen aloittamisesta. Rainbow myöntää itse, että tämän määräajan ylittäminen ei sinänsä ole riittävä peruste kiistää tutkimuksen tuloksia, mutta korostaa, että komission yksiköillä oli jo käytössään kaikki polkumyyntimarginaalin laskemiseksi tarvittavat tiedot, kun markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät ilmoitettiin. Rainbow jättää perusteluissaan kuitenkin huomiotta sen tosiseikan, että vaikka komissio tosiaankin hallinnollisen tehokkuuden nimissä pyysi ja tarkasti samanaikaisesti kaikki asianomaisten yritysten ryhmän tiedot, sillä ei ollut ollut käytössään vertailumaata koskevia tietoja, joiden ansiosta olisi ollut mahdollista määrittää polkumyyntimarginaali, jos markkinatalouskohtelu olisi evätty. Komissio todellakin sai vertailumaan normaaliarvoa koskevat tiedot käyttöönsä vasta sen jälkeen, kun markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät oli ilmoitettu Rainbow’lle. Näin ollen markkinatalouskohtelun määrittämisen ajankohdalla ei voinut olla mitään vaikutusta sen sisältöön. Edellä esitetyn perusteella väite hylätään perusteettomana. |
| --- | --- |

(24)

Rainbow-ryhmä vetosi myös 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan menettelylliseen vaatimukseen, jonka mukaan markkinatalouskohtelun määrittäminen on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa tutkimuksen aloittamisesta. Rainbow myöntää itse, että tämän määräajan ylittäminen ei sinänsä ole riittävä peruste kiistää tutkimuksen tuloksia, mutta korostaa, että komission yksiköillä oli jo käytössään kaikki polkumyyntimarginaalin laskemiseksi tarvittavat tiedot, kun markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät ilmoitettiin. Rainbow jättää perusteluissaan kuitenkin huomiotta sen tosiseikan, että vaikka komissio tosiaankin hallinnollisen tehokkuuden nimissä pyysi ja tarkasti samanaikaisesti kaikki asianomaisten yritysten ryhmän tiedot, sillä ei ollut ollut käytössään vertailumaata koskevia tietoja, joiden ansiosta olisi ollut mahdollista määrittää polkumyyntimarginaali, jos markkinatalouskohtelu olisi evätty. Komissio todellakin sai vertailumaan normaaliarvoa koskevat tiedot käyttöönsä vasta sen jälkeen, kun markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät oli ilmoitettu Rainbow’lle. Näin ollen markkinatalouskohtelun määrittämisen ajankohdalla ei voinut olla mitään vaikutusta sen sisältöön. Edellä esitetyn perusteella väite hylätään perusteettomana.

| (25) | Kriteerin 1 osalta on esitetty yleisenä huomiona, että valtion puuttuminen toimintaan tai valtion määräysvalta teoreettisena mahdollisuutena ei sellaisenaan automaattisesti tarkoita, että valtion puuttumista toimintaan esiintyy tosiasiallisesti ja merkittävästi 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Rainbow lainaa toistuvasti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöstä (5) väittääkseen, että valtion määräysvalta ei merkitse samaa kuin merkittävä valtion puuttuminen, koska tämä ’johtaa siihen, että valtion määräysvallassa olevilta yhtiöiltä evätään lähtökohtaisesti mahdollisuus markkinataloudessa toimivan yrityksen asemaan siitä riippumatta, missä tosiasiallisessa, oikeudellisessa ja taloudellisessa konkreettisessa tilanteessa ne toimivat’. Rainbow väittää myös, että markkinatalouskohtelun hakijoille aiheutuisi kohtuuton todistustaakka, jos niiden pitäisi osoittaa, ettei valtion puuttuminen liiketoimintaa koskeviin päätöksiin ole milloinkaan mahdollista. Lisäksi se väittää, että valtion toimien pitäisi tehdä yrityksen päätöksistä markkinanäkökohtien vastaisia, jotta kriteeri 1 ei täyttyisi. |
| --- | --- |

(25)

Kriteerin 1 osalta on esitetty yleisenä huomiona, että valtion puuttuminen toimintaan tai valtion määräysvalta teoreettisena mahdollisuutena ei sellaisenaan automaattisesti tarkoita, että valtion puuttumista toimintaan esiintyy tosiasiallisesti ja merkittävästi 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Rainbow lainaa toistuvasti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöstä (5) väittääkseen, että valtion määräysvalta ei merkitse samaa kuin merkittävä valtion puuttuminen, koska tämä ’johtaa siihen, että valtion määräysvallassa olevilta yhtiöiltä evätään lähtökohtaisesti mahdollisuus markkinataloudessa toimivan yrityksen asemaan siitä riippumatta, missä tosiasiallisessa, oikeudellisessa ja taloudellisessa konkreettisessa tilanteessa ne toimivat’. Rainbow väittää myös, että markkinatalouskohtelun hakijoille aiheutuisi kohtuuton todistustaakka, jos niiden pitäisi osoittaa, ettei valtion puuttuminen liiketoimintaa koskeviin päätöksiin ole milloinkaan mahdollista. Lisäksi se väittää, että valtion toimien pitäisi tehdä yrityksen päätöksistä markkinanäkökohtien vastaisia, jotta kriteeri 1 ei täyttyisi.

| (26) | Edellä esitetyistä Rainbow-ryhmän väitteistä poiketen nykyisessä tutkimuksessa todettiin erityistä ja merkittävää valtion puuttumista useiden ryhmän yritysten toimintaan. Sen ryhmään kuuluvan yrityksen kohdalla, jossa henkilöstön palkkaaminen ja irtisanominen edellyttää paikallishallinnon hyväksyntää, yrityksen omissa sisäisissä toimintasäännöissä eli sen yhtiöjärjestyksessä määrätään selvästi valtion valtuudesta puuttua sen operatiivisiin päätöksiin. Toisen ryhmään kuuluvan yrityksen kohdalla valtio-omistajan havaittiin puuttuneen yrityksen toimintaan tavalla, joka on yhteensopimaton markkinanäkökohtien kanssa. Ensinnäkin valtio-omistaja oli maksanut pääosan yrityksen pääomasta ilman, että tämä seikka olisi näkynyt sen omistusosuudessa yrityksestä. Toiseksi yrityksen toiminta tuotti aina tappiota, mikä oli pääasiassa haitallista valtio-omistajalle ottaen huomioon sen sijoittama pääoma. Kolmanneksi valtio-omistaja aiheutti itselleen jatkuvasti tappioita toimittamalla tälle ryhmään kuuluvalle yritykselle tuotantopanoksia, kuten vettä ja sähköä, alle markkinahintojen ja ilman asianmukaisia maksutositteita. |
| --- | --- |

(26)

Edellä esitetyistä Rainbow-ryhmän väitteistä poiketen nykyisessä tutkimuksessa todettiin erityistä ja merkittävää valtion puuttumista useiden ryhmän yritysten toimintaan. Sen ryhmään kuuluvan yrityksen kohdalla, jossa henkilöstön palkkaaminen ja irtisanominen edellyttää paikallishallinnon hyväksyntää, yrityksen omissa sisäisissä toimintasäännöissä eli sen yhtiöjärjestyksessä määrätään selvästi valtion valtuudesta puuttua sen operatiivisiin päätöksiin. Toisen ryhmään kuuluvan yrityksen kohdalla valtio-omistajan havaittiin puuttuneen yrityksen toimintaan tavalla, joka on yhteensopimaton markkinanäkökohtien kanssa. Ensinnäkin valtio-omistaja oli maksanut pääosan yrityksen pääomasta ilman, että tämä seikka olisi näkynyt sen omistusosuudessa yrityksestä. Toiseksi yrityksen toiminta tuotti aina tappiota, mikä oli pääasiassa haitallista valtio-omistajalle ottaen huomioon sen sijoittama pääoma. Kolmanneksi valtio-omistaja aiheutti itselleen jatkuvasti tappioita toimittamalla tälle ryhmään kuuluvalle yritykselle tuotantopanoksia, kuten vettä ja sähköä, alle markkinahintojen ja ilman asianmukaisia maksutositteita.

| (27) | Mitä tulee päätelmään valtion puuttumisesta asianomaisten yritysten ryhmän toisen jäsenen rahoitus- ja investointipäätöksiin, väitettiin, että komission tosiseikkoja koskevat toteamukset lainasta ja sen ehdoista olivat virheelliset. Komissiolla on kuitenkin tarkastuksen aikana kerättyä näyttöä, joka osoittaa, että paikallinen hallintovirasto määräsi yrityksen ottamaan lainan, joka ei liittynyt sen liiketoimintaan. Yritys esittää perusteluina, että rahoituspäätökset tehtiin palveluksena tälle hallintovirastolle eikä velvollisuutena ja että kyseinen transaktio ei aiheuta lisäriskiä yritykselle, koska sillä olisi ollut mahdollisuus saada korvaus jättämällä maksamatta viraston sille esittämät laskut yleishyödyllisistä palveluista. Komission keräämä näyttö osoittaa, että yrityksen maankäyttöoikeutta käytetään välillisesti vakuutena asianomaisessa rahoitustransaktiossa, joten yritys kantaa huomattavan riskin. Itse maankäyttöoikeus saatiin saman hallintoviraston kautta, jolle yritys väittää vain tehneensä palveluksen. Väite, jonka mukaan korvauksen saaminen olisi ollut mahdollista jättämällä maksamatta yleishyödyllisiä palveluja, osoittaa perustavanlaatuisen väärinkäsityksen olennaisista tilinpäätösstandardeista (vähentäminen toisistaan) ja on ristiriidassa yrityksen toisen väitteen kanssa, jonka mukaan puuttuminen rahoitusoperaatioihin ei sellaisenaan merkitse puuttumista ’yritysten hintoja, kustannuksia sekä tuotantopanoksia koskeviin päätöksiin’, kuten 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. Lisäksi kyseinen hallintovirasto puuttuu selvästi ja merkittävästi investointipäätöksiin, koska yrityksen maankäyttöoikeutta koskevassa sopimuksessa on yrityskohtaisia vaatimuksia suoritettavasta investoinnista, ja nämä vaatimukset ylittävät paikalliset kaavoitussäännökset toisin kuin yritys on väittänyt. Sen vuoksi hylätään väite, jonka mukaan valtion puuttuminen rahoitus- ja investointipäätöksiin ei ole 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaista puuttumista. |
| --- | --- |

(27)

Mitä tulee päätelmään valtion puuttumisesta asianomaisten yritysten ryhmän toisen jäsenen rahoitus- ja investointipäätöksiin, väitettiin, että komission tosiseikkoja koskevat toteamukset lainasta ja sen ehdoista olivat virheelliset. Komissiolla on kuitenkin tarkastuksen aikana kerättyä näyttöä, joka osoittaa, että paikallinen hallintovirasto määräsi yrityksen ottamaan lainan, joka ei liittynyt sen liiketoimintaan. Yritys esittää perusteluina, että rahoituspäätökset tehtiin palveluksena tälle hallintovirastolle eikä velvollisuutena ja että kyseinen transaktio ei aiheuta lisäriskiä yritykselle, koska sillä olisi ollut mahdollisuus saada korvaus jättämällä maksamatta viraston sille esittämät laskut yleishyödyllisistä palveluista. Komission keräämä näyttö osoittaa, että yrityksen maankäyttöoikeutta käytetään välillisesti vakuutena asianomaisessa rahoitustransaktiossa, joten yritys kantaa huomattavan riskin. Itse maankäyttöoikeus saatiin saman hallintoviraston kautta, jolle yritys väittää vain tehneensä palveluksen. Väite, jonka mukaan korvauksen saaminen olisi ollut mahdollista jättämällä maksamatta yleishyödyllisiä palveluja, osoittaa perustavanlaatuisen väärinkäsityksen olennaisista tilinpäätösstandardeista (vähentäminen toisistaan) ja on ristiriidassa yrityksen toisen väitteen kanssa, jonka mukaan puuttuminen rahoitusoperaatioihin ei sellaisenaan merkitse puuttumista ’yritysten hintoja, kustannuksia sekä tuotantopanoksia koskeviin päätöksiin’, kuten 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. Lisäksi kyseinen hallintovirasto puuttuu selvästi ja merkittävästi investointipäätöksiin, koska yrityksen maankäyttöoikeutta koskevassa sopimuksessa on yrityskohtaisia vaatimuksia suoritettavasta investoinnista, ja nämä vaatimukset ylittävät paikalliset kaavoitussäännökset toisin kuin yritys on väittänyt. Sen vuoksi hylätään väite, jonka mukaan valtion puuttuminen rahoitus- ja investointipäätöksiin ei ole 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaista puuttumista.

| (28) | Mitä tulee siihen ryhmän yritykseen, joka tuottaa yhtä natriumsyklamaatin tuotannossa käytettävistä raaka-aineista, väitettiin, että mahdollisilla puutteilla yrityksen päätöksenteossa ja taloudellisessa tilanteessa olisi hyvin vähäinen vaikutus, koska tämän yrityksen tuottama raaka-aine muodostaa vain noin 10 prosenttia natriumsyklamaatin tuotantokustannuksista. Koska komissio pystyi laskemaan eron raaka-aineen kannattavan myyntihinnan ja tosiasiallisen myyntihinnan välillä, yritys ehdottaa, että olisi soveliaampaa oikaista alhaiseksi hinnoitellun raaka-aineen kustannuksia ennemmin kuin evätä markkinatalouskohtelu. Markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin tarkoituksena on kuitenkin varmistaa, että tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa ja että liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella. On huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vaaditaan nimenomaisesti, että kustannukset ja huomattavat tuotantopanokset heijastavat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla, jotta markkinatalouskohtelun edellytykset täyttyvät, eikä lainkaan viitata mahdollisuuteen oikaista huomattavien tuotantopanosten vääristyneitä kustannuksia. Väite on näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(28)

Mitä tulee siihen ryhmän yritykseen, joka tuottaa yhtä natriumsyklamaatin tuotannossa käytettävistä raaka-aineista, väitettiin, että mahdollisilla puutteilla yrityksen päätöksenteossa ja taloudellisessa tilanteessa olisi hyvin vähäinen vaikutus, koska tämän yrityksen tuottama raaka-aine muodostaa vain noin 10 prosenttia natriumsyklamaatin tuotantokustannuksista. Koska komissio pystyi laskemaan eron raaka-aineen kannattavan myyntihinnan ja tosiasiallisen myyntihinnan välillä, yritys ehdottaa, että olisi soveliaampaa oikaista alhaiseksi hinnoitellun raaka-aineen kustannuksia ennemmin kuin evätä markkinatalouskohtelu. Markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin tarkoituksena on kuitenkin varmistaa, että tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa ja että liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella. On huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vaaditaan nimenomaisesti, että kustannukset ja huomattavat tuotantopanokset heijastavat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla, jotta markkinatalouskohtelun edellytykset täyttyvät, eikä lainkaan viitata mahdollisuuteen oikaista huomattavien tuotantopanosten vääristyneitä kustannuksia. Väite on näin ollen hylättävä.

| (29) | Yrityksen väite, joka koskee epänormaalin alhaisia vedestä ja sähköstä maksettuja hintoja ja työvoimakustannuksia – jonka mukaan nämä eivät ole huomattavia tuotantopanoksia vaan muodostavat yhteensä vain noin 14 prosenttia raaka-aineen kokonaistuotantokustannuksista –, oli hylättävä, koska tätä pidetään sekä erikseen että kumulatiivisesti riittävän merkittävänä kustannuselementtinä, jotta sillä on vaikutus yrityksen kokonaiskustannuksiin. Työvoimakustannusten osalta on myös huomautettava, ettei ollut mahdollista tarkastaa näitä osatekijöitä kattavasti, koska yritys ei kyennyt esittämään sopimuksia eikä muita asiakirjoja. Näin ollen ei voitu varmistaa, että nämä kustannukset heijastivat markkina-arvoja. |
| --- | --- |

(29)

Yrityksen väite, joka koskee epänormaalin alhaisia vedestä ja sähköstä maksettuja hintoja ja työvoimakustannuksia – jonka mukaan nämä eivät ole huomattavia tuotantopanoksia vaan muodostavat yhteensä vain noin 14 prosenttia raaka-aineen kokonaistuotantokustannuksista –, oli hylättävä, koska tätä pidetään sekä erikseen että kumulatiivisesti riittävän merkittävänä kustannuselementtinä, jotta sillä on vaikutus yrityksen kokonaiskustannuksiin. Työvoimakustannusten osalta on myös huomautettava, ettei ollut mahdollista tarkastaa näitä osatekijöitä kattavasti, koska yritys ei kyennyt esittämään sopimuksia eikä muita asiakirjoja. Näin ollen ei voitu varmistaa, että nämä kustannukset heijastivat markkina-arvoja.

| (30) | Kriteerin 2 osalta väitettiin, että komissio jätti huomiotta olennaisuusperiaatteen, jonka mukaan erien esittämättä jättämisen tai virheellisen esittämisen merkitys on olennainen, jos ne voisivat vaikuttaa taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella, ja että myöskään tarkastajan ei tarvitsisi raportoida tällaisia epäolennaisia puutteellisuuksia. |
| --- | --- |

(30)

Kriteerin 2 osalta väitettiin, että komissio jätti huomiotta olennaisuusperiaatteen, jonka mukaan erien esittämättä jättämisen tai virheellisen esittämisen merkitys on olennainen, jos ne voisivat vaikuttaa taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella, ja että myöskään tarkastajan ei tarvitsisi raportoida tällaisia epäolennaisia puutteellisuuksia.

| (31) | Toisin kuin ryhmä väittää, yritysten kirjanpidossa oli vakavia puutteita olennaisten kirjanpitoperiaatteiden suhteen (katso tarkemmat yksityiskohdat seuraavassa kappaleessa). Toiseksi tavoite, jonka mukaan vaaditaan yksi selkeä kirjanpito markkinatalouskohtelua varten, ei kohdistu taloudellisia päätöksiä tekevään käyttäjään, vaan sillä pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan tuloista, kustannuksista jne. Markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tavoitteena on todeta, onko kirjanpito tehty ja tarkastettu kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Toisin kuin ryhmä väittää, yritysten kirjanpidossa oli vakavia puutteita olennaisten kirjanpitoperiaatteiden suhteen (katso tarkemmat yksityiskohdat seuraavassa kappaleessa). Toiseksi tavoite, jonka mukaan vaaditaan yksi selkeä kirjanpito markkinatalouskohtelua varten, ei kohdistu taloudellisia päätöksiä tekevään käyttäjään, vaan sillä pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan tuloista, kustannuksista jne. Markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tavoitteena on todeta, onko kirjanpito tehty ja tarkastettu kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti.

| (32) | Rainbow-ryhmä kiisti, että sen yritykset olisivat rikkoneet markkinatalouskohtelua koskevassa arvioinnissa mainittuja kansainvälisten tilinpäätösstandardien sääntöjä ja tilinpitokäytäntöjä, joita ovat muun muassa suoriteperuste, liiketoimien todenmukaisen esittämisen periaate ja vähentäminen toisistaan, toiminnan jatkuvuuden periaate, tase-erien oikea luokittelu, tappioiden kirjaaminen, ainoastaan liiketoimintaan liittyvien transaktioiden ja kirjausten merkitseminen tileihin, kulujen oikea luokittelu ja poisto sekä kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) ja/tai kiinalaisten yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden (GAAP) sääntöjen noudattaminen omaisuuserien arvon ja poiston kirjaamisen suhteen. Edellä mainitut kansainvälisten tilinpäätösstandardien rikkomiset todettiin tiedoista, jotka ryhmä toimitti markkinatalouskohtelua koskevassa hakulomakkeessa, ja kaikki seikat tarkastettiin yritysten toimitiloissa. Ne väitteet, jotka yritykset esittivät näistä kysymyksistä markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen, eivät antaneet aihetta muuttaa päätelmää, jonka mukaan yritykset eivät näiden seikkojen osalta täyttäneet kriteeriä 2. |
| --- | --- |

(32)

Rainbow-ryhmä kiisti, että sen yritykset olisivat rikkoneet markkinatalouskohtelua koskevassa arvioinnissa mainittuja kansainvälisten tilinpäätösstandardien sääntöjä ja tilinpitokäytäntöjä, joita ovat muun muassa suoriteperuste, liiketoimien todenmukaisen esittämisen periaate ja vähentäminen toisistaan, toiminnan jatkuvuuden periaate, tase-erien oikea luokittelu, tappioiden kirjaaminen, ainoastaan liiketoimintaan liittyvien transaktioiden ja kirjausten merkitseminen tileihin, kulujen oikea luokittelu ja poisto sekä kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) ja/tai kiinalaisten yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden (GAAP) sääntöjen noudattaminen omaisuuserien arvon ja poiston kirjaamisen suhteen. Edellä mainitut kansainvälisten tilinpäätösstandardien rikkomiset todettiin tiedoista, jotka ryhmä toimitti markkinatalouskohtelua koskevassa hakulomakkeessa, ja kaikki seikat tarkastettiin yritysten toimitiloissa. Ne väitteet, jotka yritykset esittivät näistä kysymyksistä markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen, eivät antaneet aihetta muuttaa päätelmää, jonka mukaan yritykset eivät näiden seikkojen osalta täyttäneet kriteeriä 2.

| (33) | Mitä tulee kriteeriin 3, Rainbow-ryhmä väittää, että infrastruktuuri-investointien järjestäminen yhdelle yritykselle korvauksetta on normaalia toimintaa, jota tapahtuu myös markkinatalouksissa investointien houkuttelemiseksi, ja että tämän tuen vaikutus yrityksen taloudelliseen tilanteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vähäpätöinen. Se tosiseikka, että yritys voi välttää maksuja infrastruktuurin kehittämisestä ja samaan aikaan hyötyi hyvin alhaisista vuokrahinnoista saman maan osalta, ei kuitenkaan heijastele normaalia tilannetta markkinataloudessa. Tällä edulla oli sen sijaan suoraa vaikutusta kyseisen tuotantoyrityksen rahoitusasemaan ja kykyyn tehdä päätöksiä markkinasignaalien perusteella. |
| --- | --- |

(33)

Mitä tulee kriteeriin 3, Rainbow-ryhmä väittää, että infrastruktuuri-investointien järjestäminen yhdelle yritykselle korvauksetta on normaalia toimintaa, jota tapahtuu myös markkinatalouksissa investointien houkuttelemiseksi, ja että tämän tuen vaikutus yrityksen taloudelliseen tilanteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vähäpätöinen. Se tosiseikka, että yritys voi välttää maksuja infrastruktuurin kehittämisestä ja samaan aikaan hyötyi hyvin alhaisista vuokrahinnoista saman maan osalta, ei kuitenkaan heijastele normaalia tilannetta markkinataloudessa. Tällä edulla oli sen sijaan suoraa vaikutusta kyseisen tuotantoyrityksen rahoitusasemaan ja kykyyn tehdä päätöksiä markkinasignaalien perusteella.

| (34) | Komissio hyväksyi GT Enterprise -yrityksen maankäyttöoikeutta koskevat väitteen esittäjän perustelut, jotka selvitetään johdanto-osan 21 kappaleessa. Muiden yritysten maankäyttöoikeudesta esitetyt perustelut eivät sen sijaan olleet sellaisia, että ne olisivat muuttaneet päätelmiä, koska yritys itse tunnustaa, ettei se ollut maksanut sovittua määrää maankäyttöoikeudestaan yhdessä tapauksessa. Toisen maankäyttöoikeuden tapauksessa Rainbow-ryhmä väittää, että maan hinnat kyseisellä alueella olivat kohonneet voimakkaasti ja että sen vuoksi oli normaalia, että maa arvostettiin huomattavasti korkeampaan arvoon muutama vuosi sen hankinta-ajankohdan jälkeen. Yrityksen toimittamassa näytössä viitattiin kuitenkin alueen asuinkiinteistöjen hintojen kohoamiseen, joten näyttö on merkityksetön. Rainbow väitti lisäksi, että komission lähestymistapa, jonka mukaan vaaditaan selkeä näyttö siitä, että yritys on maksanut markkina-arvoa vastaavan hinnan, aiheuttaa kohtuuttoman todistustaakan. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vaaditaan kuitenkin nimenomaisesti, että markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen on ’sisällettävä riittävästi todisteita siitä, että tuottaja toimii markkinatalousolosuhteissa’. Sen vuoksi tämä perustelu oli hylättävä. |
| --- | --- |

(34)

Komissio hyväksyi GT Enterprise -yrityksen maankäyttöoikeutta koskevat väitteen esittäjän perustelut, jotka selvitetään johdanto-osan 21 kappaleessa. Muiden yritysten maankäyttöoikeudesta esitetyt perustelut eivät sen sijaan olleet sellaisia, että ne olisivat muuttaneet päätelmiä, koska yritys itse tunnustaa, ettei se ollut maksanut sovittua määrää maankäyttöoikeudestaan yhdessä tapauksessa. Toisen maankäyttöoikeuden tapauksessa Rainbow-ryhmä väittää, että maan hinnat kyseisellä alueella olivat kohonneet voimakkaasti ja että sen vuoksi oli normaalia, että maa arvostettiin huomattavasti korkeampaan arvoon muutama vuosi sen hankinta-ajankohdan jälkeen. Yrityksen toimittamassa näytössä viitattiin kuitenkin alueen asuinkiinteistöjen hintojen kohoamiseen, joten näyttö on merkityksetön. Rainbow väitti lisäksi, että komission lähestymistapa, jonka mukaan vaaditaan selkeä näyttö siitä, että yritys on maksanut markkina-arvoa vastaavan hinnan, aiheuttaa kohtuuttoman todistustaakan. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vaaditaan kuitenkin nimenomaisesti, että markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen on ’sisällettävä riittävästi todisteita siitä, että tuottaja toimii markkinatalousolosuhteissa’. Sen vuoksi tämä perustelu oli hylättävä.

| (35) | Rainbow-ryhmä kiistää päätelmän, joka koskee omaisuuserien siirtoa yhdelle yritykselle ilman rahallista vastiketta tai muutoin markkina-arvoa vastaamattomaan hintaan sillä perusteella, että tämä yritys oli lopettanut tuotannon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yritys oli todellakin lopettanut tuotannon. Se kuitenkin myi edelleen aiemmin tuotettuja tuotteitaan kotimarkkinoilla. Näin ollen markkinatalouskohtelua koskeva arviointi oli tehtävä myös tämän yrityksen kohdalla, jotta varmistettiin, ettei aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontunut merkittäviä vääristymiä, jotka olisivat voineet vaikuttaa hintoihin. |
| --- | --- |

(35)

Rainbow-ryhmä kiistää päätelmän, joka koskee omaisuuserien siirtoa yhdelle yritykselle ilman rahallista vastiketta tai muutoin markkina-arvoa vastaamattomaan hintaan sillä perusteella, että tämä yritys oli lopettanut tuotannon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yritys oli todellakin lopettanut tuotannon. Se kuitenkin myi edelleen aiemmin tuotettuja tuotteitaan kotimarkkinoilla. Näin ollen markkinatalouskohtelua koskeva arviointi oli tehtävä myös tämän yrityksen kohdalla, jotta varmistettiin, ettei aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontunut merkittäviä vääristymiä, jotka olisivat voineet vaikuttaa hintoihin.

| (36) | Sen vuoksi katsotaan, että GT Enterprise ei täyttänyt markkinatalouskohtelun kriteerejä 1 ja 2, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd ei täyttänyt kriteerejä 2 ja 3, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd ei täyttänyt kriteerejä 1, 2 ja 3 ja Nanjing Jinzhang Industrial Ltd ei täyttänyt kriteerejä 1, 2 ja 3. Jos yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvä etuyhteydessä oleva yritys ei täytä markkinatalouskohtelun edellytyksiä, markkinatalouskohtelua ei voida myöntää etuyhteydessä olevien yritysten ryhmälle. Sen vuoksi – koska yksikään markkinatalouskohtelua varten erikseen arvioiduista yrityksistä ei täyttänyt asiaankuuluvia kriteerejä – päätelmänä on, että Rainbow-ryhmälle ei voida myöntää markkinatalouskohtelua. Näissä olosuhteissa ja neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen asianomaisten yritysten ryhmältä evättiin markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(36)

Sen vuoksi katsotaan, että GT Enterprise ei täyttänyt markkinatalouskohtelun kriteerejä 1 ja 2, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd ei täyttänyt kriteerejä 2 ja 3, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd ei täyttänyt kriteerejä 1, 2 ja 3 ja Nanjing Jinzhang Industrial Ltd ei täyttänyt kriteerejä 1, 2 ja 3. Jos yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvä etuyhteydessä oleva yritys ei täytä markkinatalouskohtelun edellytyksiä, markkinatalouskohtelua ei voida myöntää etuyhteydessä olevien yritysten ryhmälle. Sen vuoksi – koska yksikään markkinatalouskohtelua varten erikseen arvioiduista yrityksistä ei täyttänyt asiaankuuluvia kriteerejä – päätelmänä on, että Rainbow-ryhmälle ei voida myöntää markkinatalouskohtelua. Näissä olosuhteissa ja neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen asianomaisten yritysten ryhmältä evättiin markkinatalouskohtelu.

2.2   Yksilöllinen kohtelu

| (37) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  — | kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja, |
| --- | --- | --- |

(37)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

—

kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja,

| — | vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti, |
| --- | --- |

—

vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti,

| — | osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta, |
| --- | --- |

—

osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta,

| — | valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, ja |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, ja

| — | valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit. |
| --- | --- |

—

valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.

| (38) | Ryhmään kuuluvat kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka veivät natriumsyklamaattia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, pyysivät yksilöllistä kohtelua. Yksilöllistä kohtelua koskevan arvioinnin tekeminen ei ollut tarpeen Rainbow-ryhmään kuuluvien muiden yritysten kohdalla, koska ne eivät ole tarkasteltavana olevan tuotteen viejiä. Käytettävissä olevien ja tarkastuskäynneillä varmennettujen tietojen perusteella todettiin, että nämä kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa esitetyt vaatimukset, ja niille voitiin siten myöntää yksilöllinen kohtelu. |
| --- | --- |

(38)

Ryhmään kuuluvat kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka veivät natriumsyklamaattia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, pyysivät yksilöllistä kohtelua. Yksilöllistä kohtelua koskevan arvioinnin tekeminen ei ollut tarpeen Rainbow-ryhmään kuuluvien muiden yritysten kohdalla, koska ne eivät ole tarkasteltavana olevan tuotteen viejiä. Käytettävissä olevien ja tarkastuskäynneillä varmennettujen tietojen perusteella todettiin, että nämä kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa esitetyt vaatimukset, ja niille voitiin siten myöntää yksilöllinen kohtelu.

2.3   Polkumyynti

2.3.1   Vertailumaa

| (39) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(39)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella.

| (40) | Komissio totesi menettelyn vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Indonesiaa (alkuperäisen tutkimuksen vertailumaa) vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(40)

Komissio totesi menettelyn vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Indonesiaa (alkuperäisen tutkimuksen vertailumaa) vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (41) | Komissio ei ole vastaanottanut mitään huomautuksia vertailumaan valinnasta. |
| --- | --- |

(41)

Komissio ei ole vastaanottanut mitään huomautuksia vertailumaan valinnasta.

| (42) | Komissio selvitti Indonesiassa olevien tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Kaikille tiedossa oleville yrityksille lähetettiin kirjeet ja asiaa koskevat kyselylomakkeet. Näistä useista yrityksistä vain yksi tuottaja toimitti kaikki normaaliarvon määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja suostui tekemään osittain yhteistyötä tarkastelussa. Koska yritys ei voinut hyväksyä tiloihinsa tehtävää tarkastuskäyntiä, komissio tutki toimitettujen tietojen täydellisyyden ja johdonmukaisuuden. Tiedot todettiin riittäviksi ja luotettaviksi normaaliarvon määrittämistä varten, ja indonesialainen tuottaja toimitti tarpeen mukaan komission pyytämiä selvennyksiä. Käytetyt tiedot ristiintarkastettiin tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen kanssa. |
| --- | --- |

(42)

Komissio selvitti Indonesiassa olevien tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Kaikille tiedossa oleville yrityksille lähetettiin kirjeet ja asiaa koskevat kyselylomakkeet. Näistä useista yrityksistä vain yksi tuottaja toimitti kaikki normaaliarvon määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja suostui tekemään osittain yhteistyötä tarkastelussa. Koska yritys ei voinut hyväksyä tiloihinsa tehtävää tarkastuskäyntiä, komissio tutki toimitettujen tietojen täydellisyyden ja johdonmukaisuuden. Tiedot todettiin riittäviksi ja luotettaviksi normaaliarvon määrittämistä varten, ja indonesialainen tuottaja toimitti tarpeen mukaan komission pyytämiä selvennyksiä. Käytetyt tiedot ristiintarkastettiin tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen kanssa.

| (43) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että Indonesian markkinoilla on kilpailua samankaltaisen tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(43)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että Indonesian markkinoilla on kilpailua samankaltaisen tuotteen osalta.

| (44) | Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että yhteistyössä toimineen indonesialaisen tuottajan tuotantomäärä oli huomattavasti enemmän kuin 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvasta kiinalaisesta viennistä, joten tuotanto oli edustavaa määrän suhteen. Indonesialaisen samankaltaisen tuotteen laadussa, teknisissä ominaisuuksissa ja standardeissa ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia kiinalaisiin tuotteisiin verrattuna. Tämän vuoksi Indonesian markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(44)

Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että yhteistyössä toimineen indonesialaisen tuottajan tuotantomäärä oli huomattavasti enemmän kuin 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvasta kiinalaisesta viennistä, joten tuotanto oli edustavaa määrän suhteen. Indonesialaisen samankaltaisen tuotteen laadussa, teknisissä ominaisuuksissa ja standardeissa ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia kiinalaisiin tuotteisiin verrattuna. Tämän vuoksi Indonesian markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi.

| (45) | On huomattava, että komission tietojen mukaan Espanjassa, Kiinassa ja Indonesiassa toimivien tiedossa olevien tuottajien lisäksi muualla maailmassa ei ole tuotantolaitoksia. |
| --- | --- |

(45)

On huomattava, että komission tietojen mukaan Espanjassa, Kiinassa ja Indonesiassa toimivien tiedossa olevien tuottajien lisäksi muualla maailmassa ei ole tuotantolaitoksia.

| (46) | Kaiken edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Indonesia sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(46)

Kaiken edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Indonesia sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.

2.3.2   Normaaliarvon määrittäminen

| (47) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävällä tavalla. On huomattava, että indonesialainen tuottaja tutkittiin aiemmassa tutkimuksessa, joka koski natriumsyklamaatin tuontia Indonesiasta (6). Tiedot, jotka yritys nyt toimitti kyselylomakevastauksessaan, todettiin luotettaviksi ja vakaaksi perustaksi normaaliarvon määrittämiseen tätä tutkimusta varten. Keskimääräiset myyntihinnat ja keskimääräiset tuotantokustannukset noudattivat samaa suuntausta kuin keskimääräisten raaka-ainekustannusten kehitys. Lisäksi tämän suuntauksen vahvisti unionin markkinoilla havaittu samanlainen keskimääräisten raaka-ainekustannusten kehitys. |
| --- | --- |

(47)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävällä tavalla. On huomattava, että indonesialainen tuottaja tutkittiin aiemmassa tutkimuksessa, joka koski natriumsyklamaatin tuontia Indonesiasta (6). Tiedot, jotka yritys nyt toimitti kyselylomakevastauksessaan, todettiin luotettaviksi ja vakaaksi perustaksi normaaliarvon määrittämiseen tätä tutkimusta varten. Keskimääräiset myyntihinnat ja keskimääräiset tuotantokustannukset noudattivat samaa suuntausta kuin keskimääräisten raaka-ainekustannusten kehitys. Lisäksi tämän suuntauksen vahvisti unionin markkinoilla havaittu samanlainen keskimääräisten raaka-ainekustannusten kehitys.

| (48) | Samankaltaista tuotetta valmistavan indonesialaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan määrältään edustavaa verrattuna kiinalaisen asianomaisten yritysten ryhmän unioniin suuntautuvaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin. |
| --- | --- |

(48)

Samankaltaista tuotetta valmistavan indonesialaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan määrältään edustavaa verrattuna kiinalaisen asianomaisten yritysten ryhmän unioniin suuntautuvaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin.

| (49) | Komissio yksilöi tämän jälkeen ne vertailumaan tuottajan kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Indonesialaisen tuottajan vakiotuotelajin todettiin olevan suoraan vertailukelpoinen. |
| --- | --- |

(49)

Komissio yksilöi tämän jälkeen ne vertailumaan tuottajan kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Indonesialaisen tuottajan vakiotuotelajin todettiin olevan suoraan vertailukelpoinen.

| (50) | Vertailumaan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän vakiotuotelajin, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, osalta määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Natriumsyklamaatin tietyn lajin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, jos kyseistä lajia olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia verrattavaan lajiin kuuluvan, asianomaisten yritysten ryhmän unioniin viemän tuotteen kokonaismyynnistä. |
| --- | --- |

(50)

Vertailumaan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän vakiotuotelajin, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, osalta määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Natriumsyklamaatin tietyn lajin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, jos kyseistä lajia olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia verrattavaan lajiin kuuluvan, asianomaisten yritysten ryhmän unioniin viemän tuotteen kokonaismyynnistä.

| (51) | Lisäksi selvitettiin, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus vakiotuotelajin myynnistä riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla. Koska samankaltaisen tuotteen tuotelajikohtainen kannattava myynti oli yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyynnistä, ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko kyseinen myynti kannattavaa vai ei. |
| --- | --- |

(51)

Lisäksi selvitettiin, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus vakiotuotelajin myynnistä riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla. Koska samankaltaisen tuotteen tuotelajikohtainen kannattava myynti oli yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyynnistä, ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko kyseinen myynti kannattavaa vai ei.

| (52) | Määritettäessä normaaliarvoa tuotelajille, jota vertailumaan tuottaja ei ollut myynyt kotimarkkinoilla, käytettiin vakiotuotelajin kaiken myynnin painotettua keskimääräistä myyntihintaa sen jälkeen, kun oli tehty oikaisut näiden kahden tuotelajin erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(52)

Määritettäessä normaaliarvoa tuotelajille, jota vertailumaan tuottaja ei ollut myynyt kotimarkkinoilla, käytettiin vakiotuotelajin kaiken myynnin painotettua keskimääräistä myyntihintaa sen jälkeen, kun oli tehty oikaisut näiden kahden tuotelajin erojen huomioon ottamiseksi.

2.3.3   Vientihinta

| (53) | Kaikki asianomaisten yritysten ryhmään kuuluvat vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientimyyntiä unioniin niihin etuyhteydessä olevan, unionin ulkopuolella sijaitsevan kauppayhtiön kautta. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, joilla etuyhteydessä oleva kauppayhtiö myi tuotteen unioniin eli riippumattomalle ostajalle. |
| --- | --- |

(53)

Kaikki asianomaisten yritysten ryhmään kuuluvat vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientimyyntiä unioniin niihin etuyhteydessä olevan, unionin ulkopuolella sijaitsevan kauppayhtiön kautta. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, joilla etuyhteydessä oleva kauppayhtiö myi tuotteen unioniin eli riippumattomalle ostajalle.

2.3.4   Vertailu

| (54) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi oikeudenmukainen, tarvittavat oikaisut tehtiin hintaan ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttaviin eroihin perustuvina oikaisuina perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa ja todennetun näytön perusteella kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(54)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi oikeudenmukainen, tarvittavat oikaisut tehtiin hintaan ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttaviin eroihin perustuvina oikaisuina perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa ja todennetun näytön perusteella kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten erojen huomioon ottamiseksi.

2.3.5   Polkumyyntimarginaali

| (55) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. |
| --- | --- |

(55)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien osalta.

| (56) | Vertailun perusteella polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, on 14,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(56)

Vertailun perusteella polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, on 14,2 prosenttia.

2.4   Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys

| (57) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin, ovatko nykyisen polkumyyntimarginaalin määrittämiseen vaikuttaneet olosuhteet muuttuneet ja ovatko tällaiset muutokset pysyviä. |
| --- | --- |

(57)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin, ovatko nykyisen polkumyyntimarginaalin määrittämiseen vaikuttaneet olosuhteet muuttuneet ja ovatko tällaiset muutokset pysyviä.

| (58) | Nyt tehdyt päätelmät perustuvat asianomaisten yritysten ryhmän markkinatalouskohtelupyynnön hylkäämiseen nykyisessä tarkastelussa, kun taas alkuperäisessä tutkimuksessa tutkitulle etuyhteydessä olevien yritysten ryhmän jäsenelle GT Enterprise -yritykselle myönnettiin markkinatalouskohtelu. Olosuhteet, jotka johtivat erilaiseen päätelmään, johtuvat ensinnäkin siitä seikasta, että nykyisessä tarkastelussa tutkittiin neljä ryhmään kuuluvaa yritystä, kun taas alkuperäisessä tutkimuksessa tutkittiin ainoastaan GT Enterprise. Ryhmää on äskettäin laajennettu ja sen rakennetta on uudistettu huomattavin investoinnein, eikä ole mitään viitteitä siitä, että tämä tilanne muuttuisi lähitulevaisuudessa. Toiseksi GT Enterprise -yrityksen kohdalla todettiin, että se, että sillä ei ole yhtä selkeää kirjanpitoa, joka tarkastetaan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti, on vakiintunut käytäntö, eikä mikään viittaa siihen, että asia muuttuisi tulevaisuudessa. Myös sen yhtiöjärjestys, jonka mukaan valtio voi puuttua toimintaan, oli ollut voimassa pidempään, eikä ollut mitään viitteitä sen muuttamisesta tulevaisuudessa. Näissä olosuhteissa katsotaan, että se seikka, että ryhmällä ei ole markkinatalousasemaa, on luonteeltaan pysyvä. |
| --- | --- |

(58)

Nyt tehdyt päätelmät perustuvat asianomaisten yritysten ryhmän markkinatalouskohtelupyynnön hylkäämiseen nykyisessä tarkastelussa, kun taas alkuperäisessä tutkimuksessa tutkitulle etuyhteydessä olevien yritysten ryhmän jäsenelle GT Enterprise -yritykselle myönnettiin markkinatalouskohtelu. Olosuhteet, jotka johtivat erilaiseen päätelmään, johtuvat ensinnäkin siitä seikasta, että nykyisessä tarkastelussa tutkittiin neljä ryhmään kuuluvaa yritystä, kun taas alkuperäisessä tutkimuksessa tutkittiin ainoastaan GT Enterprise. Ryhmää on äskettäin laajennettu ja sen rakennetta on uudistettu huomattavin investoinnein, eikä ole mitään viitteitä siitä, että tämä tilanne muuttuisi lähitulevaisuudessa. Toiseksi GT Enterprise -yrityksen kohdalla todettiin, että se, että sillä ei ole yhtä selkeää kirjanpitoa, joka tarkastetaan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti, on vakiintunut käytäntö, eikä mikään viittaa siihen, että asia muuttuisi tulevaisuudessa. Myös sen yhtiöjärjestys, jonka mukaan valtio voi puuttua toimintaan, oli ollut voimassa pidempään, eikä ollut mitään viitteitä sen muuttamisesta tulevaisuudessa. Näissä olosuhteissa katsotaan, että se seikka, että ryhmällä ei ole markkinatalousasemaa, on luonteeltaan pysyvä.

| (59) | Lisäksi vientihinnan osalta tutkimus osoitti asianomaisten yritysten ryhmän hinnoittelupolitiikassa tiettyä vakautta pidemmällä ajanjaksolla, koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta unionilta ja muilta kolmansilta mailta veloitettu hinta ei eronnut merkittävästi ja noudatti samaa suuntausta vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tukee sitä päätelmää, että nyt laskettu polkumyyntimarginaali on todennäköisesti luonteeltaan pysyvä. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi vientihinnan osalta tutkimus osoitti asianomaisten yritysten ryhmän hinnoittelupolitiikassa tiettyä vakautta pidemmällä ajanjaksolla, koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta unionilta ja muilta kolmansilta mailta veloitettu hinta ei eronnut merkittävästi ja noudatti samaa suuntausta vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tukee sitä päätelmää, että nyt laskettu polkumyyntimarginaali on todennäköisesti luonteeltaan pysyvä.

| (60) | Sen vuoksi katsottiin tutkimuksen osoittavan, että asianomaisten yritysten ryhmän rakenne ja toimintatapa ja nykyisen tarkastelun käynnistämiseen johtaneet olosuhteet eivät todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa tavalla, joka vaikuttaisi nykyisen tarkastelun päätelmiin. Sen vuoksi päätelmänä oli, että muuttuneet olosuhteet ovat luonteeltaan pysyviä ja että toimenpiteen soveltaminen nykyisellä tasolla ei ole enää riittävä polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Sen vuoksi katsottiin tutkimuksen osoittavan, että asianomaisten yritysten ryhmän rakenne ja toimintatapa ja nykyisen tarkastelun käynnistämiseen johtaneet olosuhteet eivät todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa tavalla, joka vaikuttaisi nykyisen tarkastelun päätelmiin. Sen vuoksi päätelmänä oli, että muuttuneet olosuhteet ovat luonteeltaan pysyviä ja että toimenpiteen soveltaminen nykyisellä tasolla ei ole enää riittävä polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi.

3.   POLKUMYYNTITOIMENPITEIDEN MUUTTAMINEN

| (61) | Ottaen huomioon polkumyynnin lisääntymistä koskevat havainnot sekä muuttuneiden olosuhteiden pysyvä luonne, katsotaan, että voimassa olevat toimenpiteet eivät enää riitä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi. Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otettuja toimenpiteitä olisi sen vuoksi muutettava GT Enterprise -yrityksen osalta, ja sama tulli olisi otettava käyttöön toisen ryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla muuttamalla kyseistä asetusta vastaavasti. |
| --- | --- |

(61)

Ottaen huomioon polkumyynnin lisääntymistä koskevat havainnot sekä muuttuneiden olosuhteiden pysyvä luonne, katsotaan, että voimassa olevat toimenpiteet eivät enää riitä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi. Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otettuja toimenpiteitä olisi sen vuoksi muutettava GT Enterprise -yrityksen osalta, ja sama tulli olisi otettava käyttöön toisen ryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla muuttamalla kyseistä asetusta vastaavasti.

| (62) | Nykyisessä tarkastelussa ei voida vahvistaa yksilöllisiä vahinkomarginaaleja, koska tarkastelu rajoittuu polkumyynnin tutkimiseen GT Enterprise -yrityksen ja siihen etuyhteydessä olevien ryhmään kuuluvien yritysten osalta. Sen vuoksi nykyisessä tarkastelussa määritettyä polkumyyntimarginaalia verrattiin alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyyn vahinkomarginaaliin. Koska viimeksi mainittu vahinkomarginaali oli korkeampi kuin nykyisessä tarkastelussa todettu polkumyyntimarginaali, lopullinen polkumyyntitulli olisi asetettava asianomaisten yritysten ryhmän osalta nykyisessä tarkastelussa todetun polkumyyntimarginaalin tasolle. |
| --- | --- |

(62)

Nykyisessä tarkastelussa ei voida vahvistaa yksilöllisiä vahinkomarginaaleja, koska tarkastelu rajoittuu polkumyynnin tutkimiseen GT Enterprise -yrityksen ja siihen etuyhteydessä olevien ryhmään kuuluvien yritysten osalta. Sen vuoksi nykyisessä tarkastelussa määritettyä polkumyyntimarginaalia verrattiin alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyyn vahinkomarginaaliin. Koska viimeksi mainittu vahinkomarginaali oli korkeampi kuin nykyisessä tarkastelussa todettu polkumyyntimarginaali, lopullinen polkumyyntitulli olisi asetettava asianomaisten yritysten ryhmän osalta nykyisessä tarkastelussa todetun polkumyyntimarginaalin tasolle.

| (63) | Muutetun polkumyyntitullin olisi vastattava muodoltaan täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otettuja tulleja. Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja hintakeinottelun ehkäisemiseksi katsottiin aiheelliseksi ottaa tulli käyttöön tiettynä euromääränä kiloa kohti. Tämän tuloksena asianomaisten yritysten ryhmän tuottaman ja unioniin vietäväksi myymän tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta käyttöön otettavan polkumyyntitullin, laskettuna nykyisessä tarkastelussa määritetyn polkumyyntimarginaalin pohjalta ja ilmaistuna tiettynä euromääränä kiloa kohti, olisi oltava 0,23 euroa kiloa kohti. |
| --- | --- |

(63)

Muutetun polkumyyntitullin olisi vastattava muodoltaan täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otettuja tulleja. Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja hintakeinottelun ehkäisemiseksi katsottiin aiheelliseksi ottaa tulli käyttöön tiettynä euromääränä kiloa kohti. Tämän tuloksena asianomaisten yritysten ryhmän tuottaman ja unioniin vietäväksi myymän tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta käyttöön otettavan polkumyyntitullin, laskettuna nykyisessä tarkastelussa määritetyn polkumyyntimarginaalin pohjalta ja ilmaistuna tiettynä euromääränä kiloa kohti, olisi oltava 0,23 euroa kiloa kohti.

4.   ILMOITTAMINEN

| (64) | Asianomaisten yritysten ryhmälle sekä muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa, että voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä muutetaan. |
| --- | --- |

(64)

Asianomaisten yritysten ryhmälle sekä muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa, että voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä muutetaan.

| (65) | Rainbow-ryhmä esitti huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta. Huomautukset liittyivät pääasiassa valituksen peruuttamiseen meneillään olevassa tutkimuksessa, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia ja rajoittuu kahteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka ovat Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, jäljempänä ’Fang Da -ryhmä’ ja ’rinnakkainen menettely’ (7). Rainbow väitti, että valituksen peruuttamisen rinnakkaisessa menettelyssä pitäisi loogisesti ja oikeudellisesti myös aiheuttaa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden päättämisen muita Kiinassa toimivia tuottajia vastaan tai vähintään aiheuttaa nykyisen tarkastelun päättämisen Rainbow-ryhmän osalta. |
| --- | --- |

(65)

Rainbow-ryhmä esitti huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta. Huomautukset liittyivät pääasiassa valituksen peruuttamiseen meneillään olevassa tutkimuksessa, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia ja rajoittuu kahteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka ovat Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, jäljempänä ’Fang Da -ryhmä’ ja ’rinnakkainen menettely’ (7). Rainbow väitti, että valituksen peruuttamisen rinnakkaisessa menettelyssä pitäisi loogisesti ja oikeudellisesti myös aiheuttaa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden päättämisen muita Kiinassa toimivia tuottajia vastaan tai vähintään aiheuttaa nykyisen tarkastelun päättämisen Rainbow-ryhmän osalta.

| (66) | Se vaati päättämään täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet väittämällä, että koska ei ollut todettu, että Fang Da:n tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä ja/tai että Fang Da:n tuonti ei aiheuttanut vahinkoa, perusasetuksen 9 artiklan 5 kohtaan sisältyvä syrjimättömyyden periaate edellyttää, että käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet päätetään. Väitteensä tueksi se viittasi aiempiin neuvoston asetuksiin, joissa joidenkin maiden tuontia koskevat samanaikaiset välivaiheen tarkastelut päätettiin ilman toimenpiteiden käyttöönottoa, kun toimenpiteiden käyttöönotosta oli luovuttu polkumyyntitutkimuksissa, jotka koskivat samojen tuotteiden tuontia muista maista (suuret alumiinielektrolyyttikondensaattorit (8), raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet (9)). On kuitenkin huomattava, että nämä tapaukset liittyvät tutkimuksiin, joissa oli kyse useista maista, ja syrjimättömyyden periaatetta sovellettiin eri maista tulevaan tuontiin. Toiseksi näissä tapauksissa syy toimenpiteiden päättämiseen joidenkin maiden kohdalla oli se, että toimenpiteitä ei otettu käyttöön muiden maiden kohdalla, koska neuvosto ei hyväksynyt ehdotusta lakisääteisessä määräajassa (suuret alumiinielektrolyyttikondensaattorit, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet). Vaikka siis todettiinkin aiheelliseksi päättää polkumyyntitoimenpiteitä koskevat menettelyt samanaikaisissa menettelyissä näissä mainituissa tapauksissa, jotta noudatettiin syrjimättömyyden periaatetta, näillä ei ole merkitystä nykyisessä tarkastelussa. Lisäksi viittaus lähestymistapaan, jota noudatettiin mononatriumglutamaatin (10) kohdalla, koskee tapausta, jossa valituksen tekijä aikoi peruuttaa valituksensa, joka koski tuontia Brasiliasta, vaikka sen todettiin tapahtuneen polkumyynnillä. Kyseisessä tapauksessa ei aiottu hyväksyä valituksen peruuttamista, koska pääteltiin, että toimenpiteiden soveltaminen muihin maihin olisi ollut syrjivää, jos Brasiliaan ei olisi sovellettu toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(66)

Se vaati päättämään täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet väittämällä, että koska ei ollut todettu, että Fang Da:n tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä ja/tai että Fang Da:n tuonti ei aiheuttanut vahinkoa, perusasetuksen 9 artiklan 5 kohtaan sisältyvä syrjimättömyyden periaate edellyttää, että käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet päätetään. Väitteensä tueksi se viittasi aiempiin neuvoston asetuksiin, joissa joidenkin maiden tuontia koskevat samanaikaiset välivaiheen tarkastelut päätettiin ilman toimenpiteiden käyttöönottoa, kun toimenpiteiden käyttöönotosta oli luovuttu polkumyyntitutkimuksissa, jotka koskivat samojen tuotteiden tuontia muista maista (suuret alumiinielektrolyyttikondensaattorit (8), raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet (9)). On kuitenkin huomattava, että nämä tapaukset liittyvät tutkimuksiin, joissa oli kyse useista maista, ja syrjimättömyyden periaatetta sovellettiin eri maista tulevaan tuontiin. Toiseksi näissä tapauksissa syy toimenpiteiden päättämiseen joidenkin maiden kohdalla oli se, että toimenpiteitä ei otettu käyttöön muiden maiden kohdalla, koska neuvosto ei hyväksynyt ehdotusta lakisääteisessä määräajassa (suuret alumiinielektrolyyttikondensaattorit, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet). Vaikka siis todettiinkin aiheelliseksi päättää polkumyyntitoimenpiteitä koskevat menettelyt samanaikaisissa menettelyissä näissä mainituissa tapauksissa, jotta noudatettiin syrjimättömyyden periaatetta, näillä ei ole merkitystä nykyisessä tarkastelussa. Lisäksi viittaus lähestymistapaan, jota noudatettiin mononatriumglutamaatin (10) kohdalla, koskee tapausta, jossa valituksen tekijä aikoi peruuttaa valituksensa, joka koski tuontia Brasiliasta, vaikka sen todettiin tapahtuneen polkumyynnillä. Kyseisessä tapauksessa ei aiottu hyväksyä valituksen peruuttamista, koska pääteltiin, että toimenpiteiden soveltaminen muihin maihin olisi ollut syrjivää, jos Brasiliaan ei olisi sovellettu toimenpiteitä.

| (67) | Lisäksi kyseiset kaksi tilannetta ovat hyvin erilaiset. Rinnakkaisessa menettelyssä valitus peruutettiin, ja päätelmänä oli, että menettelyn päättäminen ei ollut unionin edun vastaista. Nykyisessä tarkastelussa pyyntö pidettiin voimassa, ja Rainbow-ryhmän polkumyynnin todettiin lisääntyneen. Sen vuoksi kyseistä ryhmää koskevan tullin korottaminen ei ole syrjintää. |
| --- | --- |

(67)

Lisäksi kyseiset kaksi tilannetta ovat hyvin erilaiset. Rinnakkaisessa menettelyssä valitus peruutettiin, ja päätelmänä oli, että menettelyn päättäminen ei ollut unionin edun vastaista. Nykyisessä tarkastelussa pyyntö pidettiin voimassa, ja Rainbow-ryhmän polkumyynnin todettiin lisääntyneen. Sen vuoksi kyseistä ryhmää koskevan tullin korottaminen ei ole syrjintää.

| (68) | Rainbow-ryhmä vaati myös, että valituksen peruuttamisen pitäisi aiheuttaa nykyisen tarkastelun päättäminen Rainbow-ryhmän osalta, koska kyseiset kaksi menettelyä oli pantu vireille saman menettelyasiakirjan perusteella, joka kattoi saman tutkimusajanjakson, ja valituksessa valituksen tekijä käsitteli Fang Da -ryhmää ja Rainbow-ryhmää yhdessä kaikkien käytännön näkökohtien osalta. |
| --- | --- |

(68)

Rainbow-ryhmä vaati myös, että valituksen peruuttamisen pitäisi aiheuttaa nykyisen tarkastelun päättäminen Rainbow-ryhmän osalta, koska kyseiset kaksi menettelyä oli pantu vireille saman menettelyasiakirjan perusteella, joka kattoi saman tutkimusajanjakson, ja valituksessa valituksen tekijä käsitteli Fang Da -ryhmää ja Rainbow-ryhmää yhdessä kaikkien käytännön näkökohtien osalta.

| (69) | Toiseksi se väitti, että huolimatta siitä, että tutkimus Fang Da -ryhmää vastaan oli pantu vireille perusasetuksen 5 artiklan nojalla, Fang Da -ryhmän tuontia koskeva tutkimus ja Rainbow-ryhmän tuontia koskeva välivaiheen tarkastelu ovat oikeudellisesti ja kaikkien käytännön näkökohtien osalta olennaisesti sama menettely. Lopuksi se totesi, että koska menettelyjen ja tutkimusten välille on tehty ero, perusasetuksen 9 artiklan 3 kohta itse asiassa tarkoittaa, että vaikka Fang Da -ryhmään sovellettiin nollatullia alkuperäisen tutkimuksen jälkeen, se säilyi menettelyn kohteena. Tästä syystä Fang Da -ryhmän tuontia koskevan valituksen peruuttamisen tuloksena tulisi olla myös nykyisen tarkastelun päättäminen Rainbow-ryhmän kannalta. |
| --- | --- |

(69)

Toiseksi se väitti, että huolimatta siitä, että tutkimus Fang Da -ryhmää vastaan oli pantu vireille perusasetuksen 5 artiklan nojalla, Fang Da -ryhmän tuontia koskeva tutkimus ja Rainbow-ryhmän tuontia koskeva välivaiheen tarkastelu ovat oikeudellisesti ja kaikkien käytännön näkökohtien osalta olennaisesti sama menettely. Lopuksi se totesi, että koska menettelyjen ja tutkimusten välille on tehty ero, perusasetuksen 9 artiklan 3 kohta itse asiassa tarkoittaa, että vaikka Fang Da -ryhmään sovellettiin nollatullia alkuperäisen tutkimuksen jälkeen, se säilyi menettelyn kohteena. Tästä syystä Fang Da -ryhmän tuontia koskevan valituksen peruuttamisen tuloksena tulisi olla myös nykyisen tarkastelun päättäminen Rainbow-ryhmän kannalta.

| (70) | Tässä suhteessa on huomattava, että valituksen esittäjän esittämä asiakirja käsitti sekä valituksen polkumyyntitutkimuksen aloittamiseksi perusasetuksen 5 artiklan perusteella että pyynnön tästä välivaiheen tarkastelusta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan perusteella. Siinä esitettiin myös riittävä näyttö kummankin menettelyn panemiseksi vireille erikseen. Komissio onkin pannut vireille 5 artiklaan perustuvan tutkimuksen ja välivaiheen tarkastelun kahdella erillisellä vireillepanoilmoituksella. Näin ollen perusasetuksen 5 artiklaan perustuva polkumyyntitutkimus ja perusasetuksen 11 artiklan 3 kohtaan perustuva välivaiheen tarkastelu ovat kaksi eri menettelyä. |
| --- | --- |

(70)

Tässä suhteessa on huomattava, että valituksen esittäjän esittämä asiakirja käsitti sekä valituksen polkumyyntitutkimuksen aloittamiseksi perusasetuksen 5 artiklan perusteella että pyynnön tästä välivaiheen tarkastelusta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan perusteella. Siinä esitettiin myös riittävä näyttö kummankin menettelyn panemiseksi vireille erikseen. Komissio onkin pannut vireille 5 artiklaan perustuvan tutkimuksen ja välivaiheen tarkastelun kahdella erillisellä vireillepanoilmoituksella. Näin ollen perusasetuksen 5 artiklaan perustuva polkumyyntitutkimus ja perusasetuksen 11 artiklan 3 kohtaan perustuva välivaiheen tarkastelu ovat kaksi eri menettelyä.

| (71) | Rainbow-ryhmä esitti lisää väitteitä, joissa spekuloitiin mahdollisia syitä valituksen peruuttamiselle. Koska nämä väitteet ovat hypoteettisia ja merkityksettömiä, niitä ei voida käsitellä, ja ne näin ollen hylätään. |
| --- | --- |

(71)

Rainbow-ryhmä esitti lisää väitteitä, joissa spekuloitiin mahdollisia syitä valituksen peruuttamiselle. Koska nämä väitteet ovat hypoteettisia ja merkityksettömiä, niitä ei voida käsitellä, ja ne näin ollen hylätään.

| (72) | Rainbow-ryhmä totesi, että komissio on selvästi rikkonut sen oikeutta esittää kymmenen päivän kuluessa huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta, koska peruutuskirjeen ei-luottamuksellinen versio ilmoitettiin sille seitsemän päivää ennen huomautusten esittämisen määräaikaa. |
| --- | --- |

(72)

Rainbow-ryhmä totesi, että komissio on selvästi rikkonut sen oikeutta esittää kymmenen päivän kuluessa huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta, koska peruutuskirjeen ei-luottamuksellinen versio ilmoitettiin sille seitsemän päivää ennen huomautusten esittämisen määräaikaa.

| (73) | Kuten johdanto-osan 70 kappaleessa selitetään, 5 artiklaan perustuva tutkimus, jonka puitteissa Rainbow-ryhmä sai tiedonantokirjeen valituksen peruutuksesta, on nykyisestä tarkastelusta erillinen menettely. Rainbow-ryhmä oli asianomainen osapuoli 5 artiklaan perustuvassa tarkastelussa, ja ainoastaan tästä syystä sille ilmoitettiin valituksen peruutuksesta. Kyseinen tiedonantokirje ei ollut osa lopullista ilmoittamista nykyisessä tarkastelussa. Rainbow-ryhmällä oli 30 päivää aikaa esittää huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta nykyisessä menettelyssä. Näin ollen sen oikeutta riittävään aikaan huomautusten esittämiseksi ei rikottu. |
| --- | --- |

(73)

Kuten johdanto-osan 70 kappaleessa selitetään, 5 artiklaan perustuva tutkimus, jonka puitteissa Rainbow-ryhmä sai tiedonantokirjeen valituksen peruutuksesta, on nykyisestä tarkastelusta erillinen menettely. Rainbow-ryhmä oli asianomainen osapuoli 5 artiklaan perustuvassa tarkastelussa, ja ainoastaan tästä syystä sille ilmoitettiin valituksen peruutuksesta. Kyseinen tiedonantokirje ei ollut osa lopullista ilmoittamista nykyisessä tarkastelussa. Rainbow-ryhmällä oli 30 päivää aikaa esittää huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta nykyisessä menettelyssä. Näin ollen sen oikeutta riittävään aikaan huomautusten esittämiseksi ei rikottu.

| (74) | Yhteenvetona todetaan, että esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa edellä esitettyä päätelmää, |
| --- | --- |

(74)

Yhteenvetona todetaan, että esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa edellä esitettyä päätelmää,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 1 artiklan 2 kohdassa oleva taulukko korvaamalla seuraava:

| Maa | Yritys | Tulli (euroa/kg) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Kiinan kansantasavalta | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta | 0,11 | A473” |

Maa

Yritys

Tulli (euroa/kg)

Taric-lisäkoodi

”Kiinan kansantasavalta

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta

0,11

A473”

seuraavasti:

| Maa | Yritys | Tulli (euroa/kg) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| ’Kiinan kansantasavalta | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No. 90–168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Kiinan kansantasavalta | 0,23 | A473’ |

Maa

Yritys

Tulli (euroa/kg)

Taric-lisäkoodi

’Kiinan kansantasavalta

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No. 90–168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Kiinan kansantasavalta

0,23

A473’

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. WAMMEN

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 72, 11.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 140, 8.6.2010, s. 2.

3

(4)  EUVL C 50, 17.2.2011, s. 6.

4

(5)  Asia T-498/04, Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd v. neuvosto, Kok. 2009, s. II-1969, 92 kohta.

5

(6)  Ks. täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 492/2010 (EUVL L 140, 8.6.2010, s. 2).

6

(7)  EUVL C 50, 17.2.2011, s. 9.

7

(8)  EYVL L 22, 27.1.2000, s. 1, johdanto-osan 134 ja 135 kappale.

8

(9)  EUVL L 294, 17.9.2004, s. 3.

9

(10)  EYVL L 264, 29.9.1998, s. 1.

10

---

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 399/2012,

annettu 7 päivänä toukokuuta 2012,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti edelleen kolmen kuukauden ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat antaneet tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia.. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti edelleen kolmen kuukauden ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat antaneet tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia..

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamia sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kokoamaton tavara (nk. trampoliinin turvaverkko), jossa on






  — | kuudella pistolukolla varustettu verkko, |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Kokoamaton tavara (nk. trampoliinin turvaverkko), jossa on

—

kuudella pistolukolla varustettu verkko,

| — | kuusi solumuovilla pehmustettua metallista ylätankoa, |
| --- | --- |

—

kuusi solumuovilla pehmustettua metallista ylätankoa,

| — | kuusi solumuovilla pehmustettua metallista alatankoa, joihin on hitsattu liitoskappaleet, |
| --- | --- |

—

kuusi solumuovilla pehmustettua metallista alatankoa, joihin on hitsattu liitoskappaleet,

| — | kaksitoista koukullista kuminauhaa, |
| --- | --- |

—

kaksitoista koukullista kuminauhaa,

| — | kaksitoista lukitusmutterilla varustettua ruuvia. |
| --- | --- |

—

kaksitoista lukitusmutterilla varustettua ruuvia.

Kukin ylätanko on tarkoitus liittää alatankoon, joka kiinnitetään trampoliinin jalkaan ruuvien ja lukitusmuttereiden avulla.

Verkko on ommeltu sylinterin muotoiseksi ja kooltaan tiettyyn trampoliinin sopivaksi. Verkossa on vetoketjulla suljettava kulkuaukko.

Verkko on tarkoitus kiinnittää metallitankojen yläpäähän verkon yläreunassa olevilla pistolukoilla.

Verkon alareuna kiinnitetään trampoliinin kehykseen koukullisilla kuminauhoilla.

9506 91 90

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 2 yleisen tulkintasäännön a alakohdan ja 6 yleisen tulkintasäännön, XI jakson 1 huomautuksen t alakohdan, 95 ryhmän 3 huomautuksen sekä CN-koodien 9506, 9506 91 ja 9506 91 90 mukaisesti.

Turvaverkko sopii asennettavaksi yksinomaan tiettyyn trampoliiniin muotonsa ja ominaisuuksiensa vuoksi ja erityisesti turvaverkon mukana seuraavien metallitankojen, ruuvien, lukitusmuttereiden, pistolukkojen ja koukullisten kuminauhojen takia (ks. 95 ryhmän 3 huomautus). Sen vuoksi turvaverkon on katsottava olevan nimikkeen 9506 liikuntaan tarkoitetun välineen tarvike.

Luokittelu nimikkeeseen 5608 muuna sovitettuna verkkona ei tule kyseeseen, koska 95 ryhmän tavarat eivät kuulu XI jaksoon (ks. XI jakson 1 huomautuksen t alakohta).

Sen vuoksi trampoliinin turvaverkko on luokiteltava CN-koodiin 9506 91 90 muuksi välineeksi ja varusteeksi liikuntaa, voimistelua ja voimailua varten.

---

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 400/2012,

annettu 7 päivänä toukokuuta 2012,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää että sitovien tariffitietojen haltija voi yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti edelleen kolmen kuukauden ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat antaneet tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää että sitovien tariffitietojen haltija voi yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti edelleen kolmen kuukauden ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat antaneet tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamia sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tavara, joka on muodoltaan lähes nelikulmion muotoinen tyylitelty norsu, jonka mitat ovat noin 32 × 48 × 24 cm ja joka koostuu kahdesta muottiinpuristetusta kovamuovista tehdystä puolikkaasta. Siinä on neljä pyörää ja irrotettava olkahihna, jota voidaan myös käyttää tavaran vetämiseen perässä.
  Kahta puolikasta pitää toisissaan kiinni pohjan pituinen kiinteä saranasauma ja vastakkaisissa päissä olevat kaksi napsautussuljinta, jotka estävät tavaraa avautumasta välittömästi kokonaan. Saranoiden ansiosta tavaran molemmat puolikkaat voivat aueta kokonaan lattiaa vasten.
  Tavaran yksi puolisko on varustettu kahdella tekstiilihihnalla, jotka toisiinsa soljella yhdistettynä muodostavat X:n. Siinä on myös sisäpuolelle kiinnitettynä pieni litteä tekstiilitasku. Tavaran toinen puolisko on varustettu tekstiiliainetta olevalla tilanjakajalla, jossa on yksi litteä vetoketjulla suljettava tasku. Tilanjakaja on kiinnitetty pysyvästi tavaran saranalliseen sivuun, ja se voidaan liittää kiinni kyseisen puoliskon vastakkaiseen sivuun.
  (matkalaukku)
  (Ks. kuvat nro 660 A ja B) (1) | 4202 12 50 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 95 ryhmän 1 huomautuksen d alakohdan ja CN-koodien 4202, 4202 12 ja 4202 12 50 nimiketekstien mukaisesti.
  Tavaralla on nimikkeen 4202 matkalaukkujen objektiiviset ominaisuudet: esimerkiksi se on puristettua kovamuovia, siinä on saranat, sulkemisjärjestelmä, hihnat, tilanjakaja ja taskuja sekä pyörät, se on muodoltaan ja käyttötarkoitukseltaan säilytysesine, joka avautuu kuten tavanomainen saranallinen matkalaukku. Nämä ominaisuudet osoittavat sen, että tavaraa on pidettävä matkalaukkuna eikä pyörillä varustettuna leluna. Sen vuoksi luokittelu nimikkeen 9503 poljinautojen kaltaiseksi pyörillä varustetuksi leluksi ei tule kyseeseen.
  Tavara on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 4202 12 50 muottiin puristettua muovia olevaksi matkalaukuksi. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Tavara, joka on muodoltaan lähes nelikulmion muotoinen tyylitelty norsu, jonka mitat ovat noin 32 × 48 × 24 cm ja joka koostuu kahdesta muottiinpuristetusta kovamuovista tehdystä puolikkaasta. Siinä on neljä pyörää ja irrotettava olkahihna, jota voidaan myös käyttää tavaran vetämiseen perässä.

Kahta puolikasta pitää toisissaan kiinni pohjan pituinen kiinteä saranasauma ja vastakkaisissa päissä olevat kaksi napsautussuljinta, jotka estävät tavaraa avautumasta välittömästi kokonaan. Saranoiden ansiosta tavaran molemmat puolikkaat voivat aueta kokonaan lattiaa vasten.

Tavaran yksi puolisko on varustettu kahdella tekstiilihihnalla, jotka toisiinsa soljella yhdistettynä muodostavat X:n. Siinä on myös sisäpuolelle kiinnitettynä pieni litteä tekstiilitasku. Tavaran toinen puolisko on varustettu tekstiiliainetta olevalla tilanjakajalla, jossa on yksi litteä vetoketjulla suljettava tasku. Tilanjakaja on kiinnitetty pysyvästi tavaran saranalliseen sivuun, ja se voidaan liittää kiinni kyseisen puoliskon vastakkaiseen sivuun.

(matkalaukku)

(Ks. kuvat nro 660 A ja B) (1)

4202 12 50

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 95 ryhmän 1 huomautuksen d alakohdan ja CN-koodien 4202, 4202 12 ja 4202 12 50 nimiketekstien mukaisesti.

Tavaralla on nimikkeen 4202 matkalaukkujen objektiiviset ominaisuudet: esimerkiksi se on puristettua kovamuovia, siinä on saranat, sulkemisjärjestelmä, hihnat, tilanjakaja ja taskuja sekä pyörät, se on muodoltaan ja käyttötarkoitukseltaan säilytysesine, joka avautuu kuten tavanomainen saranallinen matkalaukku. Nämä ominaisuudet osoittavat sen, että tavaraa on pidettävä matkalaukkuna eikä pyörillä varustettuna leluna. Sen vuoksi luokittelu nimikkeen 9503 poljinautojen kaltaiseksi pyörillä varustetuksi leluksi ei tule kyseeseen.

Tavara on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 4202 12 50 muottiin puristettua muovia olevaksi matkalaukuksi.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Valokuvat ovat ainoastaan ohjeellisia.

---

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 401/2012,

annettu 7 päivänä toukokuuta 2012,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti edelleen kolmen kuukauden ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat antaneet tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti edelleen kolmen kuukauden ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat antaneet tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia.

| (5) | Tullikoodeksikomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(5)

Tullikoodeksikomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamia sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kartionmuotoinen tavara (korkeus noin 40 cm), joka on tehty ompelemalla yhteen kaksi tekstiiliainetta olevaa kolmionmuotoista punaista kuitukangaskappaletta, joiden alareunassa on valkoinen somiste ja päässä valkoinen tupsu.
  (päähine)
  (Ks. valokuva nro 658) (1) | 6505 00 90 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 6505 ja 6505 00 90 nimiketekstien mukaan.
  Nukenhattuja ja muita lelupäähineitä sekä karnevaaliesineitä lukuun ottamatta hatut ja kaikenlaiset muut päähineet luokitellaan 65 ryhmään riippumatta siitä, mistä aineista ne on tehty ja mikä on niiden käyttötarkoitus (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, 65 ryhmä, yleisohjeiden ensimmäinen kappale).
  Pitsistä, pitsikankaasta, huovasta tai muusta tekstiilimetritavarasta valmistetut päähineet luokitellaan nimikkeeseen 6505 (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 6505, ensimmäinen kohta).
  XI jakson (Tekstiiliaineet ja tekstiilitavarat) 1 huomautuksen o kohdan mukaan 65 ryhmän päähineet eivät kuulu kyseiseen jaksoon.
  Tekstiilitavarat, joilla on hyötykäyttöä, eivät kuulu 95 ryhmään, vaikka niissä on juhla-aiheinen kuva (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9505, A kohdan viimeinen alakohta). Luokittelu alanimikkeeseen 9505 10 90 muuksi joulunviettoesineeksi ei siksi tule kyseeseen.
  Tavara on ominaisuuksiltaan selvästi päähine ja tarkoitettu pidettäväksi sellaisena.
  Tavara on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 6505 00 90 päähineeksi. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Kartionmuotoinen tavara (korkeus noin 40 cm), joka on tehty ompelemalla yhteen kaksi tekstiiliainetta olevaa kolmionmuotoista punaista kuitukangaskappaletta, joiden alareunassa on valkoinen somiste ja päässä valkoinen tupsu.

(päähine)

(Ks. valokuva nro 658) (1)

6505 00 90

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 6505 ja 6505 00 90 nimiketekstien mukaan.

Nukenhattuja ja muita lelupäähineitä sekä karnevaaliesineitä lukuun ottamatta hatut ja kaikenlaiset muut päähineet luokitellaan 65 ryhmään riippumatta siitä, mistä aineista ne on tehty ja mikä on niiden käyttötarkoitus (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, 65 ryhmä, yleisohjeiden ensimmäinen kappale).

Pitsistä, pitsikankaasta, huovasta tai muusta tekstiilimetritavarasta valmistetut päähineet luokitellaan nimikkeeseen 6505 (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 6505, ensimmäinen kohta).

XI jakson (Tekstiiliaineet ja tekstiilitavarat) 1 huomautuksen o kohdan mukaan 65 ryhmän päähineet eivät kuulu kyseiseen jaksoon.

Tekstiilitavarat, joilla on hyötykäyttöä, eivät kuulu 95 ryhmään, vaikka niissä on juhla-aiheinen kuva (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9505, A kohdan viimeinen alakohta). Luokittelu alanimikkeeseen 9505 10 90 muuksi joulunviettoesineeksi ei siksi tule kyseeseen.

Tavara on ominaisuuksiltaan selvästi päähine ja tarkoitettu pidettäväksi sellaisena.

Tavara on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 6505 00 90 päähineeksi.

Image

---

(1)  Valokuva on ainoastaan ohjeellinen.

---

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/17

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 402/2012,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2012,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä12 päivänä elokuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä12 päivänä elokuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien tuonnissa unioniin.

| (2) | Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun kansainvälinen alumiinisten säteilylämmittimien valmistajien järjestö (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, AIRAL S.c.r.l), jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka edustaa huomattavaa osaa eli tässä tapauksessa yli 25:tä prosenttia alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien kokonaistuotannosta unionissa, oli tehnyt asiaa koskevan valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun kansainvälinen alumiinisten säteilylämmittimien valmistajien järjestö (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, AIRAL S.c.r.l), jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka edustaa huomattavaa osaa eli tässä tapauksessa yli 25:tä prosenttia alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien kokonaistuotannosta unionissa, oli tehnyt asiaa koskevan valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.

2.   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, vertailumaan tuottajille, tuojille, jakelijoille ja muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, vertailumaan tuottajille, tuojille, jakelijoille ja muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Valituksen tekijä, muut unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, tuojat ja jakelijat ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Valituksen tekijä, muut unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, tuojat ja jakelijat ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (5) | Koska unionin tuottajia, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen (sellaisena kuin se määritellään jäljempänä olevassa 3 jaksossa) liittyvästä toiminnastaan heinäkuun 2010 ja kesäkuun 2011 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

(5)

Koska unionin tuottajia, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen (sellaisena kuin se määritellään jäljempänä olevassa 3 jaksossa) liittyvästä toiminnastaan heinäkuun 2010 ja kesäkuun 2011 väliseltä ajalta.

| (6) | Jotta vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Ainoastaan yksi yritysryhmä eli Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd ja Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd, jäljempänä ’Sira-ryhmä’, ilmoittautui ja pyysi markkinatalouskohtelua. Yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt vastaanotettiin yrityksiltä Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(6)

Jotta vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Ainoastaan yksi yritysryhmä eli Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd ja Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd, jäljempänä ’Sira-ryhmä’, ilmoittautui ja pyysi markkinatalouskohtelua. Yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt vastaanotettiin yrityksiltä Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd.

| (7) | Kuten jäljempänä 24 kappaleessa selitetään, kahdeksan unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi neljä unionin tuottajaa käsittävän otoksen; valintaperusteena oli tuottajien myynti- ja tuotantomäärä, koko sekä maantieteellinen sijainti unionissa. |
| --- | --- |

(7)

Kuten jäljempänä 24 kappaleessa selitetään, kahdeksan unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi neljä unionin tuottajaa käsittävän otoksen; valintaperusteena oli tuottajien myynti- ja tuotantomäärä, koko sekä maantieteellinen sijainti unionissa.

| (8) | Kuten jäljempänä 27 kappaleessa selitetään, vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kaksi tuojista ei kuitenkaan tuonut tai ostanut tarkasteltavana olevaa tuotetta. Näin ollen otantaa ei enää katsottu tarpeelliseksi tuojien vähäisen määrän vuoksi. |
| --- | --- |

(8)

Kuten jäljempänä 27 kappaleessa selitetään, vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kaksi tuojista ei kuitenkaan tuonut tai ostanut tarkasteltavana olevaa tuotetta. Näin ollen otantaa ei enää katsottu tarpeelliseksi tuojien vähäisen määrän vuoksi.

| (9) | Kuten jäljempänä 28 kappaleessa selitetään, 18 vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinasta toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi kyseisiltä osapuolilta saatujen tietojen perusteella otoksen, johon kuului kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin. |
| --- | --- |

(9)

Kuten jäljempänä 28 kappaleessa selitetään, 18 vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinasta toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi kyseisiltä osapuolilta saatujen tietojen perusteella otoksen, johon kuului kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin.

| (10) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, neljä otokseen valittua unionin tuottajaa, yhteistyössä toimineet tuojat unionissa sekä Euroopan kuluttajaliitto (BEUC), jota pyydettiin lähettämään käyttäjille tarkoitettu kysely jäsenyrityksilleen. |
| --- | --- |

(10)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, neljä otokseen valittua unionin tuottajaa, yhteistyössä toimineet tuojat unionissa sekä Euroopan kuluttajaliitto (BEUC), jota pyydettiin lähettämään käyttäjille tarkoitettu kysely jäsenyrityksilleen.

| (11) | Vastaukset saatiin otokseen valituilta kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta neljältä unionin tuottajalta ja yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään käyttäjä ei vastannut kyselyyn. |
| --- | --- |

(11)

Vastaukset saatiin otokseen valituilta kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta neljältä unionin tuottajalta ja yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään käyttäjä ei vastannut kyselyyn.

| (12) | Lisäksi yksi etuyhteydessä olevien vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä pyysi yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Pyyntöjen tarkastelu menettelyn alustavassa vaiheessa olisi ollut liian työlästä. Päätös siitä, myönnetäänkö tälle yritysryhmälle yksilöllinen tarkastelu, tehdään menettelyn lopullisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(12)

Lisäksi yksi etuyhteydessä olevien vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä pyysi yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Pyyntöjen tarkastelu menettelyn alustavassa vaiheessa olisi ollut liian työlästä. Päätös siitä, myönnetäänkö tälle yritysryhmälle yksilöllinen tarkastelu, tehdään menettelyn lopullisessa vaiheessa.

| (13) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottajat







  — | Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakova, Puola; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat

—

Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakova, Puola;

| — | Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italia |
| --- | --- |

—

Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italia

| — | Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italia |
| --- | --- |

—

Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italia

| — | Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italia. |
| --- | --- |

—

Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italia.

| | Unionin tuojat







  — | Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Puola. |
| --- | --- | --- |

Unionin tuojat

—

Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Puola.

| | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (”Zhejiang Flyhigh”), Jinyun |
| --- | --- | --- |

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (”Zhejiang Flyhigh”), Jinyun

| — | Metal Group Co., Ltd., Wuyi. |
| --- | --- |

—

Metal Group Co., Ltd., Wuyi.

3.   Tutkimusajanjakso

| (14) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2008 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(14)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2008 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (15) | Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat alumiiniset säteilylämmittimet ja elementit tai osaryhmät, joista tällaiset säteilylämmittimet koostuvat, riippumatta siitä, onko kyseiset elementit tai osaryhmät koottu lohkoiksi, lukuun ottamatta sähköisiä säteilylämmittimiä ja niiden elementtejä ja osaryhmiä, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90. |
| --- | --- |

(15)

Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat alumiiniset säteilylämmittimet ja elementit tai osaryhmät, joista tällaiset säteilylämmittimet koostuvat, riippumatta siitä, onko kyseiset elementit tai osaryhmät koottu lohkoiksi, lukuun ottamatta sähköisiä säteilylämmittimiä ja niiden elementtejä ja osaryhmiä, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90.

| (16) | Sira-ryhmä kiisti tuotteen määritelmän sillä perusteella, että se katsoi säteilylämmittimien valmistuksessa käytettyjen kahden tuotantoprosessin olevan erilaiset. Sira-ryhmään kuuluu kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista toinen käyttää tuotannossa painevalutekniikkaa ja toinen suulakepuristusmenetelmää. Sira-ryhmän esittämän mukaan suulakepuristusmenetelmä pitäisi jättää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska fyysisten ja teknisten ominaisuuksien, raaka-aineiden, tuotantokustannusten ja myyntihintojen väitetään olevan erilaiset ja koska suulakepuristustekniikka on epätavallinen EU:ssa ja Kiinassa. |
| --- | --- |

(16)

Sira-ryhmä kiisti tuotteen määritelmän sillä perusteella, että se katsoi säteilylämmittimien valmistuksessa käytettyjen kahden tuotantoprosessin olevan erilaiset. Sira-ryhmään kuuluu kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista toinen käyttää tuotannossa painevalutekniikkaa ja toinen suulakepuristusmenetelmää. Sira-ryhmän esittämän mukaan suulakepuristusmenetelmä pitäisi jättää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska fyysisten ja teknisten ominaisuuksien, raaka-aineiden, tuotantokustannusten ja myyntihintojen väitetään olevan erilaiset ja koska suulakepuristustekniikka on epätavallinen EU:ssa ja Kiinassa.

| (17) | Toinen kiinalainen osapuoli eli Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari (China Chamber of Commerce for Imports and Exports of Machinery and Electronic Products, CCCME) pyysi asian selvittämistä kyseisillä kahdella tuotantotekniikalla valmistettujen säteilylämmittimien kustannus- ja hintaerojen vuoksi. |
| --- | --- |

(17)

Toinen kiinalainen osapuoli eli Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari (China Chamber of Commerce for Imports and Exports of Machinery and Electronic Products, CCCME) pyysi asian selvittämistä kyseisillä kahdella tuotantotekniikalla valmistettujen säteilylämmittimien kustannus- ja hintaerojen vuoksi.

| (18) | Vaikka pieniä eroja esiintyy, kummallakin menetelmällä tuotetuilla säteilylämmittimillä on selvästi samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Molemmilla menetelmillä tuotetut säteilylämmittimet voidaan erittäin hyvin korvata keskenään. Perusominaisuuksia ovat ennen kaikkea keveys, alhainen lämpöhitaus ja suuri lämmönjohtavuus. Kustannus- ja hintaerot sekä se, että suulakepuristustekniikassa saatetaan käyttää hieman erilaista alumiiniseosta, eivät muuta näitä perusominaisuuksia. Tässä tutkimuksessa käytetyn tuotelajikohtaisen vertailujärjestelmän (tuotevalvontanumerojärjestelmä) rakenteessa otetaan asianmukaisesti huomioon mahdolliset hintaerot, mikä tarkoittaa sitä, että vain samanlaisia asioita verrataan keskenään. |
| --- | --- |

(18)

Vaikka pieniä eroja esiintyy, kummallakin menetelmällä tuotetuilla säteilylämmittimillä on selvästi samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Molemmilla menetelmillä tuotetut säteilylämmittimet voidaan erittäin hyvin korvata keskenään. Perusominaisuuksia ovat ennen kaikkea keveys, alhainen lämpöhitaus ja suuri lämmönjohtavuus. Kustannus- ja hintaerot sekä se, että suulakepuristustekniikassa saatetaan käyttää hieman erilaista alumiiniseosta, eivät muuta näitä perusominaisuuksia. Tässä tutkimuksessa käytetyn tuotelajikohtaisen vertailujärjestelmän (tuotevalvontanumerojärjestelmä) rakenteessa otetaan asianmukaisesti huomioon mahdolliset hintaerot, mikä tarkoittaa sitä, että vain samanlaisia asioita verrataan keskenään.

| (19) | Lisäksi alumiinisia säteilylämmittimiä olisi pidettävä yhtenä ja samana tuotteena niiden valmistusmenetelmästä riippumatta, koska niitä myydään samojen myyntikanavien kautta ja koska loppukäyttäjät ja kuluttajat käsittävät ne alumiinista valmistetuiksi (edellä mainitut hyvin tunnetut ominaisuudet omaaviksi) tekemättä niiden välille eroa tuotantomenetelmän mukaan. Edellä esitetyn perusteella pyyntö hylätään. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi alumiinisia säteilylämmittimiä olisi pidettävä yhtenä ja samana tuotteena niiden valmistusmenetelmästä riippumatta, koska niitä myydään samojen myyntikanavien kautta ja koska loppukäyttäjät ja kuluttajat käsittävät ne alumiinista valmistetuiksi (edellä mainitut hyvin tunnetut ominaisuudet omaaviksi) tekemättä niiden välille eroa tuotantomenetelmän mukaan. Edellä esitetyn perusteella pyyntö hylätään.

| (20) | CCCME esitti vastaväitteen myös sille, etteivät teräslevystä tai edes valuraudasta valmistetut säteilylämmittimet sisälly tuotteen määritelmään. Vaikka kyseisillä tuotteilla on samanlaiset käyttötarkoitukset, niillä on kuitenkin erilaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet, sillä niissä on perusraaka-aineena alumiiniseoksen sijasta teräs tai rauta, joilla on painon, lämpöhitauden ja lämmönjohtavuuden suhteen erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet. Tämän vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(20)

CCCME esitti vastaväitteen myös sille, etteivät teräslevystä tai edes valuraudasta valmistetut säteilylämmittimet sisälly tuotteen määritelmään. Vaikka kyseisillä tuotteilla on samanlaiset käyttötarkoitukset, niillä on kuitenkin erilaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet, sillä niissä on perusraaka-aineena alumiiniseoksen sijasta teräs tai rauta, joilla on painon, lämpöhitauden ja lämmönjohtavuuden suhteen erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet. Tämän vuoksi väite hylätään.

| (21) | CCCME esitti myös muita huomautuksia, jotka koskevat valituksessa olevia viittauksia tarjousmenettelyjen kautta tapahtuvaan myyntiin. Kyseisistä huomautuksista käy ilmi, että CCCME oletti, että oli kyse julkisista hankintamenettelyistä. Valituksessa tarkoitetut tarjousmenettelyt liittyvät kuitenkin tavanomaiseen liiketoimintakäytäntöön, jossa säteilylämmittimien hankkija EU:ssa pyytää mahdollisia toimittajia ilmoittamaan hinnat ennen tilausten tekemistä. Mihinkään laskelmissa käytettyyn Kiinasta tulevaan tuontiin ei liittynyt julkista hankintamenettelyä. |
| --- | --- |

(21)

CCCME esitti myös muita huomautuksia, jotka koskevat valituksessa olevia viittauksia tarjousmenettelyjen kautta tapahtuvaan myyntiin. Kyseisistä huomautuksista käy ilmi, että CCCME oletti, että oli kyse julkisista hankintamenettelyistä. Valituksessa tarkoitetut tarjousmenettelyt liittyvät kuitenkin tavanomaiseen liiketoimintakäytäntöön, jossa säteilylämmittimien hankkija EU:ssa pyytää mahdollisia toimittajia ilmoittamaan hinnat ennen tilausten tekemistä. Mihinkään laskelmissa käytettyyn Kiinasta tulevaan tuontiin ei liittynyt julkista hankintamenettelyä.

| (22) | Lisäksi CCCME huomautti valituksessa olevista viittauksista ”design-säteilylämmittimiin” olettaen, että kyseiset säteilylämmittimet eivät kuulu tuotteen määritelmään. Myös nämä huomautukset johtuivat väärinkäsityksestä, sillä kyseisiä lämmittimiä ei ole jätetty pois tuotteen määritelmästä. Näin ollen huomautuksia ei otettu huomioon. |
| --- | --- |

(22)

Lisäksi CCCME huomautti valituksessa olevista viittauksista ”design-säteilylämmittimiin” olettaen, että kyseiset säteilylämmittimet eivät kuulu tuotteen määritelmään. Myös nämä huomautukset johtuivat väärinkäsityksestä, sillä kyseisiä lämmittimiä ei ole jätetty pois tuotteen määritelmästä. Näin ollen huomautuksia ei otettu huomioon.

2.   Samankaltainen tuote

| (23) | Tutkimuksessa todettiin, että Kiinassa valmistetuilla ja sieltä viedyillä alumiinisilla säteilylämmittimillä sekä unionin tuottajien unionissa valmistamilla ja myymillä alumiinisilla säteilylämmittimillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(23)

Tutkimuksessa todettiin, että Kiinassa valmistetuilla ja sieltä viedyillä alumiinisilla säteilylämmittimillä sekä unionin tuottajien unionissa valmistamilla ja myymillä alumiinisilla säteilylämmittimillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   OTANTA

1.   Unionin tuottajia koskeva otanta

| (24) | Koska unionin tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Koska unionin tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (25) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otos koostui neljästä yrityksestä, jotka oli valittu kahdeksasta unionin tuottajasta, joiden tiedettiin tuottavan samankaltaista tuotetta ennen tutkimuksen käynnistämistä, niiden myyntimäärien, koon ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Niiden osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 66 prosenttia. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Yksi asianomainen osapuoli pyysi, että myös tuotantomäärä otetaan huomioon otosta valittaessa. Otoksen muuttaminen kyseisellä tavalla hyväksyttiin. Yksikään asianomaisista osapuolista ei vastustanut viidestä yrityksestä koostuvaa lopullista otosta. |
| --- | --- |

(25)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otos koostui neljästä yrityksestä, jotka oli valittu kahdeksasta unionin tuottajasta, joiden tiedettiin tuottavan samankaltaista tuotetta ennen tutkimuksen käynnistämistä, niiden myyntimäärien, koon ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Niiden osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 66 prosenttia. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Yksi asianomainen osapuoli pyysi, että myös tuotantomäärä otetaan huomioon otosta valittaessa. Otoksen muuttaminen kyseisellä tavalla hyväksyttiin. Yksikään asianomaisista osapuolista ei vastustanut viidestä yrityksestä koostuvaa lopullista otosta.

2.   Etuyhteydettömien tuojien otanta

| (26) | Menettelyssä osallisina olevien tuojien mahdollisesti suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn soveltamista tuojiin. |
| --- | --- |

(26)

Menettelyssä osallisina olevien tuojien mahdollisesti suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn soveltamista tuojiin.

| (27) | Vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui toimimaan yhteistyössä. Koska näistä tuojista kaksi ei ilmoittanut tuoneensa tai ostaneensa tarkasteltavana olevaa tuotetta, otantaa ei enää pidetty tarpeellisena. |
| --- | --- |

(27)

Vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui toimimaan yhteistyössä. Koska näistä tuojista kaksi ei ilmoittanut tuoneensa tai ostaneensa tarkasteltavana olevaa tuotetta, otantaa ei enää pidetty tarpeellisena.

3.   Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (28) | Kaikkiaan 18 vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinasta toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseiset yritykset veivät noin 5 miljoonaa elementtiä (3) eli hieman alle 50 prosenttia Kiinan EU:n markkinoille viemästä määrästä tutkimusajanjaksolla. Mainituilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otoksen, johon kuuluvien kahden vientiä harjoittavan tuottajan edustava tuotanto-, myynti- ja vientimäärä on suurin mahdollinen, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa. Kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien – Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd. – osuus otantaa varten tietoja toimittaneiden 18:n vientiä harjoittavan tuottajan myyntimäärästä oli noin 62 prosenttia. |
| --- | --- |

(28)

Kaikkiaan 18 vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinasta toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseiset yritykset veivät noin 5 miljoonaa elementtiä (3) eli hieman alle 50 prosenttia Kiinan EU:n markkinoille viemästä määrästä tutkimusajanjaksolla. Mainituilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otoksen, johon kuuluvien kahden vientiä harjoittavan tuottajan edustava tuotanto-, myynti- ja vientimäärä on suurin mahdollinen, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa. Kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien – Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd. – osuus otantaa varten tietoja toimittaneiden 18:n vientiä harjoittavan tuottajan myyntimäärästä oli noin 62 prosenttia.

| (29) | Yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä (Sira-ryhmä) vastusti sen jättämistä otannan ulkopuolelle sillä perusteella, että se valmistaa erästä tiettyä säteilylämmitinlajia (käyttäen suulakepuristusmenetelmää), minkä vuoksi sen sisällyttäminen otokseen parantaisi otoksen edustavuutta. Lisäryhmän sisällyttäminen otokseen ei kuitenkaan ollut tarpeen, sillä alun perin valittu otos edusti joka tapauksessa yli 60:tä prosenttia yhteistyössä toimineiden yritysten ilmoittamasta viennistä. Otoksen ei myöskään välttämättä tarvitse kattaa kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja. Sen vuoksi Sira-ryhmän pyyntö otokseen sisällyttämisestä hylättiin ja alkuperäinen otos vahvistettiin. |
| --- | --- |

(29)

Yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä (Sira-ryhmä) vastusti sen jättämistä otannan ulkopuolelle sillä perusteella, että se valmistaa erästä tiettyä säteilylämmitinlajia (käyttäen suulakepuristusmenetelmää), minkä vuoksi sen sisällyttäminen otokseen parantaisi otoksen edustavuutta. Lisäryhmän sisällyttäminen otokseen ei kuitenkaan ollut tarpeen, sillä alun perin valittu otos edusti joka tapauksessa yli 60:tä prosenttia yhteistyössä toimineiden yritysten ilmoittamasta viennistä. Otoksen ei myöskään välttämättä tarvitse kattaa kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja. Sen vuoksi Sira-ryhmän pyyntö otokseen sisällyttämisestä hylättiin ja alkuperäinen otos vahvistettiin.

D.   POLKUMYYNTI

1.   Markkinatalouskohtelu ja yksilöllinen kohtelu

1.1.   Markkinatalouskohtelu

| (30) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut perusteet. |
| --- | --- |

(30)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut perusteet.

| (31) | Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät kuitenkin vain yksilöllistä kohtelua, minkä vuoksi markkinatalouskohtelun myöntämisperusteiden täyttymistä ei tutkittu. |
| --- | --- |

(31)

Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät kuitenkin vain yksilöllistä kohtelua, minkä vuoksi markkinatalouskohtelun myöntämisperusteiden täyttymistä ei tutkittu.

1.2.   Yksilöllinen kohtelu

| (32) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut perusteet. Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:






  — | kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja |
| --- | --- | --- |

(32)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut perusteet. Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:

—

kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja

| — | vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti |
| --- | --- |

—

vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti

| — | osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta |
| --- | --- |

—

osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta

| — | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan ja |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan ja

| — | valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit. |
| --- | --- |

—

valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.

| (33) | Kumpikin otokseen kuuluva vientiä harjoittava tuottaja pyysi yksilöllistä kohtelua. Komissio tarkasteli pyyntöjä. Tutkimus osoitti, että otokseen kuuluvat yritykset täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(33)

Kumpikin otokseen kuuluva vientiä harjoittava tuottaja pyysi yksilöllistä kohtelua. Komissio tarkasteli pyyntöjä. Tutkimus osoitti, että otokseen kuuluvat yritykset täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset.

| (34) | Näin ollen kummallekin otokseen kuuluvalle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin yksilöllinen kohtelu. |
| --- | --- |

(34)

Näin ollen kummallekin otokseen kuuluvalle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin yksilöllinen kohtelu.

2.   Vertailumaa

| (35) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella. |
| --- | --- |

(35)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.

| (36) | Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Venäjää vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(36)

Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Venäjää vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (37) | Ehdotukseen Venäjän valitsemiseksi vertailumaaksi ei saatu huomautuksia. Yksikään asianomaisista osapuolista ei ehdottanut tutkimuksen aikana vaihtoehtoisia vertailumaassa toimivia samankaltaisen tuotteen tuottajia valituksessa mainittujen tuottajien lisäksi. |
| --- | --- |

(37)

Ehdotukseen Venäjän valitsemiseksi vertailumaaksi ei saatu huomautuksia. Yksikään asianomaisista osapuolista ei ehdottanut tutkimuksen aikana vaihtoehtoisia vertailumaassa toimivia samankaltaisen tuotteen tuottajia valituksessa mainittujen tuottajien lisäksi.

| (38) | Venäläisten yritysten kanssa ei päästy yhteistyöhön, vaikka kaikkiin tiedossa olleisiin venäläisiin tuottajiin oltiin toistuvasti yhteydessä tutkimuksen aikana ja niille lähetettiin vertailumaan kyselylomakkeet. |
| --- | --- |

(38)

Venäläisten yritysten kanssa ei päästy yhteistyöhön, vaikka kaikkiin tiedossa olleisiin venäläisiin tuottajiin oltiin toistuvasti yhteydessä tutkimuksen aikana ja niille lähetettiin vertailumaan kyselylomakkeet.

| (39) | Komissio yritti omien selvitystensä avulla kartoittaa muita tuottajia kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(39)

Komissio yritti omien selvitystensä avulla kartoittaa muita tuottajia kolmansissa maissa.

| (40) | Sitä varten lähetettiin kirjeitä ja kyselyjä kaikille tiedossa olleille tuottajille muissa kolmansissa maissa (Turkissa, Iranissa, Kroatiassa, Intiassa, Etelä-Afrikassa ja Sveitsissä). Jatkotoimista huolimatta yhteistyöhalukkuutta ei ilmennyt. |
| --- | --- |

(40)

Sitä varten lähetettiin kirjeitä ja kyselyjä kaikille tiedossa olleille tuottajille muissa kolmansissa maissa (Turkissa, Iranissa, Kroatiassa, Intiassa, Etelä-Afrikassa ja Sveitsissä). Jatkotoimista huolimatta yhteistyöhalukkuutta ei ilmennyt.

| (41) | Kuten edellä 38, 39 ja 40 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa ei tullut esiin muita markkinataloutta toteuttavia kolmansia maita, joita olisi voitu käyttää vertailumaana tässä menettelyssä. Koska tällaista markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata ei ollut, pääteltiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti, ettei otokseen kuuluville tuottajille ollut mahdollista määrittää normaaliarvoa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai sellaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, vietäessä käytetyn hinnan perusteella ja että siksi normaaliarvo oli määritettävä jollakin muulla hyväksyttävällä perusteella eli tässä tapauksessa samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Tämä katsottiin asianmukaiseksi niin edellä mainitun yhteistyöhaluttomuuden kuin EU:n markkinoiden koon, tuonnin harjoittamisen ja EU:n markkinoilla kyseisen tuotteen osalta vallitsevan voimakkaan kansainvälisen kilpailun vuoksi. |
| --- | --- |

(41)

Kuten edellä 38, 39 ja 40 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa ei tullut esiin muita markkinataloutta toteuttavia kolmansia maita, joita olisi voitu käyttää vertailumaana tässä menettelyssä. Koska tällaista markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata ei ollut, pääteltiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti, ettei otokseen kuuluville tuottajille ollut mahdollista määrittää normaaliarvoa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai sellaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, vietäessä käytetyn hinnan perusteella ja että siksi normaaliarvo oli määritettävä jollakin muulla hyväksyttävällä perusteella eli tässä tapauksessa samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Tämä katsottiin asianmukaiseksi niin edellä mainitun yhteistyöhaluttomuuden kuin EU:n markkinoiden koon, tuonnin harjoittamisen ja EU:n markkinoilla kyseisen tuotteen osalta vallitsevan voimakkaan kansainvälisen kilpailun vuoksi.

3.   Normaaliarvo

| (42) | Koska kumpikaan otokseen valittu yritys ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin samankaltaisesta tuotteesta unionissa tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, kuten edellä 41 kappaleessa selitetään. Unionissa maksettua tai maksettavaa hintaa koskevan perusteen mukaisesti normaaliarvo laskettiin edellä 13 kappaleessa lueteltujen unionin tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(42)

Koska kumpikaan otokseen valittu yritys ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin samankaltaisesta tuotteesta unionissa tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, kuten edellä 41 kappaleessa selitetään. Unionissa maksettua tai maksettavaa hintaa koskevan perusteen mukaisesti normaaliarvo laskettiin edellä 13 kappaleessa lueteltujen unionin tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella.

| (43) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen EU-myynti riippumattomille asiakkaille edustavaa. Unionissa toimivien samankaltaisen tuotteen tuottajien myynnin EU:ssa todettiin olevan edustavaa verrattuna otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

(43)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen EU-myynti riippumattomille asiakkaille edustavaa. Unionissa toimivien samankaltaisen tuotteen tuottajien myynnin EU:ssa todettiin olevan edustavaa verrattuna otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.

| (44) | Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan EU-myynnin osuus. EU:n myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin tuotantokustannukset unionin markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. Tarkastelussa kävi ilmi, että joidenkin tuotelajien EU-myynti oli kannattavaa eli nettomääräiset yksikkömyyntihinnat ylittivät lasketut yksikön tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(44)

Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan EU-myynnin osuus. EU:n myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin tuotantokustannukset unionin markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. Tarkastelussa kävi ilmi, että joidenkin tuotelajien EU-myynti oli kannattavaa eli nettomääräiset yksikkömyyntihinnat ylittivät lasketut yksikön tuotantokustannukset.

| (45) | Kunkin tuotelajin normaaliarvo perustui tosiasiallisiin myyntihintoihin (noudettuna lähettäjältä -tasolla) kannattavan myynnin osalta ja laskennalliseen normaaliarvoon kannattamattoman myynnin osalta. |
| --- | --- |

(45)

Kunkin tuotelajin normaaliarvo perustui tosiasiallisiin myyntihintoihin (noudettuna lähettäjältä -tasolla) kannattavan myynnin osalta ja laskennalliseen normaaliarvoon kannattamattoman myynnin osalta.

| (46) | Normaaliarvo laskettiin lisäämällä EU:n tuotannonalan tuotantokustannuksiin sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali (4,43 %) perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat EU:n tuottajien samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin. |
| --- | --- |

(46)

Normaaliarvo laskettiin lisäämällä EU:n tuotannonalan tuotantokustannuksiin sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali (4,43 %) perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat EU:n tuottajien samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin.

4.   Vientihinnat

| (47) | Koska otokseen kuuluville vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin yksilöllinen kohtelu ja ne harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(47)

Koska otokseen kuuluville vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin yksilöllinen kohtelu ja ne harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

5.   Vertailu

| (48) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, pakkaus-, käsittely- ja luottokustannusten perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(48)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, pakkaus-, käsittely- ja luottokustannusten perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.

| (49) | Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta oli selvää, että yritys ei ollut luokitellut tarkasteltavana olevaa tuotetta oikein käyttäessään kyselylomakkeessa edellytettyä järjestelmää. Yksi tarkasteltavana olevan tuotteen eritelmään sisältyvistä ominaisuuksista koski säteilylämmittimien lämpötehoa. Kyseinen yritys ei kuitenkaan esittänyt näyttöä, joka olisi tukenut yrityksen viemien mallien ilmoitettuja lämpötehoja. Tosiasiallisesti ilmoitettu lämpöteho ei ollut oikea eikä vastannut muita ominaisuuksia kuten painoa ja kokoa. Vertailussa voitiin sen vuoksi käyttää ainoastaan muita, jäljelle jääviä ominaisuuksia. |
| --- | --- |

(49)

Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta oli selvää, että yritys ei ollut luokitellut tarkasteltavana olevaa tuotetta oikein käyttäessään kyselylomakkeessa edellytettyä järjestelmää. Yksi tarkasteltavana olevan tuotteen eritelmään sisältyvistä ominaisuuksista koski säteilylämmittimien lämpötehoa. Kyseinen yritys ei kuitenkaan esittänyt näyttöä, joka olisi tukenut yrityksen viemien mallien ilmoitettuja lämpötehoja. Tosiasiallisesti ilmoitettu lämpöteho ei ollut oikea eikä vastannut muita ominaisuuksia kuten painoa ja kokoa. Vertailussa voitiin sen vuoksi käyttää ainoastaan muita, jäljelle jääviä ominaisuuksia.

| (50) | Kun tuotelajien luokitteluun käytettiin tuotevalvontanumerojärjestelmää, vastaavuus oli toisen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla hyvä. Koska otokseen kuuluvan toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta suoraa vastaavuutta ei kuitenkaan todettu, käytettiin samankaltaisuuteen perustuvaa menetelmää. Kun käytettiin samankaltaisuuteen perustuvaa menetelmää, yksityiskohtaiset tiedot ilmoitettiin asianomaiselle taholle. |
| --- | --- |

(50)

Kun tuotelajien luokitteluun käytettiin tuotevalvontanumerojärjestelmää, vastaavuus oli toisen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla hyvä. Koska otokseen kuuluvan toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta suoraa vastaavuutta ei kuitenkaan todettu, käytettiin samankaltaisuuteen perustuvaa menetelmää. Kun käytettiin samankaltaisuuteen perustuvaa menetelmää, yksityiskohtaiset tiedot ilmoitettiin asianomaiselle taholle.

6.   Polkumyyntimarginaalit

| (51) | Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(51)

Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.

| (52) | Näiden kahden polkumyyntimarginaalin perusteella laskettiin painotettu keskiarvo otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille yrityksille. |
| --- | --- |

(52)

Näiden kahden polkumyyntimarginaalin perusteella laskettiin painotettu keskiarvo otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille yrityksille.

| (53) | Koska kiinalaisten yritysten yhteistyöaste oli matala (alle 50 prosenttia), katsotaan asianmukaiseksi, että kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritetään yhteistyössä toimineiden viejien sellaisten tietylle asiakkaalle suuntautuneiden liiketoimien perusteella, joissa polkumyynti oli voimakkainta. |
| --- | --- |

(53)

Koska kiinalaisten yritysten yhteistyöaste oli matala (alle 50 prosenttia), katsotaan asianmukaiseksi, että kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritetään yhteistyössä toimineiden viejien sellaisten tietylle asiakkaalle suuntautuneiden liiketoimien perusteella, joissa polkumyynti oli voimakkainta.

| (54) | Tällä tavalla määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

  Taulukko 1








  Yrityksen nimi | Asema | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh | Yksilöllinen kohtelu | 23,0 % |
| Metal Group Co. Ltd. | Yksilöllinen kohtelu | 70,8 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | | 32,5 % |
| Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali | | 76,6 % |

(54)

Tällä tavalla määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Taulukko 1

Yrityksen nimi

Asema

Polkumyyntimarginaali

Zhejiang Flyhigh

Yksilöllinen kohtelu

23,0 %

Metal Group Co. Ltd.

Yksilöllinen kohtelu

70,8 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

32,5 %

Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali

76,6 %

E.   VAHINKO

1.   Unionin kokonaistuotanto

| (55) | Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia. |
| --- | --- |

(55)

Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.

| (56) | Tutkimusajanjaksolla alumiinisia säteilylämmittimiä valmisti unionissa kahdeksan tuottajaa. Tutkimusajanjakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja. |
| --- | --- |

(56)

Tutkimusajanjaksolla alumiinisia säteilylämmittimiä valmisti unionissa kahdeksan tuottajaa. Tutkimusajanjakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.

| (57) | Tällä perusteella elementtien lukumäärällä mitatun unionin kokonaistuotannon tutkimusajanjakson aikana arvioitiin olevan noin 64 miljoonaa. Koska valitusta tukevat unionin tuottajat vastasivat unionin koko tuotannosta, ne muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(57)

Tällä perusteella elementtien lukumäärällä mitatun unionin kokonaistuotannon tutkimusajanjakson aikana arvioitiin olevan noin 64 miljoonaa. Koska valitusta tukevat unionin tuottajat vastasivat unionin koko tuotannosta, ne muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

2.   Unionin kulutus

| (58) | Eurostatin tuontitilastoja ei voitu käyttää tässä tutkimuksessa, koska ne CN-koodit, joihin alumiiniset säteilylämmittimet kuuluvat, sisältävät myös muita alumiinituotteita, kuten sähköisiä säteilylämmittimiä. |
| --- | --- |

(58)

Eurostatin tuontitilastoja ei voitu käyttää tässä tutkimuksessa, koska ne CN-koodit, joihin alumiiniset säteilylämmittimet kuuluvat, sisältävät myös muita alumiinituotteita, kuten sähköisiä säteilylämmittimiä.

| (59) | Näin ollen unionin kulutus määritettiin valitukseen sisältyvien, erityisesti unionin tuotannonalan myyntimäärää unionissa sekä Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien vientiä koskevien tietojen perusteella. Tiedot tarkastettiin vertaamalla niitä otantakyselyyn saatuihin vastauksiin sekä otokseen valittujen unionin tuottajien ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tiloissa saatuihin, tarkastettuihin tietoihin. |
| --- | --- |

(59)

Näin ollen unionin kulutus määritettiin valitukseen sisältyvien, erityisesti unionin tuotannonalan myyntimäärää unionissa sekä Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien vientiä koskevien tietojen perusteella. Tiedot tarkastettiin vertaamalla niitä otantakyselyyn saatuihin vastauksiin sekä otokseen valittujen unionin tuottajien ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tiloissa saatuihin, tarkastettuihin tietoihin.

| (60) | Tämän perusteella unionin kulutuksen todettiin kehittyneen seuraavasti:

  Taulukko 2 | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus (elementtiä) | 46 000 000 | 40 500 000 | 39 000 000 | 44 246 066 |
| Indeksi (2009 = 100) | 114 | 100 | 96 | 109 |
| Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset |

(60)

Tämän perusteella unionin kulutuksen todettiin kehittyneen seuraavasti:

Taulukko 2

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus (elementtiä)

46 000 000

40 500 000

39 000 000

44 246 066

Indeksi (2009 = 100)

114

100

96

109

Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset

| (61) | Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla väheni tarkastelujakson aikana 3,8 prosenttia. Vuodesta 2008 vuoteen 2009 vähenemistä tapahtui 12 prosenttia, mikä johtui talouskriisin maailmanlaajuisista negatiivisista vaikutuksista, ja myöhemmin kulutus väheni vielä lisää 3,7 prosenttia. Vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana se kuitenkin elpyi, kun kasvua oli 13,5 prosenttia, mutta ei noussut takaisin vuoden 2008 lähtötasolle. Edellä olevan taulukon mukaan kulutus lisääntyi 9 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(61)

Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla väheni tarkastelujakson aikana 3,8 prosenttia. Vuodesta 2008 vuoteen 2009 vähenemistä tapahtui 12 prosenttia, mikä johtui talouskriisin maailmanlaajuisista negatiivisista vaikutuksista, ja myöhemmin kulutus väheni vielä lisää 3,7 prosenttia. Vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana se kuitenkin elpyi, kun kasvua oli 13,5 prosenttia, mutta ei noussut takaisin vuoden 2008 lähtötasolle. Edellä olevan taulukon mukaan kulutus lisääntyi 9 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

3.   Tuonti asianomaisesta maasta

| (62) | Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:

  Taulukko 3 | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (elementtiä) | 6 000 000 | 7 000 000 | 8 000 000 | 10 616 576 |
| Indeksi (2009 = 100) | 86 | 100 | 114 | 152 |
| Markkinaosuus | 13,0 % | 17,3 % | 20,5 % | 24,0 % |
| Indeksi (2009 = 100) | 75 | 100 | 119 | 139 |
| Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset |

(62)

Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:

Taulukko 3

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (elementtiä)

6 000 000

7 000 000

8 000 000

10 616 576

Indeksi (2009 = 100)

86

100

114

152

Markkinaosuus

13,0 %

17,3 %

20,5 %

24,0 %

Indeksi (2009 = 100)

75

100

119

139

Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset

| (63) | Kulutuksen kehittymisestä huolimatta Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (77 %) tarkastelujaksolla. Kasvu oli jatkuvaa, ja se oli jyrkintä vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä (+ 33 %). Vastaavasti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi tasaisesti tarkastelujaksolla: vuonna 2008 osuus oli 13 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 24 prosenttia. Tätä suuntausta olisi tarkasteltava pitäen mielessä kulutuksen yleinen väheneminen 3,8 prosentilla samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(63)

Kulutuksen kehittymisestä huolimatta Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (77 %) tarkastelujaksolla. Kasvu oli jatkuvaa, ja se oli jyrkintä vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä (+ 33 %). Vastaavasti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi tasaisesti tarkastelujaksolla: vuonna 2008 osuus oli 13 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 24 prosenttia. Tätä suuntausta olisi tarkasteltava pitäen mielessä kulutuksen yleinen väheneminen 3,8 prosentilla samalla ajanjaksolla.

3.1.   Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Taulukko 4

| Tuonti Kiinasta | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen hinta (euroa/elementti) | 4,06 | 3,25 | 4,07 | 4,02 |
| Indeksi (2009 = 100) | 125 | 100 | 125 | 123 |
| Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset |

Tuonti Kiinasta

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen hinta (euroa/elementti)

4,06

3,25

4,07

4,02

Indeksi (2009 = 100)

125

100

125

123

Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset

| (64) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskihinta laski hieman tarkastelujaksolla. Ensin vuodesta 2008 vuoteen 2009 hinta laski huomattavasti eli 20 prosenttia ja nousi sitten vuosien 2009 ja 2010 välillä 25 prosenttia. Tarkastelujakson loppua kohden se laski jälleen. |
| --- | --- |

(64)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskihinta laski hieman tarkastelujaksolla. Ensin vuodesta 2008 vuoteen 2009 hinta laski huomattavasti eli 20 prosenttia ja nousi sitten vuosien 2009 ja 2010 välillä 25 prosenttia. Tarkastelujakson loppua kohden se laski jälleen.

| (65) | Tutkimus osoitti myös, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat pysyivät tarkastelujakson ajan jatkuvasti unionin tuotannonalan myyntihintoja alempina. Vuoden 2009 hintojen laskun kanssa samaan aikaan Kiinan markkinaosuus kasvoi rajusti eli 13 prosentista 17,3 prosenttiin unionin markkinoista, ja jatkuva hinnan alittavuus selittää kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuden vakaan kasvun erityisesti vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(65)

Tutkimus osoitti myös, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat pysyivät tarkastelujakson ajan jatkuvasti unionin tuotannonalan myyntihintoja alempina. Vuoden 2009 hintojen laskun kanssa samaan aikaan Kiinan markkinaosuus kasvoi rajusti eli 13 prosentista 17,3 prosenttiin unionin markkinoista, ja jatkuva hinnan alittavuus selittää kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuden vakaan kasvun erityisesti vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (66) | Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(66)

Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (67) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 6,1 prosenttia ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(67)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 6,1 prosenttia ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.

4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.1.   Alustavat huomautukset

| (68) | Kuten edellä 24 ja 25 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää. On syytä huomata, että yksi otokseen valituista unionin tuottajista aloitti alumiinisten säteilylämmittimien valmistuksen vasta vuonna 2009. Jotta tarkastelujakson aikaisista suuntauksista voitiin tehdä johdonmukainen analyysi, katsottiin asianmukaiseksi asettaa vuosi 2009 vahinkoanalyysin vertailuvuodeksi indeksillä 100. Kokonaiskuvan täydentämiseksi myös vuodelle 2008 vahvistettiin indeksi käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(68)

Kuten edellä 24 ja 25 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää. On syytä huomata, että yksi otokseen valituista unionin tuottajista aloitti alumiinisten säteilylämmittimien valmistuksen vasta vuonna 2009. Jotta tarkastelujakson aikaisista suuntauksista voitiin tehdä johdonmukainen analyysi, katsottiin asianmukaiseksi asettaa vuosi 2009 vahinkoanalyysin vertailuvuodeksi indeksillä 100. Kokonaiskuvan täydentämiseksi myös vuodelle 2008 vahvistettiin indeksi käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (69) | Neljän otokseen valitun unionin tuottajan toimittamien ja todentamien tietojen perusteella vahvistettiin mikroindikaattoreita, kuten yksikköhinta, yksikkökohtaiset kustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja varastot. Indeksi vuodelle 2008 määritettiin vertaamalla vuonna 2008 toimineita kolmea tuottajaa koskevia saatavilla olleita tietoja samojen kolmen tuottajan tietoihin vuodelta 2009 (indeksi 100). |
| --- | --- |

(69)

Neljän otokseen valitun unionin tuottajan toimittamien ja todentamien tietojen perusteella vahvistettiin mikroindikaattoreita, kuten yksikköhinta, yksikkökohtaiset kustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja varastot. Indeksi vuodelle 2008 määritettiin vertaamalla vuonna 2008 toimineita kolmea tuottajaa koskevia saatavilla olleita tietoja samojen kolmen tuottajan tietoihin vuodelta 2009 (indeksi 100).

| (70) | Alumiinisten säteilylämmittimien kahdeksan EU:ssa toimivan tuottajan toimittamien tietojen perusteella vahvistettiin mikroindikaattoreita, kuten unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus ja työllisyys. Indeksi vuodelle 2008 määritettiin vertaamalla vuonna 2008 toimineita seitsemää tuottajaa koskevia saatavilla olleita tietoja samojen seitsemän tuottajan osalta saatavilla olleisiin tietoihin vuodelta 2009 (indeksi 100). |
| --- | --- |

(70)

Alumiinisten säteilylämmittimien kahdeksan EU:ssa toimivan tuottajan toimittamien tietojen perusteella vahvistettiin mikroindikaattoreita, kuten unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus ja työllisyys. Indeksi vuodelle 2008 määritettiin vertaamalla vuonna 2008 toimineita seitsemää tuottajaa koskevia saatavilla olleita tietoja samojen seitsemän tuottajan osalta saatavilla olleisiin tietoihin vuodelta 2009 (indeksi 100).

| (71) | Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan tarkasteltaessa unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tarkastelujaksolla on otettava huomioon kaikki kyseisessä artiklassa mainitut taloudelliset tekijät. |
| --- | --- |

(71)

Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan tarkasteltaessa unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tarkastelujaksolla on otettava huomioon kaikki kyseisessä artiklassa mainitut taloudelliset tekijät.

4.2.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Taulukko 5

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (elementtiä) | | 55 533 555 | 60 057 377 | 64 100 484 |
| Indeksi (2009 = 100) | 116 | 100 | 108 | 115 |
| Tuotantokapasiteetti (elementtiä) | | 93 426 855 | 95 762 788 | 107 218 125 |
| | | 100 | 103 | 115 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 70 % | 59 % | 63 % | 60 % |
| Indeksi (2009 = 100) | 119 | 100 | 106 | 101 |
| Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (elementtiä)

55 533 555

60 057 377

64 100 484

Indeksi (2009 = 100)

116

100

108

115

Tuotantokapasiteetti (elementtiä)

93 426 855

95 762 788

107 218 125

100

103

115

Kapasiteetin käyttöaste

70 %

59 %

63 %

60 %

Indeksi (2009 = 100)

119

100

106

101

Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset

| (72) | Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia. |
| --- | --- |

(72)

Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.

| (73) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla. Kysynnän vähenemistä vastaavasti tuotanto väheni huomattavasti vuonna 2009, minkä jälkeen se palautui vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Tuotanto pysyi melko vakaana vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä huolimatta kulutuksen 9 prosentin kasvusta. Tuotantotaso riippuu myös unionin tuotannonalan vientitoiminnasta, joka jatkui merkittävänä koko tarkastelujakson. |
| --- | --- |

(73)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla. Kysynnän vähenemistä vastaavasti tuotanto väheni huomattavasti vuonna 2009, minkä jälkeen se palautui vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Tuotanto pysyi melko vakaana vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä huolimatta kulutuksen 9 prosentin kasvusta. Tuotantotaso riippuu myös unionin tuotannonalan vientitoiminnasta, joka jatkui merkittävänä koko tarkastelujakson.

| (74) | Vaikka kulutus väheni vain hieman, kapasiteetin käyttöaste laski 70 prosentista 60 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle se pysyi melko muuttumattomana. |
| --- | --- |

(74)

Vaikka kulutus väheni vain hieman, kapasiteetin käyttöaste laski 70 prosentista 60 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle se pysyi melko muuttumattomana.

4.3.   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Taulukko 6

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (elementtiä) | 40 000 000 | 33 500 000 | 31 000 000 | 33 629 490 |
| Indeksi (2009 = 100) | 119 | 100 | 93 | 100 |
| Markkinaosuus | 87 % | 82,7 % | 79,5 % | 76 % |
| Indeksi (2009 = 100) | 105 | 100 | 96 | 92 |
| Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (elementtiä)

40 000 000

33 500 000

31 000 000

33 629 490

Indeksi (2009 = 100)

119

100

93

100

Markkinaosuus

87 %

82,7 %

79,5 %

76 %

Indeksi (2009 = 100)

105

100

96

92

Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset

| (75) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi 16 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui koko ajan 87 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 76 prosenttiin. Vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi 16 prosenttia, joten sen markkinaosuus pieneni yli neljä prosenttiyksikköä. Vuonna 2010 myyntimäärä putosi vielä 7 prosenttia lisää ja markkinaosuus pieneni 82,7 prosentista 79,5 prosenttiin. Tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni edelleen 76 prosenttiin, vaikka samaan aikaan kulutus kasvoi (+ 13,5 %). Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kulutuksen kasvua ja hankkimaan takaisin osaa aiemmin menettämästään markkinaosuudesta. |
| --- | --- |

(75)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi 16 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui koko ajan 87 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 76 prosenttiin. Vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi 16 prosenttia, joten sen markkinaosuus pieneni yli neljä prosenttiyksikköä. Vuonna 2010 myyntimäärä putosi vielä 7 prosenttia lisää ja markkinaosuus pieneni 82,7 prosentista 79,5 prosenttiin. Tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni edelleen 76 prosenttiin, vaikka samaan aikaan kulutus kasvoi (+ 13,5 %). Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kulutuksen kasvua ja hankkimaan takaisin osaa aiemmin menettämästään markkinaosuudesta.

4.4.   Kasvu

| (76) | Kävi ilmi, että tarkastelujakson aikana unionin kulutus väheni hieman eli 3,8 prosenttia, mutta samana ajanjaksona heikkenivät huomattavasti sekä unionin tuotannonalan myyntimäärä (15,9 prosentilla) että markkinaosuus (12,6 prosentilla). Samaan aikaan tuonti Kiinasta kasvoi merkittävästi eli 76,9 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tästä syystä unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 11 prosenttiyksikköä saman jakson aikana. |
| --- | --- |

(76)

Kävi ilmi, että tarkastelujakson aikana unionin kulutus väheni hieman eli 3,8 prosenttia, mutta samana ajanjaksona heikkenivät huomattavasti sekä unionin tuotannonalan myyntimäärä (15,9 prosentilla) että markkinaosuus (12,6 prosentilla). Samaan aikaan tuonti Kiinasta kasvoi merkittävästi eli 76,9 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tästä syystä unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 11 prosenttiyksikköä saman jakson aikana.

4.5.   Työllisyys

Taulukko 7

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | | 1 598 | 1 642 | 1 641 |
| Indeksi (2009 = 100) | 102 | 100 | 103 | 103 |
| Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

  Indeksi (2009 = 100) | 114 | 100 | 105 | 112 |
| Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

1 598

1 642

1 641

Indeksi (2009 = 100)

102

100

103

103

Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

Indeksi (2009 = 100)

114

100

105

112

Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset

| (77) | Työntekijämäärä kasvoi hieman tarkastelujaksolla, mutta se johti tuottavuuden laskuun. Olisi kuitenkin huomattava, että työllisyyden kasvusuuntaus johtuu ainoastaan siitä, että yksi otokseen kuulunut – otoksen pienin – yritys aloitti tuotannon vuonna 2009. Muussa tapauksessa työllisyys olisi kehittynyt kielteiseen suuntaan. |
| --- | --- |

(77)

Työntekijämäärä kasvoi hieman tarkastelujaksolla, mutta se johti tuottavuuden laskuun. Olisi kuitenkin huomattava, että työllisyyden kasvusuuntaus johtuu ainoastaan siitä, että yksi otokseen kuulunut – otoksen pienin – yritys aloitti tuotannon vuonna 2009. Muussa tapauksessa työllisyys olisi kehittynyt kielteiseen suuntaan.

| (78) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa) väheni tarkastelujaksolla hieman. Se oli alimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi elpyä mentäessä kohti tutkimusajanjaksoa saavuttamatta kuitenkaan alkuperäistä tasoa. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuottavuus kasvoi 12 prosenttia. |
| --- | --- |

(78)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa) väheni tarkastelujaksolla hieman. Se oli alimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi elpyä mentäessä kohti tutkimusajanjaksoa saavuttamatta kuitenkaan alkuperäistä tasoa. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuottavuus kasvoi 12 prosenttia.

4.6.   Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat ja tuotantokustannukset

Taulukko 8

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille

  (euroa/elementti) | | 5,31 | 5,47 | 5,62 |
| Indeksi (2009 = 100) | 113 | 100 | 103 | 106 |
| Yksikkökustannukset (euroa/elementti) | | 4,92 | 5,34 | 5,61 |
| Indeksi (2009 = 100) | 113 | 100 | 109 | 114 |
| Lähde: otokseen valittujen tuottajien kyselylomakevastaukset |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille

(euroa/elementti)

5,31

5,47

5,62

Indeksi (2009 = 100)

113

100

103

106

Yksikkökustannukset (euroa/elementti)

4,92

5,34

5,61

Indeksi (2009 = 100)

113

100

109

114

Lähde: otokseen valittujen tuottajien kyselylomakevastaukset

| (79) | Keskimääräisten myyntihintojen kehitys tarkastelujakson aikana on selvästi negatiivinen (lasku 6 prosenttia). Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat 6 prosenttia lisääntyvän kulutuksen ja markkinoiden elpymisen myötä mutta eivät palautuneet vuoden 2008 tasolle. |
| --- | --- |

(79)

Keskimääräisten myyntihintojen kehitys tarkastelujakson aikana on selvästi negatiivinen (lasku 6 prosenttia). Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat 6 prosenttia lisääntyvän kulutuksen ja markkinoiden elpymisen myötä mutta eivät palautuneet vuoden 2008 tasolle.

| (80) | Samaan aikaan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä aiheutuvat suhteelliset kustannukset pienenivät hieman tarkastelujakson kuluessa, mutta se ei riittänyt alkuunkaan pitämään unionin tuotannonala kannattavana vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Kun vuonna 2009 kustannukset laskivat 11,5 prosenttia, myös myyntihinnat laskivat 11,5 prosenttia, mutta vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan kustannusten kasvaessa rajusti se pystyi nostamaan hintojaan vain hieman ylimääräisten kustannusten kattamiseksi. Tästä syystä kannattavuus ja markkinaosuus heikkenivät lisää, koska unionin tuotannonalan hinnat olivat jatkuvasti korkeampia kuin kiinalaistuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(80)

Samaan aikaan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä aiheutuvat suhteelliset kustannukset pienenivät hieman tarkastelujakson kuluessa, mutta se ei riittänyt alkuunkaan pitämään unionin tuotannonala kannattavana vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Kun vuonna 2009 kustannukset laskivat 11,5 prosenttia, myös myyntihinnat laskivat 11,5 prosenttia, mutta vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan kustannusten kasvaessa rajusti se pystyi nostamaan hintojaan vain hieman ylimääräisten kustannusten kattamiseksi. Tästä syystä kannattavuus ja markkinaosuus heikkenivät lisää, koska unionin tuotannonalan hinnat olivat jatkuvasti korkeampia kuin kiinalaistuonnin hinnat.

4.7.   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Taulukko 9

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) | 7,4 % | 7,5 % | 2,4 % | 0,2 % |
| Indeksi (2009 = 100) | 99 | 100 | 32 | 2 |
| Kassavirta | | 27 712 871 | 14 228 145 | 843 570 |
| Indeksi (2009 = 100) | 112 | 100 | 51 | 3 |
| Investoinnit (euroa) | 25 404 161 | 15 476 164 | 12 072 057 | 8 945 470 |
| Indeksi (2009 = 100) | 165 | 100 | 78 | 58 |
| Investointien tuotto | 36 % | 49 % | 21 % | 2 % |
| Indeksi (2009 = 100) | 73 | 100 | 43 | 4 |
| Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

EU-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)

7,4 %

7,5 %

2,4 %

0,2 %

Indeksi (2009 = 100)

99

100

32

2

Kassavirta

27 712 871

14 228 145

843 570

Indeksi (2009 = 100)

112

100

51

3

Investoinnit (euroa)

25 404 161

15 476 164

12 072 057

8 945 470

Indeksi (2009 = 100)

165

100

78

58

Investointien tuotto

36 %

49 %

21 %

2 %

Indeksi (2009 = 100)

73

100

43

4

Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset

| (81) | Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina kyseisen myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujaksolla samoin kuin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan kannattavuus laski jyrkästi ja ylsi hädin tuskin kannattavuusrajaan. |
| --- | --- |

(81)

Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina kyseisen myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujaksolla samoin kuin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan kannattavuus laski jyrkästi ja ylsi hädin tuskin kannattavuusrajaan.

| (82) | Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurilta osin yhtä negatiivisesti kuin kannattavuus. Se saavutti aallonpohjan tutkimusajanjakson aikana. Myös investointien tuotto heikkeni: vuonna 2008 se oli 36 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 2 prosenttia. |
| --- | --- |

(82)

Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurilta osin yhtä negatiivisesti kuin kannattavuus. Se saavutti aallonpohjan tutkimusajanjakson aikana. Myös investointien tuotto heikkeni: vuonna 2008 se oli 36 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 2 prosenttia.

| (83) | Kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton kehityssuunta tarkastelujaksolla rajoitti unionin tuotannonalan kykyä investoida omaan toimintaansa ja heikensi sen kehittymistä. Tarkastelujakson alussa unionin tuotannonala onnistui tekemään suuria investointeja ja modernisoimaan koneitaan tuotannon tehostamiseksi, mutta sen jälkeen investoinnit vähenivät tasaiseen tahtiin 64,7 prosentilla tarkastelujakson loppuaikana. |
| --- | --- |

(83)

Kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton kehityssuunta tarkastelujaksolla rajoitti unionin tuotannonalan kykyä investoida omaan toimintaansa ja heikensi sen kehittymistä. Tarkastelujakson alussa unionin tuotannonala onnistui tekemään suuria investointeja ja modernisoimaan koneitaan tuotannon tehostamiseksi, mutta sen jälkeen investoinnit vähenivät tasaiseen tahtiin 64,7 prosentilla tarkastelujakson loppuaikana.

4.8.   Varastot

Taulukko 10

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan loppuvarastot, indeksi (2009=100) | 137 | 100 | 131 | 299 |
| Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan loppuvarastot, indeksi (2009=100)

137

100

131

299

Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset

| (84) | Otokseen kuuluneen unionin tuotannonalan varastot kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana. Vuonna 2009 loppuvarastot pienenivät 27 prosenttia, minkä jälkeen ne kasvoivat vuoden 2010 aikana 30,8 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 128,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(84)

Otokseen kuuluneen unionin tuotannonalan varastot kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana. Vuonna 2009 loppuvarastot pienenivät 27 prosenttia, minkä jälkeen ne kasvoivat vuoden 2010 aikana 30,8 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 128,4 prosenttia.

5.   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus

| (85) | Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun otetaan lisäksi huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä. |
| --- | --- |

(85)

Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun otetaan lisäksi huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.

6.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (86) | Tutkimus osoitti, että useimmat unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla. Tämä koskee erityisesti vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun ulottuvaa aikaa. |
| --- | --- |

(86)

Tutkimus osoitti, että useimmat unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla. Tämä koskee erityisesti vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun ulottuvaa aikaa.

| (87) | Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus väheni, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 16 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi 87 prosentista 76 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Vielä sittenkin, kun kulutus kasvoi 9 prosentilla vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle tultaessa, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni edelleen. Unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin aiemmin menettämäänsä markkinaosuutta, koska polkumyynnillä EU:n markkinoille tuleva tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi. Matalahintainen polkumyyntituonti, joka jatkuvasti alitti unionin tuotannonalan hinnat, lisääntyi tasaisesti tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(87)

Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus väheni, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 16 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi 87 prosentista 76 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Vielä sittenkin, kun kulutus kasvoi 9 prosentilla vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle tultaessa, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni edelleen. Unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin aiemmin menettämäänsä markkinaosuutta, koska polkumyynnillä EU:n markkinoille tuleva tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi. Matalahintainen polkumyyntituonti, joka jatkuvasti alitti unionin tuotannonalan hinnat, lisääntyi tasaisesti tarkastelujakson ajan.

| (88) | Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Tästä syystä unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa ja tehdä investointeja heikkeni. |
| --- | --- |

(88)

Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Tästä syystä unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa ja tehdä investointeja heikkeni.

| (89) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(89)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (90) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi. |
| --- | --- |

(90)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi.

2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (91) | Tutkimus osoitti, että unionin kulutus väheni 3,8 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä kasvoi rajusti, noin 77 prosenttia, samoin kuin sen markkinaosuus, joka nousi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 13 prosentista 24 prosenttiin. Samanaikaisesti unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 16 prosenttia ja markkinaosuus putosi 87 prosentista 76 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(91)

Tutkimus osoitti, että unionin kulutus väheni 3,8 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä kasvoi rajusti, noin 77 prosenttia, samoin kuin sen markkinaosuus, joka nousi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 13 prosentista 24 prosenttiin. Samanaikaisesti unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 16 prosenttia ja markkinaosuus putosi 87 prosentista 76 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (92) | Vuodesta 2009 tutkimusajanjaksoon ulottuvalla jaksolla unionin kulutus kasvoi 9 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jälleen, päinvastoin kuin kiinalainen polkumyyntituonti, joka lisääntyi vuosittain 52 prosentilla kyseisenä ajanjaksona. |
| --- | --- |

(92)

Vuodesta 2009 tutkimusajanjaksoon ulottuvalla jaksolla unionin kulutus kasvoi 9 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jälleen, päinvastoin kuin kiinalainen polkumyyntituonti, joka lisääntyi vuosittain 52 prosentilla kyseisenä ajanjaksona.

| (93) | Hintapaineen osalta on syytä korostaa, että vuonna 2009 keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta laskivat 20 prosenttia, mikä pakotti unionin tuotannonalan laskemaan myyntihintojaan huomattavasti eli 11,5 prosenttia. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala yritti nostaa hintojaan kohonneiden kustannusten vuoksi. Tästä syystä sen markkinaosuus heikkeni lisää, koska unionin tuotannonalan hinnat olivat jatkuvasti korkeampia kuin polkumyynnillä tapahtuneen kiinalaistuonnin hinnat. Tämä tilanne aiheutti erityisesti unionin tuotannonalan kannattavuuden, myyntimäärän ja markkinaosuuden merkittävän heikkenemisen. |
| --- | --- |

(93)

Hintapaineen osalta on syytä korostaa, että vuonna 2009 keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta laskivat 20 prosenttia, mikä pakotti unionin tuotannonalan laskemaan myyntihintojaan huomattavasti eli 11,5 prosenttia. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala yritti nostaa hintojaan kohonneiden kustannusten vuoksi. Tästä syystä sen markkinaosuus heikkeni lisää, koska unionin tuotannonalan hinnat olivat jatkuvasti korkeampia kuin polkumyynnillä tapahtuneen kiinalaistuonnin hinnat. Tämä tilanne aiheutti erityisesti unionin tuotannonalan kannattavuuden, myyntimäärän ja markkinaosuuden merkittävän heikkenemisen.

| (94) | Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujakson aikana. Vaikka kiinalaistuonnin hinnat nousivat 23 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ne pysyivät huomattavasti unionin tuotannonalan myyntihintoja matalampina koko tarkastelujakson ajan ja erityisesti tutkimusajanjaksolla, mikä piti hinnat alhaalla unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(94)

Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujakson aikana. Vaikka kiinalaistuonnin hinnat nousivat 23 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ne pysyivät huomattavasti unionin tuotannonalan myyntihintoja matalampina koko tarkastelujakson ajan ja erityisesti tutkimusajanjaksolla, mikä piti hinnat alhaalla unionin markkinoilla.

| (95) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että voimakkaasti kasvaneella Kiinasta tulleella polkumyyntituonnilla, jonka hinnat jatkuvasti alittivat unionin tuotannonalan hinnat, on ollut ratkaiseva osa unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa, josta on osoituksena erityisesti sen heikko taloudellinen tilanne, myyntimäärien ja markkinaosuuden pieneneminen ja useimpien vahinkoindikaattoreiden kehitys huonompaan suuntaan. |
| --- | --- |

(95)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että voimakkaasti kasvaneella Kiinasta tulleella polkumyyntituonnilla, jonka hinnat jatkuvasti alittivat unionin tuotannonalan hinnat, on ollut ratkaiseva osa unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa, josta on osoituksena erityisesti sen heikko taloudellinen tilanne, myyntimäärien ja markkinaosuuden pieneneminen ja useimpien vahinkoindikaattoreiden kehitys huonompaan suuntaan.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

3.1.   Kolmansista maista tuleva tuonti

| (96) | Kuten edellä 58 kappaleessa selvitetään, Eurostatin tuontitilastoja ei voitu käyttää tässä tutkimuksessa, sillä CN-koodeihin, joihin alumiiniset säteilylämmittimet ja niiden elementit ja osaryhmät kuuluvat, sisältyy kaikenlaisia alumiinituotteita. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut, valituksen perusteella määritettiin, että Kiinan lisäksi ei ole muita EU:n ulkopuolisia maita, jotka olisivat valmistaneet alumiinisia säteilylämmittimiä ja vieneet niitä EU:hun tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(96)

Kuten edellä 58 kappaleessa selvitetään, Eurostatin tuontitilastoja ei voitu käyttää tässä tutkimuksessa, sillä CN-koodeihin, joihin alumiiniset säteilylämmittimet ja niiden elementit ja osaryhmät kuuluvat, sisältyy kaikenlaisia alumiinituotteita. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut, valituksen perusteella määritettiin, että Kiinan lisäksi ei ole muita EU:n ulkopuolisia maita, jotka olisivat valmistaneet alumiinisia säteilylämmittimiä ja vieneet niitä EU:hun tarkastelujaksolla.

3.2.   Talouskriisi

| (97) | Talouskriisi selittää osittain unionin kulutuksen supistumisen erityisesti vuosina 2009 ja 2010. On kuitenkin huomion arvoista, että sekä tarkastelujaksolla kulutuksen vähetessä että sen kasvaessa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Kiinasta unionin markkinoille unionin tuotannonalan hinnat alittavilla polkumyyntihinnoilla tuleva tuonti lisääntyi jatkuvasti. |
| --- | --- |

(97)

Talouskriisi selittää osittain unionin kulutuksen supistumisen erityisesti vuosina 2009 ja 2010. On kuitenkin huomion arvoista, että sekä tarkastelujaksolla kulutuksen vähetessä että sen kasvaessa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Kiinasta unionin markkinoille unionin tuotannonalan hinnat alittavilla polkumyyntihinnoilla tuleva tuonti lisääntyi jatkuvasti.

| (98) | Matalahintainen polkumyyntituonti pääsi aivan erilaiseen tulokseen kuin unionin tuotannonala. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti vuodesta 2009 alkaen tutkimusajanjaksoon asti, vaikka unionin kulutus lisääntyi yleisen talouden elpymisen myötä. Vaikka tuotantomäärä oli kasvussa, liikatuotantoa täytyi laittaa varastoon. |
| --- | --- |

(98)

Matalahintainen polkumyyntituonti pääsi aivan erilaiseen tulokseen kuin unionin tuotannonala. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti vuodesta 2009 alkaen tutkimusajanjaksoon asti, vaikka unionin kulutus lisääntyi yleisen talouden elpymisen myötä. Vaikka tuotantomäärä oli kasvussa, liikatuotantoa täytyi laittaa varastoon.

| (99) | Tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja ilman polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakasta lisääntymistä ja sen aiheuttamaa suurta hintapainetta unionin tuotannonalalla olisi saattanut olla jonkin verran vaikeuksia selviytyä kulutuksen laskusta ja kiinteiden yksikkökustannusten noususta, joka johtui alentuneesta kapasiteetin käyttöasteesta. Tutkimus kuitenkin osoittaa selvästi, että polkumyyntituonti Kiinasta on voimistanut talouden taantuman vaikutusta. Vaikka talous yleisesti alkoi elpyä, unionin tuotannonala ei pystynyt elpymään ja saamaan takaisin tarkastelujakson aikana menettämiään myyntimääriä ja markkinaosuutta. |
| --- | --- |

(99)

Tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja ilman polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakasta lisääntymistä ja sen aiheuttamaa suurta hintapainetta unionin tuotannonalalla olisi saattanut olla jonkin verran vaikeuksia selviytyä kulutuksen laskusta ja kiinteiden yksikkökustannusten noususta, joka johtui alentuneesta kapasiteetin käyttöasteesta. Tutkimus kuitenkin osoittaa selvästi, että polkumyyntituonti Kiinasta on voimistanut talouden taantuman vaikutusta. Vaikka talous yleisesti alkoi elpyä, unionin tuotannonala ei pystynyt elpymään ja saamaan takaisin tarkastelujakson aikana menettämiään myyntimääriä ja markkinaosuutta.

| (100) | Vaikka talouskriisi onkin osaltaan saattanut heikentää unionin tuotannonalan tulosta, sen vaikutus ei kokonaisuutena ole sellainen, että se poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle erityisesti tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(100)

Vaikka talouskriisi onkin osaltaan saattanut heikentää unionin tuotannonalan tulosta, sen vaikutus ei kokonaisuutena ole sellainen, että se poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle erityisesti tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.

3.3.   Unionin tuotannonalan tuotantokustannusten kehittyminen

| (101) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että alumiinisten säteilylämmittimien tuotantokustannukset ovat suoraan yhteydessä tuotteen valmistuksen pääraaka-aineen eli alumiinin hintakehitykseen. Vaikka unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat huomattavasti vuonna 2009, kuten edellä taulukossa 8 esitetään, myyntihinnat laskivat samaa tahtia. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla kustannukset nousivat enemmän kuin myyntihinnat, joten unionin tuotannonala ei pystynyt elpymään etenkään kannattavuuden osalta. Tämä tapahtui tilanteessa, jossa Kiinasta tuotujen tuotteiden tuontihinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(101)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että alumiinisten säteilylämmittimien tuotantokustannukset ovat suoraan yhteydessä tuotteen valmistuksen pääraaka-aineen eli alumiinin hintakehitykseen. Vaikka unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat huomattavasti vuonna 2009, kuten edellä taulukossa 8 esitetään, myyntihinnat laskivat samaa tahtia. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla kustannukset nousivat enemmän kuin myyntihinnat, joten unionin tuotannonala ei pystynyt elpymään etenkään kannattavuuden osalta. Tämä tapahtui tilanteessa, jossa Kiinasta tuotujen tuotteiden tuontihinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat.

| (102) | Markkinataloudessa voitaisiin odottaa, että hinnat markkinoilla mukautuisivat säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehittymistä vastaavasti. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Tutkimuksessa varmistui, että Kiinasta tuleva, unionin tuotannonalan hinnat alittava polkumyyntituonti laski edelleen unionin markkinoiden hintoja ja esti siten unionin tuotannonalaa säilyttämästä markkinaosuuttaan ja mukauttamasta hintojaan siten, että se olisi saanut katettua kustannuksensa ja saanut kohtuullisen voiton, etenkin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(102)

Markkinataloudessa voitaisiin odottaa, että hinnat markkinoilla mukautuisivat säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehittymistä vastaavasti. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Tutkimuksessa varmistui, että Kiinasta tuleva, unionin tuotannonalan hinnat alittava polkumyyntituonti laski edelleen unionin markkinoiden hintoja ja esti siten unionin tuotannonalaa säilyttämästä markkinaosuuttaan ja mukauttamasta hintojaan siten, että se olisi saanut katettua kustannuksensa ja saanut kohtuullisen voiton, etenkin tutkimusajanjakson aikana.

| (103) | Näin ollen raaka-aineen hintojen nousun ei voida katsoa poistavan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle erityisesti tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(103)

Näin ollen raaka-aineen hintojen nousun ei voida katsoa poistavan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle erityisesti tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä.

3.4.   Otokseen valitun unionin tuotannonalan vientitoiminta

Taulukko 11

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimyynti (elementtiä) | | 18 280 847 | 20 245 515 | 17 242 607 |
| Indeksi (2009 = 100) | 126 | 100 | 111 | 94 |
| Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Vientimyynti (elementtiä)

18 280 847

20 245 515

17 242 607

Indeksi (2009 = 100)

126

100

111

94

Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset

| (104) | Vientitoiminta oli tärkeä osa unionin tuotannonalan liiketoimintaa tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan keskeiset vientimarkkinat olivat Venäjä ja muut Itä-Euroopan maat, joilla myydyt tuotteet olivat suhteellisesti heikompilaatuisia ja siten halvempia kuin unionin markkinoilla myydyt säteilylämmittimet. |
| --- | --- |

(104)

Vientitoiminta oli tärkeä osa unionin tuotannonalan liiketoimintaa tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan keskeiset vientimarkkinat olivat Venäjä ja muut Itä-Euroopan maat, joilla myydyt tuotteet olivat suhteellisesti heikompilaatuisia ja siten halvempia kuin unionin markkinoilla myydyt säteilylämmittimet.

| (105) | Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että unionin tuotannonalan vientiliikevaihto pieneni tarkastelujaksolla. Se voi osaltaan johtua siitä, että alumiinisten säteilylämmittimien vienti Kiinasta kyseisille vientimarkkinoille lisääntyi, kuten saatavilla olevista tiedoista voidaan päätellä. |
| --- | --- |

(105)

Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että unionin tuotannonalan vientiliikevaihto pieneni tarkastelujaksolla. Se voi osaltaan johtua siitä, että alumiinisten säteilylämmittimien vienti Kiinasta kyseisille vientimarkkinoille lisääntyi, kuten saatavilla olevista tiedoista voidaan päätellä.

| (106) | On kuitenkin selvää, että vientitoiminnan ansiosta unionin tuotannonala saavutti mittakaavaetuja ja pystyi siten pienentämään yleisiä tuotantokustannuksiaan. Tästä syystä voidaan perustellusti katsoa, että unionin tuotannonalan erityisesti tutkimusajanjakson aikana kärsimä merkittävä vahinko ei voinut johtua sen vientitoiminnasta. Vaikka vientimyynnin vähenemisellä on mahdollisesti ollut kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, vaikutus ei ole ollut sellainen, että se poistaisi vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen matalahintaisen tuonnin välisen syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(106)

On kuitenkin selvää, että vientitoiminnan ansiosta unionin tuotannonala saavutti mittakaavaetuja ja pystyi siten pienentämään yleisiä tuotantokustannuksiaan. Tästä syystä voidaan perustellusti katsoa, että unionin tuotannonalan erityisesti tutkimusajanjakson aikana kärsimä merkittävä vahinko ei voinut johtua sen vientitoiminnasta. Vaikka vientimyynnin vähenemisellä on mahdollisesti ollut kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, vaikutus ei ole ollut sellainen, että se poistaisi vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen matalahintaisen tuonnin välisen syy-yhteyden.

4.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (107) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi sekä tarkastelujaksolla että vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle ulottuvalla kaudella. Kyseisen tuonnin todettiin tapahtuneen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla jatkuvasti ja erityisesti tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(107)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi sekä tarkastelujaksolla että vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle ulottuvalla kaudella. Kyseisen tuonnin todettiin tapahtuneen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla jatkuvasti ja erityisesti tutkimusajanjaksolla.

| (108) | Kiinasta tulevan matalahintaisen polkumyynnin määrän ja markkinaosuuden kasvu oli jatkuvaa ja tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne huononi tutkimusajanjaksolla, jolloin unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan takaisin menetettyä markkinaosuuttaan ja kannattavuus samoin kuin muut talousindikaattorit kuten kassavirta ja investointien tuotto vajosivat alimmilleen. |
| --- | --- |

(108)

Kiinasta tulevan matalahintaisen polkumyynnin määrän ja markkinaosuuden kasvu oli jatkuvaa ja tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne huononi tutkimusajanjaksolla, jolloin unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan takaisin menetettyä markkinaosuuttaan ja kannattavuus samoin kuin muut talousindikaattorit kuten kassavirta ja investointien tuotto vajosivat alimmilleen.

| (109) | Muita tiedossa olleita tekijöitä, talouskriisi mukaan luettuna, koskeva analyysi osoitti, että kyseisten tekijöiden mahdollinen kielteinen vaikutus ei voinut olla sellainen, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(109)

Muita tiedossa olleita tekijöitä, talouskriisi mukaan luettuna, koskeva analyysi osoitti, että kyseisten tekijöiden mahdollinen kielteinen vaikutus ei voinut olla sellainen, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (110) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen viennin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuva vienti Kiinasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen viennin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuva vienti Kiinasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

G.   UNIONIN ETU

1.   Alustavat huomautukset

| (111) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(111)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (112) | Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne vääjäämättä heikkenee edelleen. |
| --- | --- |

(112)

Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne vääjäämättä heikkenee edelleen.

| (113) | Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat vastaamaan eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Voidaan olettaa myös, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä puolestaan parantaisi sen kannattavuutta ja yleistä taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(113)

Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat vastaamaan eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Voidaan olettaa myös, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä puolestaan parantaisi sen kannattavuutta ja yleistä taloudellista tilannetta.

| (114) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa markkinaosuuden vielä hupenevan ja unionin tuotannonalan pysyvän kannattamattomana. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin. |
| --- | --- |

(114)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa markkinaosuuden vielä hupenevan ja unionin tuotannonalan pysyvän kannattamattomana. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin.

| (115) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(115)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

3.   Käyttäjien ja tuojien etu

| (116) | Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(116)

Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa.

| (117) | Tuojista vain yksi Puolassa sijaitseva yritys toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa vastaamalla kyselyyn ja hyväksymällä tarkastuskäynnin. Kyseinen tuoja teki tarkasteltavana olevan tuotteen osalta hieman tappiota tutkimusajanjaksolla. Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä liiketoiminta on kuitenkin melko vähäistä suhteessa koko yrityksen toimintaan. Näin ollen toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole voimakasta vaikutusta sen kokonaistulokseen. |
| --- | --- |

(117)

Tuojista vain yksi Puolassa sijaitseva yritys toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa vastaamalla kyselyyn ja hyväksymällä tarkastuskäynnin. Kyseinen tuoja teki tarkasteltavana olevan tuotteen osalta hieman tappiota tutkimusajanjaksolla. Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä liiketoiminta on kuitenkin melko vähäistä suhteessa koko yrityksen toimintaan. Näin ollen toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole voimakasta vaikutusta sen kokonaistulokseen.

4.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (118) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(118)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

H.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

1.   Vahingon korjaava taso

| (119) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(119)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

| (120) | Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettuja polkumyyntimarginaaleja. |
| --- | --- |

(120)

Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettuja polkumyyntimarginaaleja.

| (121) | Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka voitaisiin saada ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, pitäisi perustua otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiseen voittomarginaaliin (ennen veroja) vuonna 2008. Näin ollen katsotaan, että 7,4 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan olisi voitu odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(121)

Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka voitaisiin saada ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, pitäisi perustua otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiseen voittomarginaaliin (ennen veroja) vuonna 2008. Näin ollen katsotaan, että 7,4 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan olisi voitu odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.

| (122) | Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien unionin tuottajien myyntihinnat tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. |
| --- | --- |

(122)

Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien unionin tuottajien myyntihinnat tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali.

| (123) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(123)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (124) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(124)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (125) | Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit on vahvistettu vertaamalla vahingon poistavaa marginaalia ja tukimarginaalia keskenään. Ehdotetut polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:








  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali | Väliaikainen tulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd | 23,0 % | 12,6 % | 12,6 % |
| Metal Group Co. Ltd. | 70,8 % | 56,2 % | 56,2 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 32,5 % | 21,2 % | 21,2 % |
| Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali | 76,6 % | 61,4 % | 61,4 % |

(125)

Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit on vahvistettu vertaamalla vahingon poistavaa marginaalia ja tukimarginaalia keskenään. Ehdotetut polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Väliaikainen tulli

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd

23,0 %

12,6 %

12,6 %

Metal Group Co. Ltd.

70,8 %

56,2 %

56,2 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

32,5 %

21,2 %

21,2 %

Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali

76,6 %

61,4 %

61,4 %

| (126) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(126)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (127) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(127)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

I.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (128) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, |
| --- | --- |

(128)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, nykyisin CN-koodeihin ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90 (Taric-koodit 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 ja 7616999091) kuuluvia alumiinisia säteilylämmittimiä ja elementtejä tai osaryhmiä, joista tällaiset säteilylämmittimet koostuvat, riippumatta siitä, onko kyseiset elementit tai osaryhmät koottu lohkoiksi, lukuun ottamatta sähköisiä säteilylämmittimiä ja niiden elementtejä ja osaryhmiä.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Tulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. | 12,6 | B272 |
| Metal Group Co., Ltd. | 56,2 | B273 |
| Jinyun Shengda Industry Co., Ltd | 21,2 | B274 |
| Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., Ltd. | 21,2 | B275 |
| Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd | 21,2 | B276 |
| Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd. | 21,2 | B277 |
| Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd. | 21,2 | B278 |
| Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd. | 21,2 | B279 |
| Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd. | 21,2 | B280 |
| Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd. | 21,2 | B281 |
| Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd. | 21,2 | B282 |
| Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd. | 21,2 | B283 |
| Zhejiang Botai Tools Co., Ltd. | 21,2 | B284 |
| Zhejiang East Industry Co., Ltd. | 21,2 | B285 |
| Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd. | 21,2 | B286 |
| Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd. | 21,2 | B287 |
| Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd. | 21,2 | B288 |
| Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd. | 21,2 | B289 |
| Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd. | 21,2 | B290 |
| Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd. | 21,2 | B291 |
| Kaikki muut yritykset | 61,4 | B999 |

Yritys

Tulli (%)

Taric-lisäkoodi

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.

12,6

B272

Metal Group Co., Ltd.

56,2

B273

Jinyun Shengda Industry Co., Ltd

21,2

B274

Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., Ltd.

21,2

B275

Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd

21,2

B276

Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd.

21,2

B277

Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.

21,2

B278

Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.

21,2

B279

Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.

21,2

B280

Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.

21,2

B281

Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.

21,2

B282

Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd.

21,2

B283

Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.

21,2

B284

Zhejiang East Industry Co., Ltd.

21,2

B285

Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd.

21,2

B286

Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.

21,2

B287

Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.

21,2

B288

Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.

21,2

B289

Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.

21,2

B290

Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.

21,2

B291

Kaikki muut yritykset

61,4

B999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullisäännöksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.

2.   Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 236, 12.8.2011, s. 18.

2

(3)  Yleensä alumiininen säteilylämmitin koostuu joukosta samanlaisia koottavia elementtejä. Elementit voidaan koota pystysuuntaan tai vaakasuuntaan, niin että niistä muodostuu vallitsevasti vaakasuuntainen tai vallitsevasti pystysuuntainen säteilylämmitin.

3

(4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

4

---

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/32

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 403/2012,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2012,

tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 170. kerran

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä 7 a artiklan 1 ja 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 30 päivänä huhtikuuta 2012 ja 3 päivänä toukokuuta 2012 poistaa kolme luonnollista henkilöä niiden henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen luettelosta, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee, tarkasteltuaan kyseisten henkilöiden esittämiä luettelosta poistamista koskevia pyyntöjä ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1904(2009) nojalla perustetun oikeusasiamiehen kokonaisselvityksiä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 30 päivänä huhtikuuta 2012 ja 3 päivänä toukokuuta 2012 poistaa kolme luonnollista henkilöä niiden henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen luettelosta, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee, tarkasteltuaan kyseisten henkilöiden esittämiä luettelosta poistamista koskevia pyyntöjä ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1904(2009) nojalla perustetun oikeusasiamiehen kokonaisselvityksiä.

| (3) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I olisi päivitettävä, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I olisi päivitettävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

---

(1)  OJ L 139, 29.5.2002, p. 9.

1

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I seuraavasti:

| (1) | Poistetaan luonnollisten henkilöiden luettelosta seuraavat kohdat:
  ”Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (alias Sa’d al-Sharif). Syntynyt 11.2.1964 Al-Medinahissa, Saudi-Arabiassa. Saudi-Arabian kansalainen. Passin nro: a) B 960789, b) G 649385 (myönnetty 8.9.2006, voimassaolo päättyy 17.7.2011). Lisätietoja: Osama bin Ladenin lanko ja läheinen avustaja; luultavasti Osama bin Ladenin rahoitusorganisaation johtaja. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.1.2001.” |
| --- | --- |

(1)

Poistetaan luonnollisten henkilöiden luettelosta seuraavat kohdat:

”Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (alias Sa’d al-Sharif). Syntynyt 11.2.1964 Al-Medinahissa, Saudi-Arabiassa. Saudi-Arabian kansalainen. Passin nro: a) B 960789, b) G 649385 (myönnetty 8.9.2006, voimassaolo päättyy 17.7.2011). Lisätietoja: Osama bin Ladenin lanko ja läheinen avustaja; luultavasti Osama bin Ladenin rahoitusorganisaation johtaja. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.1.2001.”

| (2) | ”Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Osoite: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italia, b) 8 Via Ariosto, Casalecchio di Reno (Bologna), Italia. Syntymäaika: a) 25.10.1963, b) 15.10.1963. Syntymäpaikka: a) Sfax, Tunisia, b) Tunisia. Tunisian kansalainen. Passin nro: L065947 (28.10.1995 myönnetty Tunisian passi, jonka voimassaolo päättyi 27.10.2000). 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(2)

”Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Osoite: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italia, b) 8 Via Ariosto, Casalecchio di Reno (Bologna), Italia. Syntymäaika: a) 25.10.1963, b) 15.10.1963. Syntymäpaikka: a) Sfax, Tunisia, b) Tunisia. Tunisian kansalainen. Passin nro: L065947 (28.10.1995 myönnetty Tunisian passi, jonka voimassaolo päättyi 27.10.2000). 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.6.2003.”

| (3) | ”Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri (alias a) Mnasri Fethi ben Rebai, b) Mnasri Fethi ben al-Rabai, c) Mnasri Fethi ben Rebaj, d) Fethi Alic, e) Amor, f) Abu Omar, g) Omar Tounsi, h) Amar). Osoite: Birmingham, Yhdistynyt kuningaskunta. Syntymäaika: a) 6.3.1969, b) 6.3.1963, c) 3.6.1969. Syntymäpaikka: a) Al-Sanadil Farm, Nefza, Bajan hallintoalue, Tunisia, b) Tunisia, c) Algeria. Tunisian kansalainen. Passin nro: L497470 (3.6.1997 myönnetty Tunisian passi, jonka voimassaolo päättyi 2.6.2002). Lisätietoja: äidin nimi Fatima Balayish. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(3)

”Fethi Ben Al-Rabei Ben Absha Mnasri (alias a) Mnasri Fethi ben Rebai, b) Mnasri Fethi ben al-Rabai, c) Mnasri Fethi ben Rebaj, d) Fethi Alic, e) Amor, f) Abu Omar, g) Omar Tounsi, h) Amar). Osoite: Birmingham, Yhdistynyt kuningaskunta. Syntymäaika: a) 6.3.1969, b) 6.3.1963, c) 3.6.1969. Syntymäpaikka: a) Al-Sanadil Farm, Nefza, Bajan hallintoalue, Tunisia, b) Tunisia, c) Algeria. Tunisian kansalainen. Passin nro: L497470 (3.6.1997 myönnetty Tunisian passi, jonka voimassaolo päättyi 2.6.2002). Lisätietoja: äidin nimi Fatima Balayish. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.6.2003.”

---

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/34

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 404/2012,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2012,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 143,3 |
| MA | 74,0 |
| TN | 124,7 |
| TR | 116,2 |
| US | 39,7 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | JO | 200,0 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 161,7 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| TR | 119,8 |
| ZZ | 172,5 |
| 0805 10 20 | EG | 46,0 |
| IL | 60,9 |
| MA | 41,9 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 48,3 |
| 0805 50 10 | TR | 81,6 |
| ZZ | 81,6 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 88,9 |
| CL | 119,9 |
| CN | 97,1 |
| MA | 85,1 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 132,7 |
| US | 132,6 |
| UY | 85,3 |
| ZA | 91,1 |
| ZZ | 97,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

143,3

MA

74,0

TN

124,7

TR

116,2

US

39,7

ZZ

99,6

0707 00 05

JO

200,0

TR

123,3

ZZ

161,7

0709 93 10

JO

225,1

TR

119,8

ZZ

172,5

0805 10 20

EG

46,0

IL

60,9

MA

41,9

TR

44,3

ZZ

48,3

0805 50 10

TR

81,6

ZZ

81,6

0808 10 80

AR

111,2

BR

88,9

CL

119,9

CN

97,1

MA

85,1

MK

29,3

NZ

132,7

US

132,6

UY

85,3

ZA

91,1

ZZ

97,3

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

DIREKTIIVIT

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/36

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2012/16/EU,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2012,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta suolahapon lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B. Luetteloon kuuluu suolahappo. |
| --- | --- |

(1)

Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B. Luetteloon kuuluu suolahappo.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 perusteella suolahapon käyttöä on arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tuotetyypissä 2 (yksityisten ja julkisten terveydenhuollon tilojen desinfiointiaineet sekä muut biosidituotteet), siten kuin se on määritelty direktiivin 98/8/EY liitteessä V. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 perusteella suolahapon käyttöä on arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tuotetyypissä 2 (yksityisten ja julkisten terveydenhuollon tilojen desinfiointiaineet sekä muut biosidituotteet), siten kuin se on määritelty direktiivin 98/8/EY liitteessä V.

| (3) | Latvia, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 16 päivänä lokakuuta 2009 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Latvia, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 16 päivänä lokakuuta 2009 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (4) | Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidituotteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti 9 päivänä joulukuuta 2011. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidituotteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti 9 päivänä joulukuuta 2011.

| (5) | Arvioinnit osoittavat, että yksityisten ja julkisten terveydenhuollon tilojen desinfiointiaineiden sekä muiden mainitun tuotetyypin 2 mukaisten biosidituotteiden, jotka sisältävät suolahappoa, voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset. Siksi on aiheellista lisätä suolahappo kyseisen direktiivin liitteeseen I. |
| --- | --- |

(5)

Arvioinnit osoittavat, että yksityisten ja julkisten terveydenhuollon tilojen desinfiointiaineiden sekä muiden mainitun tuotetyypin 2 mukaisten biosidituotteiden, jotka sisältävät suolahappoa, voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset. Siksi on aiheellista lisätä suolahappo kyseisen direktiivin liitteeseen I.

| (6) | Kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia ei ole arvioitu EU:n tasolla. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia toimia tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle. |
| --- | --- |

(6)

Kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia ei ole arvioitu EU:n tasolla. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia toimia tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle.

| (7) | Ottaen huomioon aineen syövyttävyyden sekä toimenpiteet, joiden avulla voidaan vähentää siitä aiheutuvaa vaaraa, on asianmukaista vaatia, että muun kuin ammattikäytön aikana aiheutuvan altistumisen minimointi otetaan huomioon pakkauksen suunnittelussa, ellei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että ihmisten terveydelle aiheutuvia vaaroja voidaan vähentää riittävästi muilla keinoilla. |
| --- | --- |

(7)

Ottaen huomioon aineen syövyttävyyden sekä toimenpiteet, joiden avulla voidaan vähentää siitä aiheutuvaa vaaraa, on asianmukaista vaatia, että muun kuin ammattikäytön aikana aiheutuvan altistumisen minimointi otetaan huomioon pakkauksen suunnittelussa, ellei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että ihmisten terveydelle aiheutuvia vaaroja voidaan vähentää riittävästi muilla keinoilla.

| (8) | Tämän direktiivin säännöksiä olisi sovellettava samaan aikaan kaikissa jäsenvaltioissa, jotta varmistetaan tehoainetta suolahappo sisältävien biosidituotteiden yhtäläinen kohtelu unionin markkinoilla ja myös jotta helpotetaan biosidituotteiden markkinoiden moitteetonta toimintaa yleisesti. |
| --- | --- |

(8)

Tämän direktiivin säännöksiä olisi sovellettava samaan aikaan kaikissa jäsenvaltioissa, jotta varmistetaan tehoainetta suolahappo sisältävien biosidituotteiden yhtäläinen kohtelu unionin markkinoilla ja myös jotta helpotetaan biosidituotteiden markkinoiden moitteetonta toimintaa yleisesti.

| (9) | Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen. |
| --- | --- |

(9)

Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen.

| (10) | Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, jäsenvaltioille olisi varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön. |
| --- | --- |

(10)

Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, jäsenvaltioille olisi varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön.

| (11) | Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava vastaavasti.

| (12) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 98/8/EY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2013.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä toukokuuta 2014.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

LIITE

Lisätään direktiivin 98/8/EY liitteeseen I seuraava kohta:

| Nro | Yleisnimi | IUPAC-nimi
  Tunnistenumerot | Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäis-puhtaus | Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen | Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden valmisteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen) | Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa | Tuotetyyppi | Erityissäännökset (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”56 | suolahappo | suolahappo
  CAS-numero: ei sovelleta
  EC-numero: 231-595-7 | 999 g/kg | 1 päivänä toukokuuta 2014 | 30 päivänä huhtikuuta 2016 | 30 päivänä huhtikuuta 2024 | 2 | Arvioidessaan tuotetta koskevaa lupahakemusta 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti jäsenvaltioiden on, jos se on tarkoituksenmukaista kyseisen tuotteen osalta, arvioitava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita ja sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole arvioitu edustavasti unionin tason riskinarvioinnissa.
  Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että muuhun kuin ammattikäyttöön tarkoitettujen tuotteiden lupien myöntämisen ehtona on pakkausten suunnittelu niin, että käyttäjien altistuminen minimoidaan, ellei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että ihmisten terveydelle aiheutuvia vaaroja voidaan vähentää riittävästi muilla keinoilla.” |

Nro

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Tunnistenumerot

Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäis-puhtaus

Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen

Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden valmisteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen)

Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa

Tuotetyyppi

Erityissäännökset (1)

”56

suolahappo

suolahappo

CAS-numero: ei sovelleta

EC-numero: 231-595-7

999 g/kg

1 päivänä toukokuuta 2014

30 päivänä huhtikuuta 2016

30 päivänä huhtikuuta 2024

2

Arvioidessaan tuotetta koskevaa lupahakemusta 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti jäsenvaltioiden on, jos se on tarkoituksenmukaista kyseisen tuotteen osalta, arvioitava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita ja sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole arvioitu edustavasti unionin tason riskinarvioinnissa.

Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että muuhun kuin ammattikäyttöön tarkoitettujen tuotteiden lupien myöntämisen ehtona on pakkausten suunnittelu niin, että käyttäjien altistuminen minimoidaan, ellei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että ihmisten terveydelle aiheutuvia vaaroja voidaan vähentää riittävästi muilla keinoilla.”

---

(1)  Liitteeseen VI sisältyvien yleisten periaatteiden noudattamista varten arviointikertomusten sisältö ja päätelmät asetetaan saataville komission internetsivustolle osoitteessa http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

PÄÄTÖKSET

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/39

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 8 päivänä toukokuuta 2012,

päätöksen 2008/855/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi Saksassa

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2992)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/250/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa 3 päivänä marraskuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/855/EY (3) säädetään tietyistä klassisen sikaruton torjuntatoimenpiteistä päätöksessä olevassa liitteessä esitetyissä jäsenvaltioissa tai niiden alueilla. Luetteloon sisältyy osia Rheinland-Pfalzin ja Nordrhein-Westfalenin osavaltioiden alueesta Saksassa. |
| --- | --- |

(1)

Eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa 3 päivänä marraskuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/855/EY (3) säädetään tietyistä klassisen sikaruton torjuntatoimenpiteistä päätöksessä olevassa liitteessä esitetyissä jäsenvaltioissa tai niiden alueilla. Luetteloon sisältyy osia Rheinland-Pfalzin ja Nordrhein-Westfalenin osavaltioiden alueesta Saksassa.

| (2) | Saksa on ilmoittanut komissiolle klassisen sikaruton viimeaikaisesta kehityksestä luonnonvaraisissa sioissa Nordrhein-Westfalenin ja Rheinland-Pfalzin osavaltioiden tietyillä alueilla, jotka on lueteltu päätöksen 2008/855/EY liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Saksa on ilmoittanut komissiolle klassisen sikaruton viimeaikaisesta kehityksestä luonnonvaraisissa sioissa Nordrhein-Westfalenin ja Rheinland-Pfalzin osavaltioiden tietyillä alueilla, jotka on lueteltu päätöksen 2008/855/EY liitteessä.

| (3) | Kyseiset tiedot osoittavat, että luonnonvaraisten sikojen klassinen sikarutto on hävitetty Rheinland-Pfalzin ja Nordrhein-Westfalenin osavaltioiden alueilta. Näin ollen päätöksessä 2008/855/EY säädettyjä toimenpiteitä ei pitäisi enää soveltaa kyseisiin alueisiin, ja Saksaa koskeva kohta olisi poistettava päätöksen liitteessä olevan I osan luettelosta. |
| --- | --- |

(3)

Kyseiset tiedot osoittavat, että luonnonvaraisten sikojen klassinen sikarutto on hävitetty Rheinland-Pfalzin ja Nordrhein-Westfalenin osavaltioiden alueilta. Näin ollen päätöksessä 2008/855/EY säädettyjä toimenpiteitä ei pitäisi enää soveltaa kyseisiin alueisiin, ja Saksaa koskeva kohta olisi poistettava päätöksen liitteessä olevan I osan luettelosta.

| (4) | Sen vuoksi päätöstä 2008/855/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi päätöstä 2008/855/EY olisi muutettava.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poistetaan päätöksen 2008/855/EY liitteessä olevan I osan 1 kohta.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä toukokuuta 2012.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EUVL L 302, 13.11.2008, s. 19.

3

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/40

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 35/10/KOL,

annettu 3 päivänä helmikuuta 2010,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 80. kerran lisäämällä niihin valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskeva uusi luku

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka,

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (3) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

Valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla valvontaviranomaisen on annettava ilmoituksia tai suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Valvontaviranomainen hyväksyi valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt 19 päivänä tammikuuta 1994 (4).

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, julkaisi 27 päivänä lokakuuta 2009 komission tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan (5).

Komission tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta.

Euroopan talousalueen valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevan luvun ”YLEISTÄ” II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä.

Valvontaviranomainen kuuli komissiota ja EFTA-valtioita 26 päivänä tammikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä (tapausnumerot 543973, 543974 ja 543997),

ON ANTANUT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuen suuntaviivoja muutetaan lisäämällä niihin valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskeva uusi luku. Uusi luku on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 3 päivänä helmikuuta 2010.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Kurt JÄGER

Kollegion jäsen

---

(1)  Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

1

(2)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

2

(3)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

3

(4)  Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, valvontaviranomainen hyväksynyt ja antanut 19 päivänä tammikuuta 1994 (julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, jäljempänä ’EYVL’, EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1, ja ETA-täydennysosassa N:o 32, 3.9.1994, s. 1), sellaisina kuin ne ovat muutettuina. Jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’. Valtiontuen suuntaviivojen päivitetty versio on saatavilla valvontaviranomaisen internetsivuilla: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

(5)  EUVL C 257, 27.10.2009, s. 1.

5

---

LIITE

VALTIONTUKISÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN JULKISEEN YLEISRADIOTOIMINTAAN
   (1)

1.   Johdanto ja soveltamisala

| (1) | Radio- ja televisiolähetystoiminta on muuttunut huomattavasti kolmen viime vuosikymmenen aikana. Monopolien lakkauttaminen, uusien yhtiöiden tulo markkinoille ja teknologian nopea kehitys ovat muuttaneet perusteellisesti kilpailuympäristöä. Televisiolähetystoimintaa on harjoittanut perinteisesti monopoliasemassa toimiva julkinen yritys. Kyseinen tilanne on johtunut pääasiassa lähetystaajuuksien rajallisesta saatavuudesta ja korkeista markkinoillepääsyn esteistä. |
| --- | --- |

(1)

Radio- ja televisiolähetystoiminta on muuttunut huomattavasti kolmen viime vuosikymmenen aikana. Monopolien lakkauttaminen, uusien yhtiöiden tulo markkinoille ja teknologian nopea kehitys ovat muuttaneet perusteellisesti kilpailuympäristöä. Televisiolähetystoimintaa on harjoittanut perinteisesti monopoliasemassa toimiva julkinen yritys. Kyseinen tilanne on johtunut pääasiassa lähetystaajuuksien rajallisesta saatavuudesta ja korkeista markkinoillepääsyn esteistä.

| (2) | Taloudellinen ja teknologinen kehitys mahdollisti kuitenkin 1970-luvulla EFTA-valtioille myös muiden operaattoreiden lähetystoiminnan sallimisen. Tästä syystä EFTA-valtiot ovat päättäneet hyväksyä kilpailun markkinoilla. Tämä on antanut kuluttajille enemmän valinnanmahdollisuuksia, sillä tarjolla on monia uusia kanavia ja palveluja. Se on myös edistänyt vahvojen eurooppalaisten radio- ja televisioyhtiöiden perustamista ja kasvua, uusien teknologioiden kehittämistä sekä varmistanut laajemman moniarvoisuuden alalla. Kehityksen myötä on saatu muutakin kuin pelkkiä lisäkanavia ja -palveluja. Vapauttaessaan markkinat kilpailulle EFTA-valtiot katsoivat, että julkista yleisradiotoimintaa on jatkettava. Sen avulla voidaan varmistaa ohjelmasisällön monipuolisuus sekä yleisön tarpeiden tyydyttäminen ja julkisen vallan tavoitteiden saavuttaminen tavalla, jota ei kenties muuten kyettäisi toteuttamaan parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

(2)

Taloudellinen ja teknologinen kehitys mahdollisti kuitenkin 1970-luvulla EFTA-valtioille myös muiden operaattoreiden lähetystoiminnan sallimisen. Tästä syystä EFTA-valtiot ovat päättäneet hyväksyä kilpailun markkinoilla. Tämä on antanut kuluttajille enemmän valinnanmahdollisuuksia, sillä tarjolla on monia uusia kanavia ja palveluja. Se on myös edistänyt vahvojen eurooppalaisten radio- ja televisioyhtiöiden perustamista ja kasvua, uusien teknologioiden kehittämistä sekä varmistanut laajemman moniarvoisuuden alalla. Kehityksen myötä on saatu muutakin kuin pelkkiä lisäkanavia ja -palveluja. Vapauttaessaan markkinat kilpailulle EFTA-valtiot katsoivat, että julkista yleisradiotoimintaa on jatkettava. Sen avulla voidaan varmistaa ohjelmasisällön monipuolisuus sekä yleisön tarpeiden tyydyttäminen ja julkisen vallan tavoitteiden saavuttaminen tavalla, jota ei kenties muuten kyettäisi toteuttamaan parhaalla mahdollisella tavalla.

| (3) | Monet yksityiset operaattorit ovat kuitenkin samalla ilmoittaneet valvontaviranomaiselle, että lisääntynyt kilpailu yhdessä valtion rahoittamien operaattoreiden toiminnan kanssa on aiheuttanut kasvavaa huolta toimintaedellytysten tasapuolisuudesta. Kanteluissa väitetään, että yleisradioyhtiöiden julkisessa rahoittamisessa on rikottu ETA-sopimuksen 59 ja 61 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

(3)

Monet yksityiset operaattorit ovat kuitenkin samalla ilmoittaneet valvontaviranomaiselle, että lisääntynyt kilpailu yhdessä valtion rahoittamien operaattoreiden toiminnan kanssa on aiheuttanut kasvavaa huolta toimintaedellytysten tasapuolisuudesta. Kanteluissa väitetään, että yleisradioyhtiöiden julkisessa rahoittamisessa on rikottu ETA-sopimuksen 59 ja 61 artiklan määräyksiä.

| (4) | Valtiontuen suuntaviivojen (2) edellisessä luvussa, joka koski valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan, määritettiin ensimmäisen kerran puitteet valtion rahoittamalle julkiselle yleisradiotoiminnalle. Se on ollut hyvä perusta, jonka pohjalta valvontaviranomainen on käsitellyt julkiseen yleisradiotoimintaan myönnettyä rahoitusta koskevia tapauksia. |
| --- | --- |

(4)

Valtiontuen suuntaviivojen (2) edellisessä luvussa, joka koski valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan, määritettiin ensimmäisen kerran puitteet valtion rahoittamalle julkiselle yleisradiotoiminnalle. Se on ollut hyvä perusta, jonka pohjalta valvontaviranomainen on käsitellyt julkiseen yleisradiotoimintaan myönnettyä rahoitusta koskevia tapauksia.

| (5) | Samaan aikaan teknologian kehitys on muuttanut perusteellisesti yleisradiotoiminnan ja audiovisuaalialan markkinoita. Markkinoille on tullut useita jakelukanavia ja -tekniikoita, kuten digitelevisio, internetpohjainen televisio (IPTV), mobiilitelevisio ja tilausvideopalvelu. Uuden teknologian myötä kilpailu on kiristynyt ja markkinoille on tullut uusia toimijoita, muun muassa verkko-operaattoreita ja internetpalvelujen tarjoajia. Teknologian kehitys on tuonut markkinoille myös uusia mediapalveluja, kuten online-tietopalveluja ja ei-lineaarisia tai tilauspalveluja. Audiovisuaalisten palvelujen tarjonta on yhdentymässä, kun kuluttajat pystyvät yhä helpommin hankkimaan useita palveluja yhdeltä alustalta tai laitteesta tai vaihtoehtoisesti saman palvelun useilta alustoilta tai laitteista. Kuluttajien laajemmat vaihtoehdot mediasisällön hankkimisessa ovat lisänneet tarjolla olevia audiovisuaalisia palveluja ja johtaneet katsojakunnan pirstaloitumiseen. Uusi teknologia on parantanut kuluttajien osallistumismahdollisuuksia. Perinteisistä passiivisista kuluttajista on tullut vähitellen aktiivisia osallistujia, jotka voivat vaikuttaa mediapalvelujen sisältöön. Sekä julkiset että yksityiset radio- ja televisioyhtiöt ovat pyrkineet vastaamaan uusiin haasteisiin monipuolistamalla toimintaansa, ottamalla käyttöön uusia jakelukanavia ja laajentamalla palvelutarjontaansa. Yleisradioyhtiöiden julkisista varoista rahoitettavien toimintojen monipuolistuminen (esimerkiksi online-ohjelmasisältö ja erikoisalojen kanavat) on johtanut siihen, että muut markkinatoimijat (myös kustantajat) ovat tehneet asiasta lukuisia kanteluja. |
| --- | --- |

(5)

Samaan aikaan teknologian kehitys on muuttanut perusteellisesti yleisradiotoiminnan ja audiovisuaalialan markkinoita. Markkinoille on tullut useita jakelukanavia ja -tekniikoita, kuten digitelevisio, internetpohjainen televisio (IPTV), mobiilitelevisio ja tilausvideopalvelu. Uuden teknologian myötä kilpailu on kiristynyt ja markkinoille on tullut uusia toimijoita, muun muassa verkko-operaattoreita ja internetpalvelujen tarjoajia. Teknologian kehitys on tuonut markkinoille myös uusia mediapalveluja, kuten online-tietopalveluja ja ei-lineaarisia tai tilauspalveluja. Audiovisuaalisten palvelujen tarjonta on yhdentymässä, kun kuluttajat pystyvät yhä helpommin hankkimaan useita palveluja yhdeltä alustalta tai laitteesta tai vaihtoehtoisesti saman palvelun useilta alustoilta tai laitteista. Kuluttajien laajemmat vaihtoehdot mediasisällön hankkimisessa ovat lisänneet tarjolla olevia audiovisuaalisia palveluja ja johtaneet katsojakunnan pirstaloitumiseen. Uusi teknologia on parantanut kuluttajien osallistumismahdollisuuksia. Perinteisistä passiivisista kuluttajista on tullut vähitellen aktiivisia osallistujia, jotka voivat vaikuttaa mediapalvelujen sisältöön. Sekä julkiset että yksityiset radio- ja televisioyhtiöt ovat pyrkineet vastaamaan uusiin haasteisiin monipuolistamalla toimintaansa, ottamalla käyttöön uusia jakelukanavia ja laajentamalla palvelutarjontaansa. Yleisradioyhtiöiden julkisista varoista rahoitettavien toimintojen monipuolistuminen (esimerkiksi online-ohjelmasisältö ja erikoisalojen kanavat) on johtanut siihen, että muut markkinatoimijat (myös kustantajat) ovat tehneet asiasta lukuisia kanteluja.

| (6) | Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, määritteli vuonna 2003 antamassaan Altmark-tuomiossa (3) edellytykset, joiden mukaisesti korvaukset julkisista palveluista eivät ole valtiontukea. Vuonna 2005 valvontaviranomainen hyväksyi julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevan uuden luvun (4) ja sisällytti sen valtiontuen suuntaviivoihin. EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen 28 päivänä marraskuuta 2005 tehty komission päätös 2005/842/EY (5) sisällytettiin lisäksi vuonna 2006 ETA-sopimukseen sen liitteessä XV olevassa 1 h kohdassa tarkoitettuna säädöksenä, sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 (jäljempänä ’päätös 2005/842/EY’) (6). EFTA-valtioissa ollaan parhaillaan sisällyttämässä direktiivi 2007/65/EY (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (7) ETA-sopimukseen, jolloin ETA:n laajuinen audiovisuaalialan sääntely ulotetaan koskemaan kehitteillä olevia mediapalveluja. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, määritteli vuonna 2003 antamassaan Altmark-tuomiossa (3) edellytykset, joiden mukaisesti korvaukset julkisista palveluista eivät ole valtiontukea. Vuonna 2005 valvontaviranomainen hyväksyi julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevan uuden luvun (4) ja sisällytti sen valtiontuen suuntaviivoihin. EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen 28 päivänä marraskuuta 2005 tehty komission päätös 2005/842/EY (5) sisällytettiin lisäksi vuonna 2006 ETA-sopimukseen sen liitteessä XV olevassa 1 h kohdassa tarkoitettuna säädöksenä, sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 (jäljempänä ’päätös 2005/842/EY’) (6). EFTA-valtioissa ollaan parhaillaan sisällyttämässä direktiivi 2007/65/EY (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (7) ETA-sopimukseen, jolloin ETA:n laajuinen audiovisuaalialan sääntely ulotetaan koskemaan kehitteillä olevia mediapalveluja.

| (7) | Nämä muutokset markkinoilla ja sääntely-ympäristössä edellyttävät valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskevan luvun päivittämistä. Vuonna 2005 laaditussa valtiontuen toimintasuunnitelmassa (8) todetaan, että Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ”aikoo myös tarkistaa tiedonantonsa valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan. Erityisesti uusien digitaalitekniikoiden ja internetpohjaisten palvelujen kehityksen myötä julkisen yleisradiotoiminnan laajuudesta on esitetty uusia näkemyksiä”. |
| --- | --- |

(7)

Nämä muutokset markkinoilla ja sääntely-ympäristössä edellyttävät valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskevan luvun päivittämistä. Vuonna 2005 laaditussa valtiontuen toimintasuunnitelmassa (8) todetaan, että Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ”aikoo myös tarkistaa tiedonantonsa valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan. Erityisesti uusien digitaalitekniikoiden ja internetpohjaisten palvelujen kehityksen myötä julkisen yleisradiotoiminnan laajuudesta on esitetty uusia näkemyksiä”.

| (8) | Valvontaviranomainen ja EFTA-valtiot osallistuivat vuosina 2008 ja 2009 komission julkisiin kuulemisiin vuonna 2001 annetun, valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskevan tiedonannon (9) muuttamisesta. Tässä luvussa kootaan yhteen komission ja valvontaviranomaisen valtiontukien alalla soveltama päätöskäytäntö tulevaisuuteen suuntautuvalla tavalla ja otetaan huomioon kuulemiskierroksen aikana saadut kommentit. Tiedonannossa selvennetään periaatteita, joita valvontaviranomainen on noudattanut soveltaessaan ETA-sopimuksen 61 artiklaa ja 59 artiklan 2 kohtaa yleisradiotoiminnan alalla tarjottavien audiovisuaalisten palvelujen julkiseen rahoittamiseen (10), ja otetaan huomioon viimeaikainen kehitys markkinoilla ja lainsäädännössä. Tämä luku ei rajoita sisämarkkinasääntöjen eikä yleisradiotoimintaa koskevien perusvapauksien soveltamista. |
| --- | --- |

(8)

Valvontaviranomainen ja EFTA-valtiot osallistuivat vuosina 2008 ja 2009 komission julkisiin kuulemisiin vuonna 2001 annetun, valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskevan tiedonannon (9) muuttamisesta. Tässä luvussa kootaan yhteen komission ja valvontaviranomaisen valtiontukien alalla soveltama päätöskäytäntö tulevaisuuteen suuntautuvalla tavalla ja otetaan huomioon kuulemiskierroksen aikana saadut kommentit. Tiedonannossa selvennetään periaatteita, joita valvontaviranomainen on noudattanut soveltaessaan ETA-sopimuksen 61 artiklaa ja 59 artiklan 2 kohtaa yleisradiotoiminnan alalla tarjottavien audiovisuaalisten palvelujen julkiseen rahoittamiseen (10), ja otetaan huomioon viimeaikainen kehitys markkinoilla ja lainsäädännössä. Tämä luku ei rajoita sisämarkkinasääntöjen eikä yleisradiotoimintaa koskevien perusvapauksien soveltamista.

2.   Julkisen yleisradiotoiminnan tehtävä

| (9) | Julkista yleisradiotoimintaa ei voida verrata julkiseen palveluun millään muulla talouden alalla, vaikka sillä onkin selkeästi taloudellista merkitystä. Mikään muu palvelu ei pysty samanaikaisesti kattamaan yhtä laajaa osaa väestöstä, tarjoamaan yhtä paljon informaatiota ja ohjelmasisältöä sekä vaikuttamaan sekä yksittäisten ihmisten että yleisön mielipiteeseen. |
| --- | --- |

(9)

Julkista yleisradiotoimintaa ei voida verrata julkiseen palveluun millään muulla talouden alalla, vaikka sillä onkin selkeästi taloudellista merkitystä. Mikään muu palvelu ei pysty samanaikaisesti kattamaan yhtä laajaa osaa väestöstä, tarjoamaan yhtä paljon informaatiota ja ohjelmasisältöä sekä vaikuttamaan sekä yksittäisten ihmisten että yleisön mielipiteeseen.

| (10) | Lisäksi yleisradiotoimintaa pidetään yleensä erittäin luotettavana tietolähteenä ja huomattavalle väestönosalle se on myös tärkein tietolähde. Tällä tavoin se edistää julkista keskustelua ja voi viime kädessä varmistaa kaikkien kansalaisten jonkinasteisen osallistumisen yhteiskunnallisiin asioihin. Yleisradiotoiminnan riippumattomuutta koskevat suojatoimet ovat tässä yhteydessä keskeisiä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa vahvistetun sananvapauden yleisperiaatteen mukaisesti. Unionin tuomioistuin valvoo tämän yleisen oikeusperiaatteen noudattamista (11). |
| --- | --- |

(10)

Lisäksi yleisradiotoimintaa pidetään yleensä erittäin luotettavana tietolähteenä ja huomattavalle väestönosalle se on myös tärkein tietolähde. Tällä tavoin se edistää julkista keskustelua ja voi viime kädessä varmistaa kaikkien kansalaisten jonkinasteisen osallistumisen yhteiskunnallisiin asioihin. Yleisradiotoiminnan riippumattomuutta koskevat suojatoimet ovat tässä yhteydessä keskeisiä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa vahvistetun sananvapauden yleisperiaatteen mukaisesti. Unionin tuomioistuin valvoo tämän yleisen oikeusperiaatteen noudattamista (11).

| (11) | Julkisen palvelun asema (12) tunnustetaan yleisesti ottaen ETA-sopimuksessa, erityisesti 59 artiklan 2 kohdassa seuraavasti:
  ”Yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin, kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa sopimuspuolten etujen kanssa.” |
| --- | --- |

(11)

Julkisen palvelun asema (12) tunnustetaan yleisesti ottaen ETA-sopimuksessa, erityisesti 59 artiklan 2 kohdassa seuraavasti:

”Yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin, kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa sopimuspuolten etujen kanssa.”

| (12) | Julkisen yleisradiotoiminnan merkitystä yhteiskuntaelämälle, demokratialle ja kulttuurille korostettiin ETA-sopimuksen liitteessä XI olevassa 33 kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden ja hallitusten edustajien 25 päivänä tammikuuta 1999 antama päätöslauselma julkisesta yleisradiotoiminnasta) (13), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 (jäljempänä’julkisesta yleisradiotoiminnasta annettu päätöslauselma’) (14). Julkisesta yleisradiotoiminnasta annetussa päätöslauselmassa todetaan seuraavaa: ”Julkisen yleisradiotoiminnan erityisvelvoitteen täyttämisen välttämätön edellytys on, että erilaiset kanavat ja palvelut ovat suuren yleisön saatavilla syrjimättömyyden ja yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta”. Julkisen yleisradiotoiminnan on ”hyödynnettävä tekniikan kehitystä”, sillä on ”tärkeä tehtävä uusista audiovisuaalialan palveluista ja tietopalveluista sekä uusista tekniikoista koituvien hyötyjen saattamisessa yleisön saataville” ja sen tehtäviin kuuluu ”toiminnan kehittäminen ja monipuolistaminen digitaalisena aikana”. Päätöslauselmassa todetaan lisäksi, että ”julkisen yleisradiotoiminnan on voitava vastaisuudessakin tarjota laaja ohjelmistovalikoima jäsenvaltioiden sille määrittelemän tehtävän mukaisesti puhutellakseen koko yhteiskuntaa; näin ollen on perusteltua, että julkisella yleisradiotoiminnalla pyritään saavuttamaan laaja yleisö”. |
| --- | --- |

(12)

Julkisen yleisradiotoiminnan merkitystä yhteiskuntaelämälle, demokratialle ja kulttuurille korostettiin ETA-sopimuksen liitteessä XI olevassa 33 kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden ja hallitusten edustajien 25 päivänä tammikuuta 1999 antama päätöslauselma julkisesta yleisradiotoiminnasta) (13), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 (jäljempänä’julkisesta yleisradiotoiminnasta annettu päätöslauselma’) (14). Julkisesta yleisradiotoiminnasta annetussa päätöslauselmassa todetaan seuraavaa: ”Julkisen yleisradiotoiminnan erityisvelvoitteen täyttämisen välttämätön edellytys on, että erilaiset kanavat ja palvelut ovat suuren yleisön saatavilla syrjimättömyyden ja yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta”. Julkisen yleisradiotoiminnan on ”hyödynnettävä tekniikan kehitystä”, sillä on ”tärkeä tehtävä uusista audiovisuaalialan palveluista ja tietopalveluista sekä uusista tekniikoista koituvien hyötyjen saattamisessa yleisön saataville” ja sen tehtäviin kuuluu ”toiminnan kehittäminen ja monipuolistaminen digitaalisena aikana”. Päätöslauselmassa todetaan lisäksi, että ”julkisen yleisradiotoiminnan on voitava vastaisuudessakin tarjota laaja ohjelmistovalikoima jäsenvaltioiden sille määrittelemän tehtävän mukaisesti puhutellakseen koko yhteiskuntaa; näin ollen on perusteltua, että julkisella yleisradiotoiminnalla pyritään saavuttamaan laaja yleisö”.

| (13) | Julkisen yleisradiotoiminnan rooli kulttuurisen monimuotoisuuden edistäjänä tunnustetaan myös Unescon vuoden 2005 yleissopimuksessa kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä (15). Yleissopimuksen mukaan kukin sopimuspuoli voi toteuttaa ”toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on suojella ja edistää kulttuuri-ilmaisujen moninaisuutta kyseisen sopimuspuolen alueella”. Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä muun muassa ”toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää tiedotusvälineiden moninaisuutta, myös julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnan avulla” (16). |
| --- | --- |

(13)

Julkisen yleisradiotoiminnan rooli kulttuurisen monimuotoisuuden edistäjänä tunnustetaan myös Unescon vuoden 2005 yleissopimuksessa kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä (15). Yleissopimuksen mukaan kukin sopimuspuoli voi toteuttaa ”toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on suojella ja edistää kulttuuri-ilmaisujen moninaisuutta kyseisen sopimuspuolen alueella”. Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä muun muassa ”toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää tiedotusvälineiden moninaisuutta, myös julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnan avulla” (16).

| (14) | Nämä julkisen yleisradiotoiminnan arvot ovat yhtä tärkeitä nopeasti muuttuvassa uudessa mediaympäristössä. Tätä korostetaan myös Euroopan neuvoston kahdessa suosituksessa, joista ensimmäinen koskee viestinnän moniarvoisuutta ja mediasisällön monimuotoisuutta (17) ja toinen julkisten tiedotusvälineiden tehtävää (18). Jälkimmäisessä suosituksessa Euroopan neuvoston jäsenvaltioita kehotetaan ”takaamaan julkisten tiedotusvälineiden toiminta läpinäkyvästi ja vastuullisesti” ja ”antamaan julkisille tiedotusvälineille mahdollisuus vastata täysipainoisesti ja tehokkaasti tietoyhteiskunnan haasteisiin kunnioittaen julkisten ja yksityisten tiedotusvälineiden muodostamaa Euroopan sähköisen viestintäympäristön kaksijakoista rakennetta ja ottaen huomioon markkinoihin ja kilpailuun liittyvät kysymykset”. |
| --- | --- |

(14)

Nämä julkisen yleisradiotoiminnan arvot ovat yhtä tärkeitä nopeasti muuttuvassa uudessa mediaympäristössä. Tätä korostetaan myös Euroopan neuvoston kahdessa suosituksessa, joista ensimmäinen koskee viestinnän moniarvoisuutta ja mediasisällön monimuotoisuutta (17) ja toinen julkisten tiedotusvälineiden tehtävää (18). Jälkimmäisessä suosituksessa Euroopan neuvoston jäsenvaltioita kehotetaan ”takaamaan julkisten tiedotusvälineiden toiminta läpinäkyvästi ja vastuullisesti” ja ”antamaan julkisille tiedotusvälineille mahdollisuus vastata täysipainoisesti ja tehokkaasti tietoyhteiskunnan haasteisiin kunnioittaen julkisten ja yksityisten tiedotusvälineiden muodostamaa Euroopan sähköisen viestintäympäristön kaksijakoista rakennetta ja ottaen huomioon markkinoihin ja kilpailuun liittyvät kysymykset”.

| (15) | Edellä sanotusta huolimatta on kuitenkin huomattava, että kaupallisilla radio- ja televisioyhtiöillä, joista osalle on asetettu julkisen palvelun velvoitteita, on oma merkittävä roolinsa julkisesta yleisradiotoiminnasta annetun päätöslauselman tavoitteiden toteuttamisessa, sillä ne edistävät moniarvoisuutta, herättävät kulttuurista ja poliittista keskustelua sekä laajentavat ohjelmistovalikoimaa. Myös sanomalehtien julkaisijat ja muut painetut tiedotusvälineet ovat omalta osaltaan takaamassa demokratian toteutumista ja objektiivisten tietojen antamista yleisölle. Koska nämä toimijat joutuvat kilpailemaan yleisradioyhtiöiden kanssa internetissä, kaikki kaupallisten mediapalvelujen tarjoajat kärsivät julkisille yleisradioyhtiöille myönnetyn valtiontuen potentiaalisista negatiivisista vaikutuksista, jotka saattavat haitata uusien liiketoimintamallien kehittämistä. Kuten direktiivissä 2007/65/EY (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) muistutetaan, ”yksityisten ja julkisten audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajien rinnakkaiselo erottaa eurooppalaiset audiovisuaaliset mediamarkkinat muista”. Tasapainoisen julkisen ja yksityisen mediatarjonnan moniarvoisuuden säilyttäminen myös nykyisessä dynaamisessa mediaympäristössä on yleisen edun mukainen tavoite. |
| --- | --- |

(15)

Edellä sanotusta huolimatta on kuitenkin huomattava, että kaupallisilla radio- ja televisioyhtiöillä, joista osalle on asetettu julkisen palvelun velvoitteita, on oma merkittävä roolinsa julkisesta yleisradiotoiminnasta annetun päätöslauselman tavoitteiden toteuttamisessa, sillä ne edistävät moniarvoisuutta, herättävät kulttuurista ja poliittista keskustelua sekä laajentavat ohjelmistovalikoimaa. Myös sanomalehtien julkaisijat ja muut painetut tiedotusvälineet ovat omalta osaltaan takaamassa demokratian toteutumista ja objektiivisten tietojen antamista yleisölle. Koska nämä toimijat joutuvat kilpailemaan yleisradioyhtiöiden kanssa internetissä, kaikki kaupallisten mediapalvelujen tarjoajat kärsivät julkisille yleisradioyhtiöille myönnetyn valtiontuen potentiaalisista negatiivisista vaikutuksista, jotka saattavat haitata uusien liiketoimintamallien kehittämistä. Kuten direktiivissä 2007/65/EY (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) muistutetaan, ”yksityisten ja julkisten audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajien rinnakkaiselo erottaa eurooppalaiset audiovisuaaliset mediamarkkinat muista”. Tasapainoisen julkisen ja yksityisen mediatarjonnan moniarvoisuuden säilyttäminen myös nykyisessä dynaamisessa mediaympäristössä on yleisen edun mukainen tavoite.

3.   Oikeudellinen kehys

| (16) | Valtiontukisääntöjen soveltamisessa julkiseen yleisradiotoimintaan on otettava huomioon monia eri seikkoja. Valtiontukien arviointi perustuu ETA-sopimuksen 61 artiklaan, joka koskee valtiontukea, ja 59 artiklan 2 kohtaan, joka koskee ETA-sopimuksen määräysten ja erityisesti kilpailusääntöjen soveltamista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin. Valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, vahvistetaan valtiontukitapauksiin sovellettavat menettelysäännöt. |
| --- | --- |

(16)

Valtiontukisääntöjen soveltamisessa julkiseen yleisradiotoimintaan on otettava huomioon monia eri seikkoja. Valtiontukien arviointi perustuu ETA-sopimuksen 61 artiklaan, joka koskee valtiontukea, ja 59 artiklan 2 kohtaan, joka koskee ETA-sopimuksen määräysten ja erityisesti kilpailusääntöjen soveltamista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin. Valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, vahvistetaan valtiontukitapauksiin sovellettavat menettelysäännöt.

| (17) | ETA-sopimukseen ei sisälly Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 167 artiklan (entinen EY:n perustamissopimuksen 151 artikla) kaltaista määräystä, joka koskee kulttuuria tai kulttuurialaa koskevaa poikkeusta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdassa (entinen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohta) määrätyn kaltaisen, kulttuurin edistämiseen tarkoitetun tuen osalta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tällaisia toimenpiteitä koskeva poikkeus olisi täysin poissuljettu. Valvontaviranomaisen jo aiemmin hyväksymien tapausten tapaan tällaiset tukitoimet voitaisiin hyväksyä kulttuuriin liittyvistä syistä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella (19). |
| --- | --- |

(17)

ETA-sopimukseen ei sisälly Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 167 artiklan (entinen EY:n perustamissopimuksen 151 artikla) kaltaista määräystä, joka koskee kulttuuria tai kulttuurialaa koskevaa poikkeusta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdassa (entinen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohta) määrätyn kaltaisen, kulttuurin edistämiseen tarkoitetun tuen osalta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tällaisia toimenpiteitä koskeva poikkeus olisi täysin poissuljettu. Valvontaviranomaisen jo aiemmin hyväksymien tapausten tapaan tällaiset tukitoimet voitaisiin hyväksyä kulttuuriin liittyvistä syistä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella (19).

| (18) | ”Audiovisuaalisia mediapalveluja” koskevaa sääntelykehystä koordinoidaan Euroopan tasolla direktiivillä 2007/65/EY (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi). Julkisten yritysten taloudellisen toiminnan avoimuutta koskevista vaatimuksista säädetään ETA-sopimuksen liitteessä XV olevassa 1 a kohdassa tarkoitetulla säädöksellä (komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta) (20), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 (jäljempänä ’direktiivi 2006/111/EY (avoimuusdirektiivi)’) (21). |
| --- | --- |

(18)

”Audiovisuaalisia mediapalveluja” koskevaa sääntelykehystä koordinoidaan Euroopan tasolla direktiivillä 2007/65/EY (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi). Julkisten yritysten taloudellisen toiminnan avoimuutta koskevista vaatimuksista säädetään ETA-sopimuksen liitteessä XV olevassa 1 a kohdassa tarkoitetulla säädöksellä (komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta) (20), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 (jäljempänä ’direktiivi 2006/111/EY (avoimuusdirektiivi)’) (21).

| (19) | EFTAn tuomioistuin tulkitsee näitä sääntöjä EFTA-pilarin puitteissa ja unionin tuomioistuin Euroopan unionin pilarin puitteissa. Valvontaviranomainen on myös esittänyt useita suuntaviivakokonaisuuksia valtiontukisääntöjen soveltamisesta, ja nämä vastaavat komission antamia vastaavia suuntaviivoja. Erityisesti todettakoon, että valvontaviranomainen hyväksyi vuonna 2005 julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevan luvun, ja vuonna 2006 ETA-sopimukseen sisällytettiin päätös 2005/842/EY ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan vaatimusten selventämiseksi. Kyseistä päätöstä sovelletaan myös yleisradiotoimintaan siltä osin, kuin päätöksen 2005/842/EY 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät (22). |
| --- | --- |

(19)

EFTAn tuomioistuin tulkitsee näitä sääntöjä EFTA-pilarin puitteissa ja unionin tuomioistuin Euroopan unionin pilarin puitteissa. Valvontaviranomainen on myös esittänyt useita suuntaviivakokonaisuuksia valtiontukisääntöjen soveltamisesta, ja nämä vastaavat komission antamia vastaavia suuntaviivoja. Erityisesti todettakoon, että valvontaviranomainen hyväksyi vuonna 2005 julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevan luvun, ja vuonna 2006 ETA-sopimukseen sisällytettiin päätös 2005/842/EY ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan vaatimusten selventämiseksi. Kyseistä päätöstä sovelletaan myös yleisradiotoimintaan siltä osin, kuin päätöksen 2005/842/EY 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät (22).

4.   ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan sovellettavuus

4.1   Onko julkiseen yleisradiotoimintaan myönnetty julkinen rahoitus valtiontukea?

| (20) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti valtiontuen käsite kattaa seuraavat edellytykset: a) kyseessä on oltava valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide; b) kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan; c) toimenpiteellä on annettava etua sen kohteelle; d) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (23). Sitä, onko kyse valtiontuesta, on arvioitava objektiivisesti unionin tuomioistuimen ja EFTAn tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella. |
| --- | --- |

(20)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti valtiontuen käsite kattaa seuraavat edellytykset: a) kyseessä on oltava valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide; b) kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan; c) toimenpiteellä on annettava etua sen kohteelle; d) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (23). Sitä, onko kyse valtiontuesta, on arvioitava objektiivisesti unionin tuomioistuimen ja EFTAn tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella.

| (21) | Valtion toimenpiteen tarkoitus ei ole ratkaiseva seikka sen sisältämän valtiontuen arvioimiseksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti, vaan ratkaisevia ovat toimenpiteen vaikutukset. Julkisia yleisradioyhtiöitä rahoitetaan yleensä valtion talousarviosta tai vastaanottimien haltijoilta perityin lupamaksuin. Tietyissä erityisolosuhteissa valtio voi sijoittaa pääomaa julkiseen yleisradioyhtiöön tai luopua lainojensa takaisinmaksuvaateista. Tällaiset rahoitustoimenpiteet perustuvat yleensä julkisten viranomaisten toimintaan ja niihin liittyy valtion varojen siirtämistä (24). |
| --- | --- |

(21)

Valtion toimenpiteen tarkoitus ei ole ratkaiseva seikka sen sisältämän valtiontuen arvioimiseksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti, vaan ratkaisevia ovat toimenpiteen vaikutukset. Julkisia yleisradioyhtiöitä rahoitetaan yleensä valtion talousarviosta tai vastaanottimien haltijoilta perityin lupamaksuin. Tietyissä erityisolosuhteissa valtio voi sijoittaa pääomaa julkiseen yleisradioyhtiöön tai luopua lainojensa takaisinmaksuvaateista. Tällaiset rahoitustoimenpiteet perustuvat yleensä julkisten viranomaisten toimintaan ja niihin liittyy valtion varojen siirtämistä (24).

| (22) | Julkiseen yleisradiotoimintaan myönnetyn valtion rahoituksen voidaan myös yleensä katsoa vaikuttavan sopimuspuolten väliseen kauppaan. Unionin tuomioistuin on todennut, että ”kun valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty tuki vahvistaa yrityksen asemaa verrattuna toiseen yhteisön sisäisessä kaupassa kilpailevaan yritykseen, kyseisen tuen on katsottava vaikuttaneen viimeksi mainittuun yritykseen” (25). Tämä koskee erityisesti ohjelmaoikeuksien ostoa ja myyntiä, jota harjoitetaan usein kansainvälisellä tasolla. Niiden julkisten yleisradioyhtiöiden osalta, jotka saavat myydä mainosaikaa, myös mainostamisella on rajatylittäviä vaikutuksia varsinkin kansalliset rajat ylittävillä yhtenäisillä kielialueilla. Lisäksi kaupallisten radio- ja televisioyhtiöiden omistajana voi olla useampi kuin yksi ETA-valtio. Internetissä tarjottavia palvelujakin voidaan vastaanottaa maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(22)

Julkiseen yleisradiotoimintaan myönnetyn valtion rahoituksen voidaan myös yleensä katsoa vaikuttavan sopimuspuolten väliseen kauppaan. Unionin tuomioistuin on todennut, että ”kun valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty tuki vahvistaa yrityksen asemaa verrattuna toiseen yhteisön sisäisessä kaupassa kilpailevaan yritykseen, kyseisen tuen on katsottava vaikuttaneen viimeksi mainittuun yritykseen” (25). Tämä koskee erityisesti ohjelmaoikeuksien ostoa ja myyntiä, jota harjoitetaan usein kansainvälisellä tasolla. Niiden julkisten yleisradioyhtiöiden osalta, jotka saavat myydä mainosaikaa, myös mainostamisella on rajatylittäviä vaikutuksia varsinkin kansalliset rajat ylittävillä yhtenäisillä kielialueilla. Lisäksi kaupallisten radio- ja televisioyhtiöiden omistajana voi olla useampi kuin yksi ETA-valtio. Internetissä tarjottavia palvelujakin voidaan vastaanottaa maailmanlaajuisesti.

| (23) | Edun olemassaolon osalta unionin tuomioistuin on täsmentänyt asiassa Altmark antamassaan tuomiossa, että korvaukset julkisista palveluista eivät ole valtiontukea, jos neljä kumulatiivista edellytystä täyttyvät. Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi. Toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi. Kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kohtuullinen voitto. Neljänneksi, silloin kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei yksittäistapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. |
| --- | --- |

(23)

Edun olemassaolon osalta unionin tuomioistuin on täsmentänyt asiassa Altmark antamassaan tuomiossa, että korvaukset julkisista palveluista eivät ole valtiontukea, jos neljä kumulatiivista edellytystä täyttyvät. Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi. Toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi. Kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kohtuullinen voitto. Neljänneksi, silloin kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei yksittäistapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä.

| (24) | Jos rahoitus ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, sen katsottaisiin suosivan valikoivasti vain tiettyjä radio- ja televisioyhtiöitä ja vääristävän tai uhkaavan vääristää sen vuoksi kilpailua. |
| --- | --- |

(24)

Jos rahoitus ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, sen katsottaisiin suosivan valikoivasti vain tiettyjä radio- ja televisioyhtiöitä ja vääristävän tai uhkaavan vääristää sen vuoksi kilpailua.

4.2   Tuen luonne: voimassa oleva vai uusi tuki

| (25) | Nykyisin useimmissa EFTA-valtioissa sovellettavat rahoitusjärjestelyt otettiin käyttöön kauan sitten. Tämän vuoksi valvontaviranomaisen on ensiksi määritettävä, voidaanko nämä tukiohjelmat katsoa pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi voimassa olevaksi tueksi. Kyseisen määräyksen mukaisesti ”EFTAn valvontaviranomainen seuraa jatkuvasti EFTA-valtioiden kanssa niiden voimassa olevia tukijärjestelmiä. Se tekee EFTA-valtioille ehdotuksia ETA-sopimuksen asteittaisen kehittämisen tai sen toiminnan kannalta aiheellisiksi toimenpiteiksi”. |
| --- | --- |

(25)

Nykyisin useimmissa EFTA-valtioissa sovellettavat rahoitusjärjestelyt otettiin käyttöön kauan sitten. Tämän vuoksi valvontaviranomaisen on ensiksi määritettävä, voidaanko nämä tukiohjelmat katsoa pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi voimassa olevaksi tueksi. Kyseisen määräyksen mukaisesti ”EFTAn valvontaviranomainen seuraa jatkuvasti EFTA-valtioiden kanssa niiden voimassa olevia tukijärjestelmiä. Se tekee EFTA-valtioille ehdotuksia ETA-sopimuksen asteittaisen kehittämisen tai sen toiminnan kannalta aiheellisiksi toimenpiteiksi”.

| (26) | Pöytäkirjassa 3 olevan II osan 1 artiklan b kohdan i alakohdassa määritellään voimassa oleviksi ”tuet, jotka olivat olemassa ennen ETA-sopimuksen voimaantuloa kyseisessä EFTA-valtiossa, eli tukiohjelmat ja yksittäiset tuet, jotka on otettu käyttöön ennen ETA-sopimuksen voimaantuloa ja joita voidaan soveltaa edelleen ETA-sopimuksen voimaantulon jälkeen”. |
| --- | --- |

(26)

Pöytäkirjassa 3 olevan II osan 1 artiklan b kohdan i alakohdassa määritellään voimassa oleviksi ”tuet, jotka olivat olemassa ennen ETA-sopimuksen voimaantuloa kyseisessä EFTA-valtiossa, eli tukiohjelmat ja yksittäiset tuet, jotka on otettu käyttöön ennen ETA-sopimuksen voimaantuloa ja joita voidaan soveltaa edelleen ETA-sopimuksen voimaantulon jälkeen”.

| (27) | Pöytäkirjassa 3 olevan II osan 1 artiklan b kohdan v alakohdassa voimassa olevaksi tueksi määritellään myös ”tuet, joiden voidaan katsoa olevan voimassa olevia tukia, koska voidaan osoittaa, että ne käyttöönottohetkellä eivät vielä olleet tukia, mutta ovat muuttuneet myöhemmin sellaisiksi Euroopan talousalueen kehityksen johdosta ilman, että EFTA-valtio olisi muuttanut niitä”. |
| --- | --- |

(27)

Pöytäkirjassa 3 olevan II osan 1 artiklan b kohdan v alakohdassa voimassa olevaksi tueksi määritellään myös ”tuet, joiden voidaan katsoa olevan voimassa olevia tukia, koska voidaan osoittaa, että ne käyttöönottohetkellä eivät vielä olleet tukia, mutta ovat muuttuneet myöhemmin sellaisiksi Euroopan talousalueen kehityksen johdosta ilman, että EFTA-valtio olisi muuttanut niitä”.

| (28) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (26) mukaan valvontaviranomainen tarkistaa, ovatko sääntelypuitteet, joita soveltaen tuki on myönnetty, muuttuneet tuen myöntämisen jälkeen. Valvontaviranomainen uskoo, että tapauskohtainen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon kaikki tietyn EFTA-valtion yleisradiojärjestelmään liittyvät seikat, on tarkoituksenmukaisin (27). |
| --- | --- |

(28)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (26) mukaan valvontaviranomainen tarkistaa, ovatko sääntelypuitteet, joita soveltaen tuki on myönnetty, muuttuneet tuen myöntämisen jälkeen. Valvontaviranomainen uskoo, että tapauskohtainen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon kaikki tietyn EFTA-valtion yleisradiojärjestelmään liittyvät seikat, on tarkoituksenmukaisin (27).

| (29) | Asiassa Gibraltar sovelletun oikeuskäytännön (28) mukaan voimassa olevaan tukeen tehdyt muutokset eivät välttämättä merkitse voimassa olevan tuen muuttumista uudeksi tueksi. Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan ”alkuperäinen järjestelmä on muuttunut uudeksi tukijärjestelmäksi ainoastaan siinä tapauksessa, että muutos on vaikuttanut alkuperäisen järjestelmän olennaiseen sisältöön. Tällaisesta olennaisesta muutoksesta ei kuitenkaan voi olla kyse, jos uusi elementti on selvästi erotettavissa alkuperäisestä järjestelmästä”. |
| --- | --- |

(29)

Asiassa Gibraltar sovelletun oikeuskäytännön (28) mukaan voimassa olevaan tukeen tehdyt muutokset eivät välttämättä merkitse voimassa olevan tuen muuttumista uudeksi tueksi. Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan ”alkuperäinen järjestelmä on muuttunut uudeksi tukijärjestelmäksi ainoastaan siinä tapauksessa, että muutos on vaikuttanut alkuperäisen järjestelmän olennaiseen sisältöön. Tällaisesta olennaisesta muutoksesta ei kuitenkaan voi olla kyse, jos uusi elementti on selvästi erotettavissa alkuperäisestä järjestelmästä”.

| (30) | Edellä esitettyjen näkökohtien vuoksi valvontaviranomainen pyrkii yleensä päätöstä tehdessään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: a) onko julkisille yleisradioyhtiöille myönnetty alkuperäinen rahoitusjärjestelmä edellä 26 ja 27 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen mukaista voimassa olevaa tukea; b) vaikuttavatko myöhemmät muutokset alkuperäisen toimenpiteen varsinaiseen sisältöön (eli saatavan edun luonteeseen tai rahoituslähteeseen, tuen tarkoitukseen, tuensaajiin tai tuensaajien toimintaan), vai ovatko muutokset luonteeltaan pelkästään muodollisia tai hallinnollisia; ja c) jos myöhemmät muutokset ovat huomattavia, ovatko ne erotettavissa alkuperäisestä toimenpiteestä, jolloin ne voidaan arvioida erikseen, vai onko niitä mahdoton erottaa alkuperäisestä toimenpiteestä, jolloin alkuperäinen toimenpide muuttuu kokonaisuudessaan uudeksi tueksi. |
| --- | --- |

(30)

Edellä esitettyjen näkökohtien vuoksi valvontaviranomainen pyrkii yleensä päätöstä tehdessään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: a) onko julkisille yleisradioyhtiöille myönnetty alkuperäinen rahoitusjärjestelmä edellä 26 ja 27 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen mukaista voimassa olevaa tukea; b) vaikuttavatko myöhemmät muutokset alkuperäisen toimenpiteen varsinaiseen sisältöön (eli saatavan edun luonteeseen tai rahoituslähteeseen, tuen tarkoitukseen, tuensaajiin tai tuensaajien toimintaan), vai ovatko muutokset luonteeltaan pelkästään muodollisia tai hallinnollisia; ja c) jos myöhemmät muutokset ovat huomattavia, ovatko ne erotettavissa alkuperäisestä toimenpiteestä, jolloin ne voidaan arvioida erikseen, vai onko niitä mahdoton erottaa alkuperäisestä toimenpiteestä, jolloin alkuperäinen toimenpide muuttuu kokonaisuudessaan uudeksi tueksi.

5.   Valtiontuen soveltuvuuden arviointi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan perusteella

| (31) | Vaikka julkisesta yleisradiotoiminnasta maksettavaa korvausta arvioidaan yleensä ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisesti, myös ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdassa lueteltuja poikkeuksia voidaan soveltaa lähetystoimintaan tiettyjen edellytysten täyttyessä. |
| --- | --- |

(31)

Vaikka julkisesta yleisradiotoiminnasta maksettavaa korvausta arvioidaan yleensä ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisesti, myös ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdassa lueteltuja poikkeuksia voidaan soveltaa lähetystoimintaan tiettyjen edellytysten täyttyessä.

| (32) | ETA-sopimus ei sisällä SEUT-sopimuksen 167 artiklan 4 kohdan kaltaista määräystä komission velvoittamisesta ottamaan kulttuurinäkökohdat huomioon muiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi. Se ei sisällä myöskään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohtaa vastaavaa kulttuurialaa koskevaa poikkeusta, jolla komissiolle annetaan mahdollisuus katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi tuki kulttuurin edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että valtiontukisääntöjen soveltaminen ei jättäisi tilaa kulttuurinäkökohtien huomioon ottamiselle. ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevassa 13 artiklassa tunnustetaan tarve vahvistaa kulttuuriyhteistyötä. Tässä yhteydessä voidaankin muistuttaa, että valvontaviranomainen esitti elokuvatuotannon ja elokuviin liittyvän toiminnan valtiontukia koskevassa päätöksentekokäytännössä, että elokuvien ja audiovisuaalisten teosten hyväksi toteutettavia toimenpiteitä saatetaan hyväksyä kulttuuriperustein ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla edellyttäen, että asiaa tarkasteltaessa otetaan riittävästi huomioon komission kehittämät perusteet ja että lähestymistapa ei eroa komission ennen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan hyväksymistä harjoittamasta käytännöstä (29). |
| --- | --- |

(32)

ETA-sopimus ei sisällä SEUT-sopimuksen 167 artiklan 4 kohdan kaltaista määräystä komission velvoittamisesta ottamaan kulttuurinäkökohdat huomioon muiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi. Se ei sisällä myöskään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohtaa vastaavaa kulttuurialaa koskevaa poikkeusta, jolla komissiolle annetaan mahdollisuus katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi tuki kulttuurin edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että valtiontukisääntöjen soveltaminen ei jättäisi tilaa kulttuurinäkökohtien huomioon ottamiselle. ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevassa 13 artiklassa tunnustetaan tarve vahvistaa kulttuuriyhteistyötä. Tässä yhteydessä voidaankin muistuttaa, että valvontaviranomainen esitti elokuvatuotannon ja elokuviin liittyvän toiminnan valtiontukia koskevassa päätöksentekokäytännössä, että elokuvien ja audiovisuaalisten teosten hyväksi toteutettavia toimenpiteitä saatetaan hyväksyä kulttuuriperustein ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla edellyttäen, että asiaa tarkasteltaessa otetaan riittävästi huomioon komission kehittämät perusteet ja että lähestymistapa ei eroa komission ennen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan hyväksymistä harjoittamasta käytännöstä (29).

| (33) | Valvontaviranomaisen tulee päättää, sovelletaanko ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan poikkeusmääräyksiä ja miten kulttuurinäkökohdat tulisi ottaa huomioon. Olisi pidettävä mielessä, että valtiontukikiellosta poikkeuksen myöntäviä määräyksiä on sovellettava tiukasti. Sen vuoksi valvontaviranomainen katsoo, että kulttuurisiin syihin perustuvaa poikkeusta voidaan soveltaa ainoastaan tapauksissa, joissa kulttuurituote on selkeästi yksilöity tai yksilöitävissä (30). Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että kulttuurin käsitettä on sovellettava kyseessä olevan tuotteen sisältöön ja muotoon eikä tiedotusvälineeseen tai sen levinneisyyteen (31). Lisäksi EFTA-valtioiden opetukselliset ja demokraattiset tarpeet on pidettävä erillään kulttuurin edistämisestä (32). |
| --- | --- |

(33)

Valvontaviranomaisen tulee päättää, sovelletaanko ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan poikkeusmääräyksiä ja miten kulttuurinäkökohdat tulisi ottaa huomioon. Olisi pidettävä mielessä, että valtiontukikiellosta poikkeuksen myöntäviä määräyksiä on sovellettava tiukasti. Sen vuoksi valvontaviranomainen katsoo, että kulttuurisiin syihin perustuvaa poikkeusta voidaan soveltaa ainoastaan tapauksissa, joissa kulttuurituote on selkeästi yksilöity tai yksilöitävissä (30). Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että kulttuurin käsitettä on sovellettava kyseessä olevan tuotteen sisältöön ja muotoon eikä tiedotusvälineeseen tai sen levinneisyyteen (31). Lisäksi EFTA-valtioiden opetukselliset ja demokraattiset tarpeet on pidettävä erillään kulttuurin edistämisestä (32).

| (34) | Julkisille yleisradioyhtiöille myönnettävässä valtiontuessa ei yleensä erotella yhteiskunnan kulttuurisia, demokraattisia eikä opetuksellisia tarpeita. Tällaista tukea ei ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla voida periaatteessa katsoa kulttuuritueksi, ellei rahoitusta ole nimenomaisesti osoitettu kulttuuritavoitteiden edistämiseen. Julkisten yleisradioyhtiöiden valtiontuki myönnetään yleensä korvauksena julkisen palvelun tehtävän suorittamisesta ja sitä arvioidaan ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan ja tässä luvussa esitettyjen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Julkisille yleisradioyhtiöille myönnettävässä valtiontuessa ei yleensä erotella yhteiskunnan kulttuurisia, demokraattisia eikä opetuksellisia tarpeita. Tällaista tukea ei ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla voida periaatteessa katsoa kulttuuritueksi, ellei rahoitusta ole nimenomaisesti osoitettu kulttuuritavoitteiden edistämiseen. Julkisten yleisradioyhtiöiden valtiontuki myönnetään yleensä korvauksena julkisen palvelun tehtävän suorittamisesta ja sitä arvioidaan ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan ja tässä luvussa esitettyjen perusteiden mukaisesti.

6.   Valtiontuen soveltuvuuden arviointi ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan perusteella

| (35) | ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisesti ”yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin, kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa sopimuspuolten etujen kanssa.” |
| --- | --- |

(35)

ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisesti ”yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin, kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa sopimuspuolten etujen kanssa.”

| (36) | Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT-sopimuksen 106 artikla (entinen EY:n perustamissopimuksen 86 artikla), joka vastaa ETA-sopimuksen 59 artiklaa, sisältää poikkeusmääräyksen, jota on tulkittava suppeasti. Unionin tuomioistuin on selventänyt, että jotta toimenpiteeseen voidaan soveltaa kyseistä poikkeusta, sen on täytettävä seuraavat ehdot:






  i) | kyseessä on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu ja jäsenvaltio on määritellyt sen selvästi sellaiseksi (määritelmä) (33); |
| --- | --- | --- |

(36)

Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT-sopimuksen 106 artikla (entinen EY:n perustamissopimuksen 86 artikla), joka vastaa ETA-sopimuksen 59 artiklaa, sisältää poikkeusmääräyksen, jota on tulkittava suppeasti. Unionin tuomioistuin on selventänyt, että jotta toimenpiteeseen voidaan soveltaa kyseistä poikkeusta, sen on täytettävä seuraavat ehdot:

i)

kyseessä on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu ja jäsenvaltio on määritellyt sen selvästi sellaiseksi (määritelmä) (33);

| ii) | jäsenvaltio on uskonut nimenomaan kyseessä olevan yrityksen tehtäväksi kyseisen palvelun tarjoamisen (tehtävänanto) (34); |
| --- | --- |

ii)

jäsenvaltio on uskonut nimenomaan kyseessä olevan yrityksen tehtäväksi kyseisen palvelun tarjoamisen (tehtävänanto) (34);

| iii) | perustamissopimukseen sisältyvien kilpailusääntöjen (tässä tapauksessa valtiontukien kiellon) soveltaminen estäisi yritykselle osoitettujen tehtävien täyttämisen eikä poikkeus vaikuta kaupan kehitykseen yhteisön etujen kanssa ristiriitaisella tavalla (suhteellisuustesti) (35). |
| --- | --- |

iii)

perustamissopimukseen sisältyvien kilpailusääntöjen (tässä tapauksessa valtiontukien kiellon) soveltaminen estäisi yritykselle osoitettujen tehtävien täyttämisen eikä poikkeus vaikuta kaupan kehitykseen yhteisön etujen kanssa ristiriitaisella tavalla (suhteellisuustesti) (35).

| (37) | Yleisradiotoimintaa koskevassa erityistapauksessa edellä olevaa lähestymistapaa on muokattava ottaen huomioon julkisesta yleisradiotoiminnasta annettu päätöslauselma. Siinä viitataan julkisen palvelun tehtävään, jonka ”kukin jäsenvaltio antaa, määrittelee ja järjestää” (määritelmä ja tehtävänanto), ja määrätään julkisen yleisradiotoiminnan rahoitusta koskevasta poikkeuksesta perustamissopimuksen määräyksiin ”siinä määrin kuin rahoitus myönnetään yleisradioyrityksille (...) julkisen palvelun tehtävän täyttämiseksi ja siinä määrin kuin rahoitus ei vaikuta yhteisön kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista, kun samalla otetaan huomioon tällaisen julkisen palvelun tehtävän toteuttaminen” (suhteellisuus). |
| --- | --- |

(37)

Yleisradiotoimintaa koskevassa erityistapauksessa edellä olevaa lähestymistapaa on muokattava ottaen huomioon julkisesta yleisradiotoiminnasta annettu päätöslauselma. Siinä viitataan julkisen palvelun tehtävään, jonka ”kukin jäsenvaltio antaa, määrittelee ja järjestää” (määritelmä ja tehtävänanto), ja määrätään julkisen yleisradiotoiminnan rahoitusta koskevasta poikkeuksesta perustamissopimuksen määräyksiin ”siinä määrin kuin rahoitus myönnetään yleisradioyrityksille (...) julkisen palvelun tehtävän täyttämiseksi ja siinä määrin kuin rahoitus ei vaikuta yhteisön kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista, kun samalla otetaan huomioon tällaisen julkisen palvelun tehtävän toteuttaminen” (suhteellisuus).

| (38) | Valvontaviranomaisen tehtävä on arvioida EFTA-valtioiden toimittamien todisteiden perusteella, täyttyvätkö nämä perusteet. Määriteltäessä julkisen palvelun tehtävää valvontaviranomaisen tehtävä rajoittuu selvien virheiden valvontaan (ks. 6.1 jakso). Lisäksi valvontaviranomainen tarkistaa, onko julkisen palvelun velvoitteet annettu nimenomaisesti yhden tai useamman yrityksen tehtäväksi ja kohdistetaanko niiden täyttämiseen tehokasta valvontaa (ks. 6.2 jakso). |
| --- | --- |

(38)

Valvontaviranomaisen tehtävä on arvioida EFTA-valtioiden toimittamien todisteiden perusteella, täyttyvätkö nämä perusteet. Määriteltäessä julkisen palvelun tehtävää valvontaviranomaisen tehtävä rajoittuu selvien virheiden valvontaan (ks. 6.1 jakso). Lisäksi valvontaviranomainen tarkistaa, onko julkisen palvelun velvoitteet annettu nimenomaisesti yhden tai useamman yrityksen tehtäväksi ja kohdistetaanko niiden täyttämiseen tehokasta valvontaa (ks. 6.2 jakso).

| (39) | Suhteellisuustestiä suorittaessaan valvontaviranomainen selvittää, voidaanko julkisen palvelun tehtävästä maksettavasta korvauksesta aiheutuvia kilpailunvääristymiä perustella julkisen palvelun täyttämisen ja sen rahoituksen tarpeella. Valvontaviranomainen arvioi erityisesti niiden tietojen perusteella, joita EFTA-valtiot ovat velvollisia toimittamaan, ovatko julkisen rahoituksen, liian suuren korvauksen ja ristikkäistukien kohtuuttomien vaikutusten välttämisestä annetut takeet riittävät, ja varmistaa, että yleisradioyhtiöt noudattavat kaupallisessa toiminnassaan markkinaehtoja (ks. 6.3 jakso ja sitä seuraavat jaksot). |
| --- | --- |

(39)

Suhteellisuustestiä suorittaessaan valvontaviranomainen selvittää, voidaanko julkisen palvelun tehtävästä maksettavasta korvauksesta aiheutuvia kilpailunvääristymiä perustella julkisen palvelun täyttämisen ja sen rahoituksen tarpeella. Valvontaviranomainen arvioi erityisesti niiden tietojen perusteella, joita EFTA-valtiot ovat velvollisia toimittamaan, ovatko julkisen rahoituksen, liian suuren korvauksen ja ristikkäistukien kohtuuttomien vaikutusten välttämisestä annetut takeet riittävät, ja varmistaa, että yleisradioyhtiöt noudattavat kaupallisessa toiminnassaan markkinaehtoja (ks. 6.3 jakso ja sitä seuraavat jaksot).

| (40) | Valtiontukea koskevien vaatimusten noudattamisesta laadittavan analyysin on perustuttava kunkin kansallisen järjestelmän erityispiirteisiin. Valvontaviranomainen on tietoinen eroista kansallisissa radio- ja televisiolähetysjärjestelmissä ja EFTA-valtioiden media-alan markkinoiden muissa ominaispiirteissä. Tämän vuoksi 59 artiklan 2 kohdan nojalla laadittava arviointi julkisille yleisradioyhtiöille myönnettävän valtiontuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille tehdään tapauskohtaisesti komission ja valvontaviranomaisen päätöksentekokäytännön (36) ja seuraavissa jaksoissa määritettyjen perusperiaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Valtiontukea koskevien vaatimusten noudattamisesta laadittavan analyysin on perustuttava kunkin kansallisen järjestelmän erityispiirteisiin. Valvontaviranomainen on tietoinen eroista kansallisissa radio- ja televisiolähetysjärjestelmissä ja EFTA-valtioiden media-alan markkinoiden muissa ominaispiirteissä. Tämän vuoksi 59 artiklan 2 kohdan nojalla laadittava arviointi julkisille yleisradioyhtiöille myönnettävän valtiontuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille tehdään tapauskohtaisesti komission ja valvontaviranomaisen päätöksentekokäytännön (36) ja seuraavissa jaksoissa määritettyjen perusperiaatteiden mukaisesti.

| (41) | Valvontaviranomainen ottaa huomioon myös sen, että joillakin EFTA-valtioilla voi olla vaikeuksia tarvittavien varojen keruussa, jos asukaskohtaiset julkisen palvelun kustannukset ovat korkeammat (37) muiden seikkojen pysyessä muuttumattomina. Samalla otetaan myös huomioon näiden EFTA-valtioiden muiden tiedotusvälineiden mahdolliset ongelmat. |
| --- | --- |

(41)

Valvontaviranomainen ottaa huomioon myös sen, että joillakin EFTA-valtioilla voi olla vaikeuksia tarvittavien varojen keruussa, jos asukaskohtaiset julkisen palvelun kustannukset ovat korkeammat (37) muiden seikkojen pysyessä muuttumattomina. Samalla otetaan myös huomioon näiden EFTA-valtioiden muiden tiedotusvälineiden mahdolliset ongelmat.

| (42) | Kuten komission ja valvontaviranomaisen käytännöstä käy ilmi, toimenpidettä, joka ei täytä kaikkia Altmark-perusteita, on analysoitava SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan ja vastaavasti ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisesti (38). |
| --- | --- |

(42)

Kuten komission ja valvontaviranomaisen käytännöstä käy ilmi, toimenpidettä, joka ei täytä kaikkia Altmark-perusteita, on analysoitava SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan ja vastaavasti ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisesti (38).

6.1   Julkisen palvelun tehtävän määritelmä

| (43) | Jotta edellä olevassa 36 kohdan i alakohdassa esitetty ehto ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi voidaan täyttää, on välttämätöntä määritellä julkisen palvelun tehtävä virallisesti. Vasta sen jälkeen valvontaviranomainen voi arvioida riittävällä oikeusvarmuudella, voidaanko ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaista poikkeusta soveltaa. |
| --- | --- |

(43)

Jotta edellä olevassa 36 kohdan i alakohdassa esitetty ehto ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi voidaan täyttää, on välttämätöntä määritellä julkisen palvelun tehtävä virallisesti. Vasta sen jälkeen valvontaviranomainen voi arvioida riittävällä oikeusvarmuudella, voidaanko ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaista poikkeusta soveltaa.

| (44) | Julkisen palvelun tehtävän määritteleminen kuuluu EFTA-valtioiden toimivaltaan ja päätös voidaan tehdä kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla kansallisen oikeusjärjestyksen mukaisesti. Yleensä tätä toimivaltaa käytettäessä on otettava huomioon käsite ”yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista”. |
| --- | --- |

(44)

Julkisen palvelun tehtävän määritteleminen kuuluu EFTA-valtioiden toimivaltaan ja päätös voidaan tehdä kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla kansallisen oikeusjärjestyksen mukaisesti. Yleensä tätä toimivaltaa käytettäessä on otettava huomioon käsite ”yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista”.

| (45) | EFTA-valtioiden laatiman julkisen palvelun tehtävän määritelmän olisi oltava mahdollisimman tarkka. Siinä olisi todettava selvästi, onko EFTA-valtion tarkoituksena sisällyttää jokin tietty toiminnanharjoittajan toiminto julkisen palvelun tehtävään. Ilman selvää ja tarkkaa määritelmää niistä velvoitteista, joita aiotaan asettaa julkiselle yleisradioyhtiölle, valvontaviranomainen ei voi suorittaa ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisia tehtäviään eikä siten myöntää kyseisen määräyksen mukaisia poikkeuksia. |
| --- | --- |

(45)

EFTA-valtioiden laatiman julkisen palvelun tehtävän määritelmän olisi oltava mahdollisimman tarkka. Siinä olisi todettava selvästi, onko EFTA-valtion tarkoituksena sisällyttää jokin tietty toiminnanharjoittajan toiminto julkisen palvelun tehtävään. Ilman selvää ja tarkkaa määritelmää niistä velvoitteista, joita aiotaan asettaa julkiselle yleisradioyhtiölle, valvontaviranomainen ei voi suorittaa ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisia tehtäviään eikä siten myöntää kyseisen määräyksen mukaisia poikkeuksia.

| (46) | Julkisen palvelun tehtävään sisällytettyjen toimintojen selvä määrittely on tärkeää myös operaattoreille, jotka eivät hoida julkista palvelutehtävää, jotta ne voivat suunnitella toimintaansa. Lisäksi julkisen palvelun tehtävän olisi oltava riittävän tarkkarajainen, jotta EFTA-valtioiden viranomaiset voivat valvoa tehokkaasti tehtävän täyttämistä, kuten seuraavassa jaksossa esitetään. |
| --- | --- |

(46)

Julkisen palvelun tehtävään sisällytettyjen toimintojen selvä määrittely on tärkeää myös operaattoreille, jotka eivät hoida julkista palvelutehtävää, jotta ne voivat suunnitella toimintaansa. Lisäksi julkisen palvelun tehtävän olisi oltava riittävän tarkkarajainen, jotta EFTA-valtioiden viranomaiset voivat valvoa tehokkaasti tehtävän täyttämistä, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

| (47) | Kun samalla otetaan huomioon radio- ja televisiolähetystoiminnan erityisluonne ja tarve varmistaa julkisten yleisradioyhtiöiden toimituksellinen riippumattomuus, laadullista määritelmää, jonka mukaan tietyn yleisradioyhtiön tehtäväksi uskotaan laajan, tasapainoisen ja vaihtelevan ohjelmiston tarjoaminen, pidetään oikeutettuna ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisesti (39). Tällaista määritelmää pidetään yleensä yhteensopivana yhteiskunnan demokraattisten, sosiaalisten ja kulttuuristen tarpeiden täyttämistä ja moniarvoisuuden, mukaan lukien kulttuurinen ja kielellinen moninaisuus, takaamista koskevan tavoitteen kanssa. Kuten unionin yleinen tuomioistuin on todennut, laajasti määritellyn julkisen palvelun tehtävän legitimiteetti perustuu siihen, että julkisen yleisradioyhtiön tarjoamille palveluille on asetettu laatuvaatimuksia (40). Julkisen palvelun tehtävän määritelmä voi myös heijastaa toiminnan kehitystä ja monipuolistumista digitaalitekniikan aikakaudella, ja siihen voi sisältyä audiovisuaalisia palveluja, jotka tarjotaan kaikkien jakelukanavien kautta. |
| --- | --- |

(47)

Kun samalla otetaan huomioon radio- ja televisiolähetystoiminnan erityisluonne ja tarve varmistaa julkisten yleisradioyhtiöiden toimituksellinen riippumattomuus, laadullista määritelmää, jonka mukaan tietyn yleisradioyhtiön tehtäväksi uskotaan laajan, tasapainoisen ja vaihtelevan ohjelmiston tarjoaminen, pidetään oikeutettuna ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisesti (39). Tällaista määritelmää pidetään yleensä yhteensopivana yhteiskunnan demokraattisten, sosiaalisten ja kulttuuristen tarpeiden täyttämistä ja moniarvoisuuden, mukaan lukien kulttuurinen ja kielellinen moninaisuus, takaamista koskevan tavoitteen kanssa. Kuten unionin yleinen tuomioistuin on todennut, laajasti määritellyn julkisen palvelun tehtävän legitimiteetti perustuu siihen, että julkisen yleisradioyhtiön tarjoamille palveluille on asetettu laatuvaatimuksia (40). Julkisen palvelun tehtävän määritelmä voi myös heijastaa toiminnan kehitystä ja monipuolistumista digitaalitekniikan aikakaudella, ja siihen voi sisältyä audiovisuaalisia palveluja, jotka tarjotaan kaikkien jakelukanavien kautta.

| (48) | Määriteltäessä julkista palvelua yleisradiotoiminnan alalla valvontaviranomaisen tehtävä rajoittuu selvien virheiden valvontaan. Valvontaviranomainen ei päätä, tarjotaanko ja rahoitetaanko ohjelmaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna, eikä aseta kyseenalaiseksi jonkin tuotteen luonnetta tai laatua. Julkisen palvelun tehtävän määrittelyssä olisi kuitenkin tehty selvä virhe, jos tehtävään kuuluisi toimintoja, joiden ei kohtuudella voitaisi katsoa täyttävän yhteiskunnan demokraattisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tarpeita. Tämä pätee yleensä esimerkiksi mainontaan, sähköiseen kaupankäyntiin, teleostoksiin, maksullisten palvelunumeroiden käyttöön palkintopeleissä (41), sponsorointiin tai markkinointiin. Selvästä virheestä voi lisäksi olla kyse silloin, kun valtiontukea käytetään sellaisen toiminnan rahoittamiseen, joka ei tuo lisäarvoa yhteiskunnan demokraattisten, sosiaalisten ja kulttuuristen tarpeiden palvelemiseen. |
| --- | --- |

(48)

Määriteltäessä julkista palvelua yleisradiotoiminnan alalla valvontaviranomaisen tehtävä rajoittuu selvien virheiden valvontaan. Valvontaviranomainen ei päätä, tarjotaanko ja rahoitetaanko ohjelmaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna, eikä aseta kyseenalaiseksi jonkin tuotteen luonnetta tai laatua. Julkisen palvelun tehtävän määrittelyssä olisi kuitenkin tehty selvä virhe, jos tehtävään kuuluisi toimintoja, joiden ei kohtuudella voitaisi katsoa täyttävän yhteiskunnan demokraattisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tarpeita. Tämä pätee yleensä esimerkiksi mainontaan, sähköiseen kaupankäyntiin, teleostoksiin, maksullisten palvelunumeroiden käyttöön palkintopeleissä (41), sponsorointiin tai markkinointiin. Selvästä virheestä voi lisäksi olla kyse silloin, kun valtiontukea käytetään sellaisen toiminnan rahoittamiseen, joka ei tuo lisäarvoa yhteiskunnan demokraattisten, sosiaalisten ja kulttuuristen tarpeiden palvelemiseen.

| (49) | Tässä yhteydessä on muistettava, että julkisen palvelun tehtävä kattaa yleisölle tarjotut yleishyödylliset palvelut. Kysymystä julkisen palvelun tehtävän määrittelystä ei pidä sekoittaa kysymykseen näiden palvelujen rahoitusjärjestelyistä. Vaikka julkiset yleisradioyhtiöt voivat harjoittaa kaupallisia toimintoja, kuten mainosajan myyntiä tulojen hankkimiseksi, tällaisia toimintoja ei voida pitää osana julkisen palvelun tehtävää (42). |
| --- | --- |

(49)

Tässä yhteydessä on muistettava, että julkisen palvelun tehtävä kattaa yleisölle tarjotut yleishyödylliset palvelut. Kysymystä julkisen palvelun tehtävän määrittelystä ei pidä sekoittaa kysymykseen näiden palvelujen rahoitusjärjestelyistä. Vaikka julkiset yleisradioyhtiöt voivat harjoittaa kaupallisia toimintoja, kuten mainosajan myyntiä tulojen hankkimiseksi, tällaisia toimintoja ei voida pitää osana julkisen palvelun tehtävää (42).

6.2   Tehtävänanto ja valvonta

| (50) | Jotta ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaista poikkeusta voidaan soveltaa, julkisen palvelun tehtävä on myönnettävä virallisesti (esimerkiksi lainsäädännöllä, sopimuksella tai sitovalla toimeksiannolla) yhdelle tai useammalle yritykselle. |
| --- | --- |

(50)

Jotta ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaista poikkeusta voidaan soveltaa, julkisen palvelun tehtävä on myönnettävä virallisesti (esimerkiksi lainsäädännöllä, sopimuksella tai sitovalla toimeksiannolla) yhdelle tai useammalle yritykselle.

| (51) | Tehtävänantoa koskevassa säännöksessä tai koskevissa säännöksissä on määritettävä julkisen palvelun velvoitteiden tarkka sisältö edellä 6.1 jaksossa esitetyn mukaisesti, ehdot korvauksen maksamiselle sekä järjestelyt, joilla vältetään liian suuren korvauksen maksaminen. |
| --- | --- |

(51)

Tehtävänantoa koskevassa säännöksessä tai koskevissa säännöksissä on määritettävä julkisen palvelun velvoitteiden tarkka sisältö edellä 6.1 jaksossa esitetyn mukaisesti, ehdot korvauksen maksamiselle sekä järjestelyt, joilla vältetään liian suuren korvauksen maksaminen.

| (52) | Silloin kun julkisen palvelun tehtävän soveltamisala kattaa uusia palveluja, määritelmää ja tehtävänantoa koskevaa säännöstä / koskevia säännöksiä olisi muutettava vastaavasti ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan rajoissa. Jotta julkiset yleisradioyhtiöt voivat reagoida nopeasti teknologian kehitykseen, EFTA-valtiot voivat toteuttaa uutta palvelua koskevan tehtävänannon jäljempänä 6.7 jaksossa esitetyn arvioinnin mukaisesti, ennen kuin alkuperäinen tehtävänantoa koskeva säännös konsolidoidaan virallisesti. |
| --- | --- |

(52)

Silloin kun julkisen palvelun tehtävän soveltamisala kattaa uusia palveluja, määritelmää ja tehtävänantoa koskevaa säännöstä / koskevia säännöksiä olisi muutettava vastaavasti ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan rajoissa. Jotta julkiset yleisradioyhtiöt voivat reagoida nopeasti teknologian kehitykseen, EFTA-valtiot voivat toteuttaa uutta palvelua koskevan tehtävänannon jäljempänä 6.7 jaksossa esitetyn arvioinnin mukaisesti, ennen kuin alkuperäinen tehtävänantoa koskeva säännös konsolidoidaan virallisesti.

| (53) | Täsmällisesti määritellyn julkisen palvelun tehtävän antaminen virallisesti julkiselle yleisradioyhtiölle ei kuitenkaan yksin riitä. Julkista palvelua on myös käytännössä tarjottava valtion ja kyseisen yrityksen välillä sovitulla tavalla. Tästä syystä on tarpeen, että tehtävään soveltuva viranomainen tai nimetty elin valvoo palvelun tarjoamista läpinäkyvästi ja tehokkaasti. Tällaisen valvontaviranomaisen tai -elimen tarve on ilmeinen silloin, kun toimeksiannon saajalle asetetaan laatuvaatimuksia. Valvontaviranomainen ei kuitenkaan arvioi laatuvaatimusten täyttämistä vaan sen on voitava luottaa siihen, että EFTA-valtiot valvovat asianmukaisesti, noudattaako yleisradiotoiminnan harjoittaja julkisen palvelun tehtävänannossa määriteltyjä laatunormeja (43). |
| --- | --- |

(53)

Täsmällisesti määritellyn julkisen palvelun tehtävän antaminen virallisesti julkiselle yleisradioyhtiölle ei kuitenkaan yksin riitä. Julkista palvelua on myös käytännössä tarjottava valtion ja kyseisen yrityksen välillä sovitulla tavalla. Tästä syystä on tarpeen, että tehtävään soveltuva viranomainen tai nimetty elin valvoo palvelun tarjoamista läpinäkyvästi ja tehokkaasti. Tällaisen valvontaviranomaisen tai -elimen tarve on ilmeinen silloin, kun toimeksiannon saajalle asetetaan laatuvaatimuksia. Valvontaviranomainen ei kuitenkaan arvioi laatuvaatimusten täyttämistä vaan sen on voitava luottaa siihen, että EFTA-valtiot valvovat asianmukaisesti, noudattaako yleisradiotoiminnan harjoittaja julkisen palvelun tehtävänannossa määriteltyjä laatunormeja (43).

| (54) | EFTA-valtion toimivaltaan kuuluu sen järjestelyn valitseminen, jolla varmistetaan julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen tehokas valvonta, jotta valvontaviranomainen voi suorittaa ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaiset tehtävänsä. Tällainen valvonta voinee olla tehokasta vain silloin, kun siitä vastaa taho, joka on tosiasiallisesti riippumaton yleisradioyhtiön johdosta ja jolla on toimivalta ja riittävät valmiudet ja resurssit säännölliseen valvontaan. Lisäksi valvonnan perusteella on voitava määrätä asianmukaisia korjaustoimenpiteitä, jos julkisen palvelun velvoitteiden noudattaminen sitä edellyttää. |
| --- | --- |

(54)

EFTA-valtion toimivaltaan kuuluu sen järjestelyn valitseminen, jolla varmistetaan julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen tehokas valvonta, jotta valvontaviranomainen voi suorittaa ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaiset tehtävänsä. Tällainen valvonta voinee olla tehokasta vain silloin, kun siitä vastaa taho, joka on tosiasiallisesti riippumaton yleisradioyhtiön johdosta ja jolla on toimivalta ja riittävät valmiudet ja resurssit säännölliseen valvontaan. Lisäksi valvonnan perusteella on voitava määrätä asianmukaisia korjaustoimenpiteitä, jos julkisen palvelun velvoitteiden noudattaminen sitä edellyttää.

| (55) | Jos ei ole riittävää ja luotettavaa osoitusta siitä, että julkista palvelua todella tarjotaan vahvistetulla tavalla, valvontaviranomainen ei voi suorittaa ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisia tehtäviään eikä siten voi myöntää määräyksen mukaisia poikkeuksia. |
| --- | --- |

(55)

Jos ei ole riittävää ja luotettavaa osoitusta siitä, että julkista palvelua todella tarjotaan vahvistetulla tavalla, valvontaviranomainen ei voi suorittaa ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisia tehtäviään eikä siten voi myöntää määräyksen mukaisia poikkeuksia.

6.3   Julkisen yleisradiotoiminnan rahoitustavan valinta

| (56) | Julkisen palvelun velvoitteet voivat olla määrällisiä, laadullisia tai molempia. Velvoitteet voivat muodostaan riippumatta oikeuttaa korvaukseen, jos ne aiheuttavat sellaisia ylimääräisiä kustannuksia, joita yleisradioyhtiölle ei muutoin olisi aiheutunut. |
| --- | --- |

(56)

Julkisen palvelun velvoitteet voivat olla määrällisiä, laadullisia tai molempia. Velvoitteet voivat muodostaan riippumatta oikeuttaa korvaukseen, jos ne aiheuttavat sellaisia ylimääräisiä kustannuksia, joita yleisradioyhtiölle ei muutoin olisi aiheutunut.

| (57) | Rahoitusjärjestelyt voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään: yhden rahoituslähteen järjestelmä ja sekarahoitusjärjestelmä. Yhden rahoituslähteen järjestelmän ryhmä käsittää järjestelmät, joissa julkista yleisradiotoimintaa rahoitetaan vain julkisista varoista (sen muodosta riippumatta). Sekarahoitusjärjestelmä kattaa monenlaisia rahoitusjärjestelmiä, joissa yleisradiotoimintaa rahoitetaan valtion varojen ja kaupallisesta tai julkisen palvelun toiminnasta saatavien tulojen erilaisilla yhdistelmillä. Tällaista kaupallista toimintaa ovat esimerkiksi mainosajan tai ohjelmien myynti ja maksullisten ohjelmapalvelujen tarjoaminen. |
| --- | --- |

(57)

Rahoitusjärjestelyt voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään: yhden rahoituslähteen järjestelmä ja sekarahoitusjärjestelmä. Yhden rahoituslähteen järjestelmän ryhmä käsittää järjestelmät, joissa julkista yleisradiotoimintaa rahoitetaan vain julkisista varoista (sen muodosta riippumatta). Sekarahoitusjärjestelmä kattaa monenlaisia rahoitusjärjestelmiä, joissa yleisradiotoimintaa rahoitetaan valtion varojen ja kaupallisesta tai julkisen palvelun toiminnasta saatavien tulojen erilaisilla yhdistelmillä. Tällaista kaupallista toimintaa ovat esimerkiksi mainosajan tai ohjelmien myynti ja maksullisten ohjelmapalvelujen tarjoaminen.

| (58) | Julkisesta yleisradiotoiminnasta annetussa päätöslauselmassa todetaan seuraavaa: ”Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräykset eivät rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa rahoittaa julkista yleisradiotoimintaa (...)”. Valvontaviranomaisella ei näin ollen periaatteessa ole syytä vastustaa sekarahoitusjärjestelmän valintaa yhden rahoituslähteen sijaan. |
| --- | --- |

(58)

Julkisesta yleisradiotoiminnasta annetussa päätöslauselmassa todetaan seuraavaa: ”Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräykset eivät rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa rahoittaa julkista yleisradiotoimintaa (...)”. Valvontaviranomaisella ei näin ollen periaatteessa ole syytä vastustaa sekarahoitusjärjestelmän valintaa yhden rahoituslähteen sijaan.

| (59) | Vaikka EFTA-valtiot voivat vapaasti valita julkisen yleisradiotoiminnan rahoitustavan, valvontaviranomainen varmistaa ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan nojalla, että julkinen rahoitus ei haittaa kohtuuttomasti kilpailua ETA-alueella, kuten edellä 37 kohdassa todetaan. |
| --- | --- |

(59)

Vaikka EFTA-valtiot voivat vapaasti valita julkisen yleisradiotoiminnan rahoitustavan, valvontaviranomainen varmistaa ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan nojalla, että julkinen rahoitus ei haittaa kohtuuttomasti kilpailua ETA-alueella, kuten edellä 37 kohdassa todetaan.

6.4   Valtiontuen arviointia koskevat avoimuusvaatimukset

| (60) | Arviointi, jonka valvontaviranomainen laatii valtiontuesta, edellyttää, että julkisen palvelun tehtävästä on laadittu selkeä ja täsmällinen määritelmä ja tehtävän täyttämiseen tarvittavat toiminnot sekä tähän liittyvät tilit pidetään riittävän hyvin erillään muusta toiminnasta ja muista tileistä. |
| --- | --- |

(60)

Arviointi, jonka valvontaviranomainen laatii valtiontuesta, edellyttää, että julkisen palvelun tehtävästä on laadittu selkeä ja täsmällinen määritelmä ja tehtävän täyttämiseen tarvittavat toiminnot sekä tähän liittyvät tilit pidetään riittävän hyvin erillään muusta toiminnasta ja muista tileistä.

| (61) | Julkisen palvelun tehtävän ja muiden toimintojen eriyttämistä kirjanpidossa vaaditaan tavallisesti jo kansallisella tasolla, jotta voidaan taata julkisten varojen käyttämisen avoimuus ja tilintekovelvollisuus. Erillinen kirjanpito tarjoaa keinon tutkia oletettuja ristikkäistukia ja myös puolustaa perusteltuja korvauksia yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta. Vain asianmukaisen tulojen ja menojen kohdentamisen perusteella voidaan määrittää, onko julkinen rahoitus todella rajattu julkisen palvelun tehtävän täyttämisestä aiheutuneisiin nettokustannuksiin ja näin ollen hyväksyttävissä ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(61)

Julkisen palvelun tehtävän ja muiden toimintojen eriyttämistä kirjanpidossa vaaditaan tavallisesti jo kansallisella tasolla, jotta voidaan taata julkisten varojen käyttämisen avoimuus ja tilintekovelvollisuus. Erillinen kirjanpito tarjoaa keinon tutkia oletettuja ristikkäistukia ja myös puolustaa perusteltuja korvauksia yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta. Vain asianmukaisen tulojen ja menojen kohdentamisen perusteella voidaan määrittää, onko julkinen rahoitus todella rajattu julkisen palvelun tehtävän täyttämisestä aiheutuneisiin nettokustannuksiin ja näin ollen hyväksyttävissä ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (62) | Direktiivissä 2006/111/EY (avoimuusdirektiivi) jäsenvaltiot velvoitetaan toteuttamaan tarvittavat läpinäkyvyyteen liittyvät toimenpiteet, jos ne ovat myöntäneet joillekin yrityksille erityis- tai yksinoikeuksia tai antaneet niille tehtäväksi yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisen ja maksavat kyseisille yrityksille, joilla on muita toimintoja, ts. muita kuin julkisen palvelun tehtäviä, julkisen palvelun velvoitteesta jossain muodossa korvauksia. Näitä läpinäkyvyysvaatimuksia ovat: a) erillisen juoksevan kirjanpidon pitäminen eri toiminnoista, ts. julkisen palvelun toiminnoista ja muusta toiminnasta; b) kaikkien tulojen ja menojen asianmukainen merkitseminen ja kohdentaminen kirjanpidossa soveltamalla johdonmukaisesti objektiivisesti perusteltuja kustannuslaskennan periaatteita; ja c) selkeiden tietojen antaminen erillisen kirjanpidon perustana olevista kustannuslaskennan periaatteista (44). |
| --- | --- |

(62)

Direktiivissä 2006/111/EY (avoimuusdirektiivi) jäsenvaltiot velvoitetaan toteuttamaan tarvittavat läpinäkyvyyteen liittyvät toimenpiteet, jos ne ovat myöntäneet joillekin yrityksille erityis- tai yksinoikeuksia tai antaneet niille tehtäväksi yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisen ja maksavat kyseisille yrityksille, joilla on muita toimintoja, ts. muita kuin julkisen palvelun tehtäviä, julkisen palvelun velvoitteesta jossain muodossa korvauksia. Näitä läpinäkyvyysvaatimuksia ovat: a) erillisen juoksevan kirjanpidon pitäminen eri toiminnoista, ts. julkisen palvelun toiminnoista ja muusta toiminnasta; b) kaikkien tulojen ja menojen asianmukainen merkitseminen ja kohdentaminen kirjanpidossa soveltamalla johdonmukaisesti objektiivisesti perusteltuja kustannuslaskennan periaatteita; ja c) selkeiden tietojen antaminen erillisen kirjanpidon perustana olevista kustannuslaskennan periaatteista (44).

| (63) | Nämä yleiset läpinäkyvyysperiaatteet pätevät myös yleisradioyhtiöihin siinä määrin, kuin niiden tehtäväksi on annettu yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tarjoaminen, ne saavat julkisista varoista korvauksen kyseisen palvelun tarjoamisesta ja harjoittavat myös muita kuin julkisen palvelun toimintoja. |
| --- | --- |

(63)

Nämä yleiset läpinäkyvyysperiaatteet pätevät myös yleisradioyhtiöihin siinä määrin, kuin niiden tehtäväksi on annettu yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tarjoaminen, ne saavat julkisista varoista korvauksen kyseisen palvelun tarjoamisesta ja harjoittavat myös muita kuin julkisen palvelun toimintoja.

| (64) | Erillinen kirjanpito ei aiheuta erityisiä ongelmia yleisradiotoiminnassa tulopuolella. Tämän vuoksi valvontaviranomainen katsoo, että yleisradioyhtiöiden olisi kirjattava tulopuolelle yksityiskohtaisesti kaikki tulonlähteet ja tulojen määrät, jotka kertyvät julkisen palvelun piiriin kuuluvasta ja muusta toiminnasta. |
| --- | --- |

(64)

Erillinen kirjanpito ei aiheuta erityisiä ongelmia yleisradiotoiminnassa tulopuolella. Tämän vuoksi valvontaviranomainen katsoo, että yleisradioyhtiöiden olisi kirjattava tulopuolelle yksityiskohtaisesti kaikki tulonlähteet ja tulojen määrät, jotka kertyvät julkisen palvelun piiriin kuuluvasta ja muusta toiminnasta.

| (65) | Menopuolella voidaan ottaa huomioon kaikki julkisen palvelun tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset. Jos yritys harjoittaa myös toimintaa, joka ei liity julkisiin palveluihin, huomioon voidaan ottaa ainoastaan julkisiin palveluihin liittyvät kustannukset. Valvontaviranomainen on tietoinen siitä, että yleisradiotoiminnan alalla erillinen kirjanpito voi olla vaikeampi toteuttaa menopuolella. Tämä johtuu siitä, että erityisesti perinteisessä yleisradiotoiminnassa EFTA-valtiot voivat katsoa, että yleisen palvelun tehtävä kattaa yleisradioyhtiön koko ohjelmiston, ja sallia samalla kaupallisen toiminnan. Toisin sanoen julkisen palvelun toiminnoilla ja muilla toiminnoilla voi olla suurelta osin samat tuotantopanokset eikä kustannuksia välttämättä aina voida suhteuttaa. |
| --- | --- |

(65)

Menopuolella voidaan ottaa huomioon kaikki julkisen palvelun tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset. Jos yritys harjoittaa myös toimintaa, joka ei liity julkisiin palveluihin, huomioon voidaan ottaa ainoastaan julkisiin palveluihin liittyvät kustannukset. Valvontaviranomainen on tietoinen siitä, että yleisradiotoiminnan alalla erillinen kirjanpito voi olla vaikeampi toteuttaa menopuolella. Tämä johtuu siitä, että erityisesti perinteisessä yleisradiotoiminnassa EFTA-valtiot voivat katsoa, että yleisen palvelun tehtävä kattaa yleisradioyhtiön koko ohjelmiston, ja sallia samalla kaupallisen toiminnan. Toisin sanoen julkisen palvelun toiminnoilla ja muilla toiminnoilla voi olla suurelta osin samat tuotantopanokset eikä kustannuksia välttämättä aina voida suhteuttaa.

| (66) | Muista kuin julkisen palvelun toiminnoista aiheutuvat kustannukset (esimerkiksi mainontakulut) olisi aina määritettävä selkeästi ja eriteltävä kirjanpidossa. Lisäksi tuotantopanoksiin liittyvät kustannukset, joilla on tarkoitus kehittää samanaikaisesti sekä julkisen palveluihin että muihin palveluihin liittyviä toimintoja, olisi kohdistettava suhteutettuna molempiin palvelutyyppeihin aina, kun se on mahdollista toteuttaa tarkoituksenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(66)

Muista kuin julkisen palvelun toiminnoista aiheutuvat kustannukset (esimerkiksi mainontakulut) olisi aina määritettävä selkeästi ja eriteltävä kirjanpidossa. Lisäksi tuotantopanoksiin liittyvät kustannukset, joilla on tarkoitus kehittää samanaikaisesti sekä julkisen palveluihin että muihin palveluihin liittyviä toimintoja, olisi kohdistettava suhteutettuna molempiin palvelutyyppeihin aina, kun se on mahdollista toteuttaa tarkoituksenmukaisella tavalla.

| (67) | Jos samoja resursseja käytetään sekä julkisen palvelun tarjoamiseen että muuhun toimintaan, niiden kustannukset on kohdennettava yhtiön kokonaiskustannuksissa siten, että julkisen palvelun ulkopuolinen toiminta on eritelty (45). Näissä tapauksissa kustannuksia, jotka voidaan kokonaisuudessaan kohdistaa julkisen palvelun toiminnoille mutta jotka hyödyttävät myös muita toimintoja, ei tarvitse jaotella, vaan ne voidaan kohdistaa kokonaisuudessaan julkisen palvelun piiriin kuuluville toiminnoille. Julkisen yleisradiotoiminnan erityispiirteiden vuoksi siihen sovelletaan yleensä eri lähestymistapaa kuin muihin yleishyödyllisiin aloihin. Yleisradiotoiminnan alalla on otettava huomioon julkisen palvelun toimintoihin liittyvistä kaupallisista toiminnoista saatava nettohyöty, kun lasketaan julkisen palvelun nettokustannuksia, jotta julkisen palvelun tarjoamisesta maksettavaa korvausta voidaan alentaa. Näin vähennetään ristikkäistukien riskiä, kun yhteisiä kustannuksia kohdistetaan julkisen palvelun toiminnoille. |
| --- | --- |

(67)

Jos samoja resursseja käytetään sekä julkisen palvelun tarjoamiseen että muuhun toimintaan, niiden kustannukset on kohdennettava yhtiön kokonaiskustannuksissa siten, että julkisen palvelun ulkopuolinen toiminta on eritelty (45). Näissä tapauksissa kustannuksia, jotka voidaan kokonaisuudessaan kohdistaa julkisen palvelun toiminnoille mutta jotka hyödyttävät myös muita toimintoja, ei tarvitse jaotella, vaan ne voidaan kohdistaa kokonaisuudessaan julkisen palvelun piiriin kuuluville toiminnoille. Julkisen yleisradiotoiminnan erityispiirteiden vuoksi siihen sovelletaan yleensä eri lähestymistapaa kuin muihin yleishyödyllisiin aloihin. Yleisradiotoiminnan alalla on otettava huomioon julkisen palvelun toimintoihin liittyvistä kaupallisista toiminnoista saatava nettohyöty, kun lasketaan julkisen palvelun nettokustannuksia, jotta julkisen palvelun tarjoamisesta maksettavaa korvausta voidaan alentaa. Näin vähennetään ristikkäistukien riskiä, kun yhteisiä kustannuksia kohdistetaan julkisen palvelun toiminnoille.

| (68) | Kuvaavimman esimerkin edellisessä kohdassa kuvatusta tilanteesta muodostavat yleisradioyhtiön julkisen palvelun tehtävän puitteissa tuotettujen ohjelmien kustannukset. Näillä ohjelmilla sekä toteutetaan julkisen palvelun tehtävää että hankitaan katsojia mainosajan myymistä varten. On kuitenkin lähes mahdotonta määrittää tarkasti, kuinka suuri osuus ohjelman lähettämisestä täyttää julkisen palvelun tehtävää ja kuinka paljon sillä hankitaan mainostuloja. Tämän vuoksi kyseisten kustannusten jakaminen näiden kahden toiminnan välillä saattaa olla keinotekoista ja epätarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

(68)

Kuvaavimman esimerkin edellisessä kohdassa kuvatusta tilanteesta muodostavat yleisradioyhtiön julkisen palvelun tehtävän puitteissa tuotettujen ohjelmien kustannukset. Näillä ohjelmilla sekä toteutetaan julkisen palvelun tehtävää että hankitaan katsojia mainosajan myymistä varten. On kuitenkin lähes mahdotonta määrittää tarkasti, kuinka suuri osuus ohjelman lähettämisestä täyttää julkisen palvelun tehtävää ja kuinka paljon sillä hankitaan mainostuloja. Tämän vuoksi kyseisten kustannusten jakaminen näiden kahden toiminnan välillä saattaa olla keinotekoista ja epätarkoituksenmukaista.

| (69) | Valvontaviranomainen katsoo, että taloudellisen toiminnan läpinäkyvyyttä voidaan lisätä myös pitämällä julkiseen palveluun liittyvät toiminnot ja muut toiminnot riittävän hyvin erillään julkisen yleisradioyhtiön organisaatiossa. Toimintojen tai rakenteiden eriyttämisellä voidaan yleensä helpommin välttää kaupallisten toimintojen ristikkäistuet alusta alkaen. Lisäksi voidaan määrittää asianmukainen siirtohinnoittelu ja tavanomaisten markkinaehtojen noudattaminen liiketoimissa. Tämän vuoksi valvontaviranomainen ehdottaa, että EFTA-valtiot erottavat merkittävät, erillisen kokonaisuuden muodostavat kaupalliset toiminnot rakenteellisesti tai toiminnallisesti muista toiminnoista. |
| --- | --- |

(69)

Valvontaviranomainen katsoo, että taloudellisen toiminnan läpinäkyvyyttä voidaan lisätä myös pitämällä julkiseen palveluun liittyvät toiminnot ja muut toiminnot riittävän hyvin erillään julkisen yleisradioyhtiön organisaatiossa. Toimintojen tai rakenteiden eriyttämisellä voidaan yleensä helpommin välttää kaupallisten toimintojen ristikkäistuet alusta alkaen. Lisäksi voidaan määrittää asianmukainen siirtohinnoittelu ja tavanomaisten markkinaehtojen noudattaminen liiketoimissa. Tämän vuoksi valvontaviranomainen ehdottaa, että EFTA-valtiot erottavat merkittävät, erillisen kokonaisuuden muodostavat kaupalliset toiminnot rakenteellisesti tai toiminnallisesti muista toiminnoista.

6.5   Nettokustannusperiaate ja liian suuret korvaukset

| (70) | Koska liian suuret korvaukset eivät ole tarpeen yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tuottamiseksi, ne katsotaan periaatteessa yhteismarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi, joka on maksettava valtiolle takaisin. Arvioinnissa kuitenkin otetaan huomioon tässä jaksossa esitettävät, julkisia yleisradioyhtiöitä koskevat selvennykset. |
| --- | --- |

(70)

Koska liian suuret korvaukset eivät ole tarpeen yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tuottamiseksi, ne katsotaan periaatteessa yhteismarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi, joka on maksettava valtiolle takaisin. Arvioinnissa kuitenkin otetaan huomioon tässä jaksossa esitettävät, julkisia yleisradioyhtiöitä koskevat selvennykset.

| (71) | Valvontaviranomaisen lähtökohtana on periaate, jonka mukaan valtion rahoitus on tavallisesti tarpeen, jotta yritys voi täyttää julkisen palvelun tehtävänsä. Jotta suhteellisuustesti läpäistäisiin, julkisista varoista maksettava korvaus ei saa yleensä ylittää julkisen palvelun tehtävän suorittamisesta aiheutuvia nettokustannuksia. Arvioinnissa otetaan huomioon myös muut julkisen palvelun tehtävän suorittamisesta saadut suorat tai välilliset tulot. Tämän vuoksi kaikista julkisen palvelun toimintoihin liittyvistä kaupallisista toiminnoista saatava nettohyöty otetaan huomioon määritettäessä julkisen palvelun nettokustannuksia. |
| --- | --- |

(71)

Valvontaviranomaisen lähtökohtana on periaate, jonka mukaan valtion rahoitus on tavallisesti tarpeen, jotta yritys voi täyttää julkisen palvelun tehtävänsä. Jotta suhteellisuustesti läpäistäisiin, julkisista varoista maksettava korvaus ei saa yleensä ylittää julkisen palvelun tehtävän suorittamisesta aiheutuvia nettokustannuksia. Arvioinnissa otetaan huomioon myös muut julkisen palvelun tehtävän suorittamisesta saadut suorat tai välilliset tulot. Tämän vuoksi kaikista julkisen palvelun toimintoihin liittyvistä kaupallisista toiminnoista saatava nettohyöty otetaan huomioon määritettäessä julkisen palvelun nettokustannuksia.

| (72) | Julkisen palvelun tehtävän suorittamisesta korvauksen saaville yrityksille sallitaan yleensä kohtuullinen voitto liiketoiminnastaan. Voitto muodostuu oman pääoman tuotosta, jossa otetaan huomioon yrityksen toimintaan liittyvät riskit tai niiden puuttuminen. Yleisradiotoiminnassa julkisen palvelun tehtävää suorittavat yritykset eivät useinkaan ole voittoa tavoittelevia eikä niiden tarvitse maksaa tuottoa sijoitetulle pääomalle. Julkisten palvelujen tuottamisen lisäksi niillä ei useinkaan ole muuta toimintaa. Valvontaviranomaisen mielestä tällaisille yrityksille julkisen palvelun tehtävästä maksettavaan korvaukseen ei tarvitse sisällyttää voitto-osuutta (46). Sen sijaan jos tietyt julkisen palvelun velvoitteet on uskottu kaupallisilla markkinoilla toimiville yrityksille, joiden on maksettava tuottoa yritykseen sijoitetulle pääomalle, korvaukseen voidaan sisällyttää riskit huomioon ottava voitto-osuus, joka on kohtuullinen tuotto pääomalle. Yrityksen on kuitenkin osoitettava, että voitto-osuus on perusteltu ja tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(72)

Julkisen palvelun tehtävän suorittamisesta korvauksen saaville yrityksille sallitaan yleensä kohtuullinen voitto liiketoiminnastaan. Voitto muodostuu oman pääoman tuotosta, jossa otetaan huomioon yrityksen toimintaan liittyvät riskit tai niiden puuttuminen. Yleisradiotoiminnassa julkisen palvelun tehtävää suorittavat yritykset eivät useinkaan ole voittoa tavoittelevia eikä niiden tarvitse maksaa tuottoa sijoitetulle pääomalle. Julkisten palvelujen tuottamisen lisäksi niillä ei useinkaan ole muuta toimintaa. Valvontaviranomaisen mielestä tällaisille yrityksille julkisen palvelun tehtävästä maksettavaan korvaukseen ei tarvitse sisällyttää voitto-osuutta (46). Sen sijaan jos tietyt julkisen palvelun velvoitteet on uskottu kaupallisilla markkinoilla toimiville yrityksille, joiden on maksettava tuottoa yritykseen sijoitetulle pääomalle, korvaukseen voidaan sisällyttää riskit huomioon ottava voitto-osuus, joka on kohtuullinen tuotto pääomalle. Yrityksen on kuitenkin osoitettava, että voitto-osuus on perusteltu ja tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi.

| (73) | Yleisradioyhtiöt voivat vuosittain pitää itsellään (”julkisen palvelun rahastona”) liian suuren korvauksen, joka ylittää julkisen palvelun suorittamisesta aiheutuvat nettokustannukset, siltä osin kuin se on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden rahoituksen varmistamiseksi. Valvontaviranomainen katsoo yleensä, että yritys voi joutua veloittamaan summan, jonka osuus julkisen palvelutehtävän vuotuisista budjetoiduista kustannuksista on enintään 10 prosenttia, selviytyäkseen kustannus- ja tulotasojen vaihteluista. Yleissääntönä on, että tämän raja-arvon ylittävät korvaukset on perittävä takaisin viipymättä. |
| --- | --- |

(73)

Yleisradioyhtiöt voivat vuosittain pitää itsellään (”julkisen palvelun rahastona”) liian suuren korvauksen, joka ylittää julkisen palvelun suorittamisesta aiheutuvat nettokustannukset, siltä osin kuin se on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden rahoituksen varmistamiseksi. Valvontaviranomainen katsoo yleensä, että yritys voi joutua veloittamaan summan, jonka osuus julkisen palvelutehtävän vuotuisista budjetoiduista kustannuksista on enintään 10 prosenttia, selviytyäkseen kustannus- ja tulotasojen vaihteluista. Yleissääntönä on, että tämän raja-arvon ylittävät korvaukset on perittävä takaisin viipymättä.

| (74) | Yleisradioyhtiöiden voidaan poikkeuksellisesti sallia pitävän itsellään korvaukset, joiden osuus julkisen palvelutehtävän vuotuisista budjetoiduista kustannuksista on yli 10 prosenttia, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Tämä on hyväksyttävää ainoastaan sillä edellytyksellä, että liian suuri korvaus on etukäteen sitovasti osoitettu kertaluonteisiin huomattaviin kuluihin, jotka ovat tarpeen julkisen palvelun tehtävän suorittamiseksi (47). Tällaisen selkeästi tiettyihin kuluihin osoitetun liian suuren korvauksen käytön pitäisi olla myös ajallisesti rajoitettua käyttötarkoituksen mukaan. |
| --- | --- |

(74)

Yleisradioyhtiöiden voidaan poikkeuksellisesti sallia pitävän itsellään korvaukset, joiden osuus julkisen palvelutehtävän vuotuisista budjetoiduista kustannuksista on yli 10 prosenttia, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Tämä on hyväksyttävää ainoastaan sillä edellytyksellä, että liian suuri korvaus on etukäteen sitovasti osoitettu kertaluonteisiin huomattaviin kuluihin, jotka ovat tarpeen julkisen palvelun tehtävän suorittamiseksi (47). Tällaisen selkeästi tiettyihin kuluihin osoitetun liian suuren korvauksen käytön pitäisi olla myös ajallisesti rajoitettua käyttötarkoituksen mukaan.

| (75) | Jotta valvontaviranomainen voi hoitaa tehtävänsä, EFTA-valtioiden on vahvistettava edellytykset, joiden täyttyessä yleisradioyhtiöt voivat käyttää edellä mainittua liian suurta korvausta. |
| --- | --- |

(75)

Jotta valvontaviranomainen voi hoitaa tehtävänsä, EFTA-valtioiden on vahvistettava edellytykset, joiden täyttyessä yleisradioyhtiöt voivat käyttää edellä mainittua liian suurta korvausta.

| (76) | Edellä mainittu liian suuri korvaus on käytettävä vain julkisen palvelun toimintojen rahoittamiseen. Kaupallisten toimintojen ristikkäistuet eivät ole perusteltuja, ja ne katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomiksi valtiontuiksi. |
| --- | --- |

(76)

Edellä mainittu liian suuri korvaus on käytettävä vain julkisen palvelun toimintojen rahoittamiseen. Kaupallisten toimintojen ristikkäistuet eivät ole perusteltuja, ja ne katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomiksi valtiontuiksi.

6.6   Rahoitusvalvontajärjestelyt

| (77) | EFTA-valtioiden on otettava käyttöön edellä olevan 72–76 kohdan määräysten mukaiset tarkoituksenmukaiset järjestelyt, joilla varmistetaan, että korvaukset eivät ole liian suuria. EFTA-valtioiden on varmistettava julkisten varojen käytön säännöllinen ja tehokas valvonta, jolla estetään ristikkäistuet ja liian suuret korvaukset sekä tarkkaillaan ”julkisen palvelun rahaston” määrää ja sen käyttöä. EFTA-valtioiden toimivaltaan kuuluu kansallisen yleisradiojärjestelmänsä kannalta sopivimman ja tehokkaimman valvontajärjestelyn valitseminen. Niiden on myös yhteensovitettava kyseinen järjestely käytössä oleviin muihin valvontajärjestelyihin, joilla seurataan julkisen palvelun tehtävän suorittamista. |
| --- | --- |

(77)

EFTA-valtioiden on otettava käyttöön edellä olevan 72–76 kohdan määräysten mukaiset tarkoituksenmukaiset järjestelyt, joilla varmistetaan, että korvaukset eivät ole liian suuria. EFTA-valtioiden on varmistettava julkisten varojen käytön säännöllinen ja tehokas valvonta, jolla estetään ristikkäistuet ja liian suuret korvaukset sekä tarkkaillaan ”julkisen palvelun rahaston” määrää ja sen käyttöä. EFTA-valtioiden toimivaltaan kuuluu kansallisen yleisradiojärjestelmänsä kannalta sopivimman ja tehokkaimman valvontajärjestelyn valitseminen. Niiden on myös yhteensovitettava kyseinen järjestely käytössä oleviin muihin valvontajärjestelyihin, joilla seurataan julkisen palvelun tehtävän suorittamista.

| (78) | Tällaisten valvontajärjestelyjen tehokkuus edellyttänee, että niiden säännöllisestä toteuttamisesta vastaavat (mieluiten vuosittain) julkisesta yleisradioyhtiöstä riippumattomat ulkopuoliset tahot. EFTA-valtioiden on varmistettava, että käytettävissä on tehokkaita toimenpiteitä, joilla voidaan periä takaisin ristikkäistuet ja liian suuret korvaukset, jotka ylittävät 6.5 jakson määräysten mukaisen määrän. |
| --- | --- |

(78)

Tällaisten valvontajärjestelyjen tehokkuus edellyttänee, että niiden säännöllisestä toteuttamisesta vastaavat (mieluiten vuosittain) julkisesta yleisradioyhtiöstä riippumattomat ulkopuoliset tahot. EFTA-valtioiden on varmistettava, että käytettävissä on tehokkaita toimenpiteitä, joilla voidaan periä takaisin ristikkäistuet ja liian suuret korvaukset, jotka ylittävät 6.5 jakson määräysten mukaisen määrän.

| (79) | Julkisten yleisradioyhtiöiden taloudellista asemaa olisi tarkasteltava perusteellisesti aina EFTA-valtion kansallisen yleisradiojärjestelmän mukaisen rahoitusjakson lopussa tai, jos rahoitusjaksoa ei käytetä, sellaisen jakson lopussa, jonka kesto saisi yleensä olla enintään neljä vuotta. Julkisen yleisradioyhtiön hallussa rahoitusjakson tai edellä tarkoitetun vastaavan jakson lopussa mahdollisesti oleva ”julkisen palvelun rahasto” otetaan huomioon laskettaessa seuraavan jakson rahoitustarpeita. Jos yleisradioyhtiön ”julkisen palvelun rahaston” osuus vuotuisista julkisen palvelun kustannuksista on toistuvasti yli 10 prosenttia, EFTA-valtioiden on tarkasteltava, vastaako rahoituksen määrä yleisradioyhtiön todellisia rahoitustarpeita. |
| --- | --- |

(79)

Julkisten yleisradioyhtiöiden taloudellista asemaa olisi tarkasteltava perusteellisesti aina EFTA-valtion kansallisen yleisradiojärjestelmän mukaisen rahoitusjakson lopussa tai, jos rahoitusjaksoa ei käytetä, sellaisen jakson lopussa, jonka kesto saisi yleensä olla enintään neljä vuotta. Julkisen yleisradioyhtiön hallussa rahoitusjakson tai edellä tarkoitetun vastaavan jakson lopussa mahdollisesti oleva ”julkisen palvelun rahasto” otetaan huomioon laskettaessa seuraavan jakson rahoitustarpeita. Jos yleisradioyhtiön ”julkisen palvelun rahaston” osuus vuotuisista julkisen palvelun kustannuksista on toistuvasti yli 10 prosenttia, EFTA-valtioiden on tarkasteltava, vastaako rahoituksen määrä yleisradioyhtiön todellisia rahoitustarpeita.

6.7   Julkisten yleisradiopalvelujen monipuolistaminen

| (80) | Audiovisuaalialan markkinoilla on tapahtunut viime vuosina huomattavia muutoksia, joiden seurauksena yleisradiolähetystarjontaa ollaan parhaillaan kehittämässä ja monipuolistamassa. Tämä on nostanut esiin uusia kysymyksiä valtiontukisääntöjen soveltamisesta audiovisuaalisiin palveluihin, jotka ulottuvat perinteistä yleisradiotoimintaa laajemmalle. |
| --- | --- |

(80)

Audiovisuaalialan markkinoilla on tapahtunut viime vuosina huomattavia muutoksia, joiden seurauksena yleisradiolähetystarjontaa ollaan parhaillaan kehittämässä ja monipuolistamassa. Tämä on nostanut esiin uusia kysymyksiä valtiontukisääntöjen soveltamisesta audiovisuaalisiin palveluihin, jotka ulottuvat perinteistä yleisradiotoimintaa laajemmalle.

| (81) | Valvontaviranomainen katsoo, että yleisradioyhtiöiden olisi voitava käyttää yhteiskuntaa hyödyttävällä tavalla digitalisoinnin ja jakelukanavien monipuolistumisen tarjoamia mahdollisuuksia teknologioihin sitoutumattomalta pohjalta. Jotta yleisradioyhtiöiden keskeinen asema voidaan taata uudessa digitaalisessa toimintaympäristössä, ne voivat käyttää valtiontukea tarjotakseen audiovisuaalisia palveluja sekä suuren yleisön että erikoisalojen tarpeisiin suunnattujen uusien jakelukanavien kautta edellyttäen, että ne vastaavat samoihin demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin kyseisessä yhteiskunnassa eivätkä aiheuta markkinoilla suhteettomia vaikutuksia, jotka eivät ole tarpeen julkisen palvelun tehtävän täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(81)

Valvontaviranomainen katsoo, että yleisradioyhtiöiden olisi voitava käyttää yhteiskuntaa hyödyttävällä tavalla digitalisoinnin ja jakelukanavien monipuolistumisen tarjoamia mahdollisuuksia teknologioihin sitoutumattomalta pohjalta. Jotta yleisradioyhtiöiden keskeinen asema voidaan taata uudessa digitaalisessa toimintaympäristössä, ne voivat käyttää valtiontukea tarjotakseen audiovisuaalisia palveluja sekä suuren yleisön että erikoisalojen tarpeisiin suunnattujen uusien jakelukanavien kautta edellyttäen, että ne vastaavat samoihin demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin kyseisessä yhteiskunnassa eivätkä aiheuta markkinoilla suhteettomia vaikutuksia, jotka eivät ole tarpeen julkisen palvelun tehtävän täyttämiseksi.

| (82) | Samalla kun radio- ja televisiolähetysten markkinat kehittyvät nopeasti, myös yleisradioyhtiöiden liiketoimintamallit ovat muutosten kourissa. Julkisen palvelun tehtäväänsä hoitaessaan yleisradioyhtiöt hyödyntävät yhä useammin uusia rahoituslähteitä, kuten online-mainontaa tai maksullisten palvelujen tarjoamista (esimerkiksi maksullinen arkistojen käyttö, kertamaksuihin perustuvat erikoisalojen TV-kanavat, mobiilipalvelujen käyttö kiinteällä maksulla, nauhoitettujen TV-ohjelmien maksullinen katselu ja maksullinen online-sisällön lataaminen). Maksullisista palveluista saatava korvaus voi liittyä esimerkiksi yleisradioyhtiöiden maksamiin verkon jakelupalkkioihin tai tekijänoikeuskorvauksiin (esimerkiksi silloin kun mobiilikanavilla tarjottavista palveluista on maksettava mobiilijakelupalkkio). |
| --- | --- |

(82)

Samalla kun radio- ja televisiolähetysten markkinat kehittyvät nopeasti, myös yleisradioyhtiöiden liiketoimintamallit ovat muutosten kourissa. Julkisen palvelun tehtäväänsä hoitaessaan yleisradioyhtiöt hyödyntävät yhä useammin uusia rahoituslähteitä, kuten online-mainontaa tai maksullisten palvelujen tarjoamista (esimerkiksi maksullinen arkistojen käyttö, kertamaksuihin perustuvat erikoisalojen TV-kanavat, mobiilipalvelujen käyttö kiinteällä maksulla, nauhoitettujen TV-ohjelmien maksullinen katselu ja maksullinen online-sisällön lataaminen). Maksullisista palveluista saatava korvaus voi liittyä esimerkiksi yleisradioyhtiöiden maksamiin verkon jakelupalkkioihin tai tekijänoikeuskorvauksiin (esimerkiksi silloin kun mobiilikanavilla tarjottavista palveluista on maksettava mobiilijakelupalkkio).

| (83) | Vaikka julkiset yleisradiopalvelut ovat perinteisesti olleet maksuttomia palveluja, valvontaviranomainen katsoo, että niistä maksettava suora korvaus ei välttämättä merkitse sitä, että ne olisivat selkeästi ristiriidassa julkisen palvelun tehtävän käsitteen kanssa, vaikka korvauksen maksamisella voikin olla vaikutusta katsojien mahdollisuuksiin hyödyntää kyseisiä palveluja (48), kunhan maksullisuus ei vaaranna julkisen palvelun erityisluonnetta, joka perustuu kansalaisten sosiaalisia, demokraattisia ja kulttuurisia tarpeita vastaavan palvelun tarjoamiseen ja joka erottaa julkiset palvelut puhtaasti kaupallisesta toiminnasta (49). Maksettava korvaus on yksi osatekijä analysoitaessa tällaisten palvelujen yhteensopivuutta julkisen palvelun tehtävän kanssa, koska korvaus voi vaikuttaa palvelun yleiseen saatavuuteen ja kokonaissisältöön sekä palvelun markkinavaikutuksiin. Jos maksullisen osuuden sisältävillä palveluilla tyydytetään yhteiskunnan demokraattisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia tarpeita eikä haitata suhteettomasti kilpailua tai rajojen yli käytävää kauppaa, EFTA-valtiot voivat antaa julkisille yleisradioyhtiöille mahdollisuuden tarjota kyseisiä palveluja osana julkisen palvelun tehtäväänsä. |
| --- | --- |

(83)

Vaikka julkiset yleisradiopalvelut ovat perinteisesti olleet maksuttomia palveluja, valvontaviranomainen katsoo, että niistä maksettava suora korvaus ei välttämättä merkitse sitä, että ne olisivat selkeästi ristiriidassa julkisen palvelun tehtävän käsitteen kanssa, vaikka korvauksen maksamisella voikin olla vaikutusta katsojien mahdollisuuksiin hyödyntää kyseisiä palveluja (48), kunhan maksullisuus ei vaaranna julkisen palvelun erityisluonnetta, joka perustuu kansalaisten sosiaalisia, demokraattisia ja kulttuurisia tarpeita vastaavan palvelun tarjoamiseen ja joka erottaa julkiset palvelut puhtaasti kaupallisesta toiminnasta (49). Maksettava korvaus on yksi osatekijä analysoitaessa tällaisten palvelujen yhteensopivuutta julkisen palvelun tehtävän kanssa, koska korvaus voi vaikuttaa palvelun yleiseen saatavuuteen ja kokonaissisältöön sekä palvelun markkinavaikutuksiin. Jos maksullisen osuuden sisältävillä palveluilla tyydytetään yhteiskunnan demokraattisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia tarpeita eikä haitata suhteettomasti kilpailua tai rajojen yli käytävää kauppaa, EFTA-valtiot voivat antaa julkisille yleisradioyhtiöille mahdollisuuden tarjota kyseisiä palveluja osana julkisen palvelun tehtäväänsä.

| (84) | Kuten edellä todettiin, yleisradioyhtiöille myönnettävää valtiontukea on voitava käyttää audiovisuaalisten palvelujen jakeluun kaikkien kanavien kautta, kunhan ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan aineelliset vaatimukset täyttyvät. Tätä varten EFTA-valtioiden on selvitettävä avoimeen julkiseen kuulemiseen perustuvan ennakkoarviointimenettelyn avulla, täyttävätkö yleisradioyhtiöiden suunnittelemat merkittävät uudet audiovisuaaliset palvelut ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan vaatimukset, toisin sanoen vastaavatko ne julkisen yleisradiotoiminnan puitteissa yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin, kun otetaan asianmukaisesti huomioon niiden potentiaaliset vaikutukset kaupankäyntiin ja kilpailuun markkinoilla. |
| --- | --- |

(84)

Kuten edellä todettiin, yleisradioyhtiöille myönnettävää valtiontukea on voitava käyttää audiovisuaalisten palvelujen jakeluun kaikkien kanavien kautta, kunhan ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan aineelliset vaatimukset täyttyvät. Tätä varten EFTA-valtioiden on selvitettävä avoimeen julkiseen kuulemiseen perustuvan ennakkoarviointimenettelyn avulla, täyttävätkö yleisradioyhtiöiden suunnittelemat merkittävät uudet audiovisuaaliset palvelut ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan vaatimukset, toisin sanoen vastaavatko ne julkisen yleisradiotoiminnan puitteissa yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin, kun otetaan asianmukaisesti huomioon niiden potentiaaliset vaikutukset kaupankäyntiin ja kilpailuun markkinoilla.

| (85) | EFTA-valtioiden vastuualueeseen kuuluu määrittää, millainen palvelu katsotaan ”merkittäväksi uudeksi palveluksi”. Niiden on tällöin otettava huomioon radio- ja televisiolähetysmarkkinoiden ominaispiirteet ja kehitys sekä yleisradioyhtiön nykyinen palveluvalikoima. Palvelun ”uutuus” voi perustua yhtä hyvin sen sisältöön kuin kulutustapoihin (50). Palvelun ”merkittävyyttä” arvioitaessa voidaan ottaa huomioon esimerkiksi sen kehittämisen edellyttämät taloudelliset resurssit ja odotettu vaikutus kysyntään. Käytössä oleviin palveluihin tehdyt merkittävät muutokset arvioidaan samalla tavoin kuin merkittävät uudet palvelut. |
| --- | --- |

(85)

EFTA-valtioiden vastuualueeseen kuuluu määrittää, millainen palvelu katsotaan ”merkittäväksi uudeksi palveluksi”. Niiden on tällöin otettava huomioon radio- ja televisiolähetysmarkkinoiden ominaispiirteet ja kehitys sekä yleisradioyhtiön nykyinen palveluvalikoima. Palvelun ”uutuus” voi perustua yhtä hyvin sen sisältöön kuin kulutustapoihin (50). Palvelun ”merkittävyyttä” arvioitaessa voidaan ottaa huomioon esimerkiksi sen kehittämisen edellyttämät taloudelliset resurssit ja odotettu vaikutus kysyntään. Käytössä oleviin palveluihin tehdyt merkittävät muutokset arvioidaan samalla tavoin kuin merkittävät uudet palvelut.

| (86) | EFTA-valtioilla on toimivalta valita tarkoituksenmukaisin mekanismi, jolla varmistetaan audiovisuaalisten palvelujen yhdenmukaisuus ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan aineellisten edellytysten kanssa, kun otetaan huomioon niiden kansallisten radio- ja televisiolähetysjärjestelmien erityispiirteet ja tarve varmistaa julkisten yleisradioyhtiöiden toimituksellinen riippumattomuus. |
| --- | --- |

(86)

EFTA-valtioilla on toimivalta valita tarkoituksenmukaisin mekanismi, jolla varmistetaan audiovisuaalisten palvelujen yhdenmukaisuus ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan aineellisten edellytysten kanssa, kun otetaan huomioon niiden kansallisten radio- ja televisiolähetysjärjestelmien erityispiirteet ja tarve varmistaa julkisten yleisradioyhtiöiden toimituksellinen riippumattomuus.

| (87) | Läpinäkyvyyden vuoksi ja jotta sidosryhmät voivat hankkia kaikki perustellun päätöksen edellyttämät tiedot, niille on annettava tilaisuus esittää näkemyksensä merkittävästä uudesta palvelusta julkisen kuulemisen kautta. Kuulemiskierroksen tulokset, niiden arviointi ja päätöksen perustelut on julkistettava. |
| --- | --- |

(87)

Läpinäkyvyyden vuoksi ja jotta sidosryhmät voivat hankkia kaikki perustellun päätöksen edellyttämät tiedot, niille on annettava tilaisuus esittää näkemyksensä merkittävästä uudesta palvelusta julkisen kuulemisen kautta. Kuulemiskierroksen tulokset, niiden arviointi ja päätöksen perustelut on julkistettava.

| (88) | Jotta voidaan varmistaa, että merkittävien uusien audiovisuaalisten palvelujen julkinen rahoittaminen ei vääristä kilpailua ja kauppaa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, EFTA-valtioiden on arvioitava julkisen kuulemisen tulosten perusteella uuden palvelun kokonaisvaikutusta markkinoihin selvittämällä, miten markkinat toimisivat uuden suunnitellun palvelun kanssa ja ilman sitä. Markkinavaikutuksen arvioinnin kannalta merkityksellisiä seikkoja ovat esimerkiksi vastaavien tai korvattavissa olevien tarjontojen olemassaolo, kilpailu toimituksellisesta sisällöstä, markkinarakenne, julkisen yleisradioyhtiön markkina-asema, kilpailuaste ja potentiaaliset vaikutukset yksityisten toimijoiden aloitteisiin. Markkinavaikutusta arvioitaessa on myös otettava huomioon kyseisten palvelujen merkitys yhteiskunnalle. Jos audiovisuaalisiin palveluihin myönnettävän julkisen rahoituksen markkinavaikutukset ovat pääasiassa kielteisiä, rahoituksen voidaan katsoa olevan oikeassa suhteessa sille asetettuihin tavoitteisiin vain silloin, kun se tuottaa lisäarvoa yhteiskunnan sosiaalisten, demokraattisten ja kulttuuristen tarpeiden palvelemisen kannalta (51). Lisäarvon tuottamista arvioitaessa on otettava huomioon myös koko julkinen palvelutarjonta. |
| --- | --- |

(88)

Jotta voidaan varmistaa, että merkittävien uusien audiovisuaalisten palvelujen julkinen rahoittaminen ei vääristä kilpailua ja kauppaa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, EFTA-valtioiden on arvioitava julkisen kuulemisen tulosten perusteella uuden palvelun kokonaisvaikutusta markkinoihin selvittämällä, miten markkinat toimisivat uuden suunnitellun palvelun kanssa ja ilman sitä. Markkinavaikutuksen arvioinnin kannalta merkityksellisiä seikkoja ovat esimerkiksi vastaavien tai korvattavissa olevien tarjontojen olemassaolo, kilpailu toimituksellisesta sisällöstä, markkinarakenne, julkisen yleisradioyhtiön markkina-asema, kilpailuaste ja potentiaaliset vaikutukset yksityisten toimijoiden aloitteisiin. Markkinavaikutusta arvioitaessa on myös otettava huomioon kyseisten palvelujen merkitys yhteiskunnalle. Jos audiovisuaalisiin palveluihin myönnettävän julkisen rahoituksen markkinavaikutukset ovat pääasiassa kielteisiä, rahoituksen voidaan katsoa olevan oikeassa suhteessa sille asetettuihin tavoitteisiin vain silloin, kun se tuottaa lisäarvoa yhteiskunnan sosiaalisten, demokraattisten ja kulttuuristen tarpeiden palvelemisen kannalta (51). Lisäarvon tuottamista arvioitaessa on otettava huomioon myös koko julkinen palvelutarjonta.

| (89) | Tällainen arvio on objektiivinen vain silloin, kun se teetetään taholla, joka on tosiasiallisesti riippumaton yleisradioyhtiön johdosta, myös sen jäsenten nimittämisen ja erottamisen osalta, ja jolla on riittävät valmiudet ja resurssit tehtäviensä hoitamiseen. EFTA-valtioiden on voitava suunnitella menettely, joka on oikeassa suhteessa markkinoiden kokoon ja yleisradioyhtiön markkina-asemaan. |
| --- | --- |

(89)

Tällainen arvio on objektiivinen vain silloin, kun se teetetään taholla, joka on tosiasiallisesti riippumaton yleisradioyhtiön johdosta, myös sen jäsenten nimittämisen ja erottamisen osalta, ja jolla on riittävät valmiudet ja resurssit tehtäviensä hoitamiseen. EFTA-valtioiden on voitava suunnitella menettely, joka on oikeassa suhteessa markkinoiden kokoon ja yleisradioyhtiön markkina-asemaan.

| (90) | Edellä esitetyt näkökohdat eivät saa estää yleisradioyhtiöitä testaamasta innovatiivisia uusia palveluja esimerkiksi ajan ja kohdeyleisön suhteen rajatuilla pilottihankkeilla kerätäkseen tietoja suunnitellun palvelun toteuttamiskelpoisuudesta ja lisäarvosta. Testivaiheessa ei kuitenkaan saa ottaa käyttöön täysin valmista uutta merkittävää audiovisuaalista palvelua. |
| --- | --- |

(90)

Edellä esitetyt näkökohdat eivät saa estää yleisradioyhtiöitä testaamasta innovatiivisia uusia palveluja esimerkiksi ajan ja kohdeyleisön suhteen rajatuilla pilottihankkeilla kerätäkseen tietoja suunnitellun palvelun toteuttamiskelpoisuudesta ja lisäarvosta. Testivaiheessa ei kuitenkaan saa ottaa käyttöön täysin valmista uutta merkittävää audiovisuaalista palvelua.

| (91) | Valvontaviranomainen katsoo, että edellä kuvaillulla kansallisen tason arviolla varmistetaan osaltaan ETA:n valtiontukisääntöjen noudattaminen. Tästä huolimatta valvontaviranomaisen ja komission toimivaltaan luonnollisesti kuuluu sen varmistaminen, että EFTA-valtiot noudattavat ETA-sopimuksen määräyksiä. Lisäksi ne voivat tarpeen vaatiessa toteuttaa toimia joko omasta aloitteestaan tai kantelujen perusteella. |
| --- | --- |

(91)

Valvontaviranomainen katsoo, että edellä kuvaillulla kansallisen tason arviolla varmistetaan osaltaan ETA:n valtiontukisääntöjen noudattaminen. Tästä huolimatta valvontaviranomaisen ja komission toimivaltaan luonnollisesti kuuluu sen varmistaminen, että EFTA-valtiot noudattavat ETA-sopimuksen määräyksiä. Lisäksi ne voivat tarpeen vaatiessa toteuttaa toimia joko omasta aloitteestaan tai kantelujen perusteella.

6.8   Suhteellisuus ja markkinakäyttäytyminen

| (92) | ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaan yleisradioyhtiöt eivät saa harjoittaa toimintaa, joka vääristää kilpailua kohtuuttomasti, jos kyseiset kilpailunvääristymät eivät ole välttämättömiä julkisen palvelun tehtävän hoitamisen kannalta. Esimerkiksi suosituimman ohjelmasisällön hankinta osana yleisradioyhtiöiden yleistä julkisen palvelun tehtävää katsotaan yleensä oikeutetuksi. Markkinat voisivat kuitenkin vääristyä kohtuuttomasti siinä tapauksessa, että julkiset yleisradioyhtiöt säilyttävät suosituimpaan ohjelmasisältöön liittyviä yksinoikeuksia käyttämättöminä eivätkä tarjoudu myöntämään alilisenssejä läpinäkyvästi ja oikea-aikaisesti. Valvontaviranomainen kehottaa sen vuoksi EFTA-valtioita varmistamaan, että yleisradioyhtiöt noudattavat suhteellisuusperiaatetta myös keskeisen sisällön hankinnassa, ja antamaan säännöt, joiden mukaisesti julkiset yleisradioyhtiöt myöntävät alilisenssejä keskeistä sisältöä koskeviin käyttämättömiin yksinoikeuksiin. |
| --- | --- |

(92)

ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaan yleisradioyhtiöt eivät saa harjoittaa toimintaa, joka vääristää kilpailua kohtuuttomasti, jos kyseiset kilpailunvääristymät eivät ole välttämättömiä julkisen palvelun tehtävän hoitamisen kannalta. Esimerkiksi suosituimman ohjelmasisällön hankinta osana yleisradioyhtiöiden yleistä julkisen palvelun tehtävää katsotaan yleensä oikeutetuksi. Markkinat voisivat kuitenkin vääristyä kohtuuttomasti siinä tapauksessa, että julkiset yleisradioyhtiöt säilyttävät suosituimpaan ohjelmasisältöön liittyviä yksinoikeuksia käyttämättöminä eivätkä tarjoudu myöntämään alilisenssejä läpinäkyvästi ja oikea-aikaisesti. Valvontaviranomainen kehottaa sen vuoksi EFTA-valtioita varmistamaan, että yleisradioyhtiöt noudattavat suhteellisuusperiaatetta myös keskeisen sisällön hankinnassa, ja antamaan säännöt, joiden mukaisesti julkiset yleisradioyhtiöt myöntävät alilisenssejä keskeistä sisältöä koskeviin käyttämättömiin yksinoikeuksiin.

| (93) | Julkisten yleisradioyhtiöiden on noudatettava markkinatalouden periaatteita harjoittaessaan kaupallista toimintaa ja toimittava markkinaehtoisesti suhteessa tytäryhtiöihinsä, jos ne toimivat kaupallisten tytäryhtiöiden kautta. EFTA-valtioiden on varmistettava, että julkiset yleisradioyhtiöt toimivat markkinaehtoisesti, tekevät kaupalliset investointinsa markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteiden mukaisesti eivätkä sovella kilpailun vastaisia käytänteitä suhteessa kilpailijoihinsa saamansa julkisen rahoituksen turvin. |
| --- | --- |

(93)

Julkisten yleisradioyhtiöiden on noudatettava markkinatalouden periaatteita harjoittaessaan kaupallista toimintaa ja toimittava markkinaehtoisesti suhteessa tytäryhtiöihinsä, jos ne toimivat kaupallisten tytäryhtiöiden kautta. EFTA-valtioiden on varmistettava, että julkiset yleisradioyhtiöt toimivat markkinaehtoisesti, tekevät kaupalliset investointinsa markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteiden mukaisesti eivätkä sovella kilpailun vastaisia käytänteitä suhteessa kilpailijoihinsa saamansa julkisen rahoituksen turvin.

| (94) | Esimerkiksi alihinnoittelu on kilpailun vastainen käytäntö. Julkinen yleisradioyhtiö saattaa harkita mainoshintojen tai muiden ei-julkisten toimintojen (kuten kaupallisten maksullisten palvelujen) hintojen alentamista tasolle, jonka voidaan kohtuudella katsoa alittavan markkinaehtoisen tason, supistaakseen kilpailijoiden liikevaihtoa, jos oma alentunut liikevaihto voidaan kattaa julkisista varoista saatavalla korvauksella. Tällaisen toiminnan ei voida katsoa olevan luontainen osa yleisradioyhtiölle annettua julkisen palvelun tehtävää, ja se väistämättä vaikuttaisi Euroopan talousalueen kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan määräyksiä rikkovalla tavalla. |
| --- | --- |

(94)

Esimerkiksi alihinnoittelu on kilpailun vastainen käytäntö. Julkinen yleisradioyhtiö saattaa harkita mainoshintojen tai muiden ei-julkisten toimintojen (kuten kaupallisten maksullisten palvelujen) hintojen alentamista tasolle, jonka voidaan kohtuudella katsoa alittavan markkinaehtoisen tason, supistaakseen kilpailijoiden liikevaihtoa, jos oma alentunut liikevaihto voidaan kattaa julkisista varoista saatavalla korvauksella. Tällaisen toiminnan ei voida katsoa olevan luontainen osa yleisradioyhtiölle annettua julkisen palvelun tehtävää, ja se väistämättä vaikuttaisi Euroopan talousalueen kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan määräyksiä rikkovalla tavalla.

| (95) | Erilaisten markkinatilanteiden vuoksi sitä, noudattavatko julkiset yleisradioyhtiöt markkinatalouden periaatteita, ja erityisesti kysymyksiä siitä, polkevatko julkiset yleisradioyhtiöt hintoja kaupallisessa tarjonnassaan tai noudattavatko ne suhteellisuusperiaatetta ohjelmaoikeuksia hankkiessaan (52), on arvioitava tapauskohtaisesti ja ottaen huomioon markkinoiden ja kyseisen palvelun ominaispiirteet. |
| --- | --- |

(95)

Erilaisten markkinatilanteiden vuoksi sitä, noudattavatko julkiset yleisradioyhtiöt markkinatalouden periaatteita, ja erityisesti kysymyksiä siitä, polkevatko julkiset yleisradioyhtiöt hintoja kaupallisessa tarjonnassaan tai noudattavatko ne suhteellisuusperiaatetta ohjelmaoikeuksia hankkiessaan (52), on arvioitava tapauskohtaisesti ja ottaen huomioon markkinoiden ja kyseisen palvelun ominaispiirteet.

| (96) | Valvontaviranomainen katsoo, että sen varmistaminen, että julkiset yleisradioyhtiöt noudattavat markkinatalouden periaatteita, on ensisijaisesti kansallisten viranomaisten tehtävä. EFTA-valtioiden on otettava tätä varten käyttöön tarkoituksenmukaiset järjestelyt, joiden avulla mahdolliset kantelut voidaan arvioida tehokkaasti kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

(96)

Valvontaviranomainen katsoo, että sen varmistaminen, että julkiset yleisradioyhtiöt noudattavat markkinatalouden periaatteita, on ensisijaisesti kansallisten viranomaisten tehtävä. EFTA-valtioiden on otettava tätä varten käyttöön tarkoituksenmukaiset järjestelyt, joiden avulla mahdolliset kantelut voidaan arvioida tehokkaasti kansallisella tasolla.

| (97) | Edellä olevasta kohdasta poiketen valvontaviranomainen voi tarvittaessa toteuttaa toimia ETA-sopimuksen 53, 54, 59 ja 61 artiklan perusteella. |
| --- | --- |

(97)

Edellä olevasta kohdasta poiketen valvontaviranomainen voi tarvittaessa toteuttaa toimia ETA-sopimuksen 53, 54, 59 ja 61 artiklan perusteella.

7.   Ajallinen soveltaminen

| (98) | Tätä lukua sovelletaan ensimmäisestä päivästä, jona valvontaviranomainen hyväksyy sen. Se korvaa valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivojen edellisen luvun, joka koskee valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan. |
| --- | --- |

(98)

Tätä lukua sovelletaan ensimmäisestä päivästä, jona valvontaviranomainen hyväksyy sen. Se korvaa valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivojen edellisen luvun, joka koskee valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan.

| (99) | Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavia sääntöjä käsittelevän luvun (53) mukaisesti valvontaviranomainen soveltaa tukeen, josta ei ole ilmoitettu,






  a) | tätä lukua, jos tuki on myönnetty sen hyväksymisen jälkeen; |
| --- | --- | --- |

(99)

Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavia sääntöjä käsittelevän luvun (53) mukaisesti valvontaviranomainen soveltaa tukeen, josta ei ole ilmoitettu,

a)

tätä lukua, jos tuki on myönnetty sen hyväksymisen jälkeen;

| b) | valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskevaa edellistä lukua, jonka valvontaviranomainen hyväksyi 23 päivänä huhtikuuta 2004, kaikissa muissa tapauksissa. |
| --- | --- |

b)

valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskevaa edellistä lukua, jonka valvontaviranomainen hyväksyi 23 päivänä huhtikuuta 2004, kaikissa muissa tapauksissa.

---

(1)  Tämä luku vastaa valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan annettua komission tiedonantoa (EUVL C 257, 27.10.2009, s. 1).

(2)  Hyväksytty päätöksellä N:o 90/04/KOL, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2004, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 46. kerran lisäämällä uusi luku 24C: Valtiontukisääntöjen soveltaminen julkiseen yleisradiotoimintaan (EUVL L 327, 13.12.2007, s. 21, ja ETA-täydennysosa N:o 59, 13.12.2007, s. 1).

(3)  Asia C-280/2000, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vastaan Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), Kok. 2003, s. I-7747.

(4)  EUVL L 109, 26.4.2007, s. 44, ja ETA-täydennysosa N:o 20, 26.4.2007, s. 1. Saatavilla myös valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16997&1=1

(5)  EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67.

(6)  ETA:n sekakomitean päätös N:o 91/2006 (EUVL L 289, 19.10.2006, s. 31, ja ETA-täydennysosa N:o 52, 19.10.2006, s. 24), tuli voimaan 8.7.2006.

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/65/EY, annettu 11 päivänä joulukuuta 2007, televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta (EUVL L 332, 18.12.2007, s. 27).

(8)  KOM(2005) 107 lopullinen.

(9)  EYVL C 320, 15.11.2001, s. 5. Tämä tiedonanto vastaa valtiontukisääntöjen soveltamista julkiseen yleisradiotoimintaan koskevaa edellistä lukua, jonka valvontaviranomainen hyväksyi 23 päivänä huhtikuuta 2004. Ks. edellä oleva alaviite 2.

(10)  Tässä luvussa yleisradiotoiminnan alan ’audiovisuaalisella palvelulla / audiovisuaalisilla palveluilla’ tarkoitetaan äänisisällön ja/tai audiovisuaalisen sisällön ja muiden niihin liittyvien palvelujen (esimerkiksi tekstipohjaisten online-tietopalvelujen) lineaarista ja/tai ei-lineaarista jakelua. ’Audiovisuaalisten palvelujen’ käsite on pidettävä erillään suppeammasta ’audiovisuaalisen mediapalvelun’ käsitteestä, joka määritellään direktiivin 2007/65/EY (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) 1 artiklan a alakohdassa.

(11)  Asia C-260/89, ERT, Kok. 1991, s. I-2925.

(12)  Tässä luvussa ilmaisun ’julkinen palvelu’ on katsottava tarkoittavan ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan ilmaisua ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut’.

(13)  EYVL C 30, 5.2.1999, s. 1.

(14)  Julkisesta yleisradiotoiminnasta annettu päätöslauselma sisällytettiin ETA-sopimukseen säädöksenä, jonka sopimuspuolet ottavat huomioon päätöksellä N:o 118/1999 (EYVL L 325, 21.12.2000, s. 33, ja ETA-täydennysosa N:o 60, 21.12.2000, s. 423 (Islanti) ja s. 424 (Norja)) ja joka tuli voimaan 1.10.1999.

(15)  Kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskeva Unescon yleissopimus allekirjoitettiin Pariisissa 20.10.2005. Tämän jälkeen Norja ratifioi sen ja Islanti hyväksyi sen.

(16)  Kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä tehdyn Unescon yleissopimuksen 6 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan h alakohta.

(17)  Ministerikomitean suositus CM/Rec(2007)2 jäsenvaltioille viestinnän moniarvoisuudesta ja mediasisällön monimuotoisuudesta, annettu ministerineuvoston 985. kokouksessa 31.1.2007.

(18)  Ministerikomitean suositus CM/Rec(2007)3 jäsenvaltioille julkisten tiedotusvälineiden tehtävästä tietoyhteiskunnassa, annettu ministerineuvoston 985. kokouksessa 31.1.2007.

(19)  Esimerkiksi EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 180/09/KOL, tehty 31 päivänä maaliskuuta 2009, tukiohjelmista audiovisuaalisille teoksille, käsikirjoitusten kehittämiselle ja koulutustoimille (EUVL C 236, 1.10.2009, s. 5, ja ETA-täydennysosa N:o 51, 1.10.2009, s. 17). Ks. myös valvontaviranomaisen valtiotuen suuntaviivoissa oleva elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävää valtiontukea koskeva luku, joka on hyväksytty 17 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 788/08/KOL valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 67. kerran muuttamalla viite- ja diskonttokorkoja ja takauksina myönnettyjä valtiontukia koskevia lukuja sekä lisäämällä sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää, elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävää valtiontukea ja rautatieyrityksille myönnettävää valtiontukea koskevat uudet luvut. Tämä vielä julkaisematon suuntaviivojen ajantasaistettu versio on saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15643&1=1

(20)  ETA:n sekakomitean päätös N:o 55/2007 (EUVL L 266, 11.10.2007, s. 15, ja ETA-täydennysosa N:o 48, 11.10.2007, s. 12), tuli voimaan 9.6.2007.

(21)  EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17.

(22)  Päätöksen 2005/842/EY 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan sitä sovelletaan valtiontukeen, joka myönnetään seuraavassa muodossa: ”korvaukset julkisista palveluista sellaisille yrityksille, joiden kaikkien toimintojen yhteenlaskettu keskimääräinen vuosiliikevaihto ennen veroja kahdelta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toimeksiantamista edeltäneeltä tilikaudelta on alle 100 miljoonaa euroa ja joiden kyseisistä palveluista vuosittain saaman korvauksen määrä on alle 30 miljoonaa euroa”.

(23)  Yhdistetyt asiat T-309/04, T-317/04, T-329/04 ja T-336/04, TV2/Tanska v. komissio (TV2), Kok. 2008, II-2935, 156 kohta.

(24)  Lupamaksujen luokittelua valtion varoiksi käsitellään edellä mainitussa asiassa TV2 annetun tuomion 158 ja 159 kohdassa.

(25)  Asiat C-730/79, Philip Morris Holland v. komissio, Kok. 1980, s. 2671, 11 kohta; C-303/88, Italia v. komissio, Kok. 1991, s. I-1433, 27 kohta; C-156/98, Saksa v. komissio, Kok. 2000, s. I-6857, 33 kohta.

(26)  C-44/93, Namur-Les Assurances du Crédit SA v. Office National du Ducroire ja Belgia, Kok. 1994, s. I-3829.

(27)  Ks. esimerkiksi komission päätökset seuraavissa asioissa: E 8/06, valtion rahoitus Flanderin julkiselle yleisradioyhtiölle VRT:lle (EUVL C 143, 10.6.2008, s. 7); E 4/05, valtiontukena myönnetty rahoitus RTE:lle ja TNAG:lle (TG4) (EUVL C 121, 17.5.2008, s. 5); E 9/05, lisenssimaksut RAI-yhtiölle (EUVL C 235, 23.9.2005, s. 3); E 10/2005, lisenssimaksut France 2 ja 3 -kanaville (EUVL C 240, 30.9.2005, s. 20); E 8/05, Espanjan kansallinen yleisradioyhtiö RTVE (EUVL C 239, 4.10.2006, s. 17); C 2/04, Alankomaiden julkisen palvelun yleisradioyhtiöiden tapauskohtainen rahoitus (EUVL L 49, 22.2.2008, s. 1); C 60/99, komission päätös, tehty 10 päivänä joulukuuta 2003, valtiontuesta, jonka Ranska on toteuttanut France 2:n ja France 3:n hyväksi (EUVL L 361, 8.12.2004, s. 21); C 62/99, komission päätös, tehty 15 päivänä lokakuuta 2003, toimenpiteistä, jotka Italia on toteuttanut RAI SpA:n hyväksi (EUVL L 119, 23.4.2004, s. 1); NN 88/98, ympärivuorokautisen mainoksettoman uutiskanavan rahoittaminen BBC:n lupamaksuilla (EYVL C 78, 18.3.2000, s. 6), ja NN 70/98, valtiontuki julkisille tv-kanaville (Kinderkanal ja Phoenix) (EYVL C 238, 21.8.1999, s. 3).

(28)  Yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, Gibraltarin hallitus v. komissio, Kok. 2002, s. II-2309.

(29)  Ks. esimerkiksi päätös N:o 32/02/KOL, tehty 20 päivänä helmikuuta 2002, päätös N:o 169/02/KOL, tehty 18 päivänä syyskuuta 2002, päätös N:o 186/03, tehty 29 päivänä lokakuuta 2003, päätös N:o 179/05/KOL, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2005, ja päätös N:o 342/06/KOL, tehty 14 päivänä marraskuuta 2006. Ks. myös valvontaviranomaisen valtiotuen suuntaviivoissa oleva elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävää valtiontukea koskeva luku.

(30)  Ks. esimerkiksi komission päätökset asiassa NN 88/98, BBC:n ympärivuorokautinen mainokseton uutiskanava (EYVL C 78, 18.3.2000, s. 6), ja edellä mainitussa asiassa NN 70/98, Kinderkanal ja Phoenix.

(31)  Esimerkiksi komission päätös asiassa N 458/04, valtiontuki Espacio Editorial Andaluza Holding sl:lle (EUVL C 131, 28.5.2005, s. 12).

(32)  Edellä mainittu asia NN 70/98, Kinderkanal ja Phoenix.

(33)  Asia 172/80, Zuechner, Kok. 1981, s. 2021.

(34)  Asia C-242/95, GT-Link, Kok. 1997, s. 4449.

(35)  Asia C-159/94, EDF ja GDF, Kok. 1997, s. I-5815.

(36)  Ks. esimerkiksi komission päätökset seuraavissa asioissa: E 8/06, valtion rahoitus Flanderin julkiselle yleisradioyhtiölle VRT:lle (EUVL C 143, 10.6.2008, s. 7); E 4/05, valtiontukena myönnetty rahoitus RTE:lle ja TNAG:lle (TG4) (EUVL C 121, 17.5.2008, s. 5); E 3/05, tuki Saksan yleisradioyhtiöille (EUVL C 185, 8.8.2007, s. 1); E 9/05, lisenssimaksut RAI-yhtiölle (EUVL C 235, 23.9.2005, s. 3); E 10/05, lisenssimaksut France 2 ja 3 -kanaville (EUVL C 240, 30.9.2005, s. 20); E 8/05, Espanjan kansallinen yleisradioyhtiö RTVE (EUVL C 239, 4.10.2006, s. 17); C 2/04, Alankomaiden julkisen palvelun yleisradioyhtiöiden tapauskohtainen rahoitus (EUVL L 49, 22.2.2008, s. 1); Ks. myös EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 306/09/KOL, tehty 8 päivänä kesäkuuta 2009, Norjan yleisradioyhtiöstä. Saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16906&1=1

(37)  Vastaavanlaisia vaikeuksia voi ilmetä myös silloin, kun julkista yleisradiopalvelua tarjotaan kielivähemmistöille tai paikallisiin tarpeisiin.

(38)  Komission päätös C 62/99, RAI, 99 kohta, ja C 85/01, RTP, 158 kohta.

(39)  Asia T-442/03, SIC v. komissio, Kok. 2008, s. II-1161, 201 kohta, ja edellä mainitussa asiassa TV2 annettu tuomio, 122–124 kohta.

(40)  Nämä laatuvaatimukset ovat unionin yleisen tuomioistuimen mukaan ”yleishyödyllisten yleisradiopalvelujen olemassaolon peruste kansallisessa audiovisuaalisessa ympäristössä eikä siis ole mitään syytä siihen, että laajasti määritelty yleishyödyllinen yleisradiopalvelu, jossa uhrataan laatuvaatimusten noudattaminen kaupallisen toimijan (...) menettelyn hyödyksi (...), saisi edelleen valtion rahoitusta (...)”. Ks. edellä mainittu asia SIC v. komissio, 211 kohta.

(41)  Maksulliseen palvelunumeroon soittamista edellyttävien palkintopelien luokittelua teleostoksiksi tai markkinoinniksi direktiivin 2007/65/EY (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) mukaisesti käsitellään asiassa C-195/06, Österreichischer Rundfunk (ORF), Kok. 2007, s. I-8817.

(42)  Ks. edellä mainitussa asiassa TV2 annettu tuomio, 107 ja 108 kohta.

(43)  Ks. edellä mainittu asia SIC v. komissio, 212 kohta.

(44)  Direktiivin 2006/111/EY (avoimuusdirektiivi) 4 artikla.

(45)  Tällöin viitataan hypoteettiseen tilanteeseen, jossa muut kuin julkisen palvelun toiminnot lopetetaan. Täten vältetyt kustannukset ovat yhteisiä kustannuksia, jotka kohdennetaan muihin kuin julkisen palvelun piiriin kuuluviin toimintoihin.

(46)  Tämä määräys ei luonnollisesti estä yleisradioyhtiöitä saamasta voittoa julkisen palvelun tehtävään kuulumattomasta kaupallisesta toiminnasta.

(47)  Enimmäismäärän ylittävät varat voidaan sallia esimerkiksi teknologiaan tehtävien huomattavien investointien yhteydessä, kuten siirryttäessä digitaalisiin lähetyksiin. Kyseiset investoinnit on tehtävä tiettynä ajankohtana julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi. Toinen esimerkki on selvästi määritettynä ajanjaksona toteutettavat huomattavat rakenneuudistustoimet, joilla turvataan yleisradioyhtiön toiminnan jatkuminen.

(48)  Kuten Euroopan neuvosto toteaa julkisten tiedotusvälineiden tehtävästä tietoyhteiskunnassa antamassaan suosituksessa, jäsenvaltiot voivat harkita täydentäviä rahoitusratkaisuja ottaen asianmukaisesti huomioon markkinoihin ja kilpailuun liittyvät kysymykset. Erityisesti uusissa yksilöllisissä palveluissa jäsenvaltiot voivat sallia julkisille tiedotusvälineille maksujen perimisen asiakkailta. Nämä ratkaisut eivät kuitenkaan saisi vaarantaa julkisten tiedotusvälineiden yleisen kattavuuden periaatetta eivätkä johtaa väestöryhmien syrjimiseen yhteiskunnassa. Uusia rahoitusjärjestelmiä kehitettäessä jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä riittävästi huomiota ohjelmasisällön luonteeseen julkisen ja yhteisen edun mukaisesti.

(49)  Valvontaviranomainen katsoo esimerkiksi, että suoran maksun vaatiminen käyttäjiltä erikoisaloja koskevan keskeisen sisällön tarjoamisesta luokiteltaisiin yleensä kaupalliseksi toiminnaksi. Toisaalta valvontaviranomainen katsoo, että pelkkien lähetysmaksujen veloittaminen uusien järjestelmien, kuten mobiililaitteiden, kautta tarjottavan tasapainoisen ja monipuolisen ohjelmiston lähetyspalveluista ei muuttaisi sisällön tarjontaa kaupalliseksi toiminnaksi.

(50)  Valvontaviranomainen katsoo esimerkiksi, että jotkin lineaarisen lähetyksen muodot, kuten television iltauutisten samanaikainen lähettäminen muilla jakelukanavilla (esim. internet tai mobiililaitteet), voidaan katsoa tässä luvussa palveluiksi, jotka eivät ole ”uusia”. EFTA-valtioiden olisi määriteltävä, luokitellaanko julkisten yleisradioyhtiöiden ohjelmien muut uudelleenlähettämiset muilla jakelukanavilla merkittäviksi uusiksi palveluiksi. Tällöin olisi otettava huomioon kyseisten palveluiden erityispiirteet.

(51)  Katso myös edellä oleva alaviite 40, joka koskee yleishyödyllisen yleisradiopalvelun perusteita.

(52)  Saattaa olla tarkoituksenmukaista tarkastella esimerkiksi sitä, tarjoavatko yleisradioyhtiöt johdonmukaisesti ylihintaa keskeisistä ohjelmaoikeuksista siten, että tämä ylittää julkisen palvelun tehtävän asettamat vaatimukset ja johtaa suhteettomiin markkinavääristymiin.

(53)  Hyväksytty valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 63. kerran 3 päivänä toukokuuta 2007 tehdyllä päätöksellä N:o 154/07/KOL, jolla valtiontuen suuntaviivoja ajanmukaistetaan ja niihin lisätään uusi luku valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavista säännöistä (EUVL L 73, 19.3.2009, s. 23, ja ETA-täydennysosa N:o 15, 19.3.2009, s. 1). Saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15119&1=1

---

Oikaisuja

| 11.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 124/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 124/56

---

Oikaistaan komission delegoitu asetus (EU) N:o 392/2012, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä kotitalouksien kuivausrumpujen energiamerkinnän osalta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 123, 9. toukokuuta 2012
  )

Sivulla 3, 8 artiklassa:

korvataan:

”29 päivästä toukokuuta 2012”

seuraavasti:

”29 päivästä toukokuuta 2013”

Sivulla 3, 9 artiklan 1 kohdassa:

korvataan:

”29 päivää syyskuuta 2012”

seuraavasti:

”29 päivää syyskuuta 2013”

Sivulla 3, 9 artiklan 2 kohdassa:

korvataan:

”29 päivää toukokuuta 2012”

seuraavasti:

”29 päivää toukokuuta 2013”

Sivulla 3, 9 artiklan 3 kohdassa:

korvataan:

”29 päivää toukokuuta 2012”

seuraavasti:

”29 päivää toukokuuta 2013”

Sivulla 3, 10 artiklan 2 kohta korvataan seuraavasti:

korvataan:

”2.   Sitä sovelletaan 29 päivästä toukokuuta 2012. Asetuksen 3 artiklan d ja e alakohtaa ja 4 artiklan b, c ja d alakohtaa sovelletaan kuitenkin 29 päivästä syyskuuta 2012.”

seuraavasti:

”2.   Sitä sovelletaan 29 päivästä toukokuuta 2012. Asetuksen 3 artiklan d ja e alakohtaa ja 4 artiklan b, c ja d alakohtaa sovelletaan kuitenkin 29 päivästä syyskuuta 2012.”

---