# Euroopa Liidu L 443/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 443 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik10. detsember 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 443

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik10. detsember 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/2176, 9. detsember 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/2177, 9. detsember 2021, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklit 9 | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2178, 6. juuli 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, täpsustades selliste ettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse kohta avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, ja täpsustades kõnealuse avalikustamiskohustuse täitmise metoodikat (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2179, 9. detsember 2021, autovedude sektoris tegutsevate sõidukijuhtide lähetamisega seotud siseturu infosüsteemiga ühendatud avaliku liidese funktsioonide kohta | 68 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/2180, 28. september 2021, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses ühisseisukohaga minimaalse sissemakse ajutise vähendamise kohta | 73 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/2181, 9. detsember 2021, millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 75 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/2176, 9. detsember 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/2177, 9. detsember 2021, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklit 9

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2178, 6. juuli 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, täpsustades selliste ettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse kohta avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, ja täpsustades kõnealuse avalikustamiskohustuse täitmise metoodikat (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2179, 9. detsember 2021, autovedude sektoris tegutsevate sõidukijuhtide lähetamisega seotud siseturu infosüsteemiga ühendatud avaliku liidese funktsioonide kohta

68

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/2180, 28. september 2021, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses ühisseisukohaga minimaalse sissemakse ajutise vähendamise kohta

73

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/2181, 9. detsember 2021, millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 10.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 443/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/2176,

9. detsember 2021,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/2181, millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1183/2005 (2) on jõustatud nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP (3) ning nähtud ette teatavad meetmed isikute vastu, kes rikuvad Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot, sealhulgas nende isikute varade külmutamine. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1183/2005 (2) on jõustatud nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP (3) ning nähtud ette teatavad meetmed isikute vastu, kes rikuvad Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot, sealhulgas nende isikute varade külmutamine.

| (2) | Otsusega (ÜVJP) 2021/2181 muudetakse otsuse 2010/788/ÜVJP pealkirja. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega (ÜVJP) 2021/2181 muudetakse otsuse 2010/788/ÜVJP pealkirja.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1183/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1183/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1183/2005, 18. juuli 2005, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis
  “.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. HOJS

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 75.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud (ELT L 193, 23.7.2005, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsus 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2008/369/ÜVJP (ELT L 336, 21.12.2010, lk 30).

3

---

| 10.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 443/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 443/3

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2177,

9. detsember 2021,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklit 9

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud, (1) eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 1183/2005.

| (2) | Seoses määruse (EÜ) nr 1183/2005 artiklis 2b sätestatud autonoomsete piiravate meetmete läbivaatamisega tuleks muuta põhjendusi teatud isikute kandmise kohta määruse (EÜ) nr 1183/2005 Ia lisas esitatud loetellu ja üks isik tuleks kõnealuses lisas esitatud loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(2)

Seoses määruse (EÜ) nr 1183/2005 artiklis 2b sätestatud autonoomsete piiravate meetmete läbivaatamisega tuleks muuta põhjendusi teatud isikute kandmise kohta määruse (EÜ) nr 1183/2005 Ia lisas esitatud loetellu ja üks isik tuleks kõnealuses lisas esitatud loetelust välja jätta.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1183/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1183/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 Ia lisas esitatud loetelu asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. HOJS

---

(1)  
  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

1

---

LISA

„Ia LISA

ARTIKLIS 2b OSUTATUD ISIKUTE, ÜKSUSTE JA ASUTUSTE LOETELU

A.   Isikud

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilunga KAMPETE | Teise nimega Gaston Hughes Ilunga Kampete; Hugues Raston Ilunga Kampete
  Sünniaeg: 24.11.1964
  Sünnikoht: Lubumbashi, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Sõjaväelase ID-number: 1-64-86-22311-29
  Aadress: 69, avenue Nyangwile, Kinsuka Mimosas, Kinshasa/Ngaliema, DRC
  Sugu: mees | Olles 2020. aasta aprillini vabariikliku kaardiväe (GR) ülem, vastutas Ilunga Kampete kohapeal viibivate GR üksuste eest ning oli seotud ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonidega 2016. aasta septembris Kinshasas.
  Ta vastutas samuti GRi liikmete poolt toime pandud represseerimiste ja inimõiguste rikkumiste eest, näiteks 2018. aasta detsembris Lubumbashis aset leidnud opositsiooni meeleavalduse vägivaldse mahasurumise eest.
  Alates 2020. aasta juulist on Kongo relvajõudude (FARDC) kindralleitnant ja Kongo Central provintsi Kitona sõjaväebaasi ülem, olles seega endiselt kõrge auastmega sõjaväelane. Oma ametiülesannetest tulenevalt vastutab ta FARDC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.
  Ilunga Kampete on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. | 12.12.2016 |
| 2 | Gabriel Amisi KUMBA | Teise nimega Gabriel Amisi Nkumba; „Tango Fort“; „Tango Four“
  Sünniaeg: 28.5.1964
  Sünnikoht: Malela, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Sõjaväelase ID-number: 1-64-87-77512-30
  Aadress: 22, avenue Mbenseke, Ma Campagne, Kinshasa/Ngaliema, DRC
  Sugu: mees | Kongo relvajõudude (FARDC) 1. kaitsetsooni endine ülem, kelle väed osalesid 2016. aasta septembris Kinshasas ülemäärase jõu kasutamises ja vägivaldsetes repressioonides.
  FARDC staabiülema asetäitjana, kes vastutas operatsioonide ja luure eest 2018. aasta juulist kuni 2020. aasta juulini, ning tulenevalt oma kõrgetest ametiülesannetest FARDC peainspektorina alates 2020. aasta juulist vastutab ta FARDC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.
  Gabriel Amisi Kumba on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. | 12.12.2016 |
| 3 | Ferdinand Ilunga LUYOYO | Sünniaeg: 8.3.1973
  Sünnikoht: Lubumbashi, KDV
  Kodakondsus: KDV
  KDV passi number: OB0260335 (kehtib 15.4.2011 kuni 14.4.2016)
  Aadress: 2, avenue des Orangers, Kinshasa/Gombe, DRC
  Sugu: mees | Kongo riikliku politsei (PNC) märulipolitsei (Légion Nationale d’Intervention) ülemana kuni 2017. aastani ning institutsioonide ja kõrgete ametnike kaitse eest vastutava PNC üksuse ülemana kuni 2019. aasta detsembrini, vastutas Ferdinand Ilunga Luyoyo 2016. aasta septembris Kinshasas ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonide eest ning vastutab PNC poolt hiljem toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.
  Ferdinand Ilunga Luyoyo on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  Ferdinand Ilunga Luyoyo säilitas oma kindrali auastme ja tegutseb aktiivselt KDV avalikus elus. | 12.12.2016 |
| 4 | Célestin KANYAMA | Teise nimega Kanyama Tshisiku Celestin; Kanyama Celestin Cishiku Antoine; Kanyama Cishiku Bilolo Célestin; „Esprit de mort“
  Sünniaeg: 4.10.1960
  Sünnikoht: Kananga, KDV
  Kodakondsus: KDV
  KDV passi number: OB0637580 (kehtib 20.5.2014 kuni 19.5.2019)
  Schengeni viisa numbriga 011518403, välja antud 2.7.2016
  Aadress: 56, avenue Usika, Kinshasa/Gombe, DRC
  Sugu: mees | Kongo riikliku politsei (PNC) ülemana vastutas Celestin Kanyama 2016. aasta septembris Kinshasas toimunud ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonide eest.
  2017. aasta juulis nimetati Celestin Kanyama PNC peadirektoriks.
  2018. aasta oktoobris, kui ta oli sellel ametikohal, hirmutasid politseiametnikud ajakirjanikke ja võtsid neilt vabaduse pärast rea artiklite avaldamist, milles kajastati politseikadettide toidu ebaseaduslikku omastamist. Kindral Kanyamal oli nendes sündmustes oma roll.
  Olles praegu PNC kõrge ametnik, vastutab ta PNC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest. Seega oli Célestin Kanyama seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. | 12.12.2016 |
| 5 | John NUMBI | Teise nimega John Numbi Banza Tambo; John Numbi Banza Ntambo; Tambo Numbi
  Sünniaeg: 16.8.1962
  Sünnikoht: Jadotville-Likasi-Kolwezi, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Aadress: 5, avenue Oranger, Kinshasa/Gombe, DRC
  Sugu: mees | John Numbi oli Kongo relvajõudude (FARDC) peainspektor alates 2018. aasta juulist kuni 2020. aasta juulini. Selles rollis vastutab ta FARDC poolt 2018. aasta juulist 2020. aasta juulini toime pandud inimõiguste rikkumiste eest, näiteks 2019. aasta juunist juulini kasutasid tema otsesesse alluvusse kuuluvad FARDC üksused ebaseadusliku kaevandamisega tegelenud isikute suhtes ebaproportsionaalset vägivalda.
  John Numbi on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  Kuni 2021. aasta alguseni säilitas John Numbi oma mõjuvõimu FARDCs, eriti Katangas, kus on teatatud FARDC toime pandud inimõiguste rasketest rikkumistest.
  John Numbi ohustab endiselt inimõigustealast olukorda KDVs, eelkõige Katangas. | 12.12.2016 |
| 6 | Evariste BOSHAB | Teise nimega Evariste Boshab Mabub Ma Bileng
  Sünniaeg: 12.1.1956
  Sünnikoht: Tete Kalamba, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Diplomaatilise passi number: DP0000003 (kehtib 21.12.2015 kuni 20.12.2020)
  Schengeni viisa aegus 5.1.2017
  Aadress: 3, avenue du Rail, Kinshasa/Gombe, DRC
  Sugu: mees | Asepeaministrina ning sise- ja julgeolekuministrina ajavahemikul detsembrist 2014 kuni detsembrini 2016 vastutas Evariste Boshab ametlikult politsei- ja julgeolekuteenistuste eest ning provintside kuberneride töö koordineerimise eest. Nendel ametikohtadel tegutsedes vastutas ta aktivistide ja opositsiooniliikmete vahistamine eest ning jõu ülemäärase kasutamise eest, sealhulgas ajavahemikul september 2016 – detsember 2016 Kinshasas toimunud meeleavaldustele reageerimisel, mille käigus said julgeolekuteenistuste käe läbi surma või vigastada paljud tsiviilisikud.
  Evariste Boshab on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  Evariste Boshab osales samuti kriisi ärakasutamises ja süvendamises Kasaï piirkonnas, kus tal on endiselt mõjuvõim, eelkõige pärast Kasaï senaatoriks saamist 2019. aasta märtsis. | 29.5.2017 |
| 7 | Alex Kande MUPOMPA | Teise nimega Alexandre Kande Mupomba; Kande-Mupompa
  Sünniaeg: 23.9.1950
  Sünnikoht: Kananga, KDV
  Kodakondsus: KDV ja Belgia
  KDV passi number: OP0024910 (kehtib 21.3.2016 kuni 20.3.2021).
  Aadressid: Messidorlaan 217/25, 1180 Uccle, Belgium
  1, avenue Bumba, Kinshasa/Ngaliema, DRC
  Sugu: mees | Alex Kande Mupompa, kes oli kuni 2017. aasta oktoobrini Kesk-Kasaï provintsi kuberner, vastutas alates 2016. aasta augustist Kesk-Kasaï provintsis julgeolekujõudude ja Kongo riikliku politsei (PNC) poolt toime pandud jõu ülemäärase kasutamise, vägivaldsete repressioonide ja kohtuväliste hukkamiste eest, sealhulgas Dibaya territooriumil 2017. aasta veebruaris toimunud tapmiste eest.
  Alex Kande Mupompa on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  Alex Kande Mupompa osales samuti kriisi ärakasutamises ja süvendamises Kasaï piirkonnas, mille esindaja ta oli 2019. aasta oktoobrini ning kus tal on endiselt mõjuvõim Kasaï provintsivalitsusse kuuluva poliitilise partei Congrès des alliés pour l’action au Congo (CAAC) kaudu. | 29.5.2017 |
| 8 | Éric RUHORIMBERE | Teise nimega Eric Ruhorimbere Ruhanga; „Tango Two“; „Tango Deux“
  Sünniaeg: 16.7.1969
  Sünnikoht: Minembwe, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Sõjaväelase ID-number: 1-69-09-51400-64
  KDV passi number: OB0814241
  Aadress: Mbujimayi, Kasai Province, DRC
  Sugu: mees | Éric Ruhorimbere oli alates 2014. aasta septembrist kuni 2018. aasta juulini 21. sõjaväepiirkonna abikomandör ning vastutas Kongo relvajõudude (FARDC) poolt toime pandud ülemäärase jõu kasutamise ja kohtuväliste hukkamiste eest, eriti Nsapu relvarühmituse ning naiste ja laste suhtes.
  Éric Ruhorimbere on olnud Nord Equateuri tegevusüksuse ülem alates 2018. aasta juulist. Selles rollis vastutab ta FARDC poolt toime pandud hiljutiste inimõiguste rikkumiste eest.
  Éric Ruhorimbere on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. | 29.5.2017 |
| 9 | Emmanuel Ramazani SHADARY | Teise nimega Emmanuel Ramazani Shadari Mulanda; Shadary
  Sünniaeg: 29.11.1960
  Sünnikoht: Kasongo, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Aadress: 28, avenue Ntela, Mont Ngafula, Kinshasa, DRC
  Sugu: mees | Emmanuel Ramazani Shadary oli kuni 2018. aasta veebruarini asepeaminister ning sise- ja julgeolekuminister ning vastutas ametlikult politsei- ja julgeolekuteenistuste eest ning provintside kuberneride töö koordineerimise eest. Ta vastutas nimetatud ametikohal aktivistide ja opositsiooni liikmete vahistamiste eest, samuti ülemäärase jõu kasutamise eest, näiteks Bundu Dia Kongo (BDK) liikumise liikmete vägivaldse mahasurumise eest Kesk-Kongo provintsis, Kinshasas 2017. aasta jaanuarist veebruarini toimepandud repressioonide eest ning Kasaï provintsides toimepandud ülemäärase jõu kasutamise ning vägivaldsete repressioonide eest.
  Emmanuel Ramazani Shadary on seega olnud nimetatud ametikohal seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  Emmanuel Ramazani Shadary on alates 2018. aasta veebruarist olnud partei Parti du peuple pour la reconstruction et le développement (PPRD) alaline sekretär, mis kuni 2020. aasta detsembrini oli endise presidendi Joseph Kabila juhitava koalitsiooni peamine partei. | 29.5.2017 |
| 10 | Kalev MUTONDO | Teise nimega Kalev Katanga Mutondo; Kalev Motono; Kalev Mutundo; Kalev Mutoid; Kalev Mutombo; Kalev Mutond; Kalev Mutondo Katanga; Kalev Mutund
  Sünniaeg: 3.3.1957
  Kodakondsus: KDV
  KDV passi number: DB0004470 (kehtib 8.6.2012 kuni 7.6.2017)
  Aadress: 24, avenue Ma Campagne, Kinshasa, DRC
  Sugu: mees | Olles kuni 2019. aasta veebruarini ametis riikliku luureteenistuse (ANR) ülemana, oli Kalev Mutondo seotud opositsiooni liikmete, kodanikuühiskonna aktivistide ja muude isikute meelevaldse vahistamise, kinnipidamise ja väärkohtlemisega ning selle eest vastutav.
  Kalev Mutondo on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  2019. aasta mais allkirjastas ta deklaratsiooni lojaalsuse kohta minevikus ja tulevikus Joseph Kabilale, kelle liitlane ta jätkuvalt on.
  Kuni 2021. aasta alguseni oli Kalev Mutondol suur poliitiline mõju KDV peaministri poliitilise nõustajana.
  Väidetavalt on tal endiselt mõjuvõim julgeolekujõudude mõnes osas. | 29.5.2017 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

1

Ilunga KAMPETE

Teise nimega Gaston Hughes Ilunga Kampete; Hugues Raston Ilunga Kampete

Sünniaeg: 24.11.1964

Sünnikoht: Lubumbashi, KDV

Kodakondsus: KDV

Sõjaväelase ID-number: 1-64-86-22311-29

Aadress: 69, avenue Nyangwile, Kinsuka Mimosas, Kinshasa/Ngaliema, DRC

Sugu: mees

Olles 2020. aasta aprillini vabariikliku kaardiväe (GR) ülem, vastutas Ilunga Kampete kohapeal viibivate GR üksuste eest ning oli seotud ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonidega 2016. aasta septembris Kinshasas.

Ta vastutas samuti GRi liikmete poolt toime pandud represseerimiste ja inimõiguste rikkumiste eest, näiteks 2018. aasta detsembris Lubumbashis aset leidnud opositsiooni meeleavalduse vägivaldse mahasurumise eest.

Alates 2020. aasta juulist on Kongo relvajõudude (FARDC) kindralleitnant ja Kongo Central provintsi Kitona sõjaväebaasi ülem, olles seega endiselt kõrge auastmega sõjaväelane. Oma ametiülesannetest tulenevalt vastutab ta FARDC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.

Ilunga Kampete on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

12.12.2016

2

Gabriel Amisi KUMBA

Teise nimega Gabriel Amisi Nkumba; „Tango Fort“; „Tango Four“

Sünniaeg: 28.5.1964

Sünnikoht: Malela, KDV

Kodakondsus: KDV

Sõjaväelase ID-number: 1-64-87-77512-30

Aadress: 22, avenue Mbenseke, Ma Campagne, Kinshasa/Ngaliema, DRC

Sugu: mees

Kongo relvajõudude (FARDC) 1. kaitsetsooni endine ülem, kelle väed osalesid 2016. aasta septembris Kinshasas ülemäärase jõu kasutamises ja vägivaldsetes repressioonides.

FARDC staabiülema asetäitjana, kes vastutas operatsioonide ja luure eest 2018. aasta juulist kuni 2020. aasta juulini, ning tulenevalt oma kõrgetest ametiülesannetest FARDC peainspektorina alates 2020. aasta juulist vastutab ta FARDC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.

Gabriel Amisi Kumba on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

12.12.2016

3

Ferdinand Ilunga LUYOYO

Sünniaeg: 8.3.1973

Sünnikoht: Lubumbashi, KDV

Kodakondsus: KDV

KDV passi number: OB0260335 (kehtib 15.4.2011 kuni 14.4.2016)

Aadress: 2, avenue des Orangers, Kinshasa/Gombe, DRC

Sugu: mees

Kongo riikliku politsei (PNC) märulipolitsei (Légion Nationale d’Intervention) ülemana kuni 2017. aastani ning institutsioonide ja kõrgete ametnike kaitse eest vastutava PNC üksuse ülemana kuni 2019. aasta detsembrini, vastutas Ferdinand Ilunga Luyoyo 2016. aasta septembris Kinshasas ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonide eest ning vastutab PNC poolt hiljem toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.

Ferdinand Ilunga Luyoyo on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

Ferdinand Ilunga Luyoyo säilitas oma kindrali auastme ja tegutseb aktiivselt KDV avalikus elus.

12.12.2016

4

Célestin KANYAMA

Teise nimega Kanyama Tshisiku Celestin; Kanyama Celestin Cishiku Antoine; Kanyama Cishiku Bilolo Célestin; „Esprit de mort“

Sünniaeg: 4.10.1960

Sünnikoht: Kananga, KDV

Kodakondsus: KDV

KDV passi number: OB0637580 (kehtib 20.5.2014 kuni 19.5.2019)

Schengeni viisa numbriga 011518403, välja antud 2.7.2016

Aadress: 56, avenue Usika, Kinshasa/Gombe, DRC

Sugu: mees

Kongo riikliku politsei (PNC) ülemana vastutas Celestin Kanyama 2016. aasta septembris Kinshasas toimunud ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonide eest.

2017. aasta juulis nimetati Celestin Kanyama PNC peadirektoriks.

2018. aasta oktoobris, kui ta oli sellel ametikohal, hirmutasid politseiametnikud ajakirjanikke ja võtsid neilt vabaduse pärast rea artiklite avaldamist, milles kajastati politseikadettide toidu ebaseaduslikku omastamist. Kindral Kanyamal oli nendes sündmustes oma roll.

Olles praegu PNC kõrge ametnik, vastutab ta PNC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest. Seega oli Célestin Kanyama seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

12.12.2016

5

John NUMBI

Teise nimega John Numbi Banza Tambo; John Numbi Banza Ntambo; Tambo Numbi

Sünniaeg: 16.8.1962

Sünnikoht: Jadotville-Likasi-Kolwezi, KDV

Kodakondsus: KDV

Aadress: 5, avenue Oranger, Kinshasa/Gombe, DRC

Sugu: mees

John Numbi oli Kongo relvajõudude (FARDC) peainspektor alates 2018. aasta juulist kuni 2020. aasta juulini. Selles rollis vastutab ta FARDC poolt 2018. aasta juulist 2020. aasta juulini toime pandud inimõiguste rikkumiste eest, näiteks 2019. aasta juunist juulini kasutasid tema otsesesse alluvusse kuuluvad FARDC üksused ebaseadusliku kaevandamisega tegelenud isikute suhtes ebaproportsionaalset vägivalda.

John Numbi on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

Kuni 2021. aasta alguseni säilitas John Numbi oma mõjuvõimu FARDCs, eriti Katangas, kus on teatatud FARDC toime pandud inimõiguste rasketest rikkumistest.

John Numbi ohustab endiselt inimõigustealast olukorda KDVs, eelkõige Katangas.

12.12.2016

6

Evariste BOSHAB

Teise nimega Evariste Boshab Mabub Ma Bileng

Sünniaeg: 12.1.1956

Sünnikoht: Tete Kalamba, KDV

Kodakondsus: KDV

Diplomaatilise passi number: DP0000003 (kehtib 21.12.2015 kuni 20.12.2020)

Schengeni viisa aegus 5.1.2017

Aadress: 3, avenue du Rail, Kinshasa/Gombe, DRC

Sugu: mees

Asepeaministrina ning sise- ja julgeolekuministrina ajavahemikul detsembrist 2014 kuni detsembrini 2016 vastutas Evariste Boshab ametlikult politsei- ja julgeolekuteenistuste eest ning provintside kuberneride töö koordineerimise eest. Nendel ametikohtadel tegutsedes vastutas ta aktivistide ja opositsiooniliikmete vahistamine eest ning jõu ülemäärase kasutamise eest, sealhulgas ajavahemikul september 2016 – detsember 2016 Kinshasas toimunud meeleavaldustele reageerimisel, mille käigus said julgeolekuteenistuste käe läbi surma või vigastada paljud tsiviilisikud.

Evariste Boshab on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

Evariste Boshab osales samuti kriisi ärakasutamises ja süvendamises Kasaï piirkonnas, kus tal on endiselt mõjuvõim, eelkõige pärast Kasaï senaatoriks saamist 2019. aasta märtsis.

29.5.2017

7

Alex Kande MUPOMPA

Teise nimega Alexandre Kande Mupomba; Kande-Mupompa

Sünniaeg: 23.9.1950

Sünnikoht: Kananga, KDV

Kodakondsus: KDV ja Belgia

KDV passi number: OP0024910 (kehtib 21.3.2016 kuni 20.3.2021).

Aadressid: Messidorlaan 217/25, 1180 Uccle, Belgium

1, avenue Bumba, Kinshasa/Ngaliema, DRC

Sugu: mees

Alex Kande Mupompa, kes oli kuni 2017. aasta oktoobrini Kesk-Kasaï provintsi kuberner, vastutas alates 2016. aasta augustist Kesk-Kasaï provintsis julgeolekujõudude ja Kongo riikliku politsei (PNC) poolt toime pandud jõu ülemäärase kasutamise, vägivaldsete repressioonide ja kohtuväliste hukkamiste eest, sealhulgas Dibaya territooriumil 2017. aasta veebruaris toimunud tapmiste eest.

Alex Kande Mupompa on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

Alex Kande Mupompa osales samuti kriisi ärakasutamises ja süvendamises Kasaï piirkonnas, mille esindaja ta oli 2019. aasta oktoobrini ning kus tal on endiselt mõjuvõim Kasaï provintsivalitsusse kuuluva poliitilise partei Congrès des alliés pour l’action au Congo (CAAC) kaudu.

29.5.2017

8

Éric RUHORIMBERE

Teise nimega Eric Ruhorimbere Ruhanga; „Tango Two“; „Tango Deux“

Sünniaeg: 16.7.1969

Sünnikoht: Minembwe, KDV

Kodakondsus: KDV

Sõjaväelase ID-number: 1-69-09-51400-64

KDV passi number: OB0814241

Aadress: Mbujimayi, Kasai Province, DRC

Sugu: mees

Éric Ruhorimbere oli alates 2014. aasta septembrist kuni 2018. aasta juulini 21. sõjaväepiirkonna abikomandör ning vastutas Kongo relvajõudude (FARDC) poolt toime pandud ülemäärase jõu kasutamise ja kohtuväliste hukkamiste eest, eriti Nsapu relvarühmituse ning naiste ja laste suhtes.

Éric Ruhorimbere on olnud Nord Equateuri tegevusüksuse ülem alates 2018. aasta juulist. Selles rollis vastutab ta FARDC poolt toime pandud hiljutiste inimõiguste rikkumiste eest.

Éric Ruhorimbere on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

29.5.2017

9

Emmanuel Ramazani SHADARY

Teise nimega Emmanuel Ramazani Shadari Mulanda; Shadary

Sünniaeg: 29.11.1960

Sünnikoht: Kasongo, KDV

Kodakondsus: KDV

Aadress: 28, avenue Ntela, Mont Ngafula, Kinshasa, DRC

Sugu: mees

Emmanuel Ramazani Shadary oli kuni 2018. aasta veebruarini asepeaminister ning sise- ja julgeolekuminister ning vastutas ametlikult politsei- ja julgeolekuteenistuste eest ning provintside kuberneride töö koordineerimise eest. Ta vastutas nimetatud ametikohal aktivistide ja opositsiooni liikmete vahistamiste eest, samuti ülemäärase jõu kasutamise eest, näiteks Bundu Dia Kongo (BDK) liikumise liikmete vägivaldse mahasurumise eest Kesk-Kongo provintsis, Kinshasas 2017. aasta jaanuarist veebruarini toimepandud repressioonide eest ning Kasaï provintsides toimepandud ülemäärase jõu kasutamise ning vägivaldsete repressioonide eest.

Emmanuel Ramazani Shadary on seega olnud nimetatud ametikohal seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

Emmanuel Ramazani Shadary on alates 2018. aasta veebruarist olnud partei Parti du peuple pour la reconstruction et le développement (PPRD) alaline sekretär, mis kuni 2020. aasta detsembrini oli endise presidendi Joseph Kabila juhitava koalitsiooni peamine partei.

29.5.2017

10

Kalev MUTONDO

Teise nimega Kalev Katanga Mutondo; Kalev Motono; Kalev Mutundo; Kalev Mutoid; Kalev Mutombo; Kalev Mutond; Kalev Mutondo Katanga; Kalev Mutund

Sünniaeg: 3.3.1957

Kodakondsus: KDV

KDV passi number: DB0004470 (kehtib 8.6.2012 kuni 7.6.2017)

Aadress: 24, avenue Ma Campagne, Kinshasa, DRC

Sugu: mees

Olles kuni 2019. aasta veebruarini ametis riikliku luureteenistuse (ANR) ülemana, oli Kalev Mutondo seotud opositsiooni liikmete, kodanikuühiskonna aktivistide ja muude isikute meelevaldse vahistamise, kinnipidamise ja väärkohtlemisega ning selle eest vastutav.

Kalev Mutondo on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

2019. aasta mais allkirjastas ta deklaratsiooni lojaalsuse kohta minevikus ja tulevikus Joseph Kabilale, kelle liitlane ta jätkuvalt on.

Kuni 2021. aasta alguseni oli Kalev Mutondol suur poliitiline mõju KDV peaministri poliitilise nõustajana.

Väidetavalt on tal endiselt mõjuvõim julgeolekujõudude mõnes osas.

29.5.2017

B.   Üksused

---

| 10.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 443/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 443/9

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2178,

6. juuli 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, täpsustades selliste ettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse kohta avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, ja täpsustades kõnealuse avalikustamiskohustuse täitmise metoodikat

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 1 kohaselt peavad ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (2) artiklit 19a või 29a, avalikustama, kuidas ja millises ulatuses on nende tegevus seotud keskkonnasäästliku majandustegevusega. Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikega 2 on ette nähtud, et mittefinantsettevõtjad peavad avalikustama teabe oma sellise tegevuse käibe, kapitalikulude ja tegevuskulude osakaalu kohta („peamised tulemusnäitajad“), mis on seotud keskkonnasäästliku majandustegevusega seotud varade või protsessidega. Selles sättes ei täpsusta siiski samaväärseid peamisi tulemusnäitajaid finantsettevõtjate, st krediidiasutuste, varahaldurite, investeerimisühingute ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate puhul. Seepärast tuleb määruse (EL) 2020/852 artiklit 8 täiendada, et määrata kindlaks finantsettevõtjate peamised tulemusnäitajad ning täpsustada kõigi ettevõtjate avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi ning avalikustamisnõuete järgimiseks kasutatavat metoodikat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 1 kohaselt peavad ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (2) artiklit 19a või 29a, avalikustama, kuidas ja millises ulatuses on nende tegevus seotud keskkonnasäästliku majandustegevusega. Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikega 2 on ette nähtud, et mittefinantsettevõtjad peavad avalikustama teabe oma sellise tegevuse käibe, kapitalikulude ja tegevuskulude osakaalu kohta („peamised tulemusnäitajad“), mis on seotud keskkonnasäästliku majandustegevusega seotud varade või protsessidega. Selles sättes ei täpsusta siiski samaväärseid peamisi tulemusnäitajaid finantsettevõtjate, st krediidiasutuste, varahaldurite, investeerimisühingute ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate puhul. Seepärast tuleb määruse (EL) 2020/852 artiklit 8 täiendada, et määrata kindlaks finantsettevõtjate peamised tulemusnäitajad ning täpsustada kõigi ettevõtjate avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi ning avalikustamisnõuete järgimiseks kasutatavat metoodikat.

| (2) | Tuleb tagada, et mittefinantsettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, kohaldaksid määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 2 sätestatud avalikustamisnõudeid ühetaoliselt. Seepärast tuleks kehtestada eeskirjad, et täpsustada määruse (EL) 2020/852 artikliga 8 ette nähtud teabe sisu ja esitusviisi, sealhulgas kõnealuste eeskirjade järgimise metoodikat. Selleks et investorid ja üldsus saaksid nõuetekohaselt hinnata mittefinantsettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse („taksonoomiaga kooskõlas olev tegevus“) osakaalu, tuleks ette näha, et ettevõtjad peavad avalikustama, milline nende majandustegevus on taksonoomiaga kooskõlas. Lisaks tuleb avalikustada, millistele keskkonnaeesmärkide saavutamisele selline tegevus oluliselt kaasa aitab. Seepärast peaksid mittefinantsettevõtjad esitama peamistes tulemusnäitajates ka taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse osakaalu jaotuse, lähtudes keskkonnaeesmärgist, millele kõnealune tegevus oluliselt kaasa aitab. |
| --- | --- |

(2)

Tuleb tagada, et mittefinantsettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, kohaldaksid määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 2 sätestatud avalikustamisnõudeid ühetaoliselt. Seepärast tuleks kehtestada eeskirjad, et täpsustada määruse (EL) 2020/852 artikliga 8 ette nähtud teabe sisu ja esitusviisi, sealhulgas kõnealuste eeskirjade järgimise metoodikat. Selleks et investorid ja üldsus saaksid nõuetekohaselt hinnata mittefinantsettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse („taksonoomiaga kooskõlas olev tegevus“) osakaalu, tuleks ette näha, et ettevõtjad peavad avalikustama, milline nende majandustegevus on taksonoomiaga kooskõlas. Lisaks tuleb avalikustada, millistele keskkonnaeesmärkide saavutamisele selline tegevus oluliselt kaasa aitab. Seepärast peaksid mittefinantsettevõtjad esitama peamistes tulemusnäitajates ka taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse osakaalu jaotuse, lähtudes keskkonnaeesmärgist, millele kõnealune tegevus oluliselt kaasa aitab.

| (3) | Käive, kapitalikulud ja tegevuskulud ei ole finantstegevuse, sealhulgas laenuandmise, investeerimise ja kindlustuse keskkonnasäästlikkuse hindamisel olulised. Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 2 sätestatud mittefinantsettevõtjate kolm peamist tulemusnäitajat ei ole seega asjakohased selle kajastamiseks, mil määral on finantsettevõtjate majandustegevus taksonoomiaga kooskõlas. Seepärast tuleb ette näha spetsiifilised peamised tulemusnäitajad ja selliste näitajate arvutamise metoodika finantsettevõtjate puhul. Selleks et aidata turgudel nendest peamistest tulemusnäitajatest aru saada, peaks peamiste tulemusnäitajate avalikustamisega kaasnema kvalitatiivne teave, mis võimaldab finantsettevõtjatel selgitada peamiste tulemusnäitajate kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

(3)

Käive, kapitalikulud ja tegevuskulud ei ole finantstegevuse, sealhulgas laenuandmise, investeerimise ja kindlustuse keskkonnasäästlikkuse hindamisel olulised. Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 2 sätestatud mittefinantsettevõtjate kolm peamist tulemusnäitajat ei ole seega asjakohased selle kajastamiseks, mil määral on finantsettevõtjate majandustegevus taksonoomiaga kooskõlas. Seepärast tuleb ette näha spetsiifilised peamised tulemusnäitajad ja selliste näitajate arvutamise metoodika finantsettevõtjate puhul. Selleks et aidata turgudel nendest peamistest tulemusnäitajatest aru saada, peaks peamiste tulemusnäitajate avalikustamisega kaasnema kvalitatiivne teave, mis võimaldab finantsettevõtjatel selgitada peamiste tulemusnäitajate kindlaksmääramist.

| (4) | Investoritel ja üldsusel peaks olema võimalik hinnata investeerimisobjektiks olevate ettevõtjate taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalu. Seepärast peaksid varahaldurid avalikustama taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse tehtud investeeringute osakaalu kõigis nende valitsetavates investeeringutes, mis tulenevad nii ühise kui ka individuaalse portfelli valitsemisest. Taksonoomiaga kooskõlas olevate investeeringute osakaal tuleks arvutada investeerimisobjektiks olevate ettevõtjate taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluna, mis tuleneb nende vastavatest peamistest tulemusnäitajatest, kuna need peamised tulemusnäitajad kajastavad investeerimisobjektiks olevate ettevõtjate keskkonnatoimet. |
| --- | --- |

(4)

Investoritel ja üldsusel peaks olema võimalik hinnata investeerimisobjektiks olevate ettevõtjate taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalu. Seepärast peaksid varahaldurid avalikustama taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse tehtud investeeringute osakaalu kõigis nende valitsetavates investeeringutes, mis tulenevad nii ühise kui ka individuaalse portfelli valitsemisest. Taksonoomiaga kooskõlas olevate investeeringute osakaal tuleks arvutada investeerimisobjektiks olevate ettevõtjate taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluna, mis tuleneb nende vastavatest peamistest tulemusnäitajatest, kuna need peamised tulemusnäitajad kajastavad investeerimisobjektiks olevate ettevõtjate keskkonnatoimet.

| (5) | Krediidiasutuste põhitegevus on reaalmajanduse rahastamine ja sellesse investeerimine. Krediidiasutuste riskipositsioonid ettevõtjate suhtes, keda nad rahastavad või kellesse nad investeerivad, kajastuvad krediidiasutuse bilansis varadena. Peamine tulemusnäitaja krediidiasutuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, peaks olema rohevarade suhtarv, mis näitab taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevusega seotud riskipositsioonide osakaalu nende krediidiasutuste koguvaras. Rohevarade suhtarv peaks olema seotud krediidiasutuste peamise laenuandmis- ja investeerimistegevusega, sealhulgas laenude, ettemaksete ja võlaväärtpaberite ning omakapitaliosalustega, et kajastada seda, millises ulatuses kõnealused krediidiasutused rahastavad taksonoomiaga kooskõlas olevat tegevust. |
| --- | --- |

(5)

Krediidiasutuste põhitegevus on reaalmajanduse rahastamine ja sellesse investeerimine. Krediidiasutuste riskipositsioonid ettevõtjate suhtes, keda nad rahastavad või kellesse nad investeerivad, kajastuvad krediidiasutuse bilansis varadena. Peamine tulemusnäitaja krediidiasutuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, peaks olema rohevarade suhtarv, mis näitab taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevusega seotud riskipositsioonide osakaalu nende krediidiasutuste koguvaras. Rohevarade suhtarv peaks olema seotud krediidiasutuste peamise laenuandmis- ja investeerimistegevusega, sealhulgas laenude, ettemaksete ja võlaväärtpaberite ning omakapitaliosalustega, et kajastada seda, millises ulatuses kõnealused krediidiasutused rahastavad taksonoomiaga kooskõlas olevat tegevust.

| (6) | Krediidiasutused osutavad ka muid äriteenuseid ja tegelevad ka muu tegevusega kui rahastamine. Selline tegevus toob tulu teenus- ja vahendustasude kujul. Tuleb võimaldada investoritel ja üldsusel hinnata nende teenuste saajate taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalu. Krediidiasutused, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, peaksid avalikustama ka selle, kui suur osa nende teenus- ja vahendustasude tulust on saadud nende klientide taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud äriteenustest ja -tegevusest. |
| --- | --- |

(6)

Krediidiasutused osutavad ka muid äriteenuseid ja tegelevad ka muu tegevusega kui rahastamine. Selline tegevus toob tulu teenus- ja vahendustasude kujul. Tuleb võimaldada investoritel ja üldsusel hinnata nende teenuste saajate taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalu. Krediidiasutused, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, peaksid avalikustama ka selle, kui suur osa nende teenus- ja vahendustasude tulust on saadud nende klientide taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud äriteenustest ja -tegevusest.

| (7) | Krediidiasutused võivad hallata alusvara või anda finantsgarantiisid, mille tulemusel tekivad bilansivälised riskipositsioonid. Selleks et investorid ja üldsus saaksid hinnata krediidiasutuste taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse osakaalu bilansiväliste riskipositsioonide puhul, peaksid krediidiasutused, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, avalikustama taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse osakaalu alusvaras, mida nad haldavad, või kohustustes, mille täitmist nad garanteerivad. |
| --- | --- |

(7)

Krediidiasutused võivad hallata alusvara või anda finantsgarantiisid, mille tulemusel tekivad bilansivälised riskipositsioonid. Selleks et investorid ja üldsus saaksid hinnata krediidiasutuste taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse osakaalu bilansiväliste riskipositsioonide puhul, peaksid krediidiasutused, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, avalikustama taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse osakaalu alusvaras, mida nad haldavad, või kohustustes, mille täitmist nad garanteerivad.

| (8) | Lisaks oma pangaportfelli käsitleva teabe avalikustamisele peaksid krediidiasutused, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, avalikustama eraldi ka oma koguvara, sealhulgas kauplemisportfelli üldise koosseisu ning kõik suundumused ja piirangud kliima- ja keskkonnariskide seisukohast. Ulatusliku kauplemistegevusega krediidiasutuste suhtes tuleks kohaldada kohustust avalikustada oma kauplemisportfelli kohta üksikasjalikumat teavet. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks oma pangaportfelli käsitleva teabe avalikustamisele peaksid krediidiasutused, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, avalikustama eraldi ka oma koguvara, sealhulgas kauplemisportfelli üldise koosseisu ning kõik suundumused ja piirangud kliima- ja keskkonnariskide seisukohast. Ulatusliku kauplemistegevusega krediidiasutuste suhtes tuleks kohaldada kohustust avalikustada oma kauplemisportfelli kohta üksikasjalikumat teavet.

| (9) | Oluline on anda investoritele ja üldsusele täielik ülevaade investeeringutest, mida investeerimisühing, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, on teinud taksonoomiaga kooskõlas olevasse tegevusse. Seepärast peaksid selliste investeerimisühingute peamised tulemusnäitajad hõlmama nii oma arvel kauplemist kui ka klientide nimel kauplemist. Oma arvel kauplemise peamise tulemusnäitaja avalikustamine peaks kajastama seda, milline osa koguvarast koosneb taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevusega seotud varadest. See näitaja peaks keskenduma investeerimisühingute investeeringutele, sealhulgas võlaväärtpaberitele ja kapitaliinstrumentidele investeerimisobjektiks olevates äriühingutes. Investeerimisühingute klientide nimel pakutavate teenuste ja tegevuste keskkonnasäästlikkuse peamine tulemusnäitaja peaks põhinema tulul, mida investeerimisühingud saavad teenustasude, vahendustasude ja muu rahalise kasu kujul klientidele pakutavatest investeerimisteenustest ja -tegevusest. |
| --- | --- |

(9)

Oluline on anda investoritele ja üldsusele täielik ülevaade investeeringutest, mida investeerimisühing, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, on teinud taksonoomiaga kooskõlas olevasse tegevusse. Seepärast peaksid selliste investeerimisühingute peamised tulemusnäitajad hõlmama nii oma arvel kauplemist kui ka klientide nimel kauplemist. Oma arvel kauplemise peamise tulemusnäitaja avalikustamine peaks kajastama seda, milline osa koguvarast koosneb taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevusega seotud varadest. See näitaja peaks keskenduma investeerimisühingute investeeringutele, sealhulgas võlaväärtpaberitele ja kapitaliinstrumentidele investeerimisobjektiks olevates äriühingutes. Investeerimisühingute klientide nimel pakutavate teenuste ja tegevuste keskkonnasäästlikkuse peamine tulemusnäitaja peaks põhinema tulul, mida investeerimisühingud saavad teenustasude, vahendustasude ja muu rahalise kasu kujul klientidele pakutavatest investeerimisteenustest ja -tegevusest.

| (10) | Selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate peamised tulemusnäitajad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, peaksid hõlmama nende kahjukindlustustegevust ja investeerimispoliitikat, mis on osa nende ärimudelist, et kajastada seda, millises ulatuses on selline tegevus kooskõlas taksonoomiaga. Üks peamine tulemusnäitaja peaks olema seotud selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate kindlustustegevusest saadud rahaliste vahendite investeerimise poliitikaga ning peaks kajastama taksonoomiaga kooskõlas olevasse tegevusse investeeritud varade osakaalu koguvaras. Teine näitaja peaks olema seotud kindlustustegevusega ja näitama, kui suur osa kogu kahjukindlustustegevusest hõlmab kliimamuutustega kohanemisega seotud kahjukindlustustegevust, mida teostatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/2139 (3) („kliimaalane delegeeritud õigusakt“). |
| --- | --- |

(10)

Selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate peamised tulemusnäitajad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, peaksid hõlmama nende kahjukindlustustegevust ja investeerimispoliitikat, mis on osa nende ärimudelist, et kajastada seda, millises ulatuses on selline tegevus kooskõlas taksonoomiaga. Üks peamine tulemusnäitaja peaks olema seotud selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate kindlustustegevusest saadud rahaliste vahendite investeerimise poliitikaga ning peaks kajastama taksonoomiaga kooskõlas olevasse tegevusse investeeritud varade osakaalu koguvaras. Teine näitaja peaks olema seotud kindlustustegevusega ja näitama, kui suur osa kogu kahjukindlustustegevusest hõlmab kliimamuutustega kohanemisega seotud kahjukindlustustegevust, mida teostatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/2139 (3) („kliimaalane delegeeritud õigusakt“).

| (11) | Finantsettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, ei tohiks peamiste tulemusnäitajate lugeja arvutamisel võtta arvesse selliste mittefinantsettevõtjate suhtes olevaid riskipositsioone või sellistesse ettevõtjatesse tehtud investeeringuid, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a. Selliste riskipositsioonide lisamist lugejasse võib kaaluda käesoleva delegeeritud õigusakti läbivaatamisel, mille raames koostatakse mõjuhinnang. Kõnealused mittefinantsettevõtjad võivad ikkagi otsustada vabatahtlikult avalikustada oma peamised tulemusnäitajad, et saada juurdepääs keskkonnasäästlikule rahastusele kas spetsiifiliste ökomärgise süsteemide ja keskkonnasäästlike finantstoodete osana või oma üldise keskkonnasäästlikkusel põhineva äristrateegia osana. |
| --- | --- |

(11)

Finantsettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi, ei tohiks peamiste tulemusnäitajate lugeja arvutamisel võtta arvesse selliste mittefinantsettevõtjate suhtes olevaid riskipositsioone või sellistesse ettevõtjatesse tehtud investeeringuid, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a. Selliste riskipositsioonide lisamist lugejasse võib kaaluda käesoleva delegeeritud õigusakti läbivaatamisel, mille raames koostatakse mõjuhinnang. Kõnealused mittefinantsettevõtjad võivad ikkagi otsustada vabatahtlikult avalikustada oma peamised tulemusnäitajad, et saada juurdepääs keskkonnasäästlikule rahastusele kas spetsiifiliste ökomärgise süsteemide ja keskkonnasäästlike finantstoodete osana või oma üldise keskkonnasäästlikkusel põhineva äristrateegia osana.

| (12) | Võttes arvesse kliimaalase delegeeritud õigusakti jõustumist 2021. aasta lõpuks ja selle edasist kohaldamist ning olulisi raskusi majandustegevuse vastavuse hindamisel 2022. aastal eelmise aruandeaasta puhul kõnealuses delegeeritud määruses sätestatud tehniliste sõelumiskriteeriumide alusel, peaks käesoleva määruse kohaldamine 2022. aastal piirduma teatavate elementide ja kvalitatiivse aruandlusega, kusjuures ülejäänud sätteid hakataks kohaldama alates 1. jaanuarist 2023 mittefinantsettevõtjate puhul ja alates 1. jaanuarist 2024 finantsettevõtjate puhul. Lisaks tuleks alates 1. jaanuarist 2026 kohaldada krediidiasutuste peamisi tulemusnäitajaid, mis on seotud nende kauplemisportfelliga ning vahendus- ja teenustasudega muudest äriteenustest ja -tegevustest kui rahastuse pakkumine. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse kliimaalase delegeeritud õigusakti jõustumist 2021. aasta lõpuks ja selle edasist kohaldamist ning olulisi raskusi majandustegevuse vastavuse hindamisel 2022. aastal eelmise aruandeaasta puhul kõnealuses delegeeritud määruses sätestatud tehniliste sõelumiskriteeriumide alusel, peaks käesoleva määruse kohaldamine 2022. aastal piirduma teatavate elementide ja kvalitatiivse aruandlusega, kusjuures ülejäänud sätteid hakataks kohaldama alates 1. jaanuarist 2023 mittefinantsettevõtjate puhul ja alates 1. jaanuarist 2024 finantsettevõtjate puhul. Lisaks tuleks alates 1. jaanuarist 2026 kohaldada krediidiasutuste peamisi tulemusnäitajaid, mis on seotud nende kauplemisportfelliga ning vahendus- ja teenustasudega muudest äriteenustest ja -tegevustest kui rahastuse pakkumine.

| (13) | Kuna praegu puudub sobiv arvutusmetoodika, tuleks riskipositsioonid keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide suhtes finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugeja ja nimetaja arvutamisest välja jätta. Finantsettevõtjad võivad vabatahtlikult esitada teavet riskipositsioonide kohta, mis on seotud keskvalitsuste, keskpankade või riigiüleste emitentide emiteeritud ja taksonoomiaga kooskõlas olevate võlakirjade ja võlaväärtpaberitega. 30. juuniks 2024 peaks toimuma läbivaatamine, mille käigus tuleks hinnata võimalust lisada sellised riskipositsioonid peamistesse tulemusnäitajatesse. |
| --- | --- |

(13)

Kuna praegu puudub sobiv arvutusmetoodika, tuleks riskipositsioonid keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide suhtes finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugeja ja nimetaja arvutamisest välja jätta. Finantsettevõtjad võivad vabatahtlikult esitada teavet riskipositsioonide kohta, mis on seotud keskvalitsuste, keskpankade või riigiüleste emitentide emiteeritud ja taksonoomiaga kooskõlas olevate võlakirjade ja võlaväärtpaberitega. 30. juuniks 2024 peaks toimuma läbivaatamine, mille käigus tuleks hinnata võimalust lisada sellised riskipositsioonid peamistesse tulemusnäitajatesse.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (1) | „keskkonnaeesmärk“ – üks määruse (EL) 2020/852 artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärkidest; |
| --- | --- |

(1)

„keskkonnaeesmärk“ – üks määruse (EL) 2020/852 artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärkidest;

| (2) | „taksonoomiaga kooskõlas olev majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

(2)

„taksonoomiaga kooskõlas olev majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud nõuetele;

| (3) | „üleminekuline majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõikes 2 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

(3)

„üleminekuline majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõikes 2 sätestatud nõuetele;

| (4) | „toetav majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 16 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

(4)

„toetav majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 16 sätestatud nõuetele;

| (5) | „taksonoomias käsitletud majandustegevus“ – majandustegevus, mida on kirjeldatud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides, sõltumata sellest, kas kõnealune majandustegevus vastab mõnele või kõigile kõnealustes delegeeritud õigusaktides sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele; |
| --- | --- |

(5)

„taksonoomias käsitletud majandustegevus“ – majandustegevus, mida on kirjeldatud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides, sõltumata sellest, kas kõnealune majandustegevus vastab mõnele või kõigile kõnealustes delegeeritud õigusaktides sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele;

| (6) | „taksonoomias käsitlemata majandustegevus“ – majandustegevus, mida ei ole kirjeldatud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides; |
| --- | --- |

(6)

„taksonoomias käsitlemata majandustegevus“ – majandustegevus, mida ei ole kirjeldatud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides;

| (7) | „varahaldur“ – ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi ja kes on üks järgmistest:






  a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (4) artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud alternatiivse investeerimisfondi valitseja; |
| --- | --- | --- |

(7)

„varahaldur“ – ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi ja kes on üks järgmistest:

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (4) artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud alternatiivse investeerimisfondi valitseja;

4

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (5) artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud fondivalitseja; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (5) artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud fondivalitseja;

5

| c) | direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 27, 28 ja 29 kohaselt tegevusloa saanud äriühinguna asutatud fond, kes ei ole oma valitsemiseks määranud kõnealuse direktiivi artiklite 6, 7 ja 8 kohaselt tegevusloa saanud fondivalitsejat. |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 27, 28 ja 29 kohaselt tegevusloa saanud äriühinguna asutatud fond, kes ei ole oma valitsemiseks määranud kõnealuse direktiivi artiklite 6, 7 ja 8 kohaselt tegevusloa saanud fondivalitsejat.

| (8) | „finantsettevõtja“ – ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi ja kes on varahaldur, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (6) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühing, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (7) artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandja või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4 määratletud edasikindlustusandja; |
| --- | --- |

(8)

„finantsettevõtja“ – ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi ja kes on varahaldur, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (6) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühing, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (7) artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandja või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4 määratletud edasikindlustusandja;

6

7

| (9) | „mittefinantsettevõtja“ – ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi ja kes ei ole punktis 8 määratletud finantsettevõtja; |
| --- | --- |

(9)

„mittefinantsettevõtja“ – ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi ja kes ei ole punktis 8 määratletud finantsettevõtja;

| (10) | „taksonoomiaga kooskõlas olev kindlustus- või edasikindlustustegevus“ – kindlustus- või edasikindlustustegevus, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 II lisa punktides 10.1 ja 10.2 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(10)

„taksonoomiaga kooskõlas olev kindlustus- või edasikindlustustegevus“ – kindlustus- või edasikindlustustegevus, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 II lisa punktides 10.1 ja 10.2 sätestatud kriteeriumidele.

Artikkel 2

Mittefinantsettevõtjate avalikustatav teave

1.   Mittefinantsettevõtjad avalikustavad määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe, nagu on täpsustatud käesoleva määruse I lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse tabeli kujul, kasutades käesoleva määruse II lisas esitatud vorme.

Artikkel 3

Varahaldurite avalikustatav teave

1.   Varahaldurid avalikustavad määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe, nagu on täpsustatud käesoleva määruse III ja XI lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse tabeli kujul, kasutades käesoleva määruse IV lisas esitatud vormi.

Artikkel 4

Krediidiasutuste avalikustatav teave

1.   Krediidiasutused avalikustavad määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe, nagu on täpsustatud käesoleva määruse V ja XI lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse tabeli kujul, kasutades käesoleva määruse VI lisas esitatud vormi.

Artikkel 5

Investeerimisühingute avalikustatav teave

1.   Investeerimisühingud avalikustavad määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe, nagu on täpsustatud käesoleva määruse VII ja XI lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse tabeli kujul, kasutades käesoleva määruse VIII lisas esitatud vormi.

Artikkel 6

Kindlustus- ja edasikindlustusandjate avalikustatav teave

1.   Kindlustus- ja edasikindlustusandjad avalikustavad määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe, nagu on täpsustatud käesoleva määruse IX ja XI lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse tabeli kujul, kasutades käesoleva määruse X lisas esitatud vorme.

Artikkel 7

Avalikustamiseeskirjad, mida kohaldatakse kõigi finantsettevõtjate suhtes

1.   Riskipositsioonid keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide suhtes jäetakse finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugeja ja nimetaja arvutamisest välja.

2.   Tuletisinstrumendid jäetakse finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejast välja.

3.   Riskipositsioonid ettevõtjate suhtes, kes ei ole kohustatud avaldama muud kui finantsteavet vastavalt direktiivi 2013/34/EL artiklile 19a või 29a, jäetakse finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejast välja.

4.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võetakse keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid, mille investeerimisobjektiks olev ettevõtja on emiteerinud konkreetse kindlaksmääratud tegevuse rahastamiseks, investeerimisobjektiks oleva ettevõtja esitatud teabe alusel arvesse peamiste tulemusnäitajate lugejas kuni taksonoomiaga kooskõlas oleva sellise majandustegevuse koguväärtuse ulatuses, mida kõnealustest võlakirjadest ja võlaväärtpaberitest saadud tuluga rahastatakse.

Riskipositsioone, mille eesmärk ei ole rahastada konkreetset kindlaksmääratud tegevust, võetakse arvesse lugejas, kaalutuna emitendi käibega seotud peamise tulemusnäitajaga ja kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitajaga vastavalt III, V, VII ja IX lisas sätestatud metoodikale.

Kui investeerimisobjektiks olev ettevõtja on emiteerinud keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid konkreetse kindlaksmääratud tegevuse rahastamiseks, diskonteerivad finantsettevõtjad investeerimisobjektiks oleva ettevõtja tulemuslikkuse põhinäitajad vastavalt, et vältida topeltarvestust.

5.   Kui muudetakse määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 või artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud tehnilisi sõelumiskriteeriume, tuleb eriotstarbelistest laenudest ja finantsettevõtjate hoitavatest lõikes 4 osutatud instrumentidest, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või varasid, (kui rahastatud majandustegevus või varad ei ole kooskõlas muudetud tehniliste sõelumiskriteeriumidega) aru anda käesoleva määruse kohaselt kuni viie aasta jooksul pärast kõnealuseid tehnilisi sõelumiskriteeriume muutvate delegeeritud õigusaktide kohaldamise kuupäeva.

6.   Finantsettevõtjad esitavad asjakohasel juhul peamiste tulemusnäitajate lugejas ja nimetajas jaotuse järgmiste lõikes:

| a) | mittefinantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud; |
| --- | --- |

a)

mittefinantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud;

| b) | finantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud; |
| --- | --- |

b)

finantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud;

| c) | liidus asutatud selliste mittefinantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust; |
| --- | --- |

c)

liidus asutatud selliste mittefinantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust;

| d) | liidus asutatud selliste finantsettevõtjate suhtes olevad lõikes 2 osutatud riskipositsioonid ja sellistesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust; |
| --- | --- |

d)

liidus asutatud selliste finantsettevõtjate suhtes olevad lõikes 2 osutatud riskipositsioonid ja sellistesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust;

| e) | kolmandas riigis selliste mittefinantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust; |
| --- | --- |

e)

kolmandas riigis selliste mittefinantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust;

| f) | kolmandas riigis selliste finantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust; |
| --- | --- |

f)

kolmandas riigis selliste finantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust;

| g) | tuletisinstrumentides olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse instrumentidesse tehtud investeeringud; |
| --- | --- |

g)

tuletisinstrumentides olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse instrumentidesse tehtud investeeringud;

| h) | muud riskipositsioonid ja investeeringud. |
| --- | --- |

h)

muud riskipositsioonid ja investeeringud.

7.   Finantsettevõtjad võivad kasutada lõike 6 punktides e ja f osutatud ettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide taksonoomiaga kooskõla hindamisel hinnanguid, kui kõnealused finantsettevõtjad suudavad tõendada vastavust kõigile määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 3 punktis b sätestatud kriteeriumidele.

Finantsettevõtjad vormistavad, dokumenteerivad ja avalikustavad metoodika, millel sellised hinnangud põhinevad, sealhulgas lähenemisviisi ja uurimismetoodika, peamised eeldused ja ettevaatuspõhimõtted.

Finantsettevõtjad avalikustavad järgmise:

| a) | taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal, mis põhineb hinnangutel, eraldi nende peamistest tulemusnäitajatest, mis avalikustatakse käesoleva määruse kohaselt; |
| --- | --- |

a)

taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal, mis põhineb hinnangutel, eraldi nende peamistest tulemusnäitajatest, mis avalikustatakse käesoleva määruse kohaselt;

| b) | määruse (EL) 2020/852 artikli 3 punktis b sätestatud kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks võetud meetmed ja vajalik ajavahemik. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2020/852 artikli 3 punktis b sätestatud kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks võetud meetmed ja vajalik ajavahemik.

Artikkel 8

Avalikustamiseeskirjad, mida kohaldatakse kõigi finantsettevõtjate ja mitteettevõtjate suhtes

1.   Finantsettevõtjad ja mittefinantsettevõtjad lisavad I, III, V, VII ja XI lisas sätestatud peamiste tulemusnäitajatega kaasneva kogu lisateabe muud kui finantsteavet kajastava aruande samadesse osadesse, kus neid näitajaid kajastatakse, või esitavad ristviited neid näitajaid sisaldavatele muud kui finantsteavet kajastava aruande osadele.

2.   Käesoleva määruse kohaselt avalikustatav teave hõlmab avalikustamise kuupäevale eelnenud kalendriaasta aruandeperioodi.

3.   Finantsettevõtjad ja mittefinantsettevõtjad esitavad muud kui finantsteavet kajastavas aruandes peamised tulemusnäitajad, mis hõlmavad eelmist aastast aruandeperioodi.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab esimene aastane aruandlusperiood 2023. aastat.

4.   Finantsettevõtjad ja mittefinantsettevõtjad kasutavad oma avalikustatavas teabes sama valuutat kui oma finantsaruannetes.

Finantsettevõtjad kasutavad oma peamiste tulemusnäitajate arvutamiseks vastaspoolte kõige uuemaid kättesaadavaid andmeid ja peamisi tulemusnäitajaid.

5.   Kaheteist kuu jooksul pärast selliste delegeeritud määruste kohaldamise kuupäeva, milles on sätestatud muude keskkonnaeesmärkide tehnilised sõelumiskriteeriumid ja mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) 2020/852 artikli 12 lõikele 2, artikli 13 lõikele 2, artikli 14 lõikele 2 ja artikli 15 lõikele 2, hõlmavad peamised tulemusnäitajad üksnes kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärke.

Artikkel 9

Läbivaatamine

1.   Komisjon vaatab käesoleva määruse kohaldamise läbi 30. juuniks 2024. Komisjon hindab eelkõige vajadust täiendavate muudatuste järele seoses

| a) | finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejasse ja nimetajasse keskvalitsuste ja keskpankade suhtes olevate riskipositsioonide lisamisega; |
| --- | --- |

a)

finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejasse ja nimetajasse keskvalitsuste ja keskpankade suhtes olevate riskipositsioonide lisamisega;

| b) | finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejasse selliste ettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide lisamisega, kes ei avalda direktiivi 2013/34/EL artikli 19a või 29a kohast muud kui finantsteavet kajastavat aruannet. |
| --- | --- |

b)

finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejasse selliste ettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide lisamisega, kes ei avalda direktiivi 2013/34/EL artikli 19a või 29a kohast muud kui finantsteavet kajastavat aruannet.

2.   VKEde suhtes olevate riskipositsioonide läbivaatamise raames koostatakse mõjuhinnang, milles hinnatakse halduskoormust, juurdepääsu rahastamisele ja mõju, mida võib VKEdele avaldada käesoleva delegeeritud määruse kohaldamisalast välja jäävate VKEde suhtes olevate riskipositsioonide hõlmamine või asjaomase teabe vabatahtlik esitamine.

3.   Riskipositsioone selliste ettevõtjate suhtes ja investeeringuid sellistesse ettevõtjatesse, kes ei avalda muud kui finantsteavet vastavalt direktiivi 2013/34/EL artiklitele 19a ja 29a ning määruse (EL) 2020/852 artiklile 8, kuid kes esitavad sellise samaväärse teabe vabatahtlikult, võib alates 1. jaanuarist 2025 võtta arvesse finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejas, tingimusel et lõikes 2 osutatud hinnang on positiivne.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 avalikustavad mittefinantsettevõtjad üksnes taksonoomias käsitletud ja taksonoomias käsitlemata majandustegevuse osakaalu nende kogukäibes, kapitalikulude kogusummas ja tegevuskulude kogusummas ning I lisa punktis 1.2 osutatud kvalitatiivse teabe, mis on avalikustamise seisukohast asjakohane.

3.   Alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2023 avalikustavad finantsettevõtjad üksnes järgmise:

| a) | taksonoomias käsitlemata ja taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud riskipositsioonide osakaal nende koguvaras; |
| --- | --- |

a)

taksonoomias käsitlemata ja taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud riskipositsioonide osakaal nende koguvaras;

| b) | artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud riskipositsioonide osakaal nende koguvaras; |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud riskipositsioonide osakaal nende koguvaras;

| c) | artikli 7 lõikes 3 osutatud riskipositsioonide osakaal nende koguvaras; |
| --- | --- |

c)

artikli 7 lõikes 3 osutatud riskipositsioonide osakaal nende koguvaras;

| d) | XI lisas osutatud kvalitatiivne teave. |
| --- | --- |

d)

XI lisas osutatud kvalitatiivne teave.

Krediidiasutused avalikustavad ka oma kauplemisportfelli ja pankadevaheliste nõudelaenude osakaalu koguvaras.

Kindlustus- ja edasikindlustusandjad avalikustavad samuti taksonoomias käsitlemata ja taksonoomias käsitletud kahjukindlustustegevuse osakaalu.

4.   Mittefinantsettevõtjate peamised tulemusnäitajad, sealhulgas käesoleva määruse I ja II lisa kohane kaasnev teave, avalikustatakse alates 1. jaanuarist 2023.

5.   Finantsettevõtjate peamised tulemusnäitajad, sealhulgas käesoleva määruse III, V, VII, IX ja XI lisa kohane kaasnev teave, avalikustatakse alates 1. jaanuarist 2024.

V lisa punkte 1.2.3 ja 1.2.4 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2026.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

2

(3)  Komisjoni 4. juuni 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2139, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852 seoses tehniliste sõelumiskriteeriumide kehtestamisega, et määrata kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevus anda olulise panuse kliimamuutuste leevendamisse või nendega kohanemisse ning kas majandustegevus ei põhjusta olulist kahju mõnele muule keskkonnaeesmärgile (ELT L 442, 9.12.2021, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

7

---

I LISA

MITTEFINANTSETTEVÕTJATE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

1.   Mittefinantsettevõtjate avalikustatavate peamiste tulemusnäitajate sisu

1.1.   Peamiste tulemusnäitajate kirjeldus

1.1.1.   Käibega seotud peamine tulemusnäitaja

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 2 punktis a osutatud käibe osa arvutatakse netokäibe osana, mis tuleneb taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud toodetest või teenustest, sealhulgas immateriaalsest varast (lugeja), jagatuna direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punktis 5 määratletud netokäibega (nimetaja). Käive hõlmab tulu, mis on kajastatud vastavalt komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (1) vastu võetud rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 1 paragrahvi 82 punktile a.

Esimeses lõigus osutatud peamise tulemusnäitaja puhul jäetakse lugejast välja netokäibe osa, mis tuleneb sellistest toodetest ja teenustest, mis on seotud majandustegevusega, mida on kohandatud kliimamuutustega kooskõlas määruse (EL) 2020/852 artikli 11 lõike 1 punktiga a ja vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 II lisale, välja arvatud juhul, kui selline tegevus:

| a) | on määruse (EL) 2020/852 artikli 11 lõike 1 punkti b kohaselt toetav tegevus või |
| --- | --- |

a)

on määruse (EL) 2020/852 artikli 11 lõike 1 punkti b kohaselt toetav tegevus või

| b) | on ise taksonoomiaga kooskõlas. |
| --- | --- |

b)

on ise taksonoomiaga kooskõlas.

1.1.2.   Kapitalikuludega seotud peamine tulemusnäitaja

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 2 punktis b osutatud kapitalikulude osa arvutatamiseks jagatakse lugeja nimetajaga, nagu on kindalaks määratud käesoleva lisa punktides 1.1.2.1 ja 1.1.2.2.

1.1.2.1.   Nimetaja

Nimetaja hõlmab materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse lisandumisi asjaomasel majandusaastal enne amortisatsiooni ja mis tahes ümberhindamisi, sealhulgas väärtuse ümberhindlustest ja väärtuse langusest tulenevaid lisandumisi, välja arvatud õiglase väärtuse muutused. Nimetaja hõlmab ka äriühendustest tulenevaid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse lisandumisi.

Määrusega (EÜ) nr 1126/2008 vastu võetud rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS) rakendavate mittefinantsettevõtjate puhul hõlmavad kapitalikulud kulusid, mille arvestamise aluseks on:

| a) | IAS 16 „Materiaalsed põhivarad“, paragrahvi 73 punkti e alapunktid i ja iii; |
| --- | --- |

a)

IAS 16 „Materiaalsed põhivarad“, paragrahvi 73 punkti e alapunktid i ja iii;

| b) | IAS 38 „Immateriaalsed varad“, paragrahvi 118 punkti e alapunkt i; |
| --- | --- |

b)

IAS 38 „Immateriaalsed varad“, paragrahvi 118 punkti e alapunkt i;

| c) | IAS 40 „Kinnisvarainvesteeringud“, paragrahvi 76 punktid a ja b (õiglase väärtuse mudeli puhul); |
| --- | --- |

c)

IAS 40 „Kinnisvarainvesteeringud“, paragrahvi 76 punktid a ja b (õiglase väärtuse mudeli puhul);

| d) | IAS 40 „Kinnisvarainvesteeringud“, paragrahvi 79 punkti d alapunktid i ja ii (soetusmaksumuse mudeli puhul); |
| --- | --- |

d)

IAS 40 „Kinnisvarainvesteeringud“, paragrahvi 79 punkti d alapunktid i ja ii (soetusmaksumuse mudeli puhul);

| e) | IAS 41 „Põllumajandus“, paragrahvi 50 punktid b ja e; |
| --- | --- |

e)

IAS 41 „Põllumajandus“, paragrahvi 50 punktid b ja e;

| f) | IFRS 16 „Rendiarvestus“, paragrahvi 53 punkt h. |
| --- | --- |

f)

IFRS 16 „Rendiarvestus“, paragrahvi 53 punkt h.

Mittefinantsettevõtjate puhul, kes kohaldavad riiklikke üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP), hõlmavad kapitalikulud rakendatava GAAPi kohaselt arvestatud kulusid, mis vastavad IFRSi rakendavate mittefinantsettevõtjate kapitalikuludes sisalduvatele kuludele.

Renti, mis ei too kaasa vara kasutusõiguse kajastamist, ei arvestata kapitalikuluna.

1.1.2.2.   Lugeja

Lugeja võrdub nimetajas sisalduva kapitalikulude osaga, mis on:

| a) | seotud varade või protsessidega, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega; |
| --- | --- |

a)

seotud varade või protsessidega, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega;

| b) | osa kavast laiendada taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või võimaldada taksonoomias käsitletud majandustegevusel muutuda taksonoomiaga kooskõlas olevaks („kapitalikulude kava“) käesoleva punkti 1.1.2.2 teises lõigus kindlaks määratud tingimustel; |
| --- | --- |

b)

osa kavast laiendada taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või võimaldada taksonoomias käsitletud majandustegevusel muutuda taksonoomiaga kooskõlas olevaks („kapitalikulude kava“) käesoleva punkti 1.1.2.2 teises lõigus kindlaks määratud tingimustel;

| c) | seotud toodangu ostmisega taksonoomiaga kooskõlas olevast majandustegevusest ja individuaalsete meetmetega, mis võimaldavad sihttegevustel muutuda vähese CO2-heitega tegevusteks või tuua kaasa kasuhoonegaaside vähenemise, eelkõige kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktides 7.3–7.6 loetletud tegevused, samuti muud majandustegevused, mis on loetletud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides, tingimusel et selliseid meetmed rakendatakse ja need hakkavad toimima 18 kuu jooksul. |
| --- | --- |

c)

seotud toodangu ostmisega taksonoomiaga kooskõlas olevast majandustegevusest ja individuaalsete meetmetega, mis võimaldavad sihttegevustel muutuda vähese CO2-heitega tegevusteks või tuua kaasa kasuhoonegaaside vähenemise, eelkõige kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktides 7.3–7.6 loetletud tegevused, samuti muud majandustegevused, mis on loetletud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides, tingimusel et selliseid meetmed rakendatakse ja need hakkavad toimima 18 kuu jooksul.

Käesoleva punkti 1.1.2.2 esimeses lõigus osutatud kapitalikulude kava peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | kava eesmärk on laiendada ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või ajakohastada taksonoomias käsitletud majandustegevust, et viia see viie aasta jooksul taksonoomiaga kooskõlla; |
| --- | --- |

a)

kava eesmärk on laiendada ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või ajakohastada taksonoomias käsitletud majandustegevust, et viia see viie aasta jooksul taksonoomiaga kooskõlla;

| b) | kava avalikustatakse majandustegevuse koondtasandil ja selle kiidab heaks mittefinantsettevõtja juhtorgan kas otse või delegeerimise teel. |
| --- | --- |

b)

kava avalikustatakse majandustegevuse koondtasandil ja selle kiidab heaks mittefinantsettevõtja juhtorgan kas otse või delegeerimise teel.

Kui asjaomaseid tehnilisi sõelumiskriteeriume muudetakse enne kapitalikulude kava lõpuleviimist, ajakohastavad mittefinantsettevõtjad kava kahe aasta jooksul, et tagada punktis a osutatud majandustegevuse kooskõla muudetud tehniliste sõelumiskriteeriumidega pärast kava lõpuleviimist, või korrigeerivad kapitalikulude peamise tulemusnäitaja lugejat. Kava ajakohastamise korral algab punktis a osutatud periood uuesti. Käesoleva punkti 1.1.2.2. teise lõigu punktis a osutatud perioodi pikkus võib ületada viit aastat üksnes juhul, kui pikem periood on objektiivselt põhjendatud asjaomase majandustegevuse ja ajakohastamise eripäradega, kuid perioodi pikkus ei tohi ületada kümmet aastat. See põhjendus esitatakse kapitalikuludes kavas ja käesoleva lisa punktis 1.2.3 täpsustatud taustteabes.

Kui kapitalikulude kava ei vasta käesoleva punkti 1.1.2.2 teises lõigus osutatud tingimustele, korrigeeritakse eelnevalt avaldatud kapitalikuludega seotud peamist tulemusnäitajat.

Lugeja sisaldab ka kapitalikulude osa majandustegevuse kohandamiseks kliimamuutustega vastavalt käesoleva kliimaalase delegeeritud õigusakti II lisale. Lugeja puhul esitatakse jaotus kapitalikulude sellise osa kohta, mis on nähtud ette olulise panuse andmiseks kliimamuutustega kohanemisse.

1.1.3.   Tegevuskuludega seotud peamine tulemusnäitaja

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 2 punktis b osutatud tegevuskulude osa arvutatamiseks jagatakse lugeja nimetajaga, nagu on kindalaks määratud käesoleva lisa punktides 1.1.3.1 ja 1.1.3.2.

1.1.3.1.   Nimetaja

Nimetaja hõlmab otseseid kapitaliseerimata kulusid, mis on seotud teadus- ja arendustegevuse, hoonete renoveerimise meetmete, lühiajalise rendi, hoolduse ja remondiga, ning kõiki muid otseseid kulusid, mis on seotud materiaalse põhivara igapäevase teenindamisega ettevõtja poolt või kolmanda isiku poolt, kellele tegevus on edasi antud, ja mis on vajalikud sellise vara jätkuva ja tõhusa toimimise tagamiseks.

Mittefinantsettevõtjad, kes kohaldavad siseriiklikku GAAPi ega kapitaliseeri kasutamisõiguse esemeks olevat vara, lisavad lisaks käesoleva lisa punkti 1.1.3.1 esimeses lõigus loetletud kuludele tegevuskuludesse ka rendikulud.

1.1.3.2.   Lugeja

Lugeja võrdub nimetajas sisalduva tegevuskulude osaga, mis on:

| a) | seotud varade või protsessidega, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, sealhulgas koolitus- ja muud inimressursside kohandamise vajadused, ning otsesed kapitaliseerimata kulud, mis kujutavad endast teadus- ja arendustegevust; |
| --- | --- |

a)

seotud varade või protsessidega, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, sealhulgas koolitus- ja muud inimressursside kohandamise vajadused, ning otsesed kapitaliseerimata kulud, mis kujutavad endast teadus- ja arendustegevust;

| b) | osa kapitalikulude kavast laiendada taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või võimaldada taksonoomias käsitletud majandustegevusel muutuda taksonoomiaga kooskõlas olevaks eelnevalt kindlaks määratud aja jooksul, nagu on sätestatud käesoleva punkti 1.1.3.2 teises lõigus; |
| --- | --- |

b)

osa kapitalikulude kavast laiendada taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või võimaldada taksonoomias käsitletud majandustegevusel muutuda taksonoomiaga kooskõlas olevaks eelnevalt kindlaks määratud aja jooksul, nagu on sätestatud käesoleva punkti 1.1.3.2 teises lõigus;

| c) | seotud toodangu ostmisega taksonoomiaga kooskõlas olevast majandustegevusest ja individuaalsete meetmetega, mis võimaldavad sihttegevustel muutuda vähese CO2-heitega tegevusteks või tuua kaasa kasuhoonegaaside vähenemise, samuti individuaalsete hoonete renoveerimise meetmetega, nagu on kindlaks tehtud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 või artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides, tingimusel et selliseid meetmed rakendatakse ja need hakkavad toimima 18 kuu jooksul. |
| --- | --- |

c)

seotud toodangu ostmisega taksonoomiaga kooskõlas olevast majandustegevusest ja individuaalsete meetmetega, mis võimaldavad sihttegevustel muutuda vähese CO2-heitega tegevusteks või tuua kaasa kasuhoonegaaside vähenemise, samuti individuaalsete hoonete renoveerimise meetmetega, nagu on kindlaks tehtud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 või artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides, tingimusel et selliseid meetmed rakendatakse ja need hakkavad toimima 18 kuu jooksul.

Käesoleva punkti 1.1.3.2 esimeses lõigus osutatud kapitalikulude kava peab vastama käesoleva lisa punktis 1.1.2.2 kindlaks määratud tingimustele.

Kapitalikuludega seotud peamises tulemusnäitajas juba arvestatud teadus- ja arendustegevuse kulusid ei võeta arvesse tegevuskuludena.

Lugeja hõlmab ka tegevuskulude osa majandustegevuse kohandamiseks kliimamuutustega vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti II lisale. Lugeja puhul esitatakse jaotus tegevuskulude sellise osa kohta, mis on nähtud etteolulise panuse andmiseks kliimamuutustega kohanemisse.

Kui tegevuskulud ei ole mittefinantsettevõtjate ärimudeli seisukohast olulised, peavad kõnealused ettevõtjad:

| a) | olema vabastatud tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja lugeja arvutamisest vastavalt punktile 1.1.3.2 ja avalikustama, et see lugeja võrdub nulliga; |
| --- | --- |

a)

olema vabastatud tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja lugeja arvutamisest vastavalt punktile 1.1.3.2 ja avalikustama, et see lugeja võrdub nulliga;

| b) | avalikustama tegevuskulude nimetaja koguväärtuse, mis on arvutatud vastavalt punktile 1.1.3.1; |
| --- | --- |

b)

avalikustama tegevuskulude nimetaja koguväärtuse, mis on arvutatud vastavalt punktile 1.1.3.1;

| c) | selgitama, miks tegevuskulud ei ole nende ärimudelis olulised. |
| --- | --- |

c)

selgitama, miks tegevuskulud ei ole nende ärimudelis olulised.

1.2.   Mittefinantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajatega kaasneva teabe täpsustamine

Mittefinantsettevõtjad avalikustavad koos asjakohase peamise tulemusnäitajaga järgmise teabe.

1.2.1.   Arvestusmeetod

Mittefinantsettevõtjad selgitavad järgmist:

| a) | kuidas on käive, kapitalikulud ja tegevuskulud kindlaks määratud ja lugejasse jaotatud; |
| --- | --- |

a)

kuidas on käive, kapitalikulud ja tegevuskulud kindlaks määratud ja lugejasse jaotatud;

| b) | mille alusel on käive, kapitalikulud ja tegevuskulud arvutatud, sealhulgas hinnang tulude või kulude jaotamise kohta eri majandustegevuste vahel. |
| --- | --- |

b)

mille alusel on käive, kapitalikulud ja tegevuskulud arvutatud, sealhulgas hinnang tulude või kulude jaotamise kohta eri majandustegevuste vahel.

Käibe ja kapitalikulude puhul esitavad mittefinantsettevõtjad viited muud kui finantsteavet kajastavate aruannete seonduvatele kirjetele;

Kui arvutuste kohaldamine on alates eelmisest aruandeperioodist muutunud, selgitavad mittefinantsettevõtjad, miks nende muudatuste tulemuseks on usaldusväärsem ja asjakohasem teave, ning esitavad korrigeeritud võrdlusandmed.

Mittefinantsettevõtjad avalikustavad kõik olulised muutused, mis on aruandeperioodil aset leidnud seoses kapitalikulude kava rakendamisega, nagu on avalikustatud vastavalt käesoleva lisa punktile 1.1.2. Mittefinantsettevõtjad avalikustavad kogu järgmise teabe:

| a) | kapitalikulude kavas tehtud olulised muudatused ja muudatuste põhjused; |
| --- | --- |

a)

kapitalikulude kavas tehtud olulised muudatused ja muudatuste põhjused;

| b) | selliste muudatuste mõju ettevõtja majandustegevuse võimalikule taksonoomiaga kooskõlla viimisele ja ajavahemikule, mille jooksul see muudatus eeldatavasti tehakse; |
| --- | --- |

b)

selliste muudatuste mõju ettevõtja majandustegevuse võimalikule taksonoomiaga kooskõlla viimisele ja ajavahemikule, mille jooksul see muudatus eeldatavasti tehakse;

| c) | kapitalikulude ja tegevuskuludega seotud peamiste tulemusnäitajate korrigeerimine kavaga hõlmatud iga varasema aruandeaasta puhul, kui kava muudatused neid peamisi tulemusnäitajaid mõjutasid. |
| --- | --- |

c)

kapitalikulude ja tegevuskuludega seotud peamiste tulemusnäitajate korrigeerimine kavaga hõlmatud iga varasema aruandeaasta puhul, kui kava muudatused neid peamisi tulemusnäitajaid mõjutasid.

1.2.2.   Määrusele (EL) 2020/852 vastavuse hindamine

1.2.2.1.   Teave määrusele (EL) 2020/852 vastavuse hindamise kohta.

Mittefinantsettevõtjad teevad järgmist:

| a) | kirjeldavad taksonoomias käsitletud ja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse laadi, osutades määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele; |
| --- | --- |

a)

kirjeldavad taksonoomias käsitletud ja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse laadi, osutades määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele;

| b) | selgitavad, kuidas nad hindasid vastavust määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele ja punktis a osutatud delegeeritud õigusaktides esitatud asjaomastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele; |
| --- | --- |

b)

selgitavad, kuidas nad hindasid vastavust määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele ja punktis a osutatud delegeeritud õigusaktides esitatud asjaomastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele;

| c) | selgitavad, kuidas nad vältisid topeltarvestust käibe, kapitalikulude ja tegevuskuludega seotud peamiste tulemusnäitajate lugejas majandustegevuste lõikes. |
| --- | --- |

c)

selgitavad, kuidas nad vältisid topeltarvestust käibe, kapitalikulude ja tegevuskuludega seotud peamiste tulemusnäitajate lugejas majandustegevuste lõikes.

1.2.2.2.   Panus mitme eesmärgi saavutamisse

Kui majandustegevus aitab kaasa mitme keskkonnaeesmärgi saavutamisele, teevad mittefinantsettevõtjad järgmist:

| a) | tõendavad vastavust määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele, eelkõige tehnilistele sõelumiskriteeriumidele seoses mitme keskkonnaeesmärgiga; |
| --- | --- |

a)

tõendavad vastavust määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele, eelkõige tehnilistele sõelumiskriteeriumidele seoses mitme keskkonnaeesmärgiga;

| b) | avalikustavad selle tegevuse käibe, kapitalikulud ja tegevuskulud, mis aitavad kaasa mitme keskkonnaeesmärgi saavutamisele; |
| --- | --- |

b)

avalikustavad selle tegevuse käibe, kapitalikulud ja tegevuskulud, mis aitavad kaasa mitme keskkonnaeesmärgi saavutamisele;

| c) | võtavad topeltarvestuse vältimiseks selle tegevuse käivet käesoleva lisa punktis 1.1 esitatud peamiste tulemusnäitajate lugejas arvesse ainult üks kord. |
| --- | --- |

c)

võtavad topeltarvestuse vältimiseks selle tegevuse käivet käesoleva lisa punktis 1.1 esitatud peamiste tulemusnäitajate lugejas arvesse ainult üks kord.

1.2.2.3.   Peamiste tulemusnäitajate jaotamine

Kui majandustegevuse peamised tulemusnäitajad tuleb jaotada, eelkõige kui tootmisrajatisi kasutatakse integreeritult, tagavad mittefinantsettevõtjad, et:

| a) | mis tahes jaotamine põhineb kriteeriumidel, mis sobivad rakendatava tootmisprotsessiga ja kajastavad selle protsessi tehnilisi eripärasid; |
| --- | --- |

a)

mis tahes jaotamine põhineb kriteeriumidel, mis sobivad rakendatava tootmisprotsessiga ja kajastavad selle protsessi tehnilisi eripärasid;

| b) | koos peamiste tulemusnäitajatega esitatakse asjakohane teave sellise jaotamise aluse kohta. |
| --- | --- |

b)

koos peamiste tulemusnäitajatega esitatakse asjakohane teave sellise jaotamise aluse kohta.

1.2.3.   Taustteave

Mittefinantsettevõtjad selgitavad igat peamist tulemusnäitajat ja nende näitajate muutuse põhjuseid aruandeperioodil.

Mittefinantsettevõtjad võivad avalikustada täiendavad peamised tulemusnäitajad, mis põhinevad käibel, kapitalikuludel ja tegevuskuludel ning mis hõlmavad investeeringuid ühisettevõtmistes IFRS 11 või IAS 28 kohaselt arvestatavasse omakapitali proportsionaalselt nende osalusega ühisettevõtmise omakapitalis.

1.2.3.1.   Taustteave käibega seotud peamise tulemusnäitaja kohta

Mittefinantsettevõtjad esitavad kogu järgmise teabe:

| a) | lugeja kvantitatiivne jaotus, et kajastada aruandeperioodil käibega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhitegureid, nagu kliendilepingutest saadav tulu, renditulu või muud tuluallikad; |
| --- | --- |

a)

lugeja kvantitatiivne jaotus, et kajastada aruandeperioodil käibega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhitegureid, nagu kliendilepingutest saadav tulu, renditulu või muud tuluallikad;

| b) | teave summade kohta, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevusega, mis on seotud mittefinantsettevõtja enda sisetarbimisega; |
| --- | --- |

b)

teave summade kohta, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevusega, mis on seotud mittefinantsettevõtja enda sisetarbimisega;

| c) | kvalitatiivne selgitus aruandeperioodil käibega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhielementide kohta. |
| --- | --- |

c)

kvalitatiivne selgitus aruandeperioodil käibega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhielementide kohta.

Mittefinantsettevõtjad, kes on emiteerinud keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid konkreetse kindlaksmääratud taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse rahastamiseks, avalikustavad ka käibega seotud peamise tulemusnäitaja, mida on korrigeeritud, et vältida topeltarvestust.

1.2.3.2.   Taustteave kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja kohta

Mittefinantsettevõtjad esitavad lugejas sisalduvate summade kvantitatiivse jaotuse majandustegevuse koondtasandil ja kvalitatiivse selgituse kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja põhielementide muutuse kohta aruandeperioodil. Sellise jaotuse puhul avalikustatakse kogu järgmine teave:

| a) | lisandumised kokku materiaalsesse põhivarasse, ettevõtjasiseselt loodud immateriaalsesse varasse, sealhulgas äriühenduses või omandatud varas, omandatud või bilansilises väärtuses kajastatud kinnisvarainvesteeringutesse ja asjakohasel juhul kapitaliseeritud kasutamisõiguse esemeks olevasse varasse; |
| --- | --- |

a)

lisandumised kokku materiaalsesse põhivarasse, ettevõtjasiseselt loodud immateriaalsesse varasse, sealhulgas äriühenduses või omandatud varas, omandatud või bilansilises väärtuses kajastatud kinnisvarainvesteeringutesse ja asjakohasel juhul kapitaliseeritud kasutamisõiguse esemeks olevasse varasse;

| b) | lisandumised kokku, mis tulenevad omandamisest äriühenduste kaudu; |
| --- | --- |

b)

lisandumised kokku, mis tulenevad omandamisest äriühenduste kaudu;

| c) | taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seoses kantud kulud ning käesoleva lisa punktis 1.1.2 osutatud kapitalikulude kava raames kantud kulud kokku. |
| --- | --- |

c)

taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seoses kantud kulud ning käesoleva lisa punktis 1.1.2 osutatud kapitalikulude kava raames kantud kulud kokku.

Mittefinantsettevõtjad avalikustavad põhiteabe käesoleva lisa punktis 1.1.2. osutatud iga kapitalikulude kava kohta, sealhulgas kogu järgmise teabe:

| a) | seatud keskkonnaeesmärgid; |
| --- | --- |

a)

seatud keskkonnaeesmärgid;

| b) | asjaomane majandustegevus; |
| --- | --- |

b)

asjaomane majandustegevus;

| c) | asjaomane teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevus (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

c)

asjaomane teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevus (kui see on asjakohane);

| d) | ajavahemik, mille jooksul eeldatakse taksonoomiaga kooskõlas oleva iga majandustegevuse laiendamist või iga majandustegevuse muutmist taksonoomiaga kooskõlas olevaks, sealhulgas kui ajavahemik, mille jooksul majandustegevus peaks eeldatavalt muutuma taksonoomiaga kooskõlas olevaks, on pikem kui viis aastat, sellise pikema ajavahemiku objektiivne põhjendus, mis põhineb asjaomase majandustegevuse ja ajakohastamise eripäradel; |
| --- | --- |

d)

ajavahemik, mille jooksul eeldatakse taksonoomiaga kooskõlas oleva iga majandustegevuse laiendamist või iga majandustegevuse muutmist taksonoomiaga kooskõlas olevaks, sealhulgas kui ajavahemik, mille jooksul majandustegevus peaks eeldatavalt muutuma taksonoomiaga kooskõlas olevaks, on pikem kui viis aastat, sellise pikema ajavahemiku objektiivne põhjendus, mis põhineb asjaomase majandustegevuse ja ajakohastamise eripäradel;

| e) | kapitalikulud kokku, mis eeldatavasti tekivad aruandeperioodil ja kapitalikulude kavade ajavahemikul. |
| --- | --- |

e)

kapitalikulud kokku, mis eeldatavasti tekivad aruandeperioodil ja kapitalikulude kavade ajavahemikul.

Mittefinantsettevõtja, kes on emiteerinud keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid konkreetse kindlaksmääratud taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse rahastamiseks, avalikustavad ka kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja, mida on korrigeeritud taksonoomiaga kooskõlas olevate kapitalikuludega, mida rahastatakse selliste võlakirjadega või võlaväärtpaberitega.

1.2.3.3.   Taustteave tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja kohta

Mittefinantsettevõtjad esitavad kogu järgmise teabe:

| a) | lugeja kvantitatiivne jaotus (tegevuskulud määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa punktile 1.1.3.2), et kajastada aruandeperioodil tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhielemente; |
| --- | --- |

a)

lugeja kvantitatiivne jaotus (tegevuskulud määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa punktile 1.1.3.2), et kajastada aruandeperioodil tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhielemente;

| b) | kvalitatiivne selgitus aruandeperioodil tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhielementide kohta; |
| --- | --- |

b)

kvalitatiivne selgitus aruandeperioodil tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhielementide kohta;

| c) | selgitus muude kulude kohta, mis on seotud materiaalse põhivara objektide igapäevase hooldusega ja mida võetakse arvesse tegevuskulude arvutamisel nii lugeja kui ka nimetaja puhul; |
| --- | --- |

c)

selgitus muude kulude kohta, mis on seotud materiaalse põhivara objektide igapäevase hooldusega ja mida võetakse arvesse tegevuskulude arvutamisel nii lugeja kui ka nimetaja puhul;

kui tegevuskulud on osa käesoleva lisa punktides 1.1.2.2 ja 1.1.3.2 osutatud kapitalikulude kavast, avalikustavad mittefinantsettevõtjad põhiteabe iga oma kapitalikulude kava kohta kooskõlas käesoleva lisa punkti 1.2.3.2 nõuetega.

2.   Mittefinantsettevõtjate avalikustatavate peamiste tulemusnäitajate esitamise metoodika

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 2 kohase avalikustamise puhul kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| a) | mittefinantsettevõtjad määravad kindlaks iga majandustegevuse, sealhulgas üleminekuliste ja toetavate majandustegevuste allkategooria; |
| --- | --- |

a)

mittefinantsettevõtjad määravad kindlaks iga majandustegevuse, sealhulgas üleminekuliste ja toetavate majandustegevuste allkategooria;

| b) | mittefinantsettevõtjad avalikustavad iga majandustegevuse peamised tulemusnäitajad ja kõigi majandustegevuste peamiste tulemusnäitajate kogusummad asjaomase ettevõtja või grupi tasandil; |
| --- | --- |

b)

mittefinantsettevõtjad avalikustavad iga majandustegevuse peamised tulemusnäitajad ja kõigi majandustegevuste peamiste tulemusnäitajate kogusummad asjaomase ettevõtja või grupi tasandil;

| c) | mittefinantsettevõtjad avalikustavad käesoleva lisa punktides 1.1.1, 1.1.2 ja 1.1.3 esitatud peamised tulemusnäitajad iga keskkonnaeesmärgi kohta ning peamiste tulemusnäitajate kogusummad ettevõtja või grupi tasandil kõigi keskkonnaeesmärkide lõikes, vältides topeltarvestust; |
| --- | --- |

c)

mittefinantsettevõtjad avalikustavad käesoleva lisa punktides 1.1.1, 1.1.2 ja 1.1.3 esitatud peamised tulemusnäitajad iga keskkonnaeesmärgi kohta ning peamiste tulemusnäitajate kogusummad ettevõtja või grupi tasandil kõigi keskkonnaeesmärkide lõikes, vältides topeltarvestust;

| d) | mittefinantsettevõtjad teevad kindlaks taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalu ja taksonoomias käsitletud sellise majandustegevuse osakaalu, mis ei vasta tehnilistele sõelumiskriteeriumidele. Mittefinantsettevõtjad teevad taksonoomias käsitletud majandustegevuse raames kindlaks, kui suur osa sellest tegevusest on taksonoomiaga kooskõlas; |
| --- | --- |

d)

mittefinantsettevõtjad teevad kindlaks taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalu ja taksonoomias käsitletud sellise majandustegevuse osakaalu, mis ei vasta tehnilistele sõelumiskriteeriumidele. Mittefinantsettevõtjad teevad taksonoomias käsitletud majandustegevuse raames kindlaks, kui suur osa sellest tegevusest on taksonoomiaga kooskõlas;

| e) | mittefinantsettevõtjad teevad kindlaks taksonoomias käsitlemata majandustegevuse ja avalikustavad selle majandustegevuse osakaalu käibega seotud peamise tulemusnäitaja nimetajas ettevõtja või grupi tasandil; |
| --- | --- |

e)

mittefinantsettevõtjad teevad kindlaks taksonoomias käsitlemata majandustegevuse ja avalikustavad selle majandustegevuse osakaalu käibega seotud peamise tulemusnäitaja nimetajas ettevõtja või grupi tasandil;

| f) | peamised tulemusnäitajad esitatakse üksiku ettevõtja tasandil, kui kõnealune ettevõtja koostab üksnes individuaalseid muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid, või grupi tasandil, kui ettevõtja koostab konsolideeritud muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid. |
| --- | --- |

f)

peamised tulemusnäitajad esitatakse üksiku ettevõtja tasandil, kui kõnealune ettevõtja koostab üksnes individuaalseid muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid, või grupi tasandil, kui ettevõtja koostab konsolideeritud muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid.

---

(1)  Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (
  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).

---

II LISA

MITTEFINANTSETTEVÕTJATE PEAMISTE TULEMUSNÄITAJATE VORMID

Vorm. Taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud toodetest või teenustest saadud käibe osakaal – teave aasta N kohta

Image 1

Image 2

Image 3

Veerg 21 tuleks täita kliimamuutuste leevendamisele kaasa aitavate üleminekutegevuste puhul.

A2 all loetletud tegevuste puhul võivad mittefinantsettevõtjad täita 5.–17. veeru vabatahtlikkuse alusel.

Vorm. Taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud toodete või teenuste kapitalikulude osakaal – teave aasta N kohta

Image 4

Image 5

Image 6

A2 all loetletud tegevuste puhul võivad mittefinantsettevõtjad täita 5.–17. veeru vabatahtlikkuse alusel.

Vorm. Taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud toodete või teenuste tegevuskulude osakaal – teave aasta N kohta

Image 7

Image 8

Image 9

A2 all loetletud tegevuste puhul võivad mittefinantsettevõtjad täita 5.–17. veeru vabatahtlikkuse alusel.

---

III LISA

VARAHALDURITE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

1.   Varahaldurite avalikustatava peamise tulemusnäitaja sisu

Peamise tulemusnäitaja arvutamiseks jagatakse lugeja nimetajaga, nagu on sätestatud käesoleva lisa punktides 1.1 ja 1.2.

1.1.   Lugeja

Lugeja koosneb investeerimisobjektiks olevate äriühingute taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse tehtud investeeringute väärtuse kaalutud keskmisest. Investeeringute väärtuse kaalutud keskmine põhineb investeerimisobjektiks olevate äriühingute taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalul, mida mõõdetakse järgmiste näitajate alusel:

| a) | mittefinantsettevõtjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibe ja kapitalikuludega seotud peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt I ja II lisale; |
| --- | --- |

a)

mittefinantsettevõtjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibe ja kapitalikuludega seotud peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt I ja II lisale;

| b) | varahalduritena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhised ja kapitalikulude põhised peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt III ja IV lisale; |
| --- | --- |

b)

varahalduritena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhised ja kapitalikulude põhised peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt III ja IV lisale;

| c) | krediidiasutusena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhine ja kapitalikulude põhine rohevarade suhtarv, mis tuleneb investeerimisobjekti rohevarade suhtarvu arvutamisest vastavalt V ja VI lisale; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutusena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhine ja kapitalikulude põhine rohevarade suhtarv, mis tuleneb investeerimisobjekti rohevarade suhtarvu arvutamisest vastavalt V ja VI lisale;

| d) | investeerimisühinguna tegutsevate investeerimisobjektide puhul, investeeringud ja tulud, mis tulenevad investeerimisobjekti käibepõhiste ja kapitalikulude põhiste peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt VII ja VIII lisale kooskõlas oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse ning mitte oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse osakaaluga investeerimisühingu tuludes; |
| --- | --- |

d)

investeerimisühinguna tegutsevate investeerimisobjektide puhul, investeeringud ja tulud, mis tulenevad investeerimisobjekti käibepõhiste ja kapitalikulude põhiste peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt VII ja VIII lisale kooskõlas oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse ning mitte oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse osakaaluga investeerimisühingu tuludes;

| e) | kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul, investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjektiks oleva kahjukindlustusandja või kahjukindlustuse edasikindlustusandja kas käibepõhise ja kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisest koos asjakohasel juhul kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisega vastavalt IX ja X lisale. |
| --- | --- |

e)

kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul, investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjektiks oleva kahjukindlustusandja või kahjukindlustuse edasikindlustusandja kas käibepõhise ja kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisest koos asjakohasel juhul kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisega vastavalt IX ja X lisale.

Arvutus võimaldab tasaarvestust taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse tehtud investeeringute osakaalu kajastamiseks, kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 (1) artikli 3 lõigetes 4 ja 5 sätestatud lühikeste netopositsioonide arvutamise metoodikat.

Erandina käesoleva punkti 1.1 esimesest lõigust võetakse keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid, mille investeerimisobjektiks olev ettevõtja on emiteerinud konkreetse kindlaksmääratud tegevuse rahastamiseks, investeerimisobjektiks oleva ettevõtja esitatud teabe alusel lugejas arvesse kuni taksonoomiaga kooskõlas oleva sellise majandustegevuse väärtuse ulatuses, mida kõnealustest võlakirjadest ja võlaväärtpaberitest saadud tuluga rahastatakse.

1.2.   Nimetaja

Nimetaja koosneb kõigi valitsetavate varade väärtusest ilma käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonideta, mis tulenevad nii varahaldurite ühisest kui ka individuaalsest portfelli valitsemisest.

Varahaldurid avalikustavad peamise tulemusnäitaja, mis põhineb investeerimisobjektiks olevate äriühingute käibega seotud peamisel tulemusnäitajal, ja peamise tulemusnäitaja, mis põhineb investeerimisobjektiks olevate äriühingute kapitalikuludega seotud peamisel tulemusnäitajal.

2.   Varahaldurite avalikustatava peamise tulemusnäitaja koostamise ja esitamise metoodika

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 1 kohaseks avalikustamiseks teevad varahaldurid järgmist:

| a) | avalikustavad iga keskkonnaeesmärgi ja taksonoomiaga kooskõlas oleva agregeeritud majandustegevuse peamised tulemusnäitajad asjaomase ettevõtja või grupi tasandil; |
| --- | --- |

a)

avalikustavad iga keskkonnaeesmärgi ja taksonoomiaga kooskõlas oleva agregeeritud majandustegevuse peamised tulemusnäitajad asjaomase ettevõtja või grupi tasandil;

| b) | teevad kindlaks üleminekulise ja toetava majandustegevuse allkategooria ning avalikustavad ettevõtja või grupi tasandil agregeeritud majandustegevuse peamised tulemusnäitajad; |
| --- | --- |

b)

teevad kindlaks üleminekulise ja toetava majandustegevuse allkategooria ning avalikustavad ettevõtja või grupi tasandil agregeeritud majandustegevuse peamised tulemusnäitajad;

| c) | esitavad lugeja ja nimetaja jaotuse investeeringu liikide kaupa; |
| --- | --- |

c)

esitavad lugeja ja nimetaja jaotuse investeeringu liikide kaupa;

| d) | avalikustavad peamised tulemusnäitajad seoses taksonoomias käsitletud agregeeritud majandustegevusega; |
| --- | --- |

d)

avalikustavad peamised tulemusnäitajad seoses taksonoomias käsitletud agregeeritud majandustegevusega;

| e) | avalikustavad taksonoomias käsitlemata majandustegevuse osakaalu valitsetavates varades; |
| --- | --- |

e)

avalikustavad taksonoomias käsitlemata majandustegevuse osakaalu valitsetavates varades;

| f) | avalikustavad käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonidesse tehtud investeeringute osakaalu koguinvesteeringutes; |
| --- | --- |

f)

avalikustavad käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonidesse tehtud investeeringute osakaalu koguinvesteeringutes;

| g) | esitavad peamised tulemusnäitajad üksiku varahalduri tasandil, kui kõnealune ettevõtja koostab üksnes individuaalseid muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid, või grupi tasandil, kui ettevõtja koostab konsolideeritud muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid. |
| --- | --- |

g)

esitavad peamised tulemusnäitajad üksiku varahalduri tasandil, kui kõnealune ettevõtja koostab üksnes individuaalseid muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid, või grupi tasandil, kui ettevõtja koostab konsolideeritud muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 86, 24.3.2012, lk 1).

---

IV LISA

VARAHALDURITE PEAMISTE TULEMUSNÄITAJATE VORM

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 kohaselt nõutava avalikustamise standardvorm (varahaldurid)

| Kõigi selliste investeeringute kaalutud keskmine väärtus, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega, kusjuures ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kaalud on järgmised:
  käibepõhine: %
  kapitalikulude põhine: % | Kõigi selliste investeeringute kaalutud keskmine väärtus, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, kusjuures ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kaalud on järgmised:
  käibepõhine: [rahaline summa]
  kapitalikulude põhine: [rahaline summa] |
| --- | --- |
| Peamise tulemusnäitajaga hõlmatud varade osakaal koguinvesteeringus (valitsetavad varad kokku). Välja arvatud investeeringud riiklikesse üksustesse, kattekordaja: % | Peamise tulemusnäitajaga hõlmatud varade rahaline väärtus. Välja arvatud investeeringud riiklikesse üksustesse.
  Katvus: [rahaline summa] |
| Avalikustatav lisateave: peamise tulemusnäitaja nimetaja jaotus |
| Tuletisinstrumentide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras.
  X % | Tuletisinstrumentide väärtus rahalistes summades:
  [rahaline summa] |
| Selliste ELi finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul:
  finantsettevõtjate puhul: | Selliste ELi finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]
  finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] |
| Selliste ELi-väliste riikide finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul:
  finantsettevõtjate puhul: | Selliste ELi-väliste riikide finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]
  finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] |
| Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul:
  finantsettevõtjate puhul: | Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]
  finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] |
| Muude vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras:
  X % | Muude vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide väärtus:
  [rahaline summa] |
| Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse majandustegevust, mida ei ole taksonoomias käsitletud, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega:
  X % | Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse majandustegevust, mida ei ole taksonoomias käsitletud:
  [rahaline summa] |
| Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega:
  X % | Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas:

  [rahaline summa] |
| Avalikustatav lisateave: peamise tulemusnäitaja lugeja jaotus |
| Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul:
  käibepõhine: %
  kapitalikulude põhine: %
  finantsettevõtjate puhul:
  käibepõhine: %
  kapitalikulude põhine: % | Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul:
  käibepõhine: [rahaline summa]
  kapitalikulude põhine: [rahaline summa]
  finantsettevõtjate puhul:
  käibepõhine: [rahaline summa]
  kapitalikulude põhine: [rahaline summa] |
| Muude vastaspoolte suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras:
  käibepõhine: %
  kapitalikulude põhine: % | Muude vastaspoolte suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide väärtus:
  käibepõhine: [rahaline summa]
  kapitalikulude põhine: [rahaline summa] |
| Peamise tulemusnäitaja lugeja jaotus keskkonnaeesmärkide kaupa |
| Taksonoomiaga kooskõlas olev tegevus: |
| (1) | Kliimamuutuste leevendamine |

Kõigi selliste investeeringute kaalutud keskmine väärtus, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega, kusjuures ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kaalud on järgmised:

käibepõhine: %

kapitalikulude põhine: %

Kõigi selliste investeeringute kaalutud keskmine väärtus, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, kusjuures ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kaalud on järgmised:

käibepõhine: [rahaline summa]

kapitalikulude põhine: [rahaline summa]

Peamise tulemusnäitajaga hõlmatud varade osakaal koguinvesteeringus (valitsetavad varad kokku). Välja arvatud investeeringud riiklikesse üksustesse, kattekordaja: %

Peamise tulemusnäitajaga hõlmatud varade rahaline väärtus. Välja arvatud investeeringud riiklikesse üksustesse.

Katvus: [rahaline summa]

Avalikustatav lisateave: peamise tulemusnäitaja nimetaja jaotus

Tuletisinstrumentide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras.

X %

Tuletisinstrumentide väärtus rahalistes summades:

[rahaline summa]

Selliste ELi finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul:

finantsettevõtjate puhul:

Selliste ELi finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

Selliste ELi-väliste riikide finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul:

finantsettevõtjate puhul:

Selliste ELi-väliste riikide finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul:

finantsettevõtjate puhul:

Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

Muude vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras:

X %

Muude vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide väärtus:

[rahaline summa]

Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse majandustegevust, mida ei ole taksonoomias käsitletud, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega:

X %

Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse majandustegevust, mida ei ole taksonoomias käsitletud:

[rahaline summa]

Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega:

X %

Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas:

[rahaline summa]

Avalikustatav lisateave: peamise tulemusnäitaja lugeja jaotus

Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul:

käibepõhine: %

kapitalikulude põhine: %

finantsettevõtjate puhul:

käibepõhine: %

kapitalikulude põhine: %

Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul:

käibepõhine: [rahaline summa]

kapitalikulude põhine: [rahaline summa]

finantsettevõtjate puhul:

käibepõhine: [rahaline summa]

kapitalikulude põhine: [rahaline summa]

Muude vastaspoolte suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras:

käibepõhine: %

kapitalikulude põhine: %

Muude vastaspoolte suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide väärtus:

käibepõhine: [rahaline summa]

kapitalikulude põhine: [rahaline summa]

Peamise tulemusnäitaja lugeja jaotus keskkonnaeesmärkide kaupa

Taksonoomiaga kooskõlas olev tegevus:

(1)

Kliimamuutuste leevendamine

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

| (2) | Kliimamuutustega kohanemine |
| --- | --- |

(2)

Kliimamuutustega kohanemine

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

| (3) | Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse |
| --- | --- |

(3)

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

| (4) | Üleminek ringmajandusele |
| --- | --- |

(4)

Üleminek ringmajandusele

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

| (5) | Saastuse vältimine ja tõrje |
| --- | --- |

(5)

Saastuse vältimine ja tõrje

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

| (6) | Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine |
| --- | --- |

(6)

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

---

V LISA

KREDIIDIASUTUSTE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

1.   Krediidiasutuste avalikustatavate peamiste tulemusnäitajate sisu

1.1.   Peamiste tulemusnäitajate kohaldamisala

1.1.1.   Konsolideerimine

Krediidiasutused avalikustavad asjaomased peamised tulemusnäitajad usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise kohaldamisala alusel, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 II jaotise 2. peatüki 2. jaole.

1.1.2.   Hõlmatud varad kokku

Bilansiliste riskipositsioonide puhul hõlmab rohevarade suhtarvu arvutamine järgmisi finantsvarade arvestuskategooriaid, sealhulgas laene ja ettemakseid, võlaväärtpabereid, omakapitaliosalusi ja sundtäitmise kaudu omandatud tagatisi:

| a) | amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsvarad; |
| --- | --- |

a)

amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsvarad;

| b) | õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad; |
| --- | --- |

b)

õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad;

| c) | investeeringud tütarettevõtjatesse; |
| --- | --- |

c)

investeeringud tütarettevõtjatesse;

| d) | ühis- ja sidusettevõtjad; |
| --- | --- |

d)

ühis- ja sidusettevõtjad;

| e) | finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel, kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande; |
| --- | --- |

e)

finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel, kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande;

| f) | kinnisvaratagatised, mille krediidiasutused on saanud, võttes need enda valdusse võlgade kustutamise eest. |
| --- | --- |

f)

kinnisvaratagatised, mille krediidiasutused on saanud, võttes need enda valdusse võlgade kustutamise eest.

Käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonid jäetakse rohevarade suhtarvu katvusest välja.

Rohevarade suhtarvu lugejast jäetakse välja järgmised varad:

| a) | kauplemiseks hoitavad finantsvarad; |
| --- | --- |

a)

kauplemiseks hoitavad finantsvarad;

| b) | pankadevahelised nõudelaenud; |
| --- | --- |

b)

pankadevahelised nõudelaenud;

| c) | riskipositsioonid ettevõtjate suhtes, kes ei ole kohustatud avaldama muud kui finantsteavet vastavalt direktiivi 2013/34/EL artiklile 19a või 29a; |
| --- | --- |

c)

riskipositsioonid ettevõtjate suhtes, kes ei ole kohustatud avaldama muud kui finantsteavet vastavalt direktiivi 2013/34/EL artiklile 19a või 29a;

Bilansiväliste riskipositsioonide puhul peamiste tulemusnäitajate arvutamisel võetakse arvesse krediidiasutuse antud finantsgarantiisid ning garantiiga hõlmatud ja investeerimisobjektiks olevate mittefinantsettevõtjate puhul valitsetavaid varasid. Muud bilansivälised riskipositsioonid, näiteks siduvad kohustused, jäetakse sellest arvutusest välja.

1.2.   Peamiste tulemusnäitajate sisu ja metoodika

1.2.1.   Rohevarade suhtarv (GAR)

Rohevarade suhtarv näitab krediidiasutuse poolt taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate ja sellesse investeeritud varade osakaalu hõlmatud koguvaras vastavalt käesoleva lisa punktile 1.1.2.

Rohevarade suhtarv põhineb riskipositsioonidel ja bilansil vastavalt usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise kohaldamisalale kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 II jaotise 2. peatüki 2. jaoga varade ja arvestusportfellide liikide puhul, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis 1.1.2, sealhulgas teabel jäägi ja voo, ülemineku- ja toetavate tegevuste ning eriotstarbelise ja üldotstarbelise laenuandmise kohta.

Krediidiasutused avalikustavad kogu järgmise teabe:

| a) | hõlmatud bilansiliste varade agregeeritud rohevarade suhtarv; |
| --- | --- |

a)

hõlmatud bilansiliste varade agregeeritud rohevarade suhtarv;

| b) | jaotus keskkonnaeesmärkide ja vastaspoole liikide kaupa. |
| --- | --- |

b)

jaotus keskkonnaeesmärkide ja vastaspoole liikide kaupa.

Peamiste tulemusnäitajate määratlus põhineb järgmistel komponentidel:

| a) | lugeja, mis hõlmab laene ja ettemakseid, võlaväärtpabereid, omakapitaliosalusi ja sundtäitmise kaudu omandatud tagatisi, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, tuginedes alusvara käibe ja kapitalikuludega seotud peamistele tulemusnäitajatele; |
| --- | --- |

a)

lugeja, mis hõlmab laene ja ettemakseid, võlaväärtpabereid, omakapitaliosalusi ja sundtäitmise kaudu omandatud tagatisi, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, tuginedes alusvara käibe ja kapitalikuludega seotud peamistele tulemusnäitajatele;

| b) | nimetaja, mis hõlmab laenude ja ettemaksete kogusummat, võlaväärtpaberite kogusummat, omakapitaliosaluste kogusummat ja sundvõõrandamise kaudu omandatud tagatiste kogusummat ning kõiki muid hõlmatud bilansilisi varasid. |
| --- | --- |

b)

nimetaja, mis hõlmab laenude ja ettemaksete kogusummat, võlaväärtpaberite kogusummat, omakapitaliosaluste kogusummat ja sundvõõrandamise kaudu omandatud tagatiste kogusummat ning kõiki muid hõlmatud bilansilisi varasid.

Lisaks rohevarade suhtarvule avalikustavad krediidiasutused oma koguvarade osa (protsentides), mis jäetakse rohevarade suhtarvu lugejast välja vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 2 ja käesoleva lisa punktile 1.1.2.

1.2.1.1.   Mittefinantsettevõtjate riskipositsioonide suhtes kohaldatav rohevarade suhtarv

Krediidiasutused avalikustavad rohevarade suhtarvu laenude, võlaväärtpaberite, omakapitaliosaluste jäägi ja uute laenude voo puhul. Krediidiasutused järgivad iga keskkonnaeesmärgi puhul rohevarade suhtarvu arvutamisel järgmisi etappe.

| Keskkonnaeesmärgid | Esimene etapp | Teine etapp | Rohevarade suhtarv (GAR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine | Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomias käsitletud majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas | Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga hõlmatud sektorites majandustegevust rahastavates laenudes ja ettemaksetes/võlaväärtpaberites/kapitaliinstrumentides | Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude bilansiliste varade kogusummas |
| | millest: toetav tegevus millest: teotav tegevus millest üleminekutegevus millest üleminekutegevus |
| Jääk ja voog |
| Kliimamuutustega kohanemine | Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomias käsitletud majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas | Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga hõlmatud sektorites majandustegevust rahastavates laenudes ja ettemaksetes/võlaväärtpaberites/kapitaliinstrumentides | Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas |
| | millest: toetav tegevus millest toetav tegevus


  millest kohanemistegevus millest üleminekutegevus |
| Jääk ja voog |
| Muu keskkonnaalane tegevus | Kui sõelumiskriteeriumid on kindlaks määratud, tuleks samad suhtarvud avalikustada kõigi ülejäänud nelja keskkonnaeesmärgi kohta. Need on: vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse; üleminek ringmajandusele; saastuse vältimine ja tõrje; elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. |
| |

Keskkonnaeesmärgid

Esimene etapp

Teine etapp

Rohevarade suhtarv (GAR)

Kliimamuutuste leevendamine

Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomias käsitletud majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas

Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga hõlmatud sektorites majandustegevust rahastavates laenudes ja ettemaksetes/võlaväärtpaberites/kapitaliinstrumentides

Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude bilansiliste varade kogusummas

millest: toetav tegevus millest: teotav tegevus millest üleminekutegevus millest üleminekutegevus

Jääk ja voog

Kliimamuutustega kohanemine

Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomias käsitletud majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas

Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga hõlmatud sektorites majandustegevust rahastavates laenudes ja ettemaksetes/võlaväärtpaberites/kapitaliinstrumentides

Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas

millest: toetav tegevus millest toetav tegevus

millest kohanemistegevus millest üleminekutegevus

Jääk ja voog

Muu keskkonnaalane tegevus

Kui sõelumiskriteeriumid on kindlaks määratud, tuleks samad suhtarvud avalikustada kõigi ülejäänud nelja keskkonnaeesmärgi kohta. Need on: vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse; üleminek ringmajandusele; saastuse vältimine ja tõrje; elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine.

i)   Rohevarde suhtarv mittefinantsettevõtjate omakapitaliosalustega seotud laenuandmise puhul laenude ja ettemaksete puhul

Krediidiasutused kasutavad seda liiki riskipositsioonide puhul rohevarade suhtarvu arvutamiseks järgmisi kirjeid ja avalikustavad need.

| (1)(a) | laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele kokku, sealhulgas laenud ja ettemaksed, mida kajastatakse käesoleva lisa punktis 1.2 osutatud arvestuskategooriates, st järgmiste varade bilansiline brutoväärtus:






  i) | laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses ja õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi; |
| --- | --- | --- |

(1)(a)

laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele kokku, sealhulgas laenud ja ettemaksed, mida kajastatakse käesoleva lisa punktis 1.2 osutatud arvestuskategooriates, st järgmiste varade bilansiline brutoväärtus:

i)

laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses ja õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi;

| ii) | laenud ja ettemaksed, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. |
| --- | --- |

ii)

laenud ja ettemaksed, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

| (1)(b) | sellised laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas asjaomastesse arvestuskategooriatesse kuuluvate selliste laenude ja ettemaksete bilansiline brutoväärtus, mis on seotud äriühingutega, kes tegelevad taksonoomias käsitletud majandustegevusega (võimaluse korral NACE neljanda tasandi koodid), mis on asjakohane iga keskkonnaeesmärgi puhul. |
| --- | --- |

(1)(b)

sellised laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas asjaomastesse arvestuskategooriatesse kuuluvate selliste laenude ja ettemaksete bilansiline brutoväärtus, mis on seotud äriühingutega, kes tegelevad taksonoomias käsitletud majandustegevusega (võimaluse korral NACE neljanda tasandi koodid), mis on asjakohane iga keskkonnaeesmärgi puhul.

| (1)(c) | sellised laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas kõik laenud ja ettemaksed, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas üleminekulise ja toetava majandustegevuse allkategooriad. |
| --- | --- |

(1)(c)

sellised laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas kõik laenud ja ettemaksed, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas üleminekulise ja toetava majandustegevuse allkategooriad.

(1)(c) kohane summa arvutatakse vastavalt valemile 1(c) = (1)(c)(1) + (1)(c)(2), kus:

| (1)(c)(1) | kajastab laene ja ettemakseid, mille puhul tulu kasutamine on teada, sealhulgas eriotstarbelised laenud – projektide rahastamise laenud, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (1) V lisas; |
| --- | --- |

(1)(c)(1)

kajastab laene ja ettemakseid, mille puhul tulu kasutamine on teada, sealhulgas eriotstarbelised laenud – projektide rahastamise laenud, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (1) V lisas;

| (1)(c)(2) | kajastab laene ja ettemakseid, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada (üldlaenud). |
| --- | --- |

(1)(c)(2)

kajastab laene ja ettemakseid, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada (üldlaenud).

Punkti (1)(c)(1) kohaldamisel võtavad krediidiasutused arvesse mittefinantsettevõtja suhtes olevate projekti rahastamise riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust sel määral ja sellises proportsioonis, milles rahastatud projekt rahastab taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. Seda, kas kõnealust nõuet on täidetud, hinnatakse teabe põhjal, mille vastaspool on esitanud projekti või tegevuse kohta, mille jaoks tulu kasutatakse. Krediidiasutused esitavad teavet rahastatava majandustegevuse liigi kohta. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama eriotstarbeline nõue on asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla.

Punkti (1)(c)(2) kohaldamisel tuginevad krediidiasutused kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale ja käibega seotud peamisele tulemusnäitajale, mille vastaspool avalikustab iga keskkonnaeesmärgi kohta vastavalt käesoleva määrusele. Mittefinantsettevõtjaga seotud laenude ja ettemaksete summa on mittefinantsettevõtjatega seotud kõigi selliste laenude ja ettemaksete bilansilise brutoväärtuse summa, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada, kaalutuna taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga koos ülemineku- ja toetava tegevuse jaotusega iga vastaspoole puhul.

Krediidiasutused arvutavad peamised tulemusnäitajad seda liiki riskipositsioonide puhul järgmiselt.

| | Esimene etapp = (1)(b)/(1)(a). |
| --- | --- |

Esimene etapp = (1)(b)/(1)(a).

| | Teine etapp = (1)(c)/(1)(b). Krediidiasutused avalikustavad asjakohasel juhul eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava tegevusega. |
| --- | --- |

Teine etapp = (1)(c)/(1)(b). Krediidiasutused avalikustavad asjakohasel juhul eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava tegevusega.

Rohevarade suhtarv laenude ja ettemaksete puhul (iga keskkonnaeesmärgi puhul) = (1)(c)/(1)(a). Krediidiasutused avalikustavad rohevarade suhtarvu, mis põhineb käibega seotud peamisel tulemusnäitajal ja eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava ja üleminekutegevusega, kui see on asjakohane.

Avalikustatakse peamiste tulemusnäitajate järgmised aspektid:

| a) | jääk, võttes aluseks laenude ja ettemaksete bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

a)

jääk, võttes aluseks laenude ja ettemaksete bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga;

| b) | voog, võttes aluseks avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul antud uute laenude ja tehtud uute ettemaksete bilansilise brutoväärtuse; |
| --- | --- |

b)

voog, võttes aluseks avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul antud uute laenude ja tehtud uute ettemaksete bilansilise brutoväärtuse;

| c) | eraldi jaotusega toetava, ülemineku- ja kohanemistegevuse ning eriotstarbeliste laenude puhul. |
| --- | --- |

c)

eraldi jaotusega toetava, ülemineku- ja kohanemistegevuse ning eriotstarbeliste laenude puhul.

ii)   Rohevarade suhtarv mittefinantsettevõtjatega seotud võlaväärtpaberite puhul

Krediidiasutused arvutavad ja avalikustavad seda liiki riskipositsioonide puhul rohevarade suhtarvu arvutamiseks järgmised kirjed.

| (2)(a) | Mittefinantsettevõtjate võlaväärtpaberid kokku, sealhulgas selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mis on amortiseeritud soetusmaksumuses ja õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi, ning selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande; |
| --- | --- |

(2)(a)

Mittefinantsettevõtjate võlaväärtpaberid kokku, sealhulgas selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mis on amortiseeritud soetusmaksumuses ja õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi, ning selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande;

| (2)(b) | Mittefinantsettevõtjate võlaväärtpaberid, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas asjaomastesse arvestuskategooriatesse kuuluvate selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mis on seotud äriühingutega, kes tegelevad taksonoomias käsitletud majandustegevusega (võimaluse korral NACE neljanda tasandi koodid). |
| --- | --- |

(2)(b)

Mittefinantsettevõtjate võlaväärtpaberid, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas asjaomastesse arvestuskategooriatesse kuuluvate selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mis on seotud äriühingutega, kes tegelevad taksonoomias käsitletud majandustegevusega (võimaluse korral NACE neljanda tasandi koodid).

| (2)(c) | Sellised võlaväärtpaberid asjaomastele üksustele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas kõik võlaväärtpaberid, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas ülemineku- ja toetavat tegevust. |
| --- | --- |

(2)(c)

Sellised võlaväärtpaberid asjaomastele üksustele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas kõik võlaväärtpaberid, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas ülemineku- ja toetavat tegevust.

(2)(c) kohane summa arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:

| | 2(c) = (2)(c)(1) + (2)(c)(2), kus:






  (2)(c)(1) | kajastab võlaväärtpabereid, mille puhul tulu kasutamine on teada; |
| --- | --- | --- |

2(c) = (2)(c)(1) + (2)(c)(2), kus:

(2)(c)(1)

kajastab võlaväärtpabereid, mille puhul tulu kasutamine on teada;

| (2)(c)(2) | kajastab võlaväärtpabereid, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada. |
| --- | --- |

(2)(c)(2)

kajastab võlaväärtpabereid, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada.

Punkti 2(c)(1) kohaldamisel võtavad krediidiasutused arvesse järgmist:

| (2)(c)(1)(a) | krediidiasutused võtavad arvesse selliste keskkonnasäästlike võlakirjadega seotud riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust, mis on emiteeritud kooskõlas liidu õigusaktidega. Emitentide emiteeritud võlakirju, mis kvalifitseeruvad rohelisteks võlakirjadeks ja mille tulu tuleb investeerida taksonoomias käsitletud majandustegevusse, hinnatakse selle alusel, mil määral on majandustegevus või rahastatavad projektid kooskõlas taksonoomiaga vastavalt määrusele (EL) 2020/852, tuginedes emitendi poolt emissiooni kohta esitatud konkreetsele teabele. Krediidiasutused tagavad rahastatava majandustegevuse laadi läbipaistvuse. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama roheline võlakiri võib olla asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla. |
| --- | --- |

(2)(c)(1)(a)

krediidiasutused võtavad arvesse selliste keskkonnasäästlike võlakirjadega seotud riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust, mis on emiteeritud kooskõlas liidu õigusaktidega. Emitentide emiteeritud võlakirju, mis kvalifitseeruvad rohelisteks võlakirjadeks ja mille tulu tuleb investeerida taksonoomias käsitletud majandustegevusse, hinnatakse selle alusel, mil määral on majandustegevus või rahastatavad projektid kooskõlas taksonoomiaga vastavalt määrusele (EL) 2020/852, tuginedes emitendi poolt emissiooni kohta esitatud konkreetsele teabele. Krediidiasutused tagavad rahastatava majandustegevuse laadi läbipaistvuse. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama roheline võlakiri võib olla asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla.

| (2)(c)(1)(b) | Krediidiasutused võtavad arvesse projektide rahastamise riskipositsioonidesse investeeritud võlaväärtpaberite bilansilist brutoväärtust sel määral, mil rahastatava projektiga seotud tegevus on taksonoomiaga kooskõlas. Hinnang põhineb konkreetsel teabel, mille emitent on kõnealuse emissiooni kohta esitanud. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama eriotstarbeline nõue võib olla asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla. Krediidiasutused tagavad rahastatava majandustegevuse liigi läbipaistvuse. |
| --- | --- |

(2)(c)(1)(b)

Krediidiasutused võtavad arvesse projektide rahastamise riskipositsioonidesse investeeritud võlaväärtpaberite bilansilist brutoväärtust sel määral, mil rahastatava projektiga seotud tegevus on taksonoomiaga kooskõlas. Hinnang põhineb konkreetsel teabel, mille emitent on kõnealuse emissiooni kohta esitanud. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama eriotstarbeline nõue võib olla asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla. Krediidiasutused tagavad rahastatava majandustegevuse liigi läbipaistvuse.

Punkti (2)(c)(2) kohaldamisel tuginevad krediidiasutused käibega seotud peamisele tulemusnäitajale ja kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale, mille vastaspool avalikustab vastavalt käesoleva määruse artiklile 2. Mittefinantsettevõtjaga seotud võlaväärtpaberite summa on kõigi selliste võlaväärtpaberite bilansilise brutoväärtuse summa, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada, kaalutuna taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga, koos ülemineku- ja toetava tegevuse jaotusega iga vastaspoole puhul.

Krediidiasutused arvutavad kavandatud peamised tulemusnäitajad seda liiki riskipositsioonide puhul järgmise valemi kohaselt.

| | Esimene etapp = (2)(b)/(2)(a). |
| --- | --- |

Esimene etapp = (2)(b)/(2)(a).

| | Teine etapp = (2)(c)/(2)(b). Krediidiasutused avalikustavad asjakohasel juhul eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava ja üleminekutegevusega. |
| --- | --- |

Teine etapp = (2)(c)/(2)(b). Krediidiasutused avalikustavad asjakohasel juhul eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava ja üleminekutegevusega.

Rohevarade suhtarv võlaväärtpaberite puhul = (2)(c)/(2)(a) käibega seotud peamise tulemusnäitaja alusel; (2)(c)/(2)(a) kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja alusel.

Avalikustatakse peamiste tulemusnäitajate järgmised aspektid:

| a) | jääk, võttes aluseks võlaväärtpaberite bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

a)

jääk, võttes aluseks võlaväärtpaberite bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga;

| b) | voog, võttes aluseks avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul emiteeritud uute võlaväärtpaberite bilansilise brutoväärtuse; |
| --- | --- |

b)

voog, võttes aluseks avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul emiteeritud uute võlaväärtpaberite bilansilise brutoväärtuse;

| c) | eraldi jaotusega toetava ja üleminekutegevuse ning eriotstarbeliste laenude puhul. |
| --- | --- |

c)

eraldi jaotusega toetava ja üleminekutegevuse ning eriotstarbeliste laenude puhul.

iii)   Rohevarade suhtarv seoses krediidiasutuste omakapitaliosalustega mittefinantsettevõtjates

Krediidiasutused arvutavad ja avalikustavad järgmise:

| a) | taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste osakaal mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku.
  Lugeja hõlmab taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevate mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks ja mis hõlmavad õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarasid ja finantsvarasid, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ning investeeringuid tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse.
  Nimetaja hõlmab mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks ja mis hõlmavad õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarasid ja finantsvarasid, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ning investeeringuid tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse; |
| --- | --- |

a)

taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste osakaal mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku.

Lugeja hõlmab taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevate mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks ja mis hõlmavad õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarasid ja finantsvarasid, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ning investeeringuid tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse.

Nimetaja hõlmab mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks ja mis hõlmavad õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarasid ja finantsvarasid, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ning investeeringuid tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse;

| b) | taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste osakaal taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku.
  Lugeja võrdub selliste omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtusega, mida ei hoita kauplemiseks, tuginedes käibega seotud peamisele tulemusnäitajale ja kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale seoses sellise mittefinantsettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, kellele kapitaliinstrumendid kuuluvad.
  Nimetaja hõlmab selliste omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks, tuginedes taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega tegelevate mittefinantsettevõtjate käibega seotud peamisele tulemusnäitajale; |
| --- | --- |

b)

taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste osakaal taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku.

Lugeja võrdub selliste omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtusega, mida ei hoita kauplemiseks, tuginedes käibega seotud peamisele tulemusnäitajale ja kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale seoses sellise mittefinantsettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, kellele kapitaliinstrumendid kuuluvad.

Nimetaja hõlmab selliste omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks, tuginedes taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega tegelevate mittefinantsettevõtjate käibega seotud peamisele tulemusnäitajale;

| c) | rohevarade suhtarv mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste puhul = mittefinantsettevõtjates olevate selliste omakapitaliosaluste osakaal mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust.
  Lugeja võrdub selliste omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtusega, mida ei hoita kauplemiseks, kaalutuna käibega ja kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitajaga seoses sellise mittefinantsettevõtja poolt avalikustatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, kellele kapitaliinstrumendid kuuluvad.
  Nimetaja hõlmab mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks. |
| --- | --- |

c)

rohevarade suhtarv mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste puhul = mittefinantsettevõtjates olevate selliste omakapitaliosaluste osakaal mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust.

Lugeja võrdub selliste omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtusega, mida ei hoita kauplemiseks, kaalutuna käibega ja kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitajaga seoses sellise mittefinantsettevõtja poolt avalikustatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, kellele kapitaliinstrumendid kuuluvad.

Nimetaja hõlmab mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks.

Avalikustatakse suhtarvude järgmised aspektid:

| a) | jääk, võttes aluseks omakapitaliosaluste bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

a)

jääk, võttes aluseks omakapitaliosaluste bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga;

| b) | voog, võttes aluseks omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtuse avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul; |
| --- | --- |

b)

voog, võttes aluseks omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtuse avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul;

| c) | eraldi jaotusega toetava ja üleminekutegevuse puhul. |
| --- | --- |

c)

eraldi jaotusega toetava ja üleminekutegevuse puhul.

iv)   Rohevarade suhtarv mittefinantsettevõtjatele antud kogurahastuse puhul (laenuandmine pluss omakapitaliosalused)

Iga keskkonnaeesmärgi kolm suhtarvu avalikustatakse käibega seotud peamise tulemusnäitaja alusel ning võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste puhul alusvarade käibega seotud peamise tulemusnäitaja ja kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja alusel koondtasandil mittefinantsettevõtjatega seotud kõigi bilansiliste rahastamisinstrumentide, sealhulgas omakapitaliosaluste puhul.

Suhtarvude lugeja ja nimetaja sisaldab iga juhtumi puhul asjakohaste laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust.

1.2.1.2.   Rohevarade suhtarv finantsettevõtjatega seotud laenutegevuse ja omakapitaliosaluste puhul

Rohevarade suhtarv finantsettevõtjatega seotud laenutegevuse ja omakapitaliosaluste puhul arvutatakse asjaomaste arvestusportfellide selliste laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste osakaaluna finantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste kogusummas, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust keskkonnaeesmärgi puhul.

Rohevarade suhtarv sisaldab teavet kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise kohta koos toetavate tegevuste jaotusega. Kliimamuutuste leevendamise puhul sisaldab rohevarade suhtarv ka teavet ülemineku- ja kohanemistegevuste kohta. Nende tegevuste puhul, mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning muudele keskkonnaeesmärkidele, avalikustavad krediidiasutused ka teabe jäägi ja voo kohta.

Rohevarade suhtarvu lugeja finantsettevõtjate puhul arvutatakse vastaspoolte käesoleva määruse kohaselt arvutatud peamiste tulemusnäitajate alusel. Asjaomaste arvestusportfellide selliste laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste summa, mida võetakse arvesse suhtarvu lugejas, on nende bilansilise brutoväärtuse summa, mida on kaalutud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga, koos ülemineku-, kohanemis- ja toetava tegevuse jaotusega iga vastaspoole puhul.

Kui vastaspool on teine krediidiasutus, on käibepõhine ja kapitalikulude põhine peamine tulemusnäitaja asjaomaste arvestusportfellide võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansiline brutoväärtus, mida on kaalutud „vastaspoole rohevarade kogusuhtarvuga, nagu on määratletud jaos“, st bilansiline brutoväärtus, mis on korrutatud vastaspoole „rohevarade kogusuhtarvuga“.

Kui vastaspool on investeerimisühing, kohaldatakse järgmist peamise tulemusnäitaja arvutust, mis põhineb teenuste osakaalul investeerimisühingu tuludes:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (2) I lisa A jao kohaselt oma arvel kauplevate investeerimisühingute puhul kaalutakse võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust investeerimisühingute avalikustatud käibepõhise ja kapitalikulude põhise rohevarade suhtarvuga, st bilansiline brutoväärtus korrutatakse „taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse investeeritud varade (võlaväärtpaberid, kapitaliinstrumendid, raha ekvivalendid ja tuletisinstrumendid) väärtusega osakaaluna investeeritud koguvarade väärtuses“; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (2) I lisa A jao kohaselt oma arvel kauplevate investeerimisühingute puhul kaalutakse võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust investeerimisühingute avalikustatud käibepõhise ja kapitalikulude põhise rohevarade suhtarvuga, st bilansiline brutoväärtus korrutatakse „taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse investeeritud varade (võlaväärtpaberid, kapitaliinstrumendid, raha ekvivalendid ja tuletisinstrumendid) väärtusega osakaaluna investeeritud koguvarade väärtuses“;

| b) | muude kui direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao kohaselt oma arvel kauplevate investeerimisühingute puhul kaalutakse võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust investeerimisühingute avalikustatud käibepõhise ja kapitalikulude põhise peamise tulemusnäitajaga tulude puhul (st teenustasud, vahendustasud ja muu rahaline kasu), st bilansiline brutoväärtus korrutatakse „teenustasude, vahendustasude ja muu rahalise kasuga taksonoomiaga kooskõlas olevatest teenustest ja tegevustest osakaaluna kõigist teenustest ja tegevustest tulenevates teenustasudes, vahendustasudes ja muus rahalises kasus kokku“. |
| --- | --- |

b)

muude kui direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao kohaselt oma arvel kauplevate investeerimisühingute puhul kaalutakse võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust investeerimisühingute avalikustatud käibepõhise ja kapitalikulude põhise peamise tulemusnäitajaga tulude puhul (st teenustasud, vahendustasud ja muu rahaline kasu), st bilansiline brutoväärtus korrutatakse „teenustasude, vahendustasude ja muu rahalise kasuga taksonoomiaga kooskõlas olevatest teenustest ja tegevustest osakaaluna kõigist teenustest ja tegevustest tulenevates teenustasudes, vahendustasudes ja muus rahalises kasus kokku“.

Kui vastaspool on varahaldur, on käibepõhine ja kapitalikulude põhine peamine tulemusnäitaja võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansiline brutoväärtus, mida on kaalutud vastaspoole selliste investeeringute suhtarvuga, mis on tehtud taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse, nagu on kindlaks määratud käesoleva määruse III ja IV lisas, st bilansiline brutoväärtus korrutatakse varahalduri koguinvesteeringu suhtarvuga.

Kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul, on võrdlusalus investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjekti kas käibepõhise ja kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisest vastavalt käesoleva määruse XI ja X lisale.

Nimetaja on finantsettevõtjatega seotud asjaomaste arvestusportfellide laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste bilansiline brutoväärtus.

1.2.1.3.   Rohevarade suhtarv jaenõuete puhul

Rohevarade suhtarv jaenõuete puhul, mis on seotud elamukinnisvaraga või eluaseme renoveerimise laenudega, arvutatakse rohevarade suhtarv järgmiste osakaaluna: kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvara tagatud laenud või kodumajapidamistele eluaseme renoveerimiseks antud laenud, mis on taksonoomiga kooskõlas hoonete tehniliste sõelumiskriteeriumide kohaselt, nimelt renoveerimine, omandamine ja omandiõigus vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktidele 7.2, 7.3, 7.4, 7.5, 7.6 ja 7.7, võrreldes kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvaraga tagatud või kodumajapidamistele eluaseme renoveerimiseks antud laenude kogusummaga. Rohevarade suhtarv hõlmab teavet üleminekutegevuse kohta ning teavet jäägi ja voo kohta. Seda rohevarade suhtarvu kohaldatakse üksnes kliimamuutuste leevendamise seisukohast oluliste investeeringute suhtes.

Rohevarade suhtarv tarbimiskrediidi autolaenude puhul arvutatakse kui kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 6.5 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate autoostuks antud laenude osakaal. See rohevarade suhtarv hõlmab teavet üleminekutegevuste kohta ja teavet laenujäägi kohta üksnes laenude puhul, mis on antud pärast [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev], ja laenuvoo kohta. Seda rohevarade suhtarvu kohaldatakse üksnes kliimamuutuste leevendamise seisukohast oluliste investeeringute suhtes.

Taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate jaenõuete peamisi tulemusnäitajaid kohaldatakse üksnes kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul.

i)   
  Eluasemelaenud

Krediidiasutuste peamiste tulemusnäitajate avalikustamine hõlmab jaelaenude portfelli, eelkõige hüpoteeklaenude portfelli. Selle peamise tulemusnäitaja avalikustamisel võetakse arvesse vastavust kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktides 7.2, 7.3, 7.4, 7.5, 7.6 ja 7.7. sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele hoonete puhul.

Krediidiasutused avalikustavad oma elamukinnisvara laenuportfelli peamise tulemusnäitaja kodumajapidamistele antud selliste laenude osakaaluna kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvaraga tagatud laenude kogusummas, mis on tagatud elamukinnisvaraga ja mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamise keskkonnaeesmärgi saavutamisele vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktidele 7.2, 7.3, 7.4, 7.5, 7.6 ja 7.7.

Krediidiasutused avalikustavad teabe laenujäägi kohta avalikustamiskuupäeva seisuga ja teabe avalikustamisperioodil antud uute laenude voogude kohta.

Suhtarvu lugeja hõlmab kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 7.7 esitatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate eluasemelaenude bilansilist brutoväärtust.

Suhtarvu lugejas võtavad krediidiasutused arvesse ka laene, mis on antud hoone või eluaseme renoveerimiseks kooskõlas hoonete tehniliste sõelumiskriteeriumidega vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktidele 7.2, 7.3, 7.4, 7.5 ja 7.6.

Nimetaja hõlmab kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvaraga tagatud laenude bilansilist kogubrutoväärtust ja kodumajapidamistele eluaseme renoveerimiseks antud laenude bilansilist kogubrutoväärtust, vältides laenude topeltarvestust juhul, kui viimati nimetatud laenud on tagatud laenud.

ii)   
  Jaenõuded – tarbimislaenud auto ostmiseks

Krediidiasutused avalikustavad peamise tulemusnäitaja kodumajapidamistele mootorsõiduki ostmiseks antud laenude (autolaenud) puhul. Peamine tulemusnäitaja on selliste laenude osakaal, mis on seotud kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 6.5 kohastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate autodega.

Krediidiasutused võtavad arvesse neid autolaene, mis on antud alates avalikustamisnõuete kohaldamise alguskuupäevast, nii laenujäägi kui ka uute laenude peamiste tulemusnäitajate puhul. Enne kohaldamiskuupäeva antud laenude jäägi ajakohastamist arvesse ei võeta.

1.2.1.4.   Rohevarade suhtarv laenude ja ettemaksete puhul, millega rahastatakse sotsiaaleluasemeid, ja ametiasutuste vastu olevate muude eriotstarbeliste nõuete puhul.

Kui krediidiasutustel on ärimudel, mis põhineb suurel määral sotsiaaleluasemete rahastamisel, avalikustavad nad peamise tulemusnäitaja seoses osakaaluga, mil määral hooned, mille ostu krediidiasutus rahastab, vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 7.7 kohastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele. Krediidiasutus arvutab ja avalikustab rohevarade suhtarvu järgmiselt: laenud omavalitsustele sotsiaaleluasemete rahastamiseks, mis vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 7.7 kohastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele, võrreldes omavalitsustele sotsiaaleluasemete rahastamiseks antud laenude kogusummaga. Krediidiasutus esitab teabe jäägi ja voo kohta.

Lugeja ja nimetaja arvutamise metoodika on sama, mis eluasemelaenude puhul.

Muude tegevuste ja varade kui sotsiaaleluasemed rahastamisel võtavad krediidiasutused arvesse ametiasutuse suhtes olevate projekti rahastamise riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust sel määral ja sellises proportsioonis, milles rahastatud projekt rahastab taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. Seda, kas kõnealust nõuet on täidetud, hinnatakse teabe põhjal, mille ametiasutus on esitanud projekti või tegevuse kohta, mille jaoks tulu kasutatakse. Krediidiasutused esitavad teavet rahastatava majandustegevuse liigi kohta. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama eriotstarbeline nõue on asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla.

1.2.1.5.   Muud bilansilised riskipositsioonid – sundtäitmise kaudu omandatud kinnisvaratagatised

Krediidiasutused avalikustavad peamise tulemusnäitaja sundtäitmise kaudu omandatud ja müügiks hoitavate äri- ja elamukinnisvaratagatiste puhul, mis vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 7.7 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele, kliimamuutuste leevendamise keskkonnaeesmärgi puhul järgmiselt: sundtäitmise kaudu omandatud selliste äri- ja elamukinnisvaratagatiste osakaal sundtäitmise kaudu omandatud äri- ja elamukinnisvaratagatiste kogusummas, mis vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 7.7 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele.

Krediidiasutused avalikustavad teabe laenujäägi kohta avalikustamiskuupäeva seisuga ja teabe uute varade voogude kohta avalikustamisperioodil.

Suhtarvu lugeja hõlmab kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 7.7 kohastele hoonete tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate sundtäitmise kaudu omandatud äri- ja elamukinnisvaratagatiste bilansilist brutoväärtust.

Nimetaja hõlmab krediidiasutuse poolt sundtäitmise kaudu omandatud ja müügiks hoitavate äri- ja elamukinnisvaratagatiste bilansilist kogubrutoväärtust.

Krediidiasutused avalikustavad teabe laenujäägi kohta avalikustamiskuupäeva seisuga ja teabe avalikustamisperioodil antud uute laenude voogude kohta.

1.2.1.6.   Rohevarade suhtarv kokku

Krediidiasutused avalikustavad teabe rohevarade kogusuhtarvu kohta See kajastab riskipositsioonipõhiste peamiste tulemusnäitajate kumulatiivset väärtust, lisades nimetajasse kõik bilansilised varad ilma artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonideta ja liites kogulugejas riskipositsioonipõhiste peamiste tulemusnäitajate keskkonnasäästlike riskipositsioonide lugejad:

| a) | rohevarade kogusuhtarv finantsettevõtjatele suunatud rahastamistegevuste puhul kõigi keskkonnaeesmärkide puhul; |
| --- | --- |

a)

rohevarade kogusuhtarv finantsettevõtjatele suunatud rahastamistegevuste puhul kõigi keskkonnaeesmärkide puhul;

| b) | rohevarade kogusuhtarv mittefinantsettevõtjatele suunatud rahastamistegevuste puhul kõigi keskkonnaeesmärkide puhul. |
| --- | --- |

b)

rohevarade kogusuhtarv mittefinantsettevõtjatele suunatud rahastamistegevuste puhul kõigi keskkonnaeesmärkide puhul.

| c) | rohevarade suhtarv elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide, sealhulgas eluaseme renoveerimise laenude puhul kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul; |
| --- | --- |

c)

rohevarade suhtarv elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide, sealhulgas eluaseme renoveerimise laenude puhul kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul;

| d) | rohevarade suhtarv jaeautolaenude puhul kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul; |
| --- | --- |

d)

rohevarade suhtarv jaeautolaenude puhul kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul;

| e) | rohevarade suhtarv kohalikele omavalitsustele eluasemete rahastamiseks antud laenude puhul ja muude eriotstarbeliste nõuete puhul. |
| --- | --- |

e)

rohevarade suhtarv kohalikele omavalitsustele eluasemete rahastamiseks antud laenude puhul ja muude eriotstarbeliste nõuete puhul.

| f) | rohevarade suhtarv sundtäitmise kaudu omandatud ja müügiks hoitavate äri- ja elamukinnisvaratagatiste puhul. |
| --- | --- |

f)

rohevarade suhtarv sundtäitmise kaudu omandatud ja müügiks hoitavate äri- ja elamukinnisvaratagatiste puhul.

Koos rohevarade kogusuhtarvuga avalikustavad krediidiasutused oma varade osa (protsentides), mis jäetakse rohevarade suhtarvu lugejast välja vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 ning käesoleva lisa punktile 1.1.2.

1.2.2.   Peamised tulemusnäitajad bilansiväliste riskipositsioonide puhul

Krediidiasutused avalikustavad täiendava suhtarvu selliste bilansiväliste riskipositsioonide puhul seoses taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotuse tasemega, mida krediidiasutused juhivad ja suunavad või mis aitavad suunata kapitalivooge majandustegevusse, mille keskkonnasäästlikkust saab hinnata vastavalt määrusele (EL) 2020/852:

| a) | finantsgarantiid, millega tagatakse ettevõtjatega seotud laene ja ettemakseid ning muid võlainstrumente ning |
| --- | --- |

a)

finantsgarantiid, millega tagatakse ettevõtjatega seotud laene ja ettemakseid ning muid võlainstrumente ning

| b) | valitsetavad varad. |
| --- | --- |

b)

valitsetavad varad.

1.2.2.1.   Rohesuhtarv finants- ja mittefinantsettevõtjatele antud finantsgarantiide puhul

Rohevarade suhtarv ettevõtjatele antud finantsgarantiide puhul määratakse kindlaks taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavaid võlainstrumente toetavate finantsgarantiide osakaaluna kõigis ettevõtjatega seotud võlaväärtpabereid toetavate finantsgarantiide kogusummas. See hõlmab teavet jäägi ja voo kohta. Kliimamuutuste leevendamise puhul hõlmab see ka teavet selle kohta, mis on toetavad ja üleminekutegevused. Kliimamuutustega kohanemise puhul hõlmab see teavet selle kohta, mis on toetavad ja kohanemistegevused.

Finantsgarantiide peamise tulemusnäitaja arvutamise metoodika on sama mis ettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete ja/või võlaväärtpaberite peamise tulemusnäitaja puhul, kuid seda kohaldatakse aluseks olevate laenude ja ettemaksete ja/või võlaväärtpaberite suhtes, mida krediidiasutus toetab.

1.2.2.2.   Rohesuhtarv valitsetavate varade puhul

Valitsetavate varade puhul on rohesuhtarv ettevõtjate selliste varade (kapitali- ja võlainstrumendid) osakaal valitsetavates koguvarades (kapitali- ja võlainstrumendid), millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. See hõlmab teavet jäägi ja voo kohta. Kliimamuutuste leevendamise puhul hõlmab see ka teavet selle kohta, mis on toetavad ja üleminekutegevused. Kliimamuutustega kohanemise puhul hõlmab see teavet selle kohta, mis on toetavad ja kohanemistegevused.

Valitsetavate varade rohesuhtarvu arvutamise metoodika on sama, mida kasutatakse varahaldurite puhul vastavalt käesoleva määruse III lisale.

1.2.3.   Peamine tulemusnäitaja muude teenuste kui laenuandmine puhul – teenus- ja vahendustasud

Peamine tulemusnäitaja teenus- ja vahendustasude tulu puhul, mis on seotud ettevõtjate taksonoomiga kooskõlas oleva majandustegevusega, määratakse kindlaks järgmiselt: krediidiasutuse teenus- ja vahendustasude tulu ettevõtjatelt, mis on saadud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud muudest toodetest ja teenustest kui laenuandmine, võrreldes ettevõtjatelt muude toodete või teenustest eest kui laenuandmine saadud teenus- ja vahendustasude tulu kogusummaga.

Krediidiasutused avalikustavad teenus- ja vahendustasude tulu, mis on seotud muude osutatud teenustega kui laenuandmine ja varade valitsemine, sealhulgas järgmised teenused (nagu krediidiasutused on aruannetes esitanud vastavalt rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud vormile 22.1 „Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud tegevuste kaupa“):

| a) | emiteerimine või muud kolmanda isiku väärtpaberitega seotud teenused; |
| --- | --- |

a)

emiteerimine või muud kolmanda isiku väärtpaberitega seotud teenused;

| b) | väärtpaberite ostu- või müügikorralduste vastuvõtmine, edastamine ja täitmine klientide nimel; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberite ostu- või müügikorralduste vastuvõtmine, edastamine ja täitmine klientide nimel;

| c) | ettevõtjate ühinemise ja omandamise nõustamisteenused; |
| --- | --- |

c)

ettevõtjate ühinemise ja omandamise nõustamisteenused;

| d) | finantnõustamisteenused, mis on seotud ettevõtjatest klientide nõustamisega kapitaliturgudel või muuga; |
| --- | --- |

d)

finantnõustamisteenused, mis on seotud ettevõtjatest klientide nõustamisega kapitaliturgudel või muuga;

| e) | privaatpangandusega seotud tasud; |
| --- | --- |

e)

privaatpangandusega seotud tasud;

| f) | kliirimis- ja arveldusteenused; |
| --- | --- |

f)

kliirimis- ja arveldusteenused;

| g) | hoiu- ja muud seonduvad teenused; |
| --- | --- |

g)

hoiu- ja muud seonduvad teenused;

| h) | makseteenused; |
| --- | --- |

h)

makseteenused;

| i) | teenus- ja vahendustasude tulu selliste toodete turustamisest, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve alla kuuluva grupi välised üksused oma praegustele klientidele; |
| --- | --- |

i)

teenus- ja vahendustasude tulu selliste toodete turustamisest, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve alla kuuluva grupi välised üksused oma praegustele klientidele;

| j) | laenuteenindus; |
| --- | --- |

j)

laenuteenindus;

| k) | välisvaluutateenused ja rahvusvahelised tehingud. |
| --- | --- |

k)

välisvaluutateenused ja rahvusvahelised tehingud.

Peamise tulemusnäitaja lugeja hõlmab rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa punktis 284 kindlaks määratud teenus- ja vahendustasude tulu, mis on saadud muudest ettevõtjatele osutatud sellistest teenustest kui laenuandmine ja varade valitsemine, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega. Selle hindamiseks kaalutakse igalt vastaspoolelt saadud teenus- ja vahendustasude tulu sellise käibe ja kapitalikulude osakaaluga, mis on seotud ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, mis aitab kaasa asjaomase keskkonnaeesmärgi saavutamisele, nagu ettevõtja on avalikustanud vastavalt määruse (EL) 2020/852 artiklile 8. Finantsettevõtjate puhul on kohaldatav suhtarv vastaspoole puhul sama, mis nende ettevõtjate peamiste tulemusnäitajate puhul.

Nimetaja on ettevõtjatelt saadud teenus- ja vahendustasude kogutulu muudelt toodetelt või teenustelt kui laenuandmine ja varade valitsemine.

1.2.4.   Muu rohevarade suhtarvus avalikustatav teave: Rahevarade suhtarv kauplemisportfelli puhul

Kauplemisportfell jäetakse rohevarade kogusuhtarvu nimetajast ja katvusest välja.

Krediidiasutused esitavad selgitused investeerimispoliitika kohta seoses oma kauplemisportfelli, selle üldise koosseisu ja mis tahes suundumustega, mis mõjutavad domineerivaid sektoreid ja nende seotust taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega. Samuti selgitavad nad võimalikke piiranguid kliima- ja keskkonnariskide seisukohast seoses taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotuse tasemega, ning seda, kuidas nad juhivad keskkonnariske, mis võivad mõjutada portfelli väärtust.

Kui kauplemisportfellil on krediidiasutuse ärimudelis oluline roll, eelkõige juhul, kui krediidiasutus ei vasta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 94 lõikes 1 või artikli 325a lõikes 1 sätestatud tingimustele, avalikustab krediidiasutus kvantitatiivse teabe ja peamised tulemusnäitajad, mis näitavad, mil määral krediidiasutus kaupleb keskkonnasäästlike varadega ja mil määral ta aitab edendada seda liiki varaga kauplemist.

Krediidiasutused avalikustavad järgmise teabe:

| a) | kogu kauplemine taksonoomiaga kooskõlas olevate instrumentidega avalikustamisperioodil, sealhulgas keskkonnasäästlike väärtpaberite absoluutost pluss absoluutmüük; |
| --- | --- |

a)

kogu kauplemine taksonoomiaga kooskõlas olevate instrumentidega avalikustamisperioodil, sealhulgas keskkonnasäästlike väärtpaberite absoluutost pluss absoluutmüük;

| b) | kogu kauplemine väärtpaberitega avalikustamisperioodil, sealhulgas väärtpaberite absoluutost kokku pluss absoluutmüük kokku. |
| --- | --- |

b)

kogu kauplemine väärtpaberitega avalikustamisperioodil, sealhulgas väärtpaberite absoluutost kokku pluss absoluutmüük kokku.

Keskkonnasäästlike väärtpaberite absoluutostu pluss absoluutmüüki võetakse arvesse spetsiifilise rohevarade suhtarvu lugejas krediidiasutuse kauplemisportfelli puhul. Väärtpaberite absoluutostu kokku pluss absoluutmüüki kokku võetakse arvesse spetsiifilise rohevarade suhtarvu nimetajas kauplemisportfelli puhul.

Kauplemisportfelli rohevarade suhtarvu lugeja osa hindamiseks kaalutakse igalt vastaspoolelt ostetud ja/või müüdud võlaväärtpaberite ja kapitaliinstrumentide bilansilist kogubrutoväärtust sellise käibe ja kapitalikulude osakaaluga, mis on seotud ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, mis aitab kaasa asjaomase keskkonnaeesmärgi saavutamisele, nagu ettevõtja on avalikustanud vastavalt määruse (EL) 2020/852 artiklile 8 ja käesolevale määrusele. Finantsettevõtjate puhul on kohaldatav vastaspoole suhtarv sama, mis nende ettevõtjate asjaomaste peamiste tulemusnäitajate puhul.

---

(1)  Komisjoni 16. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

---

VI LISA

KREDIIDIASUTUSTE PEAMISTE TULEMUSNÄITAJATE VORM

| Vormi number | Nimi |
| --- | --- |
| 0 | Kokkuvõte peamistest tulemusnäitajatest |
| 1 | Rohevarade suhtarvu arvutamiseks kasutatavad varad |
| 2 | Rohevarade suhtarvuga seotud sektoripõhine teave |
| 3 | Rohevarade suhtarvu peamine tulemusnäitaja jäägi puhul |
| 4 | Rohevarade suhtarvu peamine tulemusnäitaja voo puhul |
| 5 | Peamine tulemusnäitaja bilansiväliste riskipositsioonide puhul |
| 6 | Peamine tulemusnäitaja sellise teenus- ja vahendustasude tulu puhul, mis on saadud muudelt teenustelt kui laenuandmine ja varade valitsemine |
| 7 | Peamine tulemusnäitaja kauplemisportfelli puhul |

Vormi number

Nimi

0

Kokkuvõte peamistest tulemusnäitajatest

1

Rohevarade suhtarvu arvutamiseks kasutatavad varad

2

Rohevarade suhtarvuga seotud sektoripõhine teave

3

Rohevarade suhtarvu peamine tulemusnäitaja jäägi puhul

4

Rohevarade suhtarvu peamine tulemusnäitaja voo puhul

5

Peamine tulemusnäitaja bilansiväliste riskipositsioonide puhul

6

Peamine tulemusnäitaja sellise teenus- ja vahendustasude tulu puhul, mis on saadud muudelt teenustelt kui laenuandmine ja varade valitsemine

7

Peamine tulemusnäitaja kauplemisportfelli puhul

0.   Kokkuvõte peamistest tulemusnäitajatest, mille krediidiasutused peavad avalikustama vastavalt taksonoomiamääruse artiklile 8

Image 10

1.   Rohevarade suhtarvu arvutamiseks kasutatavad varad

Image 11

2.   Rohevarade suhtarvuga seotud sektoripõhine teave

Image 12

3.   Rohevarade suhtarvu peamine tulemusnäitaja jäägi puhul

Image 13

4.   Rohevarade suhtarvu peamine tulemusnäitaja voo puhul

Image 14

5.   Peamine tulemusnäitaja bilansiväliste riskipositsioonide puhul

Image 15

6.   Peamine tulemusnäitaja sellise teenus- ja vahendustasude tulu puhul, mis on saadud muudelt teenustelt kui laenuandmine ja varade valitsemine

Image 16

7.   Peamine tulemusnäitaja kauplemisportfelli puhul

Image 17

---

VII LISA

INVESTEERIMISÜHINGUTE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

Investeerimisühingute avalikustatavate peamiste tulemusnäitajate sisu

1.   Peamiste tulemusnäitajate kohaldamisala

Peamiste tulemusnäitajate ja metoodika avalikustamine hõlmab kõiki järgmisi direktiivi 2014/65/EL I lisa A jaos loetletud teenuseid ja on nende jaoks kavandatud eraldi:

| a) | investeerimisühingute oma arvel kauplemine, sõltumata sellest, kas investeerimisühingud on põhikauplejad või kauplevad oma klientide nimel, vastavalt direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao punktile 3; |
| --- | --- |

a)

investeerimisühingute oma arvel kauplemine, sõltumata sellest, kas investeerimisühingud on põhikauplejad või kauplevad oma klientide nimel, vastavalt direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao punktile 3;

| b) | investeerimisühingute investeerimisteenused ja -tegevused, välja arvatud kauplemine oma arvel, vastavalt direktiivi 2014/65/EL I lisa A jaole, välja arvatud kõnealuse jao punkt 3. |
| --- | --- |

b)

investeerimisühingute investeerimisteenused ja -tegevused, välja arvatud kauplemine oma arvel, vastavalt direktiivi 2014/65/EL I lisa A jaole, välja arvatud kõnealuse jao punkt 3.

Direktiivi 2014/65/EL I lisa B jaos loetletud kõrvalteenused jäetakse avalikustamise kohaldamisalast välja.

Investeerimisteenused ja -tegevused, mida määruse (EL) 2020/852 artikli 8 ja käesoleva määruse kohased avalikustamisnõuded hõlmavad, hõlmavad järgmist:

| a) | ühe või mitme finantsinstrumendiga seotud korralduse vastuvõtmine ja edastamine; |
| --- | --- |

a)

ühe või mitme finantsinstrumendiga seotud korralduse vastuvõtmine ja edastamine;

| b) | korralduse täitmine klientide nimel; |
| --- | --- |

b)

korralduse täitmine klientide nimel;

| c) | kauplemine oma arvel; |
| --- | --- |

c)

kauplemine oma arvel;

| d) | portfelli valitsemine; |
| --- | --- |

d)

portfelli valitsemine;

| e) | investeerimisnõustamine; |
| --- | --- |

e)

investeerimisnõustamine;

| f) | finantsinstrumentide emissiooni tagamine ja/või finantsinstrumentide pakkumise korraldamine siduva kohustuse alusel; |
| --- | --- |

f)

finantsinstrumentide emissiooni tagamine ja/või finantsinstrumentide pakkumise korraldamine siduva kohustuse alusel;

| g) | finantsinstrumentide pakkumise korraldamine ilma siduva kohustuseta; |
| --- | --- |

g)

finantsinstrumentide pakkumise korraldamine ilma siduva kohustuseta;

| h) | mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamine; |
| --- | --- |

h)

mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamine;

| i) | organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamine. |
| --- | --- |

i)

organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamine.

2.   Oma arvel kauplevad investeerimisühingud

Oma arvel kauplevad investeerimisühingud avalikustavad järgmised peamised tulemusnäitajad.

2.1.   Nende varadega seotud peamised tulemusnäitajad on järgmised:

| — | taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud varade osakaal koguvaras; |
| --- | --- |

—

taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud varade osakaal koguvaras;

| — | taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud varade osakaal taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud varades ning |
| --- | --- |

—

taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud varade osakaal taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud varades ning

| — | taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud varade osakaal koguvaras (rohevarade suhtarv). |
| --- | --- |

—

taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud varade osakaal koguvaras (rohevarade suhtarv).

Peamiste tulemusnäitajate arvutamisel võetakse arvesse järgmist.

2.2.   Arvessevõetavad investeerimisobjektiks olevad ettevõtjad

Arvessevõetavad investeerimisobjektiks olevad ettevõtjad hõlmavad mittefinantsettevõtjaid, mittefinantsettevõtjaid, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL artikleid 19a ja 29a, finantsettevõtjaid ja finantsettevõtjaid, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL artikleid 19a ja 29a.

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/95/EL artikleid 19a ja 29a, kasutavad investeerimisühingud peamisi tulemusnäitajaid, mille investeerimisobjektiks olevad äriühingud avalikustavad käesoleva määruse kohaselt. Investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL, kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 3.

2.3.   Arvessevõetavad investeerimisinstrumendid – varad

Investeerimisinstrumentide puhul hõlmab peamiste tulemusnäitajate arvutamine investeerimisobjektiks olevate äriühingutega seotud võlaväärtpabereid, kapitaliinstrumente, raha ekvivalente ja kõiki muid varasid.

2.4.   Arvutusmetoodika

Investeerimisühingute oma arvel kauplemise teenuste ja tegevuste rohevarade suhtarvu arvutamisel tuginevad investeerimisühingud investeerimisobjektiks oleva ettevõtja käibega seotud peamisele tulemusnäitajale ja kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale iga keskkonnaeesmärgi puhul.

Lugeja on investeeringute väärtus, mida on kaalutud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga, koos investeerimisobjektiks oleva ettevõtja ülemineku- ja toetava tegevuse jaotusega, st investeerimisobjektiks oleva ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud käibe ja kapitalikulude osakaaluga.

Investeeringute väärtuse kaalutud keskmine põhineb investeerimisobjektiks olevate äriühingute taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalul, mida mõõdetakse järgmiste näitajate alusel:

| a) | mittefinantsettevõtjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibe ja kapitalikuludega seotud peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt I ja II lisale; |
| --- | --- |

a)

mittefinantsettevõtjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibe ja kapitalikuludega seotud peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt I ja II lisale;

| b) | varahalduritena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhised ja kapitalikulude põhised peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt III ja IV lisale; |
| --- | --- |

b)

varahalduritena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhised ja kapitalikulude põhised peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt III ja IV lisale;

| c) | krediidiasutusena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhine ja kapitalikulude põhine rohevarade suhtarv, mis tuleneb investeerimisobjekti rohevarade suhtarvu arvutamisest vastavalt V ja VI lisale; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutusena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhine ja kapitalikulude põhine rohevarade suhtarv, mis tuleneb investeerimisobjekti rohevarade suhtarvu arvutamisest vastavalt V ja VI lisale;

| d) | investeerimisühinguna tegutsevate investeerimisobjektide puhul investeeringud ja tulud, mis tulenevad investeerimisobjekti käibepõhiste ja kapitalikulude põhiste peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt VII ja VIII lisale kooskõlas oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse ning mitte oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse osakaaluga investeerimisühingu tuludes; |
| --- | --- |

d)

investeerimisühinguna tegutsevate investeerimisobjektide puhul investeeringud ja tulud, mis tulenevad investeerimisobjekti käibepõhiste ja kapitalikulude põhiste peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt VII ja VIII lisale kooskõlas oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse ning mitte oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse osakaaluga investeerimisühingu tuludes;

| e) | kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjektiks oleva kahjukindlustusandja või kahjukindlustuse edasikindlustusandja kas käibepõhise või kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või asjakohasel juhul koos kindlustuse peamise tulemusnäitaja arvutamisega vastavalt IX ja X lisale. |
| --- | --- |

e)

kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjektiks oleva kahjukindlustusandja või kahjukindlustuse edasikindlustusandja kas käibepõhise või kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või asjakohasel juhul koos kindlustuse peamise tulemusnäitaja arvutamisega vastavalt IX ja X lisale.

Investeerimisobjektiks oleva ettevõtja poolt konkreetsete tegevuste või projektide rahastamiseks emiteeritud võlaväärtpaberite puhul või juhul, kui investeerimisobjektiks olev ettevõtja emiteeris keskkonnasäästlikke võlakirju, hindavad investeerimisühingud investeerimisobjektiks oleva ettevõtja esitatud teabe alusel, kas kõnealuste võlaväärtpaberitega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevaid majandustegevusi või projekte.

Erandina käesoleva punkti 2.4 teisest ja kolmandast lõigust võetakse keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid, mille investeerimisobjektiks olev ettevõtja on emiteerinud konkreetse kindlaksmääratud tegevuse rahastamiseks, investeerimisobjektiks oleva ettevõtja esitatud teabe alusel lugejas arvesse kuni taksonoomiaga kooskõlas oleva sellise majandustegevuse väärtuse ulatuses, mida kõnealustest võlakirjadest ja võlaväärtpaberitest saadud tuluga rahastatakse.

Nimetaja puhul hõlmab koguvara kõiki varasid, millesse investeerimisühingud on oma arvel investeerinud.

3.   Mitte oma arvel kauplevad investeerimisühingud

Mitte oma arvel kauplevad investeerimisühingud avalikustavad järgmised peamised tulemusnäitajad.

3.1.   Tuludega, sealhulgas teenustasude, vahendustasude ja muu rahalise kasuga seotud peamised tulemusnäitajad on järgmised:

| — | taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud teenustest ja tegevusest saadud tulu osakaal investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud kogutulus; |
| --- | --- |

—

taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud teenustest ja tegevusest saadud tulu osakaal investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud kogutulus;

| — | taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud tulu osakaal taksonoomias käsitletud investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud tulus; ning |
| --- | --- |

—

taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud tulu osakaal taksonoomias käsitletud investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud tulus; ning

| — | taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud tulu osakaal investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud kogutulus (rohevarade suhtarv). |
| --- | --- |

—

taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud tulu osakaal investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud kogutulus (rohevarade suhtarv).

Peamiste tulemusnäitajate arvutamisel võetakse arvesse järgmist.

3.2.   Arvessevõetavad kliendid

Investeerimisühingud võtavad arvesse kliente, kes saavad muid investeerimisteenuseid kui oma arvel kauplemise teenused ja kõrvalteenused ning kes on mittefinantsettevõtjad ja muud mittefinantsettevõtjad, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL artikleid 19a ja 29a, ning finantsettevõtjad ja muud finantsettevõtjad, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL artikleid 19a ja 29a.

Investeerimisobjektiks olevate ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/95/EL, kasutavad investeerimisühingud peamisi tulemusnäitajaid, mille investeerimisobjektiks olevad ettevõtjad avalikustavad käesoleva määruse kohaselt. Investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL, kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 3.

3.3.   Arvutusmetoodika

Investeerimisühingute tegevuse puhul, mis ei ole oma arvel kauplemine, on lugeja investeerimisühingu teenitud kaalutud keskmine tulu (teenustasud, vahendustasud ja muu rahaline kasu), võrreldes klientide tegevuse raames taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse koguväärtusega. Kohaldatakse käesoleva lisa punktis 2.4 esitatud metoodikat.

3.4.   Lisateave

Investeerimisühingud esitavad vormides keskkonnaeesmärgid ja tegevuse laadi, st kas toetav või üleminekutegevus.

Avalikustamine toimub pärast võimalike riskimaanduste ja tasaarvestuste tasaarvestamist, sõltumata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2012/236 (1) artikli 3 lõigete 4 ja 5 kohaselt kasutatavast instrumendist.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 86, 24.3.2012, lk 1).

---

VIII LISA

INVESTEERIMISÜHINGUTE PEAMISTE TULEMUSNÄITAJATE VORM

| Vormi number | Nimi |
| --- | --- |
| 0 | Kokkuvõte peamistest tulemusnäitajatest, mille investeerimisühingud peavad avalikustama vastavalt taksonoomiamääruse artiklile 8 |
| 1 | Investeerimisühingute peamine tulemusnäitaja – oma arvel kauplemise teenused |
| 2 | Investeerimisühingute peamine tulemusnäitaja – muud teenused |

Vormi number

Nimi

0

Kokkuvõte peamistest tulemusnäitajatest, mille investeerimisühingud peavad avalikustama vastavalt taksonoomiamääruse artiklile 8

1

Investeerimisühingute peamine tulemusnäitaja – oma arvel kauplemise teenused

2

Investeerimisühingute peamine tulemusnäitaja – muud teenused

0.   Kokkuvõte peamistest tulemusnäitajatest, mille investeerimisühingud peavad avalikustama vastavalt taksonoomiamääruse artiklile 8

Image 18

1.   Investeerimisühingute peamine tulemusnäitaja – oma arvel kauplemise teenused

Image 19

2.   Investeerimisühingute peamine tulemusnäitaja – muud teenused

Image 20

Image 21

---

IX LISA

KINDLUSTUS- JA EDASIKINDLUSTUSANDJATE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

1.   Investeeringutega seotud peamised tulemusnäitajad

Kindlustus- või edasikindlustusandjate investeeringutega seotud peamine tulemusnäitaja kajastab selliste investeeringute kaalutud keskmist, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud. Peamine tulemusnäitaja esitatakse nii protsentides osakaaluna koguinvesteeringus kui ka absoluutsetes rahaühikutes.

Investeeringud on kõik otsesed ja kaudsed investeeringud, sealhulgas investeeringud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatesse ja osalustesse, laenud ja hüpoteeklaenud, materiaalne põhivara ning asjakohasel juhul immateriaalne vara.

Lisateabes eristavad kindlustus- või edasikindlustusandjad selliste elukindlustuslepingutega seotud investeeringute osakaalu, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja ülejäänud investeeringute osakaalu. Suhtarvu katvus bilansimahu suhtes avalikustatakse nii, et välja jäetakse käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonid.

Teave esitatakse keskkonnaeesmärkide kaupa protsentides ja võimaluse korral rahaühikutes.

Investeeringute väärtuse kaalutud keskmine põhineb investeerimisobjektiks olevate äriühingute taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalul, mida mõõdetakse järgmiselt:

| a) | mittefinantsettevõtjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibe ja kapitalikuludega seotud peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt I ja II lisale; |
| --- | --- |

a)

mittefinantsettevõtjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibe ja kapitalikuludega seotud peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt I ja II lisale;

| b) | varahalduritena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhised ja kapitalikulude põhised peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt III ja IV lisale; |
| --- | --- |

b)

varahalduritena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhised ja kapitalikulude põhised peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt III ja IV lisale;

| c) | krediidiasutusena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhine ja kapitalikulude põhine rohevarade suhtarv, mis tuleneb investeerimisobjekti rohevarade suhtarvu arvutamisest vastavalt V ja VI lisale; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutusena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhine ja kapitalikulude põhine rohevarade suhtarv, mis tuleneb investeerimisobjekti rohevarade suhtarvu arvutamisest vastavalt V ja VI lisale;

| d) | investeerimisühinguna tegutsevate investeerimisobjektide puhul investeeringud ja tulud, mis tulenevad investeerimisobjekti käibepõhiste ja kapitalikulude põhiste peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt VII ja VIII lisale kooskõlas oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse ning mitte oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse osakaaluga investeerimisühingu tuludes; |
| --- | --- |

d)

investeerimisühinguna tegutsevate investeerimisobjektide puhul investeeringud ja tulud, mis tulenevad investeerimisobjekti käibepõhiste ja kapitalikulude põhiste peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt VII ja VIII lisale kooskõlas oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse ning mitte oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse osakaaluga investeerimisühingu tuludes;

| e) | kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul, investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjektiks oleva kahjukindlustusandja või kahjukindlustuse edasikindlustusandja kas käibepõhise ja kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja (st kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute osakaal, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud) arvutamisest koos asjakohasel juhul kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisega vastavalt XI ja X lisale. |
| --- | --- |

e)

kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul, investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjektiks oleva kahjukindlustusandja või kahjukindlustuse edasikindlustusandja kas käibepõhise ja kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja (st kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute osakaal, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud) arvutamisest koos asjakohasel juhul kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisega vastavalt XI ja X lisale.

Erandina käesoleva punkti 1 esimesest ja neljandast lõigust võetakse keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid, mille investeerimisobjektiks olev ettevõtja on emiteerinud konkreetse kindlaksmääratud tegevuse rahastamiseks, investeerimisobjektiks oleva ettevõtja esitatud teabe alusel lugejas arvesse kuni taksonoomiaga kooskõlas oleva sellise majandustegevuse väärtuse ulatuses, mida kõnealustest võlakirjadest ja võlaväärtpaberitest saadud tuluga rahastatakse.

2.   Kindlustustegevusega seotud peamine tulemusnäitaja

Kindlustus- ja edasikindlustusandjad, kes ei ole elukindlustusandjad, arvutavad kindlustustegevusega seotud peamise tulemusnäitaja ja esitavad kahjukindlustuse brutokindlustusmaksete tulu või asjakohasel juhul taksonoomiaga kooskõlas olevale kindlustus- või edasikindlustustegevusele vastava edasikindlustustulu vastavalt [kliimaalase delegeeritud õigusakti] II lisa punktidele 10.1 ja 10.2. Peamine tulemusnäitaja esitatakse protsendina ühest järgmistest (nagu on asjakohane):

| a) | kahjukindlustuse brutokahjukindlustusmaksete kogusumma; |
| --- | --- |

a)

kahjukindlustuse brutokahjukindlustusmaksete kogusumma;

| b) | brutoedasikindlustusmaksete kogusumma; |
| --- | --- |

b)

brutoedasikindlustusmaksete kogusumma;

| c) | kahjukindlustuse kogutulu; |
| --- | --- |

c)

kahjukindlustuse kogutulu;

| d) | edasikindlustuse kogutulu. |
| --- | --- |

d)

edasikindlustuse kogutulu.

Teave esitatakse keskkonnaeesmärkide kaupa protsentides ja võimaluse korral rahaühikutes.

Täiendavas teabes selgitatakse, mil määral antakse keskkonnasäästlikku kindlustustegevust edasi edasikindlustusandjale ja mil määral on keskkonnasäästlik kindlustustegevus teistelt kindlustus- või edasikindlustusandjatelt aktsepteeritud edasikindlustustegevus.

---

X LISA

KINDLUSTUS- JA EDASIKINDLUSTUSANDJATE PEAMISTE TULEMUSNÄITAJATE VORM

Vorm. Kahjukindlustusandjate ja kahjukindlustuse edasikindlustusandjate kindlustustegevuse peamised tulemusnäitajad

Image 22

Veergudes 3 ja 4 kajastatakse kindlustusmakseid kahjukindlustuse või kahjukindlustuse edasikindlustusega seotud brutokindlustusmaksetena või asjakohasel juhul käibena.

Veeru 5 teave esitatakse 2024. aastal ja edaspidi avalikustatavas teabes.

Kahjukindlustus ja kahjukindlustuse edasikindlustus saab olla määrusega (EL) 2020/852 kooskõlas üksnes tegevusena, mis soodustab kliimamuutustega kohanemist. Seepärast on veerus 5 esitatav teave sama kõigi kahjukindlustuse ja/või kahjukindlustuse edasikindlustusega tegelevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate puhul.

Kui ettevõtja edasikindlustustegevus hõlmab tooteid, mida kohaldatakse aluseks olevate otsekindlustustoodete portfelli tasandil, ning ettevõtja hindab tegevuse vastavust tehnilistele sõelumiskriteeriumidele ja „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumidele edasikindlustustegevuse aluseks olevate toodete osakaalu puhul vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti II lisa punkti 10.2 alapunktile 2.3 („proportsionaalne meetod“), tuleks proportsionaalset meetodit kohaldada järjepidevalt kõigis rea A.1.2 veergudes esitatud teabe puhul.

Vorm. Kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute osakaal, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, koguinvesteeringus.

| Kindlustus- või edasikindlustusandja kõigi selliste investeeringute kaalutud keskmine väärtus, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega, kusjuures ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kaalud on järgmised:
  käibepõhine: %
  kapitalikulude põhine: % | Kindlustus- või edasikindlustusandja kõigi selliste investeeringute kaalutud keskmine väärtus, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, kusjuures ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kaalud on järgmised:
  käibepõhine: [rahaline summa]
  kapitalikulude põhine: [rahaline summa] |
| --- | --- |
| Peamise tulemusnäitajaga hõlmatud varade osakaal kindlustus- või edasikindlustusandja koguinvesteeringus (valitsetavad varad kokku). Välja arvatud investeeringud riiklikesse üksustesse.
  Kattekordaja: % | Peamise tulemusnäitajaga hõlmatud varade rahaline väärtus. Välja arvatud investeeringud riiklikesse üksustesse.
  Katvus: [rahaline summa] |
| Avalikustatav lisateave: peamise tulemusnäitaja nimetaja jaotus |
| Tuletisinstrumentide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras.
  X % | Tuletisinstrumentide väärtus rahalistes summades.
  [rahaline summa] |
| Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul:
  finantsettevõtjate puhul: | Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]
  finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] |
| Selliste ELi-väliste riikide finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul:
  finantsettevõtjate puhul: | Selliste ELi-väliste riikide finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]
  finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] |
| Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul: X %
  finantsettevõtjate puhul: X % | Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]
  finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] |
| Muude vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras:
  X % | Muude vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide väärtus:
  [rahaline summa] |
| Kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute osakaal, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud: X % | Kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute väärtus, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud: [rahaline summa] |
| Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse majandustegevust, mida ei ole taksonoomias käsitletud, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega:
  X % | Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse majandustegevust, mida ei ole taksonoomias käsitletud:
  [rahaline summa] |
| Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega:
  X % | Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas:

  [rahaline summa] |
| Avalikustatav lisateave: peamise tulemusnäitaja lugeja jaotus |
| Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul:
  käibepõhine: %
  kapitalikulude põhine: %
  finantsettevõtjate puhul:
  käibepõhine: %
  kapitalikulude põhine: % | Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:
  mittefinantsettevõtjate puhul:
  käibepõhine: [rahaline summa]
  kapitalikulude põhine: [rahaline summa]
  finantsettevõtjate puhul:
  käibepõhine: [rahaline summa]
  kapitalikulude põhine: [rahaline summa] |
| Kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute osakaal, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud:
  käibepõhine: %
  kapitalikulude põhine: % | Kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute väärtus, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud:
  käibepõhine: [rahaline summa]
  kapitalikulude põhine: [rahaline summa] |
| Muude vastaspoolte suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras:
  käibepõhine: %
  kapitalikulude põhine: % | Muude vastaspoolte suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide väärtus võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaraga:
  käibepõhine: [rahaline summa]
  kapitalikulude põhine: [rahaline summa] |
| Peamise tulemusnäitaja lugeja jaotus keskkonnaeesmärkide kaupa |
| Taksonoomiaga kooskõlas olev tegevus – tingimusel, et hinnang põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ ja sotsiaalkaitse kohta on positiivne: |
| (1) | Kliimamuutuste leevendamine |

Kindlustus- või edasikindlustusandja kõigi selliste investeeringute kaalutud keskmine väärtus, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega, kusjuures ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kaalud on järgmised:

käibepõhine: %

kapitalikulude põhine: %

Kindlustus- või edasikindlustusandja kõigi selliste investeeringute kaalutud keskmine väärtus, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, kusjuures ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kaalud on järgmised:

käibepõhine: [rahaline summa]

kapitalikulude põhine: [rahaline summa]

Peamise tulemusnäitajaga hõlmatud varade osakaal kindlustus- või edasikindlustusandja koguinvesteeringus (valitsetavad varad kokku). Välja arvatud investeeringud riiklikesse üksustesse.

Kattekordaja: %

Peamise tulemusnäitajaga hõlmatud varade rahaline väärtus. Välja arvatud investeeringud riiklikesse üksustesse.

Katvus: [rahaline summa]

Avalikustatav lisateave: peamise tulemusnäitaja nimetaja jaotus

Tuletisinstrumentide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras.

X %

Tuletisinstrumentide väärtus rahalistes summades.

[rahaline summa]

Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul:

finantsettevõtjate puhul:

Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

Selliste ELi-väliste riikide finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul:

finantsettevõtjate puhul:

Selliste ELi-väliste riikide finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul: X %

finantsettevõtjate puhul: X %

Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa]

Muude vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras:

X %

Muude vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide väärtus:

[rahaline summa]

Kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute osakaal, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud: X %

Kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute väärtus, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud: [rahaline summa]

Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse majandustegevust, mida ei ole taksonoomias käsitletud, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega:

X %

Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse majandustegevust, mida ei ole taksonoomias käsitletud:

[rahaline summa]

Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega:

X %

Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas:

[rahaline summa]

Avalikustatav lisateave: peamise tulemusnäitaja lugeja jaotus

Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul:

käibepõhine: %

kapitalikulude põhine: %

finantsettevõtjate puhul:

käibepõhine: %

kapitalikulude põhine: %

Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a:

mittefinantsettevõtjate puhul:

käibepõhine: [rahaline summa]

kapitalikulude põhine: [rahaline summa]

finantsettevõtjate puhul:

käibepõhine: [rahaline summa]

kapitalikulude põhine: [rahaline summa]

Kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute osakaal, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud:

käibepõhine: %

kapitalikulude põhine: %

Kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute väärtus, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud:

käibepõhine: [rahaline summa]

kapitalikulude põhine: [rahaline summa]

Muude vastaspoolte suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras:

käibepõhine: %

kapitalikulude põhine: %

Muude vastaspoolte suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide väärtus võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaraga:

käibepõhine: [rahaline summa]

kapitalikulude põhine: [rahaline summa]

Peamise tulemusnäitaja lugeja jaotus keskkonnaeesmärkide kaupa

Taksonoomiaga kooskõlas olev tegevus – tingimusel, et hinnang põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ ja sotsiaalkaitse kohta on positiivne:

(1)

Kliimamuutuste leevendamine

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

| (2) | Kliimamuutustega kohanemine |
| --- | --- |

(2)

Kliimamuutustega kohanemine

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

| (3) | Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse |
| --- | --- |

(3)

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

| (4) | Üleminek ringmajandusele |
| --- | --- |

(4)

Üleminek ringmajandusele

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

| (5) | Saastuse vältimine ja tõrje |
| --- | --- |

(5)

Saastuse vältimine ja tõrje

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

| (6) | Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine |
| --- | --- |

(6)

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

Käive: %

Kapitalikulud: %

Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud)

Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)

---

XI LISA

VARAHALDURITE, KREDIIDIASUTUSTE, INVESTEERIMISÜHINGUTE NING KINDLUSTUS- JA EDASIKINDLUSTUSANDJATE AVALIKUSTATAV KVALITATIIVNE TEAVE

Selleks et aidata finantsettevõtjatel peamisi tulemusnäitajaid selgitada ja turgudel neist aru saada, tuleb koos kvantitatiivsete peamiste tulemusnäitajatega avalikustada järgmine kvalitatiivne teave:

| — | taustteave kvantitatiivsete näitajate selgitamiseks, sealhulgas peamiste tulemusnäitajatega hõlmatud varade ja tegevuste ulatus ning teave andmeallikate ja piirangute kohta; |
| --- | --- |

—

taustteave kvantitatiivsete näitajate selgitamiseks, sealhulgas peamiste tulemusnäitajatega hõlmatud varade ja tegevuste ulatus ning teave andmeallikate ja piirangute kohta;

| — | selgitused taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse laadi ja eesmärkide ning taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse arengu kohta aja jooksul alates teisest rakendamisaastast, eristades ettevõtluse, metoodika ja andmetega seotud elemente; |
| --- | --- |

—

selgitused taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse laadi ja eesmärkide ning taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse arengu kohta aja jooksul alates teisest rakendamisaastast, eristades ettevõtluse, metoodika ja andmetega seotud elemente;

| — | selle kirjeldus, kuidas on finantsettevõtja äristrateegia, tootekujundusprotsessid ning klientide ja vastaspoolte kaasamine, kooskõlas määrusega (EL) 2020/852; |
| --- | --- |

—

selle kirjeldus, kuidas on finantsettevõtja äristrateegia, tootekujundusprotsessid ning klientide ja vastaspoolte kaasamine, kooskõlas määrusega (EL) 2020/852;

| — | krediidiasutuste puhul, kes ei pea avalikustama kvantitatiivset teavet kauplemisriski positsioonide kohta, kvalitatiivne teave, mis käsitleb kauplemisportfellide kooskõla määrusega (EL) 2020/852, sealhulgas üldine koosseis, täheldatud suundumused, eesmärgid ja põhimõtted; |
| --- | --- |

—

krediidiasutuste puhul, kes ei pea avalikustama kvantitatiivset teavet kauplemisriski positsioonide kohta, kvalitatiivne teave, mis käsitleb kauplemisportfellide kooskõla määrusega (EL) 2020/852, sealhulgas üldine koosseis, täheldatud suundumused, eesmärgid ja põhimõtted;

| — | täiendav või lisateave, mis selgitab finantsettevõtja strateegiaid ja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamise osakaalu nende üldises tegevuses. |
| --- | --- |

—

täiendav või lisateave, mis selgitab finantsettevõtja strateegiaid ja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamise osakaalu nende üldises tegevuses.

---

| 10.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 443/68 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 443/68

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2179,

9. detsember 2021,

autovedude sektoris tegutsevate sõidukijuhtide lähetamisega seotud siseturu infosüsteemiga ühendatud avaliku liidese funktsioonide kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/1057, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autovedude sektoris reguleerivad eriõigusnormid ning muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrust (EL) nr 1024/2012, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõikele 11 võivad autoveoettevõtjad olla kohustatud saatma selle riigi pädevatele asutustele, kuhu sõidukijuht on või on olnud lähetatud, lähetusdeklaratsiooni või muud dokumendid, kasutades selleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1024/2012 (2) artikliga 2 loodud siseturu infosüsteemiga (edaspidi „IMI“) ühendatud avaliku liidese mitmekeelset standardvormi. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõikele 11 võivad autoveoettevõtjad olla kohustatud saatma selle riigi pädevatele asutustele, kuhu sõidukijuht on või on olnud lähetatud, lähetusdeklaratsiooni või muud dokumendid, kasutades selleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1024/2012 (2) artikliga 2 loodud siseturu infosüsteemiga (edaspidi „IMI“) ühendatud avaliku liidese mitmekeelset standardvormi.

| (2) | IMI-ga ühendatud avalikule liidesele juurdepääsu saamiseks tuleks luua turvaline konto, mis võimaldab volitatud kasutajatel hallata lähetusdeklaratsioone ja liikmesriigi pädevate asutuste tehtud dokumenditaotlusi. Volitatud kasutajad peaksid saama sisestada ettevõtja, veokorraldaja ja lähetatud sõidukijuhtide andmeid. Volitatud kasutaja on isik, kes tegutseb ettevõtja nimel, et hallata lähetusdeklaratsioone ja vastata vastuvõtva liikmesriigi esitatud dokumenditaotlustele. |
| --- | --- |

(2)

IMI-ga ühendatud avalikule liidesele juurdepääsu saamiseks tuleks luua turvaline konto, mis võimaldab volitatud kasutajatel hallata lähetusdeklaratsioone ja liikmesriigi pädevate asutuste tehtud dokumenditaotlusi. Volitatud kasutajad peaksid saama sisestada ettevõtja, veokorraldaja ja lähetatud sõidukijuhtide andmeid. Volitatud kasutaja on isik, kes tegutseb ettevõtja nimel, et hallata lähetusdeklaratsioone ja vastata vastuvõtva liikmesriigi esitatud dokumenditaotlustele.

| (3) | Lähetusdeklaratsioonid tuleks esitada avalikus liideses kuni kuueks kuuks. |
| --- | --- |

(3)

Lähetusdeklaratsioonid tuleks esitada avalikus liideses kuni kuueks kuuks.

| (4) | Selleks et täita direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõiget 12 ja tagada lähetusdeklaratsioonide ajakohasus, peaks olema võimalik deklaratsioonis esitatud teavet muuta. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et täita direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõiget 12 ja tagada lähetusdeklaratsioonide ajakohasus, peaks olema võimalik deklaratsioonis esitatud teavet muuta.

| (5) | Ettevõtjate liigse halduskoormuse vältimiseks peaks olema samuti lihtne deklaratsiooni uuendada. |
| --- | --- |

(5)

Ettevõtjate liigse halduskoormuse vältimiseks peaks olema samuti lihtne deklaratsiooni uuendada.

| (6) | Selleks et ettevõtjatel oleks võimalik täita direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 punkti b alapunktis i sätestatud kohustust, peaks IMI-ga ühendatud avaliku liidese kaudu olema deklaratsioon kättesaadav nii paberil kui ka elektrooniliselt. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et ettevõtjatel oleks võimalik täita direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 punkti b alapunktis i sätestatud kohustust, peaks IMI-ga ühendatud avaliku liidese kaudu olema deklaratsioon kättesaadav nii paberil kui ka elektrooniliselt.

| (7) | Kui ettevõtja ei esita artikli 1 lõike 11 punktiga c nõutud dokumente, peaks tal olema võimalik IMI-ga ühendatud avalikus liideses näha, kui asukohaliikmesriik on need dokumendid pärast vastuvõtva liikmesriigi poolt IMIs tehtud abitaotlust esitanud. |
| --- | --- |

(7)

Kui ettevõtja ei esita artikli 1 lõike 11 punktiga c nõutud dokumente, peaks tal olema võimalik IMI-ga ühendatud avalikus liideses näha, kui asukohaliikmesriik on need dokumendid pärast vastuvõtva liikmesriigi poolt IMIs tehtud abitaotlust esitanud.

| (8) | Samuti peaks IMI-ga ühendatud avalik liides võimaldama ühel või mitmel riigi ametiasutusel saada IMI kaudu lähetusdeklaratsioone ja dokumente, mille ettevõtjad on nende asutuste taotlusel saatnud. |
| --- | --- |

(8)

Samuti peaks IMI-ga ühendatud avalik liides võimaldama ühel või mitmel riigi ametiasutusel saada IMI kaudu lähetusdeklaratsioone ja dokumente, mille ettevõtjad on nende asutuste taotlusel saatnud.

| (9) | Tagamaks, et sõidukijuhtide lähetamise erieeskirjade täitmise tagamine on tõhus, ja et vältida ülemäärast halduskoormust, on riigi pädevatel asutustel vastuvõtvas liikmesriigis oluline koordineerida oma tegevust, et ettevõtjad ei saaks IMI-ga ühendatud avaliku liidese kaudu sellelt liikmesriigilt mittevajalikke taotlusi sama lähetusperioodi kohta. |
| --- | --- |

(9)

Tagamaks, et sõidukijuhtide lähetamise erieeskirjade täitmise tagamine on tõhus, ja et vältida ülemäärast halduskoormust, on riigi pädevatel asutustel vastuvõtvas liikmesriigis oluline koordineerida oma tegevust, et ettevõtjad ei saaks IMI-ga ühendatud avaliku liidese kaudu sellelt liikmesriigilt mittevajalikke taotlusi sama lähetusperioodi kohta.

| (10) | Selleks et riigi ametiasutused saaksid kontrollida lähetamiseeskirjade täitmist, on riigi pädevatel asutustel vaja juurdepääsu sõidukijuhi sõidumeeriku salvestuslehtedele, millel on märgitud sõidukijuhi läbitud liikmesriikide koodid. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et riigi ametiasutused saaksid kontrollida lähetamiseeskirjade täitmist, on riigi pädevatel asutustel vaja juurdepääsu sõidukijuhi sõidumeeriku salvestuslehtedele, millel on märgitud sõidukijuhi läbitud liikmesriikide koodid.

| (11) | Arvestades, et ettevõtjad peavad säilitama sõidumeeriku salvestuslehed, väljatrükid ja allalaaditud andmed loetaval kujul vähemalt aasta pärast nende kasutamist, peaks IMI-ga ühendatud avalik liides võimaldama ettevõtjal vastata lähetuse sihtliikmesriigi pädevate asutuste dokumenditaotlustele, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 (3) artikli 10 lõikele 5 hõlmavad taotluse esitamisele eelnevat kuni 12 kuud. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades, et ettevõtjad peavad säilitama sõidumeeriku salvestuslehed, väljatrükid ja allalaaditud andmed loetaval kujul vähemalt aasta pärast nende kasutamist, peaks IMI-ga ühendatud avalik liides võimaldama ettevõtjal vastata lähetuse sihtliikmesriigi pädevate asutuste dokumenditaotlustele, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 (3) artikli 10 lõikele 5 hõlmavad taotluse esitamisele eelnevat kuni 12 kuud.

| (12) | Selleks et ettevõtjatel oleks võimalik koguda kõik vajalikud dokumendid kaheksa nädala jooksul, peaksid nad saama esitada nõutud dokumendid ühes või mitmes etapis. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et ettevõtjatel oleks võimalik koguda kõik vajalikud dokumendid kaheksa nädala jooksul, peaksid nad saama esitada nõutud dokumendid ühes või mitmes etapis.

| (13) | Ettevõtjat tuleks IMI-ga ühendatud avaliku liidese kaudu teavitada juhtudel, kui vastuvõttev liikmesriik palub asukohaliikmesriigi abi. |
| --- | --- |

(13)

Ettevõtjat tuleks IMI-ga ühendatud avaliku liidese kaudu teavitada juhtudel, kui vastuvõttev liikmesriik palub asukohaliikmesriigi abi.

| (14) | Et dokumenditaotlused ei jääks määramata ajaks avatuks, peaks vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus need pärast ettevõtja lähetamiseeskirjadele vastavuse hindamise lõpetamist sulgema ja teavitama ettevõtjat taotluse tulemusest. Kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus ei ole dokumenditaotlust sulgenud, tuleks see 24 kuu pärast automaatselt sulgeda. |
| --- | --- |

(14)

Et dokumenditaotlused ei jääks määramata ajaks avatuks, peaks vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus need pärast ettevõtja lähetamiseeskirjadele vastavuse hindamise lõpetamist sulgema ja teavitama ettevõtjat taotluse tulemusest. Kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus ei ole dokumenditaotlust sulgenud, tuleks see 24 kuu pärast automaatselt sulgeda.

| (15) | IMI-ga ühendatud avaliku liidese kaudu jagatavate isikuandmete tundlikkust arvestades peab saama kõik liideses ja ettevõtjate kontodel salvestatud andmed kustutada pärast seda, kui neid ei ole enam vaja autovedude sektoris sõidukijuhtide lähetamist käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimiseks. Automaatse kustutamise nõue peaks kehtima ka dokumentidele, mille ettevõtja on esitanud IMI-ga ühendatud avaliku liidese kaudu pädevate asutuste dokumenditaotluste alusel. |
| --- | --- |

(15)

IMI-ga ühendatud avaliku liidese kaudu jagatavate isikuandmete tundlikkust arvestades peab saama kõik liideses ja ettevõtjate kontodel salvestatud andmed kustutada pärast seda, kui neid ei ole enam vaja autovedude sektoris sõidukijuhtide lähetamist käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimiseks. Automaatse kustutamise nõue peaks kehtima ka dokumentidele, mille ettevõtja on esitanud IMI-ga ühendatud avaliku liidese kaudu pädevate asutuste dokumenditaotluste alusel.

| (16) | Kui käesoleva määruse kohaldamisel on vaja töödelda isikuandmeid, tuleks seda teha kooskõlas isikuandmete kaitset reguleeriva liidu õigusega. Käesoleva määruse alusel toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (4). |
| --- | --- |

(16)

Kui käesoleva määruse kohaldamisel on vaja töödelda isikuandmeid, tuleks seda teha kooskõlas isikuandmete kaitset reguleeriva liidu õigusega. Käesoleva määruse alusel toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (4).

| (17) | Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas arvamuse 7. juulil 2021. |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas arvamuse 7. juulil 2021.

| (18) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 4 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 4 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse siseturu infosüsteemiga (edaspidi „IMI“) ühendatud avaliku liidese funktsioonid direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 kohaldamiseks.

Artikkel 2

Üldfunktsioonid

1.   IMI-ga ühendatud mitmekeelses avalikus liideses on ettevõtjatele tagatud eelkõige järgmised tehnilised funktsioonid:

| (1) | konto loomine ettevõtja jaoks reserveeritud alale turvalise juurdepääsu saamiseks; |
| --- | --- |

(1)

konto loomine ettevõtja jaoks reserveeritud alale turvalise juurdepääsu saamiseks;

| (2) | kasutaja tegevusega seotud andmete nõuetekohase kogumise tagamine; |
| --- | --- |

(2)

kasutaja tegevusega seotud andmete nõuetekohase kogumise tagamine;

| (3) | ettevõtja, volitatud kasutajate, veokorraldaja ja lähetatud sõidukijuhtide andmete registreerimine kontol; |
| --- | --- |

(3)

ettevõtja, volitatud kasutajate, veokorraldaja ja lähetatud sõidukijuhtide andmete registreerimine kontol;

| (4) | lähetusdeklaratsioonide haldamine:






  a) | direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 punktis a osutatud teabe registreerimine; |
| --- | --- | --- |

(4)

lähetusdeklaratsioonide haldamine:

a)

direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 punktis a osutatud teabe registreerimine;

| b) | sellise lähetusdeklaratsiooni esitamine, mis sisaldab punktis a osutatud teavet vähemalt ühe ja kuni kuue kuu kohta; |
| --- | --- |

b)

sellise lähetusdeklaratsiooni esitamine, mis sisaldab punktis a osutatud teavet vähemalt ühe ja kuni kuue kuu kohta;

| c) | lähetusdeklaratsioonis sisalduva teabe muutmine selle ajakohastamiseks; |
| --- | --- |

c)

lähetusdeklaratsioonis sisalduva teabe muutmine selle ajakohastamiseks;

| d) | lähetusdeklaratsiooni koopia allalaadimine elektrooniliselt ja trükivormingus; |
| --- | --- |

d)

lähetusdeklaratsiooni koopia allalaadimine elektrooniliselt ja trükivormingus;

| e) | lähetusdeklaratsiooni uuendamine; |
| --- | --- |

e)

lähetusdeklaratsiooni uuendamine;

| f) | lähetusdeklaratsiooni tagasivõtmine; |
| --- | --- |

f)

lähetusdeklaratsiooni tagasivõtmine;

| (5) | dokumenditaotluste vastuvõtmine ja neile vastamine vastavalt direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 punktile c; |
| --- | --- |

(5)

dokumenditaotluste vastuvõtmine ja neile vastamine vastavalt direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 punktile c;

| (6) | juurdepääs asukohaliikmesriigi pädevate asutuste esitatud dokumentidele ja nendega tutvumine; |
| --- | --- |

(6)

juurdepääs asukohaliikmesriigi pädevate asutuste esitatud dokumentidele ja nendega tutvumine;

| (7) | suhtlus lähetuse sihtliikmesriigi pädevate asutustega; |
| --- | --- |

(7)

suhtlus lähetuse sihtliikmesriigi pädevate asutustega;

| (8) | teavitus selle kohta, et vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused on taotluse sulgenud. |
| --- | --- |

(8)

teavitus selle kohta, et vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused on taotluse sulgenud.

2.   IMI-ga ühendatud mitmekeelses avalikus liideses on ka tagatud tehnilised funktsioonid, mis võimaldavad ühel või mitmel vastuvõtva liikmesriigi ametiasutusel, mis on pädevad asutused määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 5 punkti f tähenduses,

| a) | võtta vastu lähetusdeklaratsioone, |
| --- | --- |

a)

võtta vastu lähetusdeklaratsioone,

| b) | taotleda dokumente direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 punktis c sätestatud korras, |
| --- | --- |

b)

taotleda dokumente direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 punktis c sätestatud korras,

| c) | sisestada ettevõtja lähetamiseeskirjadele vastavuse hindamise lõpptulemus ja sulgeda taotlus IMI kaudu. |
| --- | --- |

c)

sisestada ettevõtja lähetamiseeskirjadele vastavuse hindamise lõpptulemus ja sulgeda taotlus IMI kaudu.

Artikkel 3

Dokumenditaotlustega seotud funktsioonid

1.   Avalik liides võimaldab lähetuse sihtliikmesriigi pädeval asutusel taotleda ettevõtjalt, et ta saadaks direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 punkti c esimese lõigu kohased dokumendid, mis hõlmavad taotluse esitamisele eelnevat kuni 12 kuud. IMI-ga ühendatud avalik liides võimaldab ettevõtjal esitada nõutud dokumendid ühes või mitmes etapis.

2.   Kui ettevõtjal palutakse esitada üks või mitu lisadokumenti, mida lõikes 1 osutatud taotluses ei nõutud, arvutab avalik liides dokumentide esitamiseks ettenähtud kaheksanädalase ajavahemiku alates lisadokumendi (-dokumentide) taotluse kuupäevast.

3.   Avalik liides võimaldab ettevõtjat teavitada juhtudel, mil vastuvõttev liikmesriik palub asukohaliikmesriigi abi.

4.   Ettevõtja kontol on näha kõik dokumendid, mille asukohaliikmesriigi pädev asutus on üles laadinud pärast vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse abitaotlust vastavalt direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõike 11 punkti c teisele lõigule.

5.   Avalik liides võimaldab ettevõtjat teavitada dokumenditaotluse sulgemisest ja lõpptulemusest pärast nõutud dokumentide kontrollimist riigi ametiasutuse poolt.

Dokumenditaotlused, mida vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus, kes need esitas, ei ole sulgenud, suletakse automaatselt 24 kuud pärast taotluse esitamise kuupäeva.

Artikkel 4

Andmete säilitamisega seotud funktsioonid

1.   IMI-ga ühendatud avalik liides võimaldab kustutada kõik liideses ja ettevõtjate kontodel salvestatud andmed pärast seda, kui neid ei ole enam vaja otstarbeks, milleks neid koguti või töödeldi. Avalik liides võimaldab saata ettevõtjale meeldetuletuse sõidukijuhi isikuandmed vajaduse korral läbi vaadata ja kustutada.

2.   Avalik liides võimaldab automaatselt kustutada lähetusdeklaratsioonid, mis on liidese kaudu esitatud pärast direktiivi (EL) 2020/1057 artikli 1 lõikes 13 osutatud 24-kuulist ajavahemikku.

3.   Kui ettevõtja on dokumendid esitanud dokumenditaotluse osana, jäävad nõutud dokumendid kättesaadavaks vaid seni, kuni neid on vaja otstarbeks, milleks neid koguti, ja mitte kauemaks kui 12 kuud pärast taotluse sulgemist.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 249, 31.7.2020, lk 49.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (IMI määrus) (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

4

---

OTSUSED

| 10.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 443/73 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 443/73

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/2180,

28. september 2021,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses ühisseisukohaga minimaalse sissemakse ajutise vähendamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes (edaspidi „kokkulepe“) sisalduvad suunised on üle võetud ja muudetud Euroopa Liidus õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011 (1). |
| --- | --- |

(1)

Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes (edaspidi „kokkulepe“) sisalduvad suunised on üle võetud ja muudetud Euroopa Liidus õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011 (1).

| (2) | Kokkuleppeosalised (edaspidi „osalised“) peavad tegema kirjaliku menetluse teel otsuse Euroopa Liidu poolt kokkuleppe IV peatüki 5. jao kohaselt esitatud ühisseisukoha ettepaneku kohta, mis käsitleb kokkuleppe artikli 11 punkti a kohaselt nõutava minimaalse sissemakse ajutist vähendamist (edaspidi „kavandatav ühisseisukoht“), võttes arvesse praegust COVID-19 seotud majanduslangust. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppeosalised (edaspidi „osalised“) peavad tegema kirjaliku menetluse teel otsuse Euroopa Liidu poolt kokkuleppe IV peatüki 5. jao kohaselt esitatud ühisseisukoha ettepaneku kohta, mis käsitleb kokkuleppe artikli 11 punkti a kohaselt nõutava minimaalse sissemakse ajutist vähendamist (edaspidi „kavandatav ühisseisukoht“), võttes arvesse praegust COVID-19 seotud majanduslangust.

| (3) | Kavandatav ühisseisukoht võimaldaks madala ja keskmise sissetulekuga riikide riiklikel hankijatel, kes ostavad kaupu ja teenuseid, millele antakse riiklikku ekspordikrediidi toetust, teha 12 kuu jooksul sissemakseid vähemalt 5 % ulatuses ekspordilepingu väärtusest, mitte 15 % ulatuses, nagu on nõutud kokkuleppe artikli 11 punktis a. See tähendaks omakorda osalise poolt kokkuleppe artikli 11 punkti c kohaselt antava riikliku toetuse ülemmäära suurendamist 85 %-lt 95 %-le ekspordilepingu väärtusest sama ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Kavandatav ühisseisukoht võimaldaks madala ja keskmise sissetulekuga riikide riiklikel hankijatel, kes ostavad kaupu ja teenuseid, millele antakse riiklikku ekspordikrediidi toetust, teha 12 kuu jooksul sissemakseid vähemalt 5 % ulatuses ekspordilepingu väärtusest, mitte 15 % ulatuses, nagu on nõutud kokkuleppe artikli 11 punktis a. See tähendaks omakorda osalise poolt kokkuleppe artikli 11 punkti c kohaselt antava riikliku toetuse ülemmäära suurendamist 85 %-lt 95 %-le ekspordilepingu väärtusest sama ajavahemiku jooksul.

| (4) | Erakorraline meede on vajalik, et reageerida COVID-19 tervisekriisist tulenevale majanduslangusele ja vähendada kriisi tõsist mõju liidu eksporditööstuse poolt oluliste projektide elluviimisele väikese ja keskmise sissetulekuga riikides. |
| --- | --- |

(4)

Erakorraline meede on vajalik, et reageerida COVID-19 tervisekriisist tulenevale majanduslangusele ja vähendada kriisi tõsist mõju liidu eksporditööstuse poolt oluliste projektide elluviimisele väikese ja keskmise sissetulekuga riikides.

| (5) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel osaliste kirjalikus menetluses võetav seisukoht seoses kavandatava ühisseisukohaga, kuna pärast kokkuleppimist võib kavandatav ühisseisukoht otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu vastavalt määrusele (EL) nr 1233/2011, |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel osaliste kirjalikus menetluses võetav seisukoht seoses kavandatava ühisseisukohaga, kuna pärast kokkuleppimist võib kavandatav ühisseisukoht otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu vastavalt määrusele (EL) nr 1233/2011,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses ühisseisukoha ettepanekuga, mis käsitleb minimaalse sissemakse ajutist vähendamist, põhineb Euroopa Liidu ühisseisukoha ettepaneku eelnõul (2).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 28. september 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

S. KUSTEC

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

1

(2)  Vt dokument ST11591/21 veebilehel http://register.consilium.europa.eu.

2

---

| 10.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 443/75 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 443/75

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/2181,

9. detsember 2021,

millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/788/ÜVJP, (1) mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/788/ÜVJP, (1) mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | 12. detsembril 2016 võttis nõukogu reaktsioonina valimisprotsessi takistamisele ja sellega seotud inimõiguste rikkumistele KDVs vastu otsuse (ÜVJP) 2016/2231 (2). Otsusega (ÜVJP) 2016/2231 muudeti otsust 2010/788/ÜVJP ning otsuse 2010/788/ÜVJP artikli 3 lõikega 2 kehtestati autonoomsed piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

12. detsembril 2016 võttis nõukogu reaktsioonina valimisprotsessi takistamisele ja sellega seotud inimõiguste rikkumistele KDVs vastu otsuse (ÜVJP) 2016/2231 (2). Otsusega (ÜVJP) 2016/2231 muudeti otsust 2010/788/ÜVJP ning otsuse 2010/788/ÜVJP artikli 3 lõikega 2 kehtestati autonoomsed piiravad meetmed.

| (3) | Otsuse 2010/788/ÜVJP artikli 3 lõikes 2 sätestatud piiravate meetmete läbivaatamise põhjal ning võttes arvesse jätkuvaid inimõiguste rikkumisi KDVs, tuleks nende meetmete kehtivust pikendada kuni 12. detsembrini 2022 ning üks isik tuleks kõnealuse otsuse II lisas esitatud loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2010/788/ÜVJP artikli 3 lõikes 2 sätestatud piiravate meetmete läbivaatamise põhjal ning võttes arvesse jätkuvaid inimõiguste rikkumisi KDVs, tuleks nende meetmete kehtivust pikendada kuni 12. detsembrini 2022 ning üks isik tuleks kõnealuse otsuse II lisas esitatud loetelust välja jätta.

| (4) | Otsuse 2010/788/ÜVJP pealkirja ja põhjendusi teatud isikute kandmise kohta selle II lisas esitatud loetellu tuleks muuta. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2010/788/ÜVJP pealkirja ja põhjendusi teatud isikute kandmise kohta selle II lisas esitatud loetellu tuleks muuta.

| (5) | Otsust 2010/788/ÜVJP tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2010/788/ÜVJP tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/788/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP, 20. detsember 2010, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis
  “. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP, 20. detsember 2010, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis
  “.

| 2) | Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmeid kohaldatakse kuni 12. detsembrini 2022. Vajaduse korral pikendatakse nende kehtivust või neid muudetakse, kui nõukogu leiab, et nende eesmärke ei ole saavutatud.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmeid kohaldatakse kuni 12. detsembrini 2022. Vajaduse korral pikendatakse nende kehtivust või neid muudetakse, kui nõukogu leiab, et nende eesmärke ei ole saavutatud.“

| 3) | Otsuse 2010/788/ÜVJP II lisas esitatud loetelu asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud loeteluga. |
| --- | --- |

3)

Otsuse 2010/788/ÜVJP II lisas esitatud loetelu asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud loeteluga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 9. detsember 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. HOJS

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsus 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2008/369/ÜVJP (ELT L 336, 21.12.2010, lk 30).

1

(2)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/2231, millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 336 I, 12.12.2016, lk 7).

2

---

LISA

„II LISA

ARTIKLI 3 LÕIKES 2 OSUTATUD ISIKUTE JA ÜKSUSTE LOETELU

A.   Isikud

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilunga KAMPETE | Teise nimega Gaston Hughes Ilunga Kampete; Hugues Raston Ilunga Kampete
  Sünniaeg: 24.11.1964
  Sünnikoht: Lubumbashi, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Sõjaväelase ID-number: 1-64-86-22311-29
  Aadress: 69, avenue Nyangwile, Kinsuka Mimosas, Kinshasa/Ngaliema, DRC
  Sugu: mees | Olles 2020. aasta aprillini vabariikliku kaardiväe (GR) ülem, vastutas Ilunga Kampete kohapeal viibivate GR üksuste eest ning oli seotud ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonidega 2016. aasta septembris Kinshasas.
  Ta vastutas samuti GRi liikmete poolt toime pandud represseerimiste ja inimõiguste rikkumiste eest, näiteks 2018. aasta detsembris Lubumbashis aset leidnud opositsiooni meeleavalduse vägivaldse mahasurumise eest.
  Alates 2020. aasta juulist on Kongo relvajõudude (FARDC) kindralleitnant ja Kongo Central provintsi Kitona sõjaväebaasi ülem, olles seega endiselt kõrge auastmega sõjaväelane. Oma ametiülesannetest tulenevalt vastutab ta FARDC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.
  Ilunga Kampete on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. | 12.12.2016 |
| 2 | Gabriel Amisi KUMBA | Teise nimega Gabriel Amisi Nkumba; „Tango Fort“; „Tango Four“
  Sünniaeg: 28.5.1964
  Sünnikoht: Malela, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Sõjaväelase ID-number: 1-64-87-77512-30
  Aadress: 22, avenue Mbenseke, Ma Campagne, Kinshasa/Ngaliema, DRC
  Sugu: mees | Kongo relvajõudude (FARDC) 1. kaitsetsooni endine ülem, kelle väed osalesid 2016. aasta septembris Kinshasas ülemäärase jõu kasutamises ja vägivaldsetes repressioonides.
  FARDC staabiülema asetäitjana, kes vastutas operatsioonide ja luure eest 2018. aasta juulist kuni 2020. aasta juulini, ning tulenevalt oma kõrgetest ametiülesannetest FARDC peainspektorina alates 2020. aasta juulist vastutab ta FARDC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.
  Gabriel Amisi Kumba on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. | 12.12.2016 |
| 3 | Ferdinand Ilunga LUYOYO | Sünniaeg: 8.3.1973
  Sünnikoht: Lubumbashi, KDV
  Kodakondsus: KDV
  KDV passi number: OB0260335 (kehtib 15.4.2011 kuni 14.4.2016)
  Aadress: 2, avenue des Orangers, Kinshasa/Gombe, DRC
  Sugu: mees | Kongo riikliku politsei (PNC) märulipolitsei (Légion Nationale d’Intervention) ülemana kuni 2017. aastani ning institutsioonide ja kõrgete ametnike kaitse eest vastutava PNC üksuse ülemana kuni 2019. aasta detsembrini, vastutas Ferdinand Ilunga Luyoyo 2016. aasta septembris Kinshasas ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonide eest ning vastutab PNC poolt hiljem toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.
  Ferdinand Ilunga Luyoyo on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  Ferdinand Ilunga Luyoyo säilitas oma kindrali auastme ja tegutseb aktiivselt KDV avalikus elus. | 12.12.2016 |
| 4 | Célestin KANYAMA | Teise nimega Kanyama Tshisiku Celestin; Kanyama Celestin Cishiku Antoine; Kanyama Cishiku Bilolo Célestin; „Esprit de mort“
  Sünniaeg: 4.10.1960
  Sünnikoht: Kananga, KDV
  Kodakondsus: KDV
  KDV passi number: OB0637580 (kehtib 20.5.2014 kuni 19.5.2019)
  Schengeni viisa numbriga 011518403, välja antud 2.7.2016
  Aadress: 56, avenue Usika, Kinshasa/Gombe, DRC
  Sugu: mees | Kongo riikliku politsei (PNC) ülemana vastutas Celestin Kanyama 2016. aasta septembris Kinshasas toimunud ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonide eest.
  2017. aasta juulis nimetati Celestin Kanyama PNC peadirektoriks.
  2018. aasta oktoobris, kui ta oli sellel ametikohal, hirmutasid politseiametnikud ajakirjanikke ja võtsid neilt vabaduse pärast rea artiklite avaldamist, milles kajastati politseikadettide toidu ebaseaduslikku omastamist. Kindral Kanyamal oli nendes sündmustes oma roll.
  Olles praegu PNC kõrge ametnik, vastutab ta PNC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest. Seega oli Célestin Kanyama seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. | 12.12.2016 |
| 5 | John NUMBI | Teise nimega John Numbi Banza Tambo; John Numbi Banza Ntambo; Tambo Numbi
  Sünniaeg: 16.8.1962
  Sünnikoht: Jadotville-Likasi-Kolwezi, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Aadress: 5, avenue Oranger, Kinshasa/Gombe, DRC
  Sugu: mees | John Numbi oli Kongo relvajõudude (FARDC) peainspektor alates 2018. aasta juulist kuni 2020. aasta juulini. Selles rollis vastutab ta FARDC poolt 2018. aasta juulist 2020. aasta juulini toime pandud inimõiguste rikkumiste eest, näiteks 2019. aasta juunist juulini kasutasid tema otsesesse alluvusse kuuluvad FARDC üksused ebaseadusliku kaevandamisega tegelenud isikute suhtes ebaproportsionaalset vägivalda.
  John Numbi on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  Kuni 2021. aasta alguseni säilitas John Numbi oma mõjuvõimu FARDCs, eriti Katangas, kus on teatatud FARDC toime pandud inimõiguste rasketest rikkumistest.
  John Numbi ohustab endiselt inimõigustealast olukorda KDVs, eelkõige Katangas. | 12.12.2016 |
| 6 | Evariste BOSHAB | Teise nimega Evariste Boshab Mabub Ma Bileng
  Sünniaeg: 12.1.1956
  Sünnikoht: Tete Kalamba, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Diplomaatilise passi number: DP0000003 (kehtib 21.12.2015 kuni 20.12.2020)
  Schengeni viisa aegus 5.1.2017
  Aadress: 3, avenue du Rail, Kinshasa/Gombe, DRC
  Sugu: mees | Asepeaministrina ning sise- ja julgeolekuministrina ajavahemikul detsembrist 2014 kuni detsembrini 2016 vastutas Evariste Boshab ametlikult politsei- ja julgeolekuteenistuste eest ning provintside kuberneride töö koordineerimise eest. Nendel ametikohtadel tegutsedes vastutas ta aktivistide ja opositsiooniliikmete vahistamine eest ning jõu ülemäärase kasutamise eest, sealhulgas ajavahemikul september 2016 – detsember 2016 Kinshasas toimunud meeleavaldustele reageerimisel, mille käigus said julgeolekuteenistuste käe läbi surma või vigastada paljud tsiviilisikud.
  Evariste Boshab on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  Evariste Boshab osales samuti kriisi ärakasutamises ja süvendamises Kasaï piirkonnas, kus tal on endiselt mõjuvõim, eelkõige pärast Kasaï senaatoriks saamist 2019. aasta märtsis. | 29.5.2017 |
| 7 | Alex Kande MUPOMPA | Teise nimega Alexandre Kande Mupomba; Kande-Mupompa
  Sünniaeg: 23.9.1950
  Sünnikoht: Kananga, KDV
  Kodakondsus: KDV ja Belgia
  KDV passi number: OP0024910 (kehtib 21.3.2016 kuni 20.3.2021).
  Aadressid: Messidorlaan 217/25, 1180 Uccle, Belgium
  1, avenue Bumba, Kinshasa/Ngaliema, DRC
  Sugu: mees | Alex Kande Mupompa, kes oli kuni 2017. aasta oktoobrini Kesk-Kasaï provintsi kuberner, vastutas alates 2016. aasta augustist Kesk-Kasaï provintsis julgeolekujõudude ja Kongo riikliku politsei (PNC) poolt toime pandud jõu ülemäärase kasutamise, vägivaldsete repressioonide ja kohtuväliste hukkamiste eest, sealhulgas Dibaya territooriumil 2017. aasta veebruaris toimunud tapmiste eest.
  Alex Kande Mupompa on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  Alex Kande Mupompa osales samuti kriisi ärakasutamises ja süvendamises Kasaï piirkonnas, mille esindaja ta oli 2019. aasta oktoobrini ning kus tal on endiselt mõjuvõim Kasaï provintsivalitsusse kuuluva poliitilise partei Congrès des alliés pour l’action au Congo (CAAC) kaudu. | 29.5.2017 |
| 8 | Éric RUHORIMBERE | Teise nimega Eric Ruhorimbere Ruhanga; „Tango Two“; „Tango Deux“
  Sünniaeg: 16.7.1969
  Sünnikoht: Minembwe, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Sõjaväelase ID-number: 1-69-09-51400-64
  KDV passi number: OB0814241
  Aadress: Mbujimayi, Kasai Province, DRC
  Sugu: mees | Éric Ruhorimbere oli alates 2014. aasta septembrist kuni 2018. aasta juulini 21. sõjaväepiirkonna abikomandör ning vastutas Kongo relvajõudude (FARDC) poolt toime pandud ülemäärase jõu kasutamise ja kohtuväliste hukkamiste eest, eriti Nsapu relvarühmituse ning naiste ja laste suhtes.
  Éric Ruhorimbere on olnud Nord Equateuri tegevusüksuse ülem alates 2018. aasta juulist. Selles rollis vastutab ta FARDC poolt toime pandud hiljutiste inimõiguste rikkumiste eest.
  Éric Ruhorimbere on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. | 29.5.2017 |
| 9 | Emmanuel Ramazani SHADARY | Teise nimega Emmanuel Ramazani Shadari Mulanda; Shadary
  Sünniaeg: 29.11.1960
  Sünnikoht: Kasongo, KDV
  Kodakondsus: KDV
  Aadress: 28, avenue Ntela, Mont Ngafula, Kinshasa, DRC
  Sugu: mees | Emmanuel Ramazani Shadary oli kuni 2018. aasta veebruarini asepeaminister ning sise- ja julgeolekuminister ning vastutas ametlikult politsei- ja julgeolekuteenistuste eest ning provintside kuberneride töö koordineerimise eest. Ta vastutas nimetatud ametikohal aktivistide ja opositsiooni liikmete vahistamiste eest, samuti ülemäärase jõu kasutamise eest, näiteks Bundu Dia Kongo (BDK) liikumise liikmete vägivaldse mahasurumise eest Kesk-Kongo provintsis, Kinshasas 2017. aasta jaanuarist veebruarini toimepandud repressioonide eest ning Kasaï provintsides toimepandud ülemäärase jõu kasutamise ning vägivaldsete repressioonide eest.
  Emmanuel Ramazani Shadary on seega olnud nimetatud ametikohal seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  Emmanuel Ramazani Shadary on alates 2018. aasta veebruarist olnud partei Parti du peuple pour la reconstruction et le développement (PPRD) alaline sekretär, mis kuni 2020. aasta detsembrini oli endise presidendi Joseph Kabila juhitava koalitsiooni peamine partei. | 29.5.2017 |
| 10 | Kalev MUTONDO | Teise nimega Kalev Katanga Mutondo; Kalev Motono; Kalev Mutundo; Kalev Mutoid; Kalev Mutombo; Kalev Mutond; Kalev Mutondo Katanga; Kalev Mutund
  Sünniaeg: 3.3.1957
  Kodakondsus: KDV
  KDV passi number: DB0004470 (kehtib 8.6.2012 kuni 7.6.2017)
  Aadress: 24, avenue Ma Campagne, Kinshasa, DRC
  Sugu: mees | Olles kuni 2019. aasta veebruarini ametis riikliku luureteenistuse (ANR) ülemana, oli Kalev Mutondo seotud opositsiooni liikmete, kodanikuühiskonna aktivistide ja muude isikute meelevaldse vahistamise, kinnipidamise ja väärkohtlemisega ning selle eest vastutav.
  Kalev Mutondo on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.
  2019. aasta mais allkirjastas ta deklaratsiooni lojaalsuse kohta minevikus ja tulevikus Joseph Kabilale, kelle liitlane ta jätkuvalt on.
  Kuni 2021. aasta alguseni oli Kalev Mutondol suur poliitiline mõju KDV peaministri poliitilise nõustajana.
  Väidetavalt on tal endiselt mõjuvõim julgeolekujõudude mõnes osas. | 29.5.2017 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

1

Ilunga KAMPETE

Teise nimega Gaston Hughes Ilunga Kampete; Hugues Raston Ilunga Kampete

Sünniaeg: 24.11.1964

Sünnikoht: Lubumbashi, KDV

Kodakondsus: KDV

Sõjaväelase ID-number: 1-64-86-22311-29

Aadress: 69, avenue Nyangwile, Kinsuka Mimosas, Kinshasa/Ngaliema, DRC

Sugu: mees

Olles 2020. aasta aprillini vabariikliku kaardiväe (GR) ülem, vastutas Ilunga Kampete kohapeal viibivate GR üksuste eest ning oli seotud ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonidega 2016. aasta septembris Kinshasas.

Ta vastutas samuti GRi liikmete poolt toime pandud represseerimiste ja inimõiguste rikkumiste eest, näiteks 2018. aasta detsembris Lubumbashis aset leidnud opositsiooni meeleavalduse vägivaldse mahasurumise eest.

Alates 2020. aasta juulist on Kongo relvajõudude (FARDC) kindralleitnant ja Kongo Central provintsi Kitona sõjaväebaasi ülem, olles seega endiselt kõrge auastmega sõjaväelane. Oma ametiülesannetest tulenevalt vastutab ta FARDC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.

Ilunga Kampete on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

12.12.2016

2

Gabriel Amisi KUMBA

Teise nimega Gabriel Amisi Nkumba; „Tango Fort“; „Tango Four“

Sünniaeg: 28.5.1964

Sünnikoht: Malela, KDV

Kodakondsus: KDV

Sõjaväelase ID-number: 1-64-87-77512-30

Aadress: 22, avenue Mbenseke, Ma Campagne, Kinshasa/Ngaliema, DRC

Sugu: mees

Kongo relvajõudude (FARDC) 1. kaitsetsooni endine ülem, kelle väed osalesid 2016. aasta septembris Kinshasas ülemäärase jõu kasutamises ja vägivaldsetes repressioonides.

FARDC staabiülema asetäitjana, kes vastutas operatsioonide ja luure eest 2018. aasta juulist kuni 2020. aasta juulini, ning tulenevalt oma kõrgetest ametiülesannetest FARDC peainspektorina alates 2020. aasta juulist vastutab ta FARDC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.

Gabriel Amisi Kumba on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

12.12.2016

3

Ferdinand Ilunga LUYOYO

Sünniaeg: 8.3.1973

Sünnikoht: Lubumbashi, KDV

Kodakondsus: KDV

KDV passi number: OB0260335 (kehtib 15.4.2011 kuni 14.4.2016)

Aadress: 2, avenue des Orangers, Kinshasa/Gombe, DRC

Sugu: mees

Kongo riikliku politsei (PNC) märulipolitsei (Légion Nationale d’Intervention) ülemana kuni 2017. aastani ning institutsioonide ja kõrgete ametnike kaitse eest vastutava PNC üksuse ülemana kuni 2019. aasta detsembrini, vastutas Ferdinand Ilunga Luyoyo 2016. aasta septembris Kinshasas ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonide eest ning vastutab PNC poolt hiljem toime pandud inimõiguste rikkumiste eest.

Ferdinand Ilunga Luyoyo on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

Ferdinand Ilunga Luyoyo säilitas oma kindrali auastme ja tegutseb aktiivselt KDV avalikus elus.

12.12.2016

4

Célestin KANYAMA

Teise nimega Kanyama Tshisiku Celestin; Kanyama Celestin Cishiku Antoine; Kanyama Cishiku Bilolo Célestin; „Esprit de mort“

Sünniaeg: 4.10.1960

Sünnikoht: Kananga, KDV

Kodakondsus: KDV

KDV passi number: OB0637580 (kehtib 20.5.2014 kuni 19.5.2019)

Schengeni viisa numbriga 011518403, välja antud 2.7.2016

Aadress: 56, avenue Usika, Kinshasa/Gombe, DRC

Sugu: mees

Kongo riikliku politsei (PNC) ülemana vastutas Celestin Kanyama 2016. aasta septembris Kinshasas toimunud ülemäärase jõu kasutamise ja vägivaldsete repressioonide eest.

2017. aasta juulis nimetati Celestin Kanyama PNC peadirektoriks.

2018. aasta oktoobris, kui ta oli sellel ametikohal, hirmutasid politseiametnikud ajakirjanikke ja võtsid neilt vabaduse pärast rea artiklite avaldamist, milles kajastati politseikadettide toidu ebaseaduslikku omastamist. Kindral Kanyamal oli nendes sündmustes oma roll.

Olles praegu PNC kõrge ametnik, vastutab ta PNC poolt hiljuti toime pandud inimõiguste rikkumiste eest. Seega oli Célestin Kanyama seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

12.12.2016

5

John NUMBI

Teise nimega John Numbi Banza Tambo; John Numbi Banza Ntambo; Tambo Numbi

Sünniaeg: 16.8.1962

Sünnikoht: Jadotville-Likasi-Kolwezi, KDV

Kodakondsus: KDV

Aadress: 5, avenue Oranger, Kinshasa/Gombe, DRC

Sugu: mees

John Numbi oli Kongo relvajõudude (FARDC) peainspektor alates 2018. aasta juulist kuni 2020. aasta juulini. Selles rollis vastutab ta FARDC poolt 2018. aasta juulist 2020. aasta juulini toime pandud inimõiguste rikkumiste eest, näiteks 2019. aasta juunist juulini kasutasid tema otsesesse alluvusse kuuluvad FARDC üksused ebaseadusliku kaevandamisega tegelenud isikute suhtes ebaproportsionaalset vägivalda.

John Numbi on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

Kuni 2021. aasta alguseni säilitas John Numbi oma mõjuvõimu FARDCs, eriti Katangas, kus on teatatud FARDC toime pandud inimõiguste rasketest rikkumistest.

John Numbi ohustab endiselt inimõigustealast olukorda KDVs, eelkõige Katangas.

12.12.2016

6

Evariste BOSHAB

Teise nimega Evariste Boshab Mabub Ma Bileng

Sünniaeg: 12.1.1956

Sünnikoht: Tete Kalamba, KDV

Kodakondsus: KDV

Diplomaatilise passi number: DP0000003 (kehtib 21.12.2015 kuni 20.12.2020)

Schengeni viisa aegus 5.1.2017

Aadress: 3, avenue du Rail, Kinshasa/Gombe, DRC

Sugu: mees

Asepeaministrina ning sise- ja julgeolekuministrina ajavahemikul detsembrist 2014 kuni detsembrini 2016 vastutas Evariste Boshab ametlikult politsei- ja julgeolekuteenistuste eest ning provintside kuberneride töö koordineerimise eest. Nendel ametikohtadel tegutsedes vastutas ta aktivistide ja opositsiooniliikmete vahistamine eest ning jõu ülemäärase kasutamise eest, sealhulgas ajavahemikul september 2016 – detsember 2016 Kinshasas toimunud meeleavaldustele reageerimisel, mille käigus said julgeolekuteenistuste käe läbi surma või vigastada paljud tsiviilisikud.

Evariste Boshab on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

Evariste Boshab osales samuti kriisi ärakasutamises ja süvendamises Kasaï piirkonnas, kus tal on endiselt mõjuvõim, eelkõige pärast Kasaï senaatoriks saamist 2019. aasta märtsis.

29.5.2017

7

Alex Kande MUPOMPA

Teise nimega Alexandre Kande Mupomba; Kande-Mupompa

Sünniaeg: 23.9.1950

Sünnikoht: Kananga, KDV

Kodakondsus: KDV ja Belgia

KDV passi number: OP0024910 (kehtib 21.3.2016 kuni 20.3.2021).

Aadressid: Messidorlaan 217/25, 1180 Uccle, Belgium

1, avenue Bumba, Kinshasa/Ngaliema, DRC

Sugu: mees

Alex Kande Mupompa, kes oli kuni 2017. aasta oktoobrini Kesk-Kasaï provintsi kuberner, vastutas alates 2016. aasta augustist Kesk-Kasaï provintsis julgeolekujõudude ja Kongo riikliku politsei (PNC) poolt toime pandud jõu ülemäärase kasutamise, vägivaldsete repressioonide ja kohtuväliste hukkamiste eest, sealhulgas Dibaya territooriumil 2017. aasta veebruaris toimunud tapmiste eest.

Alex Kande Mupompa on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

Alex Kande Mupompa osales samuti kriisi ärakasutamises ja süvendamises Kasaï piirkonnas, mille esindaja ta oli 2019. aasta oktoobrini ning kus tal on endiselt mõjuvõim Kasaï provintsivalitsusse kuuluva poliitilise partei Congrès des alliés pour l’action au Congo (CAAC) kaudu.

29.5.2017

8

Éric RUHORIMBERE

Teise nimega Eric Ruhorimbere Ruhanga; „Tango Two“; „Tango Deux“

Sünniaeg: 16.7.1969

Sünnikoht: Minembwe, KDV

Kodakondsus: KDV

Sõjaväelase ID-number: 1-69-09-51400-64

KDV passi number: OB0814241

Aadress: Mbujimayi, Kasai Province, DRC

Sugu: mees

Éric Ruhorimbere oli alates 2014. aasta septembrist kuni 2018. aasta juulini 21. sõjaväepiirkonna abikomandör ning vastutas Kongo relvajõudude (FARDC) poolt toime pandud ülemäärase jõu kasutamise ja kohtuväliste hukkamiste eest, eriti Nsapu relvarühmituse ning naiste ja laste suhtes.

Éric Ruhorimbere on olnud Nord Equateuri tegevusüksuse ülem alates 2018. aasta juulist. Selles rollis vastutab ta FARDC poolt toime pandud hiljutiste inimõiguste rikkumiste eest.

Éric Ruhorimbere on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

29.5.2017

9

Emmanuel Ramazani SHADARY

Teise nimega Emmanuel Ramazani Shadari Mulanda; Shadary

Sünniaeg: 29.11.1960

Sünnikoht: Kasongo, KDV

Kodakondsus: KDV

Aadress: 28, avenue Ntela, Mont Ngafula, Kinshasa, DRC

Sugu: mees

Emmanuel Ramazani Shadary oli kuni 2018. aasta veebruarini asepeaminister ning sise- ja julgeolekuminister ning vastutas ametlikult politsei- ja julgeolekuteenistuste eest ning provintside kuberneride töö koordineerimise eest. Ta vastutas nimetatud ametikohal aktivistide ja opositsiooni liikmete vahistamiste eest, samuti ülemäärase jõu kasutamise eest, näiteks Bundu Dia Kongo (BDK) liikumise liikmete vägivaldse mahasurumise eest Kesk-Kongo provintsis, Kinshasas 2017. aasta jaanuarist veebruarini toimepandud repressioonide eest ning Kasaï provintsides toimepandud ülemäärase jõu kasutamise ning vägivaldsete repressioonide eest.

Emmanuel Ramazani Shadary on seega olnud nimetatud ametikohal seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

Emmanuel Ramazani Shadary on alates 2018. aasta veebruarist olnud partei Parti du peuple pour la reconstruction et le développement (PPRD) alaline sekretär, mis kuni 2020. aasta detsembrini oli endise presidendi Joseph Kabila juhitava koalitsiooni peamine partei.

29.5.2017

10

Kalev MUTONDO

Teise nimega Kalev Katanga Mutondo; Kalev Motono; Kalev Mutundo; Kalev Mutoid; Kalev Mutombo; Kalev Mutond; Kalev Mutondo Katanga; Kalev Mutund

Sünniaeg: 3.3.1957

Kodakondsus: KDV

KDV passi number: DB0004470 (kehtib 8.6.2012 kuni 7.6.2017)

Aadress: 24, avenue Ma Campagne, Kinshasa, DRC

Sugu: mees

Olles kuni 2019. aasta veebruarini ametis riikliku luureteenistuse (ANR) ülemana, oli Kalev Mutondo seotud opositsiooni liikmete, kodanikuühiskonna aktivistide ja muude isikute meelevaldse vahistamise, kinnipidamise ja väärkohtlemisega ning selle eest vastutav.

Kalev Mutondo on seega olnud seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

2019. aasta mais allkirjastas ta deklaratsiooni lojaalsuse kohta minevikus ja tulevikus Joseph Kabilale, kelle liitlane ta jätkuvalt on.

Kuni 2021. aasta alguseni oli Kalev Mutondol suur poliitiline mõju KDV peaministri poliitilise nõustajana.

Väidetavalt on tal endiselt mõjuvõim julgeolekujõudude mõnes osas.

29.5.2017

B.   Üksused

---