# Eiropas Savienības L 138/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.138.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 138 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 26. maijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.138.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 138

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 26. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 101 – Vienoti noteikumi par tādu vieglo automobiļu apstiprināšanu, kurus darbina tikai iekšdedzes dzinējs vai hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks, attiecībā uz oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņa mērījumiem un/vai elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem, kā arī par tādu M1 un N1 kategoriju transportlīdzekļu apstiprināšanu, kurus darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks, attiecībā uz elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 101 – Vienoti noteikumi par tādu vieglo automobiļu apstiprināšanu, kurus darbina tikai iekšdedzes dzinējs vai hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks, attiecībā uz oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņa mērījumiem un/vai elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem, kā arī par tādu M1 un N1 kategoriju transportlīdzekļu apstiprināšanu, kurus darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks, attiecībā uz elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem

1

1

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 26.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/1

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai oriģinālajiem ANO/EEK dokumentiem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 101 – Vienoti noteikumi par tādu vieglo automobiļu apstiprināšanu, kurus darbina tikai iekšdedzes dzinējs vai hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks, attiecībā uz oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņa mērījumiem un/vai elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem, kā arī par tādu M1 un N1 kategoriju transportlīdzekļu apstiprināšanu, kurus darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks, attiecībā uz elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem

Ietverot visus spēkā esošos tekstus līdz:

01. grozījumu sērijai – Spēkā stāšanās diena: 2010. gada 9. decembris

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas un testi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apstiprinātā tipa pārveidošana un apstiprinājuma attiecināšana uz citu tipu |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nosacījumi transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma attiecināšanai uz citu tipu |
| --- | --- |

7.

| 8. | Īpaši noteikumi |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Galīga ražošanas pārtraukšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un administratīvo struktūrvienību nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. pielikums. — | Transportlīdzekļa, ko darbina tikai iekšdedzes dzinējs, būtiski parametri un informācija par testu norisi |
| --- | --- |

1. pielikums. —

| 2. pielikums. — | Transportlīdzekļa, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks, būtiski parametri un informācija par testu norisi |
| --- | --- |

2. pielikums. —

| 3. pielikums. — | Transportlīdzekļa, ko darbina hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks, būtiski parametri un informācija par testu norisi |
| --- | --- |

3. pielikums. —

| 4. pielikums. — | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu, attiecinājumu uz citu tipu, atteikumu vai anulēšanu, vai galīgu ražošanas pārtraukšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 101 |
| --- | --- |

4. pielikums. —

| 5. pielikums. — | Apstiprinājuma marķējumu izvietojums |
| --- | --- |

5. pielikums. —

| 6. pielikums. — | Oglekļa dioksīda emisiju un degvielas patēriņa mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes dzinējs |
| --- | --- |

6. pielikums. —

| 7. pielikums. — | Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks |
| --- | --- |

7. pielikums. —

| Papildinājums. — | Kopējās ceļa noslodzes jaudas noteikšana transportlīdzeklim, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks, un dinamometra kalibrēšana |
| --- | --- |

Papildinājums. —

| 8. pielikums. — | Oglekļa dioksīda emisiju, degvielas patēriņa un elektroenerģijas mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks |
| --- | --- |

8. pielikums. —

| 1. papildinājums. — | Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces uzlādes stāvokļa (SOC) režīms ārējas uzlādes hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HET UĀT) |
| --- | --- |

1. papildinājums. —

| 2. papildinājums. — | Elektroenerģijas atlikuma mērīšanas metode HET UĀT un HET BUĀT akumulatoram |
| --- | --- |

2. papildinājums. —

| 9. pielikums. — | Elektriskā diapazona mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks vai hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks, un UĀT diapazonu transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks |
| --- | --- |

9. pielikums. —

| 10. pielikums. — | Emisiju testa procedūra transportlīdzeklim, kas aprīkots ar periodiski reģenerējošu sistēmu |
| --- | --- |

10. pielikums. —

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz M1 un N1
   (1) kategorijas transportlīdzekļiem saistībā ar:

| a) | oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un degvielas patēriņa mērījumiem un/vai elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem transportlīdzekļiem, kurus darbina tikai iekšdedzes dzinējs vai hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks; |
| --- | --- |

a)

oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un degvielas patēriņa mērījumiem un/vai elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem transportlīdzekļiem, kurus darbina tikai iekšdedzes dzinējs vai hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks;

| b) | elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem transportlīdzekļiem, kurus darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks. |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem transportlīdzekļiem, kurus darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks.

Tie neattiecas uz N1 kategorijas transportlīdzekli, ja ir spēkā šādi abi nosacījumi:

| a) | šīs kategorijas transportlīdzeklim uzstādītā motora tips ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49; |
| --- | --- |

a)

šīs kategorijas transportlīdzeklim uzstādītā motora tips ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49;

| b) | ražotāja N1 kategorijas transportlīdzekļu kopējais ražošanas apjoms gadā visā pasaulē ir mazāks par 2 000 vienībām. |
| --- | --- |

b)

ražotāja N1 kategorijas transportlīdzekļu kopējais ražošanas apjoms gadā visā pasaulē ir mazāks par 2 000 vienībām.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz enerģijas (degvielas vai elektroenerģijas) patēriņu; |
| --- | --- |

2.1.

“transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz enerģijas (degvielas vai elektroenerģijas) patēriņu;

| 2.2. | “transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā virsbūve, spēka piedziņas bloks, transmisija, vilces akumulators (ja tāds ir), riepas un pašmasa; |
| --- | --- |

2.2.

“transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā virsbūve, spēka piedziņas bloks, transmisija, vilces akumulators (ja tāds ir), riepas un pašmasa;

| 2.3. | “pašmasa” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa bez vadītāja, pasažieriem vai kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni (ja tāda ir), dzesēšanas šķidrumu, vilces un rezerves akumulatoru, eļļām, iebūvētu vai pārnēsājamu uzlādes ierīci, instrumentu komplektu un rezerves riteni, ko attiecīgajam transportlīdzeklim paredzējis un iekļāvis aprīkojumā transportlīdzekļa ražotājs; |
| --- | --- |

2.3.

“pašmasa” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa bez vadītāja, pasažieriem vai kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni (ja tāda ir), dzesēšanas šķidrumu, vilces un rezerves akumulatoru, eļļām, iebūvētu vai pārnēsājamu uzlādes ierīci, instrumentu komplektu un rezerves riteni, ko attiecīgajam transportlīdzeklim paredzējis un iekļāvis aprīkojumā transportlīdzekļa ražotājs;

| 2.4. | “atskaites masa” ir transportlīdzekļa pašmasa, kas palielināta par vienotu lielumu – 100 kg; |
| --- | --- |

2.4.

“atskaites masa” ir transportlīdzekļa pašmasa, kas palielināta par vienotu lielumu – 100 kg;

| 2.5. | “maksimālā masa” ir transportlīdzekļa ražotāja deklarētā maksimāli pieļaujamā masa (šī masa var pārsniegt valsts atbildīgo institūciju noteikto maksimālo masu); |
| --- | --- |

2.5.

“maksimālā masa” ir transportlīdzekļa ražotāja deklarētā maksimāli pieļaujamā masa (šī masa var pārsniegt valsts atbildīgo institūciju noteikto maksimālo masu);

| 2.6. | “testa masa” attiecībā uz elektriskiem transportlīdzekļiem ir “atskaites masa” M1 kategorijas transportlīdzekļiem un pašmasa plus puse no pilnas kravas masas N1 kategorijas transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

2.6.

“testa masa” attiecībā uz elektriskiem transportlīdzekļiem ir “atskaites masa” M1 kategorijas transportlīdzekļiem un pašmasa plus puse no pilnas kravas masas N1 kategorijas transportlīdzekļiem;

| 2.7. | “kravas automobilis” ir N1 kategorijas mehānisks transportlīdzeklis, kas projektēts un konstruēts vienīgi vai galvenokārt kravu pārvadāšanai; |
| --- | --- |

2.7.

“kravas automobilis” ir N1 kategorijas mehānisks transportlīdzeklis, kas projektēts un konstruēts vienīgi vai galvenokārt kravu pārvadāšanai;

| 2.8. | “autofurgons” ir kravas automobilis, kura kabīne ir integrēta virsbūvē; |
| --- | --- |

2.8.

“autofurgons” ir kravas automobilis, kura kabīne ir integrēta virsbūvē;

| 2.9. | “aukstās palaišanas iekārta” ir ierīce, kas uz laiku bagātina dzinēja gaisa/degvielas maisījumu, tādējādi palīdzot iedarbināt transportlīdzekli; |
| --- | --- |

2.9.

“aukstās palaišanas iekārta” ir ierīce, kas uz laiku bagātina dzinēja gaisa/degvielas maisījumu, tādējādi palīdzot iedarbināt transportlīdzekli;

| 2.10. | “palaišanas palīgierīce” ir ierīce, kas palīdz iedarbināt dzinēju, nebagātinot dzinēja gaisa/degvielas maisījumu, piemēram, kvēlsveces, iesmidzināšanas laika izmaiņas utt.; |
| --- | --- |

2.10.

“palaišanas palīgierīce” ir ierīce, kas palīdz iedarbināt dzinēju, nebagātinot dzinēja gaisa/degvielas maisījumu, piemēram, kvēlsveces, iesmidzināšanas laika izmaiņas utt.;

| 2.11. | “spēka piedziņas bloks” ir sistēma, kurā ietilpst enerģijas akumulēšanas ierīce(-s), enerģijas pārveidotājs(-i) un transmisija(-s), kas akumulēto enerģiju pārveido mehāniskajā enerģijā, kuru pārvada uz riteņiem, lai panāktu transportlīdzekļa kustību; |
| --- | --- |

2.11.

“spēka piedziņas bloks” ir sistēma, kurā ietilpst enerģijas akumulēšanas ierīce(-s), enerģijas pārveidotājs(-i) un transmisija(-s), kas akumulēto enerģiju pārveido mehāniskajā enerģijā, kuru pārvada uz riteņiem, lai panāktu transportlīdzekļa kustību;

| 2.12. | “transportlīdzeklis ar iekšdedzes dzinēju” ir transportlīdzeklis, ko darbina tikai iekšdedzes dzinējs; |
| --- | --- |

2.12.

“transportlīdzeklis ar iekšdedzes dzinēju” ir transportlīdzeklis, ko darbina tikai iekšdedzes dzinējs;

| 2.13. | “elektrisks spēka piedziņas bloks” ir sistēma, kurā ietilpst viena vai vairākas enerģijas akumulēšanas ierīces (piemēram, akumulators, elektromehānisks spararats vai papildu kondensators), viena vai vairākas elektriskās jaudas kondicionēšanas ierīces un viens vai vairāki elektriski mehānismi, kas akumulēto elektroenerģiju pārveido mehāniskajā enerģijā, kuru pārvada uz riteņiem, lai panāktu transportlīdzekļa kustību; |
| --- | --- |

2.13.

“elektrisks spēka piedziņas bloks” ir sistēma, kurā ietilpst viena vai vairākas enerģijas akumulēšanas ierīces (piemēram, akumulators, elektromehānisks spararats vai papildu kondensators), viena vai vairākas elektriskās jaudas kondicionēšanas ierīces un viens vai vairāki elektriski mehānismi, kas akumulēto elektroenerģiju pārveido mehāniskajā enerģijā, kuru pārvada uz riteņiem, lai panāktu transportlīdzekļa kustību;

| 2.14. | “elektrisks transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks; |
| --- | --- |

2.14.

“elektrisks transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks;

| 2.15. | “hibrīds spēka piedziņas bloks” ir spēka piedziņas bloks, kam ir vismaz divas dažādas enerģijas pārveides ierīces un divas dažādas enerģijas akumulēšanas sistēmas (iebūvētas transportlīdzeklī), lai panāktu transportlīdzekļa kustību;






  2.15.1. | “hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks” ir spēka piedziņas bloks, kas, lai panāktu mehānisku kustību, izmanto enerģiju no abiem šādiem transportlīdzeklī esošiem enerģijas/jaudas avotiem:






  — | patērējamas degvielas, |
| --- | --- | --- | --- |

2.15.

“hibrīds spēka piedziņas bloks” ir spēka piedziņas bloks, kam ir vismaz divas dažādas enerģijas pārveides ierīces un divas dažādas enerģijas akumulēšanas sistēmas (iebūvētas transportlīdzeklī), lai panāktu transportlīdzekļa kustību;

2.15.1.

“hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks” ir spēka piedziņas bloks, kas, lai panāktu mehānisku kustību, izmanto enerģiju no abiem šādiem transportlīdzeklī esošiem enerģijas/jaudas avotiem:

—

patērējamas degvielas,

| — | elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces (piemēram, akumulatora, kondensatora, spararata/ģeneratora...); |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces (piemēram, akumulatora, kondensatora, spararata/ģeneratora...);

| 2.16. | “UĀT diapazons”: kopējais pārvarētais attālums pilnu kombinēto ciklu laikā, kuru var nobraukt, izmantojot enerģiju, kas iegūta no ārēji uzlādēta akumulatora (vai citas elektroenerģijas akumulēšanas ierīces), un kuru mēra saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru; |
| --- | --- |

2.16.

“UĀT diapazons”: kopējais pārvarētais attālums pilnu kombinēto ciklu laikā, kuru var nobraukt, izmantojot enerģiju, kas iegūta no ārēji uzlādēta akumulatora (vai citas elektroenerģijas akumulēšanas ierīces), un kuru mēra saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru;

| 2.17. | “hibrīds transportlīdzeklis (HT)” ir transportlīdzeklis, ko darbina hibrīds spēka piedziņas bloks;






  2.17.1. | “hibrīds elektrisks transportlīdzeklis (HET)” ir transportlīdzeklis, ko darbina hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks; |
| --- | --- | --- |

2.17.

“hibrīds transportlīdzeklis (HT)” ir transportlīdzeklis, ko darbina hibrīds spēka piedziņas bloks;

2.17.1.

“hibrīds elektrisks transportlīdzeklis (HET)” ir transportlīdzeklis, ko darbina hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks;

| 2.18. | “elektriskais diapazons” attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa, ir attālums, ko var nobraukt, izmantojot elektroenerģiju vienā pilnībā uzlādētā akumulatorā (vai citā elektroenerģijas akumulēšanas ierīcē) un ko mēra saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru; |
| --- | --- |

2.18.

“elektriskais diapazons” attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa, ir attālums, ko var nobraukt, izmantojot elektroenerģiju vienā pilnībā uzlādētā akumulatorā (vai citā elektroenerģijas akumulēšanas ierīcē) un ko mēra saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru;

| 2.19. | “periodiski reģenerējoša sistēma” ir pretpiesārņojuma iekārta (piem., katalītiskais neitralizators, makrodaļiņu filtrs), kurai nepieciešams periodisks atjaunošanās process pēc mazāk nekā 4 000 km normālas transportlīdzekļa darbības. Ja pretpiesārņojuma iekārtas reģenerācija noris vismaz vienu reizi I tipa testa laikā un tā jau ir atjaunojusies vismaz vienu reizi transportlīdzekļa sagatavošanas cikla laikā, sistēmu uzskata par nepārtraukti reģenerējošu, kam nav nepieciešama īpaša testa procedūra. Noteikumu 10. pielikumu nepiemēro nepārtraukti reģenerējošām sistēmām.
  Pēc ražotāja pieprasījuma, ja tam piekrīt tehniskais dienests, testa procedūru, kas raksturīga periodiski reģenerējošām sistēmām, nepiemēro reģenerējošai ierīcei, ja ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz informāciju par to, ka to ciklu laikā, kuros notiek reģenerācija, CO2 emisija nepārsniedz ražotāja deklarēto līmeni vairāk kā par 4 %. |
| --- | --- |

2.19.

“periodiski reģenerējoša sistēma” ir pretpiesārņojuma iekārta (piem., katalītiskais neitralizators, makrodaļiņu filtrs), kurai nepieciešams periodisks atjaunošanās process pēc mazāk nekā 4 000 km normālas transportlīdzekļa darbības. Ja pretpiesārņojuma iekārtas reģenerācija noris vismaz vienu reizi I tipa testa laikā un tā jau ir atjaunojusies vismaz vienu reizi transportlīdzekļa sagatavošanas cikla laikā, sistēmu uzskata par nepārtraukti reģenerējošu, kam nav nepieciešama īpaša testa procedūra. Noteikumu 10. pielikumu nepiemēro nepārtraukti reģenerējošām sistēmām.

Pēc ražotāja pieprasījuma, ja tam piekrīt tehniskais dienests, testa procedūru, kas raksturīga periodiski reģenerējošām sistēmām, nepiemēro reģenerējošai ierīcei, ja ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz informāciju par to, ka to ciklu laikā, kuros notiek reģenerācija, CO2 emisija nepārsniedz ražotāja deklarēto līmeni vairāk kā par 4 %.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņa mērījumiem un/vai elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2.   Apstiprinājuma pieteikumam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas papildu ziņas:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa būtisko parametru aprakstu, kurā iekļauta visa 1., 2. un 3. pielikumā minētā informācija, atbilstoši spēka piedziņas bloka veidam; pēc tā tehniskā dienesta, kurš atbild par testiem, vai pēc ražotāja pieprasījuma var izskatīt papildu tehnisko informāciju par īpašiem transportlīdzekļiem, kas patērē īpaši maz degvielas; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa būtisko parametru aprakstu, kurā iekļauta visa 1., 2. un 3. pielikumā minētā informācija, atbilstoši spēka piedziņas bloka veidam; pēc tā tehniskā dienesta, kurš atbild par testiem, vai pēc ražotāja pieprasījuma var izskatīt papildu tehnisko informāciju par īpašiem transportlīdzekļiem, kas patērē īpaši maz degvielas;

| 3.2.2. | transportlīdzekļa galveno – tostarp 4. pielikuma projekta izstrādē izmantoto – pazīmju aprakstu. |
| --- | --- |

3.2.2.

transportlīdzekļa galveno – tostarp 4. pielikuma projekta izstrādē izmantoto – pazīmju aprakstu.

3.3.   Transportlīdzekli, kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugs, nogādā tehniskajā dienestā, kas ir atbildīgs par apstiprināšanas testu izpildi. M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz to emisijām saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 testa laikā tehniskais dienests pārbauda, vai šis transportlīdzeklis, ja to darbina tikai iekšdedzes dzinējs vai hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks, atbilst attiecīgajam tipam piemērojamajām robežvērtībām, kā aprakstīts Noteikumos Nr. 83.

3.4.   Kompetentā iestāde pirms transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti noteikumi, kas garantē ražojumu atbilstības efektīvu kontroli.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegta transportlīdzekļa tipa CO2 emisijas un degvielas un/vai elektroenerģijas patēriņš un elektriskais diapazons ir izmērīts saskaņā ar 5. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, attiecīgajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

4.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sērijas numuru, kas atbilst pēdējiem svarīgākajiem tehniskajiem grozījumiem (patlaban 01), kuri noteikumos ir izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Nolīguma valsts nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, attiecinājumu uz citu tipu vai apstiprinājuma noraidīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem paziņo 1958. gada nolīguma valstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot līdzekļus, kas atbilst paraugam šo noteikumu 4. pielikumā.

4.4.   Visiem transportlīdzekļiem, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā, viegli nolasāmā vietā, kas precizēta apstiprinājuma veidlapā, uzliek starptautiski atzītu marķējumu, kam ir šādas sastāvdaļas:

| 4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2);

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs.

4.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem šim nolīgumam pievienotiem noteikumiem, valstī, kurā apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šiem noteikumiem, nav atkārtoti jānorāda 4.4.1. punktā aprakstītais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, ar kuriem saskaņā piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.6.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7.   Apstiprinājuma marķējumu izvieto uz transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā.

4.8.   Šo noteikumu 5. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

5.   SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

5.1.   Vispārīga informācija

Sastāvdaļas, kas var ietekmēt CO2 emisiju un degvielas patēriņu vai elektroenerģijas patēriņu projektē, izgatavo un montē tā, lai, transportlīdzekli normāli lietojot, neatkarīgi no vibrācijas, kurai tas, iespējams, tiks pakļauts, transportlīdzeklis atbilstu šiem noteikumiem.

5.2.   Testu apraksti transportlīdzekļiem, kurus darbina tikai iekšdedzes dzinējs

5.2.1.   CO2 emisijas un degvielas patēriņu mēra saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto testa procedūru. Transportlīdzekļi, kuri nesasniedz paātrinājuma un maksimālā ātruma vērtības, kas nepieciešamas testa ciklā, jāekspluatē ar pilnīgi nospiestu akseleratora vadības ierīci, līdz tie atkal sasniedz nepieciešamos ekspluatācijas rādītājus. Atkāpes no testa cikla jāreģistrē testa ziņojumā.

5.2.2.   Attiecībā uz CO2 emisijām testa rezultātus izsaka gramos uz kilometru (g/km), noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

5.2.3.   Degvielas patēriņa vērtības izsaka litros uz 100 km (benzīna, sašķidrinātas naftas gāzes vai dīzeļdegvielas gadījumā) vai m3 uz 100 km (dabasgāzes gadījumā) un aprēķina saskaņā ar 6. pielikuma 1.4.3. punktu ar oglekļa bilances metodi, izmantojot izmērītās CO2 emisijas un citas ar oglekli saistītās emisijas (CO un HC). Rezultātus noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz komata.

5.2.4.   Noteikumu 5.2.3. punktā minēto aprēķinu veikšanai degvielas patēriņu izsaka atbilstošās vienībās un izmanto šādus degvielas raksturlielumus:

| a) | blīvums: mēra testa degvielai saskaņā ar ISO3675 vai līdzvērtīgu metodi; benzīnam, dīzeļdegvielai, biodīzelim un etanolam (E85) izmanto blīvumu, kas izmērīts 15 °C temperatūrā; sašķidrinātai naftas gāzei un dabasgāzei/biometānam lieto šādus standartblīvumus: | 0,538 kg/l attiecībā uz sašķidrinātu naftas gāzi, |
| --- | --- | --- |

a)

blīvums: mēra testa degvielai saskaņā ar ISO3675 vai līdzvērtīgu metodi; benzīnam, dīzeļdegvielai, biodīzelim un etanolam (E85) izmanto blīvumu, kas izmērīts 15 °C temperatūrā; sašķidrinātai naftas gāzei un dabasgāzei/biometānam lieto šādus standartblīvumus:

0,538 kg/l attiecībā uz sašķidrinātu naftas gāzi,

| | 0,654 kg/m3 attiecībā uz dabasgāzi (3); |
| --- | --- |

0,654 kg/m3 attiecībā uz dabasgāzi (3);

| b) | ūdeņraža un oglekļa attiecība: izmanto šādas fiksētas vērtības: | C1H1,89O0,016 – benzīnam, |
| --- | --- | --- |

b)

ūdeņraža un oglekļa attiecība: izmanto šādas fiksētas vērtības:

C1H1,89O0,016 – benzīnam,

| | C1H1,86O0,005 – dīzeļdegvielai, |
| --- | --- |

C1H1,86O0,005 – dīzeļdegvielai,

| | C1H2,525 – sašķidrinātai naftas gāzei, |
| --- | --- |

C1H2,525 – sašķidrinātai naftas gāzei,

| | CH4 – dabasgāzei un biometānam, |
| --- | --- |

CH4 – dabasgāzei un biometānam,

| | C1H2,74O0,385 – etanolam (E85). |
| --- | --- |

C1H2,74O0,385 – etanolam (E85).

5.3.   Testu apraksti transportlīdzekļiem, kurus darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks

5.3.1.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic elektroenerģijas patēriņa mērījumus saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumā aprakstīto metodi un testu ciklu.

5.3.2.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic transportlīdzekļa elektriskā diapazona mērījumus saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto metodi.

Pārdošanas veicināšanas materiālos drīkst iekļaut tikai ar minēto metodi veiktus elektriskā diapazona mērījumus.

5.3.3.   Elektroenerģijas patēriņa rezultāts jāizsaka vatu stundās uz kilometru (Wh/km), bet diapazons – kilometros, abus noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

5.4.   Testu apraksti transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks

5.4.1.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic transportlīdzekļa CO2 emisiju un elektroenerģijas patēriņa mērījumus saskaņā ar 8. pielikumā aprakstīto testa procedūru.

5.4.2.   Attiecībā uz CO2 emisijām testa rezultātus izsaka gramos uz kilometru (g/km), noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

5.4.3.   Degvielas patēriņa vērtības izsaka litros uz 100 km (benzīna, sašķidrinātas naftas gāzes vai dīzeļdegvielas gadījumā) vai m3 uz 100 km (dabasgāzes gadījumā) un aprēķina atbilstīgi 6. pielikuma 1.4.3. punktam ar oglekļa bilances metodi, izmantojot izmērītās CO2 emisijas un citas ar oglekli saistītās emisijas (CO un HC). Rezultātus noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz komata.

5.4.4.   Noteikumu 5.4.3. punktā minēto aprēķinu veikšanai piemēro 5.2.4. punktā minētās prasības un vērtības.

5.4.5.   Vajadzības gadījumā elektroenerģijas patēriņa rezultāts jāizsaka vatu stundās uz kilometru (Wh/km), noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

5.4.6.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic transportlīdzekļa elektriskā diapazona mērījumus saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikumā aprakstīto metodi. Rezultātus izsaka kilometros, noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

Pārdošanas veicināšanas materiālos un 8. pielikumā minētajos aprēķinos drīkst izmantot tikai ar minēto metodi veiktus elektriskā diapazona mērījumus.

5.5.   Rezultātu interpretēšana

5.5.1.   Par tipa apstiprinājuma vērtību noteiktā CO2 vērtība vai elektroenerģijas patēriņš ir ražotāja deklarētā vērtība, ja tehniskā dienesta veikto mērījumu vērtība pārsniedz ražotāja deklarēto vērtību ne vairāk kā par 4 %. Mērījumu vērtība drīkst būt zemāka bez ierobežojumiem.

Attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes dzinējs un kas ir aprīkoti ar 2.19. punktā aprakstītajām periodiski reģenerējošām sistēmām, pirms salīdzināšanas ar deklarēto vērtību rezultātus reizina ar koeficientu Ki, ko aprēķina saskaņā ar 10. pielikumu.

5.5.2.   Ja CO2 vai elektroenerģijas patēriņa mērījumu vērtība pārsniedz ražotāja deklarēto CO2 vai elektroenerģijas patēriņa vērtību vairāk nekā par 4 %, tad šim transportlīdzeklim veic atkārtotu testu.

Ja abu testu rezultātu vidējā vērtība pārsniedz ražotāja deklarēto vērtību ne vairāk kā par 4 %, tad ražotāja deklarēto vērtību nosaka par tipa apstiprinājuma vērtību.

5.5.3.   Ja vidējā vērtība joprojām pārsniedz deklarēto vērtību vairāk nekā par 4 %, minētajam transportlīdzeklim veic galīgo testu. Šo trīs testu vidējo rezultātu nosaka par tipa apstiprinājuma vērtību.

6.   APSTIPRINĀTĀ TIPA PĀRVEIDOŠANA UN APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANA UZ CITU TIPU

6.1.   Visus apstiprinātā tipa pārveidojumus paziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi šo tipu. Struktūrvienība minētajā gadījumā var rīkoties šādi:

| 6.1.1. | uzskatīt, ka veiktie pārveidojumi nevarētu radīt ievērojamu nelabvēlīgu ietekmi uz CO2 vērtībām un degvielas vai elektroenerģijas patēriņu un ka šajā gadījumā sākotnējais apstiprinājums būs spēkā attiecībā uz pārveidoto transportlīdzekļa tipu; vai |
| --- | --- |

6.1.1.

uzskatīt, ka veiktie pārveidojumi nevarētu radīt ievērojamu nelabvēlīgu ietekmi uz CO2 vērtībām un degvielas vai elektroenerģijas patēriņu un ka šajā gadījumā sākotnējais apstiprinājums būs spēkā attiecībā uz pārveidoto transportlīdzekļa tipu; vai

| 6.1.2. | pieprasīt, lai tehniskais dienests, kas atbildīgs par testu veikšanu saskaņā ar šo noteikumu 7. panta nosacījumiem, veic vēl vienu testu; |
| --- | --- |

6.1.2.

pieprasīt, lai tehniskais dienests, kas atbildīgs par testu veikšanu saskaņā ar šo noteikumu 7. panta nosacījumiem, veic vēl vienu testu;

6.2.   izmantojot 4.3. punktā minēto procedūru, paziņot 1958. gada nolīguma valstīm, kuras piemēro šos noteikumus, apstiprinājuma apliecinājumu vai attiecināšanu uz citu tipu, norādot izmaiņas.

6.3.   Kompetentā iestāde, kas piešķir apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, šādam attiecinājumam piešķir sērijas numuru un informē citas 1958. gada nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 4. pielikumā.

7.   NOSACĪJUMI TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANAI UZ CITU TIPU

7.1.   Transportlīdzekļi, ko darbina tikai iekšdedzes dzinējs, izņemot transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošām emisijas kontroles sistēmām

Tipa apstiprinājumu var attiecināt uz tā paša tipa transportlīdzekļiem vai cita tipa transportlīdzekļiem, kas atšķiras ar šādiem turpmāk minētiem parametriem, kuri ietverti 4. pielikumā, ja tehniskā dienesta izmērītās CO2 emisijas M1 kategorijas transportlīdzekļiem nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību vairāk kā par 4 % un N1 kategorijas transportlīdzekļiem – vairāk kā par 6 %.

| 7.1.1. | Atskaites masa. |
| --- | --- |

7.1.1.

Atskaites masa.

| 7.1.2. | Maksimālā atļautā masa. |
| --- | --- |

7.1.2.

Maksimālā atļautā masa.

| 7.1.3. | Virsbūves tips:






  a) | M1 kategorijas transportlīdzekļiem: sedans, hečbeks, universālis, kupeja, kabriolets, daudzfunkcionāls transportlīdzeklis (4); |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

Virsbūves tips:

a)

M1 kategorijas transportlīdzekļiem: sedans, hečbeks, universālis, kupeja, kabriolets, daudzfunkcionāls transportlīdzeklis (4);

| b) | N1 kategorijas transportlīdzekļiem: kravas automobilis, autofurgons. |
| --- | --- |

b)

N1 kategorijas transportlīdzekļiem: kravas automobilis, autofurgons.

| 7.1.4. | Kopējais pārnesumu skaits. |
| --- | --- |

7.1.4.

Kopējais pārnesumu skaits.

| 7.1.5. | Dzinēja aprīkojums un piederumi. |
| --- | --- |

7.1.5.

Dzinēja aprīkojums un piederumi.

7.2.   Transportlīdzekļi, ko darbina tikai iekšdedzes dzinējs un kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošām emisijas kontroles sistēmām

Tipa apstiprinājumu var attiecināt uz tā paša tipa transportlīdzekļiem vai cita tipa transportlīdzekļiem, kas atšķiras ar 4. pielikumā minētajiem parametriem, kuri norādīti 7.1.1. līdz 7.1.5. punktā, bet neatšķiras ar 10. pielikumā minētajiem transportlīdzekļu saimes grupas parametriem, ja tehniskā dienesta izmērītās CO2 emisijas M1 kategorijas transportlīdzekļiem nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību vairāk kā par 4 % un N1 kategorijas transportlīdzekļiem – vairāk kā par 6 %, piemērojot tādu pašu koeficientu Ki.

Tipa apstiprinājumu var attiecināt arī uz tā paša tipa transportlīdzekļiem, bet ar citu koeficientu Ki, ja tehnisko dienestu mērītā koriģētā CO2 vērtība M1 kategorijas transportlīdzekļiem nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību vairāk kā par 4 % un N1 kategorijas transportlīdzekļiem – vairāk kā par 6 %.

7.3.   Transportlīdzekļi, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks

Tipa apstiprinājuma attiecinājumu var piešķirt, ja tam piekrīt par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests.

7.4.   Transportlīdzekļi, ko darbina hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks

Tipa apstiprinājumu var attiecināt uz tā paša tipa transportlīdzekļiem vai cita tipa transportlīdzekļiem, kas atšķiras ar šādiem turpmāk minētiem parametriem, kuri ietverti 4. pielikumā, ja tehniskā dienesta izmērītās CO2 emisijas un elektroenerģijas patēriņš M1 kategorijas transportlīdzekļiem nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību vairāk kā par 4 % un N1 kategorijas transportlīdzekļiem – vairāk kā par 6 %.

| 7.4.1. | Atskaites masa. |
| --- | --- |

7.4.1.

Atskaites masa.

| 7.4.2. | Maksimālā atļautā masa. |
| --- | --- |

7.4.2.

Maksimālā atļautā masa.

| 7.4.3. | Virsbūves tips:






  a) | M1 kategorijas transportlīdzekļiem: sedans, hečbeks, universālis, kupeja, kabriolets, daudzfunkcionāls transportlīdzeklis (5); |
| --- | --- | --- |

7.4.3.

Virsbūves tips:

a)

M1 kategorijas transportlīdzekļiem: sedans, hečbeks, universālis, kupeja, kabriolets, daudzfunkcionāls transportlīdzeklis (5);

| b) | N1 kategorijas transportlīdzekļiem: kravas automobilis, autofurgons. |
| --- | --- |

b)

N1 kategorijas transportlīdzekļiem: kravas automobilis, autofurgons.

| 7.4.4. | Saistībā ar jebkuru citu parametru izmaiņām tipa apstiprinājuma attiecinājumu var piešķirt, ja tam piekrīt par testu veikšanu atbildīgais dienests. |
| --- | --- |

7.4.4.

Saistībā ar jebkuru citu parametru izmaiņām tipa apstiprinājuma attiecinājumu var piešķirt, ja tam piekrīt par testu veikšanu atbildīgais dienests.

7.5.   N1 kategorijas transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma attiecināšana uz citiem attiecīgās saimes transportlīdzekļiem, ja tos darbina tikai ar iekšdedzes dzinēju vai ar hibrīdu elektrisku spēka piedziņas bloku

7.5.1.   N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas ir apstiprināti kā transportlīdzekļu saimes locekļi saskaņā ar 7.6.2. punktā minēto procedūru, tās pašas saimes transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu var piemērot tikai tad, ja tehniskais dienests novērtē, ka jaunā transportlīdzekļa degvielas patēriņš nepārsniedz tā transportlīdzekļa degvielas patēriņu, uz kuru pamatots transportlīdzekļu saimes degvielas patēriņš.

Apstiprinājumus var arī attiecināt uz transportlīdzekļiem, kas ir:

| a) | līdz 110 kg smagāki nekā testētais saimes transportlīdzeklis, ar noteikumu, ka to masas starpība ar vieglāko saimes transportlīdzekli nepārsniedz 220 kg; |
| --- | --- |

a)

līdz 110 kg smagāki nekā testētais saimes transportlīdzeklis, ar noteikumu, ka to masas starpība ar vieglāko saimes transportlīdzekli nepārsniedz 220 kg;

| b) | ar zemāku kopējo pārnesuma skaitli nekā testētajam saimes transportlīdzeklim, ja atšķirību iemesls ir tikai riepu izmērs; |
| --- | --- |

b)

ar zemāku kopējo pārnesuma skaitli nekā testētajam saimes transportlīdzeklim, ja atšķirību iemesls ir tikai riepu izmērs;

| c) | atbilstoši transportlīdzekļu saimei visos pārējos aspektos. |
| --- | --- |

c)

atbilstoši transportlīdzekļu saimei visos pārējos aspektos.

7.5.2.   N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas ir apstiprināti kā transportlīdzekļu saimes locekļi saskaņā ar 7.6.3. punktā minēto procedūru, tās pašas saimes transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu var piemērot tikai tad, ja tehniskais dienests novērtē, ka jaunā transportlīdzekļa degvielas patēriņš nepārsniedz robežvērtības, kas noteiktas diviem saimes transportlīdzekļiem ar attiecīgi augstāko un zemāko degvielas patēriņu.

7.6.   N1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšana transportlīdzekļu saimē, ja tos darbina tikai ar iekšdedzes dzinēju vai ar hibrīdu elektrisku spēka piedziņas bloku

N1 kategorijas transportlīdzekļus var apstiprināt saimē atbilstoši 7.6.1. punktam saskaņā ar 7.6.2. punktā vai 7.6.3. punktā minēto metodi.

7.6.1.   Šajos noteikumos N1 kategorijas transportlīdzekļus var grupēt saimē, ja ir identiski vai līdz noteiktai robežai vienādi šādi parametri.

| 7.6.1.1. | Identiskie parametri ir šādi:






  a) | ražotājs un tips, kā noteikts 4. pielikuma 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

7.6.1.1.

Identiskie parametri ir šādi:

a)

ražotājs un tips, kā noteikts 4. pielikuma 2. punktā;

| b) | dzinēja darba tilpums; |
| --- | --- |

b)

dzinēja darba tilpums;

| c) | emisiju kontroles sistēmas tips; |
| --- | --- |

c)

emisiju kontroles sistēmas tips;

| d) | degvielas sistēmas tips, kā noteikts 4. pielikuma 6.7.2. punktā. |
| --- | --- |

d)

degvielas sistēmas tips, kā noteikts 4. pielikuma 6.7.2. punktā.

| 7.6.1.2. | Šādiem parametriem ir jābūt turpmāk aprakstītajās robežās:






  a) | kopējais pārnesuma skaitlis (ne vairāk kā par 8 % pārsniedz zemāko), kā noteikts 4. pielikuma 6.10.3. punktā; |
| --- | --- | --- |

7.6.1.2.

Šādiem parametriem ir jābūt turpmāk aprakstītajās robežās:

a)

kopējais pārnesuma skaitlis (ne vairāk kā par 8 % pārsniedz zemāko), kā noteikts 4. pielikuma 6.10.3. punktā;

| b) | atskaites masa (ne vairāk kā 220 kg vieglāka par smagāko); |
| --- | --- |

b)

atskaites masa (ne vairāk kā 220 kg vieglāka par smagāko);

| c) | frontālā daļa (ne vairāk kā 15 % mazāka par lielāko); |
| --- | --- |

c)

frontālā daļa (ne vairāk kā 15 % mazāka par lielāko);

| d) | dzinēja jauda (ne vairāk kā 10 % mazāka par lielāko). |
| --- | --- |

d)

dzinēja jauda (ne vairāk kā 10 % mazāka par lielāko).

7.6.2.   Transportlīdzekļu saimi, kā noteikts 7.6.1. punktā, var apstiprināt, ja CO2 emisijas un degvielas patēriņa dati ir vienādi visiem saimes transportlīdzekļiem. Tehniskajam dienestam testa nolūkā jāizvēlas viens saimes transportlīdzeklis, kuram atbilstoši tehniskā dienesta viedoklim ir vislielākā CO2 emisija. Mērījumus veic saskaņā ar 5. punkta un 6. pielikuma norādījumiem, savukārt rezultātus, kas iegūti saskaņā ar 5.5. punktā aprakstīto metodi, izmanto kā tipa apstiprinājuma vērtības, kas raksturīgas visiem saimes transportlīdzekļiem.

7.6.3.   Transportlīdzekļus, kas saskaņā ar 7.6.1. punktu ir sagrupēti saimē, var apstiprināt ar individuāliem CO2 emisiju un degvielas patēriņa datiem katram saimes transportlīdzeklim. Tehniskais dienests testa nolūkā izvēlas divus transportlīdzekļus, kuriem saskaņā ar tehniskā dienesta viedokli ir attiecīgi vislielākā un vismazākā CO2 emisija. Mērījumus veic, kā norādīts 5. punktā un 6. pielikumā. Ja ražotāja norādītie dati par šiem diviem transportlīdzekļiem nepārsniedz 5.5. punktā minētās robežvērtības, kā tipa apstiprinājuma vērtības var izmantot CO2 emisijas datus, ko ražotājs norādījis attiecībā uz visiem saimes transportlīdzekļiem. Ja ražotāja norādītie dati neatbilst minētajām robežvērtībām, tipa apstiprinājumam izmanto saskaņā ar 5.5. punktā minēto metodi iegūtos rezultātus, un tehniskais dienests papildu testiem izvēlas atbilstošu skaitu citu saimes transportlīdzekļu.

8.   ĪPAŠI NOTEIKUMI

Papildu testēšanas programmām var pieteikt transportlīdzekļus ar īpašām enegroefektīvām tehnoloģijām, ko piedāvās nākotnē. Šīs programmas precizēs vēlākā stadijā, un izgatavotājs var tās pieprasīt, lai demonstrētu šāda risinājuma priekšrocības.

9.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātus transportlīdzekļus ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam.

9.2.   Lai pārliecinātos, ka tiek ievēroti 9.1. punktā minētie nosacījumi, īstenos ražošanas pārbaudes.

9.3.   Transportlīdzekļi, ko darbina tikai iekšdedzes dzinējs

9.3.1.   Mērījumi, kas pierāda ražojumu atbilstību attiecībā uz transportlīdzekļu CO2 emisijām, parasti tiek pārbaudīti, pamatojoties uz aprakstu tipa apstiprinājuma sertifikātā, kas atbilst paraugam šo noteikumu 4. pielikumā.

Ražojumu atbilstības kontroles pamatā ir kompetentās iestādes veikts ražotāja revīzijas procedūru novērtējums, lai nodrošinātu transportlīdzekļa tipa atbilstību attiecībā uz CO2 emisiju.

Ja iestāde uzskata, ka ražotāja revīzijas procedūras standarts nav pietiekami augsts, tā var pieprasīt veikt pārbaudes testus ražošanā esošajiem transportlīdzekļiem.

9.3.1.1.   Ja CO2 emisiju mērījumi jāveic transportlīdzekļa tipam, kurš attiecināts uz vienu vai vairākiem citiem tipiem, testa laikā tiks veikti testi pieejamajam(-iem) transportlīdzeklim(-ļiem) (transportlīdzeklis(-ļi) ir aprakstīts(-i) sākotnējā dokumentā vai turpmākos tipa attiecinājumos).

9.3.1.1.1.   Transportlīdzekļa atbilstība CO2 testam.

| 9.3.1.1.1.1. | Ar nejaušības metodi no sērijas izvēlās trīs transportlīdzekļus un tos testē saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

9.3.1.1.1.1.

Ar nejaušības metodi no sērijas izvēlās trīs transportlīdzekļus un tos testē saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru.

| 9.3.1.1.1.2. | Ja iestādi apmierina ražotāja noteiktā ražošanas standarta pielaide, testus veic saskaņā ar 9.3.2. punktu.
  Ja iestādi neapmierina ražotāja noteiktā ražošanas standarta pielaide, testus veic saskaņā ar 9.3.3. punktu. |
| --- | --- |

9.3.1.1.1.2.

Ja iestādi apmierina ražotāja noteiktā ražošanas standarta pielaide, testus veic saskaņā ar 9.3.2. punktu.

Ja iestādi neapmierina ražotāja noteiktā ražošanas standarta pielaide, testus veic saskaņā ar 9.3.3. punktu.

| 9.3.1.1.1.3. | Ražošanas sēriju uzskata par atbilstīgu vai neatbilstīgu, pamatojoties uz testiem, kas veikti trim minētajiem transportlīdzekļu paraugiem, pēc tam, kad saskaņā ar izmantotajiem testa kritērijiem, kas ir atbilstošajā tabulā, ir pieņemts lēmums par testa izturēšanu vai neizturēšanu attiecībā uz CO2.
  Ja attiecībā uz CO2 nav pieņemts lēmums par to, vai tests ir izturēts vai ne, veic testu papildu transportlīdzeklim (skatīt 1. attēlu). |
| --- | --- |

9.3.1.1.1.3.

Ražošanas sēriju uzskata par atbilstīgu vai neatbilstīgu, pamatojoties uz testiem, kas veikti trim minētajiem transportlīdzekļu paraugiem, pēc tam, kad saskaņā ar izmantotajiem testa kritērijiem, kas ir atbilstošajā tabulā, ir pieņemts lēmums par testa izturēšanu vai neizturēšanu attiecībā uz CO2.

Ja attiecībā uz CO2 nav pieņemts lēmums par to, vai tests ir izturēts vai ne, veic testu papildu transportlīdzeklim (skatīt 1. attēlu).

| 9.3.1.1.1.4. | Šo noteikumu 2.19. punktā aprakstīto periodiski reģenerējošu sistēmu gadījumā rezultātus reizina ar koeficientu Ki, kas iegūts, veicot 10. pielikumā izklāstīto procedūru tipa apstiprinājuma piešķiršanas laikā.
  Pēc ražotāja pieprasījuma testēšanu var veikt uzreiz pēc reģenerācijas pabeigšanas. |
| --- | --- |

9.3.1.1.1.4.

Šo noteikumu 2.19. punktā aprakstīto periodiski reģenerējošu sistēmu gadījumā rezultātus reizina ar koeficientu Ki, kas iegūts, veicot 10. pielikumā izklāstīto procedūru tipa apstiprinājuma piešķiršanas laikā.

Pēc ražotāja pieprasījuma testēšanu var veikt uzreiz pēc reģenerācijas pabeigšanas.

1.   attēls

Image

9.3.1.1.2.   Neskatoties uz 6. pielikuma prasībām, testu veic transportlīdzekļiem bez nobraukuma.

| 9.3.1.1.2.1. | Tomēr, ja to pieprasa ražotājs, testus veic iebrauktiem transportlīdzekļiem, kuru nobraukums nepārsniedz 15 000 km.
  Šajā gadījumā iebraukuma procedūru izpilda ražotājs, kas apņemas neveikt nekādus pielāgojumus minētajiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

9.3.1.1.2.1.

Tomēr, ja to pieprasa ražotājs, testus veic iebrauktiem transportlīdzekļiem, kuru nobraukums nepārsniedz 15 000 km.

Šajā gadījumā iebraukuma procedūru izpilda ražotājs, kas apņemas neveikt nekādus pielāgojumus minētajiem transportlīdzekļiem.

| 9.3.1.1.2.2. | Ja ražotājs pieprasa veikt iebraukšanas procedūru (“x” km, kur x ≤ 15 000 km), to var veikt turpmāk aprakstītajā kārtībā.
  Pirmajam transportlīdzeklim (tas var būt tipa apstiprinājuma transportlīdzeklis), kuram veic testu, CO2 emisijas mēra, ja nobraukums ir nulle un “x” km.
  Emisiju izmaiņu koeficientu (IK) starp nulles un “x” km nobraukumu aprēķina šādi:



  IK vērtība var būt mazāka par 1.
  Turpmāk testējamajiem transportlīdzekļiem neveic iebraukšanas procedūru, bet to nulle km emisijas koriģē ar izmaiņu koeficientu (IK).
  Šajā gadījumā izmantojamās vērtības ir: | pirmajam transportlīdzeklim – vērtība, ja nobraukums ir “x” km, |
| --- | --- | --- |

9.3.1.1.2.2.

Ja ražotājs pieprasa veikt iebraukšanas procedūru (“x” km, kur x ≤ 15 000 km), to var veikt turpmāk aprakstītajā kārtībā.

Pirmajam transportlīdzeklim (tas var būt tipa apstiprinājuma transportlīdzeklis), kuram veic testu, CO2 emisijas mēra, ja nobraukums ir nulle un “x” km.

Emisiju izmaiņu koeficientu (IK) starp nulles un “x” km nobraukumu aprēķina šādi:

Formula

IK vērtība var būt mazāka par 1.

Turpmāk testējamajiem transportlīdzekļiem neveic iebraukšanas procedūru, bet to nulle km emisijas koriģē ar izmaiņu koeficientu (IK).

Šajā gadījumā izmantojamās vērtības ir:

pirmajam transportlīdzeklim – vērtība, ja nobraukums ir “x” km,

| | pārējiem transportlīdzekļiem – vērtības, ja nobraukums ir nulle km, ko reizina ar izmaiņu koeficientu. |
| --- | --- |

pārējiem transportlīdzekļiem – vērtības, ja nobraukums ir nulle km, ko reizina ar izmaiņu koeficientu.

| 9.3.1.1.2.3. | Kā alternatīvu šai procedūrai vieglā automobiļa ražotājs var izmantot fiksētu izmaiņu koeficientu (IK = 0,92), reizinot ar to visas CO2 vērtības, kas mērītas, ja nobraukums ir nulle km. |
| --- | --- |

9.3.1.1.2.3.

Kā alternatīvu šai procedūrai vieglā automobiļa ražotājs var izmantot fiksētu izmaiņu koeficientu (IK = 0,92), reizinot ar to visas CO2 vērtības, kas mērītas, ja nobraukums ir nulle km.

| 9.3.1.1.2.4. | Šajā testā izmanto standartdegvielas, kas aprakstītas Noteikumu Nr. 83 10. un 10.a pielikumā. |
| --- | --- |

9.3.1.1.2.4.

Šajā testā izmanto standartdegvielas, kas aprakstītas Noteikumu Nr. 83 10. un 10.a pielikumā.

9.3.2.   Ražojumu atbilstība, ja ražotāja statistikas dati ir pieejami.

9.3.2.1.   Turpmākajos punktos aprakstīta procedūra, ko izmanto, lai pārbaudītu CO2 atbilstību ražošanas prasībām, ja ražotāja ražošanas standarta pielaide ir apmierinoša.

9.3.2.2.   Ja minimālais paraugu skaits ir trīs, tad paraugu ņemšanas procedūra ir noteikta tā, ka iespējamība, ka partija izturēs testu ar 40 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,95 (ražotāja risks = 5 %), vienlaikus iespējamība, ka partiju pieņems ar 65 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,1 (patērētāja risks = 10 %).

9.3.2.3.   Izmanto šādu procedūru (skatīt 1. attēlu):

L ir tipa apstiprinājuma CO2 vērtības naturāllogaritms:

| xi | = | mērījuma naturāllogaritms parauga i (kārtas numurs) transportlīdzeklim, |
| --- | --- | --- |
| s | = | novērtētā ražošanas standarta pielaide (pēc mērījumu naturāllogaritma noteikšanas), |
| n | = | faktiskais paraugu skaits. |

xi

=

mērījuma naturāllogaritms parauga i (kārtas numurs) transportlīdzeklim,

s

=

novērtētā ražošanas standarta pielaide (pēc mērījumu naturāllogaritma noteikšanas),

n

=

faktiskais paraugu skaits.

9.3.2.4.   Paraugam aprēķina testa statistiku, turklāt standarta pielaižu summa līdz robežvērtībai tiek aprēķināta, izmantojot šādu formulu:

Formula

9.3.2.5.   Pēc tam rīkojas šādi:

| 9.3.2.5.1. | ja testa statistikas rezultāts ir lielāks par apstiprināšanas lēmuma skaitli attiecībā uz 1. tabulā norādīto paraugu, tad pieņem lēmumu par apstiprināšanu; |
| --- | --- |

9.3.2.5.1.

ja testa statistikas rezultāts ir lielāks par apstiprināšanas lēmuma skaitli attiecībā uz 1. tabulā norādīto paraugu, tad pieņem lēmumu par apstiprināšanu;

| 9.3.2.5.2. | ja testa statistikas rezultāts ir mazāks par noraidīšanas lēmuma skaitli attiecībā uz 1. tabulā norādīto paraugu skaitu, tad pieņem lēmumu par noraidīšanu; |
| --- | --- |

9.3.2.5.2.

ja testa statistikas rezultāts ir mazāks par noraidīšanas lēmuma skaitli attiecībā uz 1. tabulā norādīto paraugu skaitu, tad pieņem lēmumu par noraidīšanu;

| 9.3.2.5.3. | citos gadījumos testē papildu transportlīdzekli saskaņā ar 6. pielikumu, un šo procedūru piemēro paraugam ar vienu papildu vienību. |
| --- | --- |

9.3.2.5.3.

citos gadījumos testē papildu transportlīdzekli saskaņā ar 6. pielikumu, un šo procedūru piemēro paraugam ar vienu papildu vienību.

1.   tabula

| Paraugu skaits
  (testēto transportlīdzekļu kopskaits) | Apstiprināšanas lēmuma skaitlis | Noraidīšanas lēmuma skaitlis |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| 3 | 3,327 | – 4,724 |
| 4 | 3,261 | – 4,790 |
| 5 | 3,195 | – 4,856 |
| 6 | 3,129 | – 4,922 |
| 7 | 3,063 | – 4,988 |
| 8 | 2,997 | – 5,054 |
| 9 | 2,931 | – 5,120 |
| 10 | 2,865 | – 5,185 |
| 11 | 2,799 | – 5,251 |
| 12 | 2,733 | – 5,317 |
| 13 | 2,667 | – 5,383 |
| 14 | 2,601 | – 5,449 |
| 15 | 2,535 | – 5,515 |
| 16 | 2,469 | – 5,581 |
| 17 | 2,403 | – 5,647 |
| 18 | 2,337 | – 5,713 |
| 19 | 2,271 | – 5,779 |
| 20 | 2,205 | – 5,845 |
| 21 | 2,139 | – 5,911 |
| 22 | 2,073 | – 5,977 |
| 23 | 2,007 | – 6,043 |
| 24 | 1,941 | – 6,109 |
| 25 | 1,875 | – 6,175 |
| 26 | 1,809 | – 6,241 |
| 27 | 1,743 | – 6,307 |
| 28 | 1,677 | – 6,373 |
| 29 | 1,611 | – 6,439 |
| 30 | 1,545 | – 6,505 |
| 31 | 1,479 | – 6,571 |
| 32 | – 2,112 | – 2,112 |

Paraugu skaits

(testēto transportlīdzekļu kopskaits)

Apstiprināšanas lēmuma skaitlis

Noraidīšanas lēmuma skaitlis

(a)

(b)

(c)

3

3,327

– 4,724

4

3,261

– 4,790

5

3,195

– 4,856

6

3,129

– 4,922

7

3,063

– 4,988

8

2,997

– 5,054

9

2,931

– 5,120

10

2,865

– 5,185

11

2,799

– 5,251

12

2,733

– 5,317

13

2,667

– 5,383

14

2,601

– 5,449

15

2,535

– 5,515

16

2,469

– 5,581

17

2,403

– 5,647

18

2,337

– 5,713

19

2,271

– 5,779

20

2,205

– 5,845

21

2,139

– 5,911

22

2,073

– 5,977

23

2,007

– 6,043

24

1,941

– 6,109

25

1,875

– 6,175

26

1,809

– 6,241

27

1,743

– 6,307

28

1,677

– 6,373

29

1,611

– 6,439

30

1,545

– 6,505

31

1,479

– 6,571

32

– 2,112

– 2,112

9.3.3.   Ražojumu atbilstība, ja ražotāja statistikas dati ir neapmierinoši vai nav pieejami.

9.3.3.1.   Turpmākajos punktos aprakstīta procedūra, ko izmanto, lai pārbaudītu CO2 atbilstību ražošanas prasībām, ja ražotāja pierādījumi par ražošanas standarta pielaidi ir neapmierinoši vai nav pieejami.

9.3.3.2.   Ja minimālais paraugu skaits ir trīs, tad paraugu ņemšanas procedūra ir noteikta tā, ka iespējamība, ka partija izturēs testu ar 40 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,95 (ražotāja risks = 5 %), vienlaikus iespējamība, ka partiju pieņems ar 65 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,1 (patērētāja risks = 10 %).

9.3.3.3.   Pieņem, ka CO2 mērījumi reģistrējami, normāli sadalot, un tie vispirms jāpārveido, izmantojot naturāllogaritmus. Ar mo un m attiecīgi apzīmē minimālo un maksimālo paraugu skaitu (mo = 3 un m = 32) un ar n apzīmē faktisko paraugu skaitu.

9.3.3.4.   Ja mērījumu naturāllogaritmi pēc kārtas ir x1, x2, ..., xj un L ir CO2 tipa apstiprinājuma vērtības naturāllogaritms, tad izsaka:

dj
  = xj
  – L

Formula

Formula

9.3.3.5.   Noteikumu 2. tabulā dotas apstiprināšanas (An) un noraidīšanas (Bn) lēmuma skaitļu vērtības attiecībā pret faktisko paraugu skaitu. Testa statistiskais rezultāts ir Formulaattiecība, un, lai noteiktu, vai sērija ir apstiprināta vai noraidīta, šo rezultātu izmanto šādi:

ja mo ≤ n ≤ m:

| 9.3.3.5.1. | sēriju apstiprina, ja

  ; |
| --- | --- |

9.3.3.5.1.

Formula

| 9.3.3.5.2. | sēriju noraida, ja

  ; |
| --- | --- |

9.3.3.5.2.

Formula

| 9.3.3.5.3. | veic vēl vienu mērījumu, ja

  . |
| --- | --- |

9.3.3.5.3.

Formula

2.   tabula

| Paraugu skaits
  (testēto transportlīdzekļu kopskaits)
  n | Apstiprināšanas lēmuma skaitlis
  An | Noraidīšanas lēmuma skaitlis
  Bn |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| 3 | – 0,80380 | 16,64743 |
| 4 | – 0,76339 | 7,68627 |
| 5 | – 0,72982 | 4,67136 |
| 6 | – 0,69962 | 3,25573 |
| 7 | – 0,67129 | 2,45431 |
| 8 | – 0,64406 | 1,94369 |
| 9 | – 0,61750 | 1,59105 |
| 10 | – 0,59135 | 1,33295 |
| 11 | – 0,56542 | 1,13566 |
| 12 | – 0,53960 | 0,97970 |
| 13 | – 0,51379 | 0,85307 |
| 14 | – 0,48791 | 0,74801 |
| 15 | – 0,46191 | 0,65928 |
| 16 | – 0,43573 | 0,58321 |
| 17 | – 0,40933 | 0,51718 |
| 18 | – 0,38266 | 0,45922 |
| 19 | – 0,35570 | 0,40788 |
| 20 | – 0,32840 | 0,36203 |
| 21 | – 0,30072 | 0,32078 |
| 22 | – 0,27263 | 0,28343 |
| 23 | – 0,24410 | 0,24943 |
| 24 | – 0,21509 | 0,21831 |
| 25 | – 0,18557 | 0,18970 |
| 26 | 0,18970 | 0,16328 |
| 27 | – 0,12483 | 0,13880 |
| 28 | – 0,09354 | 0,11603 |
| 29 | – 0,06159 | 0,09480 |
| 30 | – 0,02892 | 0,07493 |
| 31 | 0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

Paraugu skaits

(testēto transportlīdzekļu kopskaits)

n

Apstiprināšanas lēmuma skaitlis

An

Noraidīšanas lēmuma skaitlis

Bn

(a)

(b)

(c)

3

– 0,80380

16,64743

4

– 0,76339

7,68627

5

– 0,72982

4,67136

6

– 0,69962

3,25573

7

– 0,67129

2,45431

8

– 0,64406

1,94369

9

– 0,61750

1,59105

10

– 0,59135

1,33295

11

– 0,56542

1,13566

12

– 0,53960

0,97970

13

– 0,51379

0,85307

14

– 0,48791

0,74801

15

– 0,46191

0,65928

16

– 0,43573

0,58321

17

– 0,40933

0,51718

18

– 0,38266

0,45922

19

– 0,35570

0,40788

20

– 0,32840

0,36203

21

– 0,30072

0,32078

22

– 0,27263

0,28343

23

– 0,24410

0,24943

24

– 0,21509

0,21831

25

– 0,18557

0,18970

26

0,18970

0,16328

27

– 0,12483

0,13880

28

– 0,09354

0,11603

29

– 0,06159

0,09480

30

– 0,02892

0,07493

31

0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

9.3.3.6.   Piezīmes

Šādas rekursīvas formulas ir noderīgas testa statistikas secīgo vērtību aprēķināšanai:

Formula

Formula

(n = 2,3,...;
  Formula; v1
  = 0)

9.4.   Transportlīdzekļi, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks

Mērījumi, kas pierāda ražojumu atbilstību attiecībā uz elektroenerģijas patēriņu, parasti tiek pārbaudīti, pamatojoties uz aprakstu tipa apstiprinājuma sertifikātā, kas atbilst paraugam šo noteikumu 4. pielikumā.

9.4.1.   Konkrēti, apstiprinājuma turētājs rīkojas šādi:

| 9.4.1.1. | nodrošina ražojumu kvalitātes efektīvu pārbaudes procedūru esību; |
| --- | --- |

9.4.1.1.

nodrošina ražojumu kvalitātes efektīvu pārbaudes procedūru esību;

| 9.4.1.2. | izmanto pieeju iekārtām, kas vajadzīgas, lai pārbaudītu atbilstību katram apstiprinātajam tipam; |
| --- | --- |

9.4.1.2.

izmanto pieeju iekārtām, kas vajadzīgas, lai pārbaudītu atbilstību katram apstiprinātajam tipam;

| 9.4.1.3. | nodrošina, ka tiek pierakstīta informācija par testa rezultātiem un ka pievienotie dokumenti ir pieejami noteiktu laikposmu, par kura ilgumu jāvienojas ar administratīvo dienestu; |
| --- | --- |

9.4.1.3.

nodrošina, ka tiek pierakstīta informācija par testa rezultātiem un ka pievienotie dokumenti ir pieejami noteiktu laikposmu, par kura ilgumu jāvienojas ar administratīvo dienestu;

| 9.4.1.4. | analizē visu testa veidu rezultātus, lai uzraudzītu un nodrošinātu ražojuma parametru konsekvenci, ņemot vērā rūpnieciskajā ražošanā pieļaujamās novirzes; |
| --- | --- |

9.4.1.4.

analizē visu testa veidu rezultātus, lai uzraudzītu un nodrošinātu ražojuma parametru konsekvenci, ņemot vērā rūpnieciskajā ražošanā pieļaujamās novirzes;

| 9.4.1.5. | nodrošina, ka attiecībā uz katru transportlīdzekļa tipu tiek veikti šo noteikumu 7. pielikumā aprakstītie testi. Neskatoties uz 7. pielikuma 2.3.1.6. punkta prasībām, pēc ražotāja pieprasījuma testu veic transportlīdzekļiem bez nobraukuma; |
| --- | --- |

9.4.1.5.

nodrošina, ka attiecībā uz katru transportlīdzekļa tipu tiek veikti šo noteikumu 7. pielikumā aprakstītie testi. Neskatoties uz 7. pielikuma 2.3.1.6. punkta prasībām, pēc ražotāja pieprasījuma testu veic transportlīdzekļiem bez nobraukuma;

| 9.4.1.6. | nodrošina, ka gadījumos, ja kāds no paraugu kopumiem vai testā aplūkojamām daļām norāda uz neatbilstību attiecīgajam tipa testam, pēc tam veic atkārtotu paraugu ņemšanu un atkārtotu testu. Tiek veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai atjaunotu ražojumu atbilstību. |
| --- | --- |

9.4.1.6.

nodrošina, ka gadījumos, ja kāds no paraugu kopumiem vai testā aplūkojamām daļām norāda uz neatbilstību attiecīgajam tipa testam, pēc tam veic atkārtotu paraugu ņemšanu un atkārtotu testu. Tiek veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai atjaunotu ražojumu atbilstību.

9.4.2.   Kompetentās iestādes, kas piešķir apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas nodaļā izmantotās metodes.

9.4.2.1.   Katrā pārbaudē inspektoram, kas ieradies ražošanas objektā, uzrāda testu veikšanas un ražošanas uzraudzības aprakstus.

9.4.2.2.   Inspektors izlases veidā var izvēlēties paraugus testēšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu obligāto skaitu nosaka, ņemot vērā paša ražotāja veikto pārbaužu rezultātus.

9.4.2.3.   Ja kvalitātes standarts šķiet nepietiekams vai ja šķiet lietderīgi pārbaudīt saskaņā ar 9.4.2.2. punktu veikto testu ticamību, inspektors atlasa paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kas veicis apstiprinājuma testus.

9.4.2.4.   Kompetentās iestādes var veikt visus šajos noteikumos paredzētos testus.

9.5.   Transportlīdzekļi, ko darbina hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks

Mērījumi, kas pierāda ražojumu atbilstību attiecībā uz hibrīdu elektrisku transportlīdzekļu CO2 emisijām un attiecībā uz elektroenerģijas patēriņu, parasti tiek pārbaudīti, pamatojoties uz aprakstu tipa apstiprinājuma sertifikātā, kas atbilst paraugam šo noteikumu 4. pielikumā.

Ražojumu atbilstības kontroles pamatā ir kompetentās iestādes veikts ražotāja revīzijas procedūru novērtējums, lai nodrošinātu transportlīdzekļa tipa atbilstību attiecībā uz CO2 emisiju un elektroenerģijas patēriņu.

Ja iestāde uzskata, ka ražotāja revīzijas procedūras standarts nav pietiekami augsts, tā var pieprasīt veikt pārbaudes testus ražošanā esošajiem transportlīdzekļiem.

CO2 emisiju atbilstību pārbauda, izmantojot 9.3.1. līdz 9.3.3. punktā aprakstītās statistiskās procedūras. Testus transportlīdzekļiem veic saskaņā ar šo noteikumu 8. pielikumā aprakstīto procedūru.

9.6.   Pasākumi, kas jāveic ražojumu neatbilstības gadījumā

Ja, veicot pārbaudes, tiek konstatēta neatbilstība, kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai iespējami drīz atjaunotu ražojumu atbilstību.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

10.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, var anulēt, ja netiek izpildītas 9.1. punktā noteiktās prasības.

10.2.   Ja 1958. gada nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, anulē apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 4. pielikumā, nekavējoties par to informē citas nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus.

11.   GALĪGA RAŽOŠANAS PĀRTRAUKŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē 1958. gada nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 4. pielikumā.

12.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMI UN ADRESES

1958. gada nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus, Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam paziņo nosaukumus un adreses par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajiem tehniskajiem dienestiem, kā arī administratīvajām struktūrvienībām, kas piešķir apstiprinājumus un kam jāsūta citās valstīs izdotās veidlapas, kas apliecina apstiprinājumu vai atteikumu, vai attiecināšanu uz citu tipu, vai anulēšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/1. redakcija/2. grozījums).

(2)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/2. redakcija).

(3)  G20 un G23 standartdegvielu vidējā vērtība 15 °C temperatūrā.

(4)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/1. redakcija/2. grozījums).

(5)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/1. redakcija/2. grozījums).

---

1. PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻA, KO DARBINA TIKAI IEKŠDEDZES DZINĒJS, BŪTISKI PARAMETRI UN INFORMĀCIJA PAR TESTU NORISI

Šādu informāciju vajadzības gadījumā iesniedz trijos eksemplāros un pievieno kopsavilkumu.

Ja ir rasējumi, tiem jābūt attiecīgā mērogā un pietiekami sīki izstrādātiem. Tos iesniedz A4 formātā vai salocītus A4 formātā. Ja transportlīdzeklī ir funkcijas ar mikroprocesora vadību, ir jāsniedz atbilstoša informācija par to darbību.

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Marka (ražotāja nosaukums): ...

1.2.   Tips un komercapzīmējums (minēt visus variantus): ...

1.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa: ...

1.3.1.   Šā marķējuma atrašanās vieta: ...

1.4.   Transportlīdzekļa kategorija: ...

1.5.   Ražotāja nosaukums un adrese: ...

1.6.   Ražotāja pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese (tikai attiecīgā gadījumā): ...

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA UZBŪVES VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

2.1.   Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi: ...

2.2.   Dzenošās asis (skaits, pozīcija, starpsavienojums): ...

3.   MASA (kilogramos) (attiecīgos gadījumos atsaukties uz rasējumu)

3.1.   Darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masa ar virsbūvi vai šasijas masa ar kabīni, ja ražotājs nemontē virsbūvi (ieskaitot dzesēšanas šķidrumu, eļļas, degvielu, darbarīkus, rezerves riteni un vadītāju): ...

3.2.   Ražotāja noteiktā maksimālā tehniski pieļaujamā transportlīdzekļa pilnā masa: ...

4.   SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKA UN TĀ KOMPONENTU APRAKSTS

4.1.   Iekšdedzes dzinējs:

4.1.1.   Dzinēja ražotājs: ...

4.1.2.   Ražotāja piešķirts dzinēja kods (marķēts uz dzinēja vai ar citiem identifikācijas līdzekļiem): ...

4.1.2.1.   Darbības princips: dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedze, četrtaktu/divtaktu (1)

4.1.2.2.   Cilindru skaits, novietojums un darbības secība:

| 4.1.2.2.1. | Cilindra diametrs: (2) ... mm |
| --- | --- |

4.1.2.2.1.

Cilindra diametrs: (2) ... mm

| 4.1.2.2.2. | Takts: (2): ...mm |
| --- | --- |

4.1.2.2.2.

Takts: (2): ...mm

4.1.2.3.   Dzinēja darba tilpums: (3) ... cm3

4.1.2.4.   Tilpuma kompresijas pakāpe: (4) ...

4.1.2.5.   Degkameras un virzuļa galvas rasējums: ...

4.1.2.6.   Brīvgaitas apgriezienu skaits: (4) ...

4.1.2.7.   Oglekļa oksīda saturs pēc tilpuma izplūdes gāzē, dzinējam esot tukšgaitā: ... % (saskaņā ar ražotāja specifikācijām) (4): ...

4.1.2.8.   Maksimālā neto jauda: ... kW pie min– 1

4.1.3.   Degviela: benzīns/svinu nesaturošs benzīns/dīzeļdegviela/sašķidrināta naftas gāze/dabas gāze 1/ (1)

4.1.3.1.   Pētnieciskais oktānskaitlis (POS): ...

4.1.4.   Degvielas padeve

4.1.4.1.   Ar karburatoru(-iem): jā/nē (1)

4.1.4.1.1.   Marka(-s): ...

4.1.4.1.2.   Tips(-i): ...

4.1.4.1.3.   Piešķirtais numurs: ...

4.1.4.1.4.   Regulēšana: (4)

| 4.1.4.1.4.1. | Žikleri: ... |
| --- | --- |

4.1.4.1.4.1.

Žikleri: ...

| 4.1.4.1.4.2. | Difuzors: ... |
| --- | --- |

4.1.4.1.4.2.

Difuzors: ...

| 4.1.4.1.4.3. | Līmenis pludiņkamerā: ... |
| --- | --- |

4.1.4.1.4.3.

Līmenis pludiņkamerā: ...

| 4.1.4.1.4.4. | Pludiņa masa: ... |
| --- | --- |

4.1.4.1.4.4.

Pludiņa masa: ...

| 4.1.4.1.4.5. | Pludiņa adata: ... |
| --- | --- |

4.1.4.1.4.5.

Pludiņa adata: ...

4.1.4.1.5.   Aukstās palaišanas sistēma: manuāla/automātiska (1)

4.1.4.1.5.1.   Darbības princips: ...

4.1.4.1.5.2.   Darbības ierobežojumi/iestatījumi: (1)
   (4)

4.1.4.2.   Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai kompresijaizdedzes dzinējiem): jā/nē (1)

4.1.4.2.1.   Sistēmas apraksts: ...

4.1.4.2.2.   Darbības princips: tiešā iesmidzināšana/priekškamera/virpuļkamera (1)

4.1.4.2.3.   Degvielas sūknis

4.1.4.2.3.1.   Marka(-s): ...

4.1.4.2.3.2.   Tips(-i): ...

4.1.4.2.3.3.   Maksimālā degvielas padeve (1)
   (4): ... mm3/vienā taktī vai ciklā, ja sūkņa darbības ātrums ir (1)
   (4): ... min– 1 vai arī raksturlielumu diagramma: ...

4.1.4.2.3.4.   Iesmidzināšanas laikiestate: (4) ...

4.1.4.2.3.5.   Iesmidzināšanas apsteidzes līkne: (4) ...

4.1.4.2.3.6.   Kalibrēšanas procedūra: testa stends/dzinējs (1) ...

4.1.4.2.4.   Regulators

4.1.4.2.4.1.   Tips: ...

4.1.4.2.4.2.   Atslēgšanās punkts:

| 4.1.4.2.4.2.1. | Atslēgšanās punkts, ja ir slodze: ... min– 1 |
| --- | --- |

4.1.4.2.4.2.1.

Atslēgšanās punkts, ja ir slodze: ... min– 1

| 4.1.4.2.4.2.2. | Atslēgšanās punkts bez slodzes: ... min– 1 |
| --- | --- |

4.1.4.2.4.2.2.

Atslēgšanās punkts bez slodzes: ... min– 1

4.1.4.2.4.3.   Brīvgaitas apgriezienu skaits: ... min– 1

4.1.4.2.5.   Inžektors(-i):

| 4.1.4.2.5.1. | Marka(-s): ... |
| --- | --- |

4.1.4.2.5.1.

Marka(-s): ...

| 4.1.4.2.5.2. | Tips(-i): ... |
| --- | --- |

4.1.4.2.5.2.

Tips(-i): ...

| 4.1.4.2.5.3. | Atvēršanās spiediens (4): ...kPa vai raksturlielumu diagramma: ... |
| --- | --- |

4.1.4.2.5.3.

Atvēršanās spiediens (4): ...kPa vai raksturlielumu diagramma: ...

4.1.4.2.6.   Aukstās palaišanas sistēma

4.1.4.2.6.1.   Marka(-s): ...

4.1.4.2.6.2.   Tips(-i): ...

4.1.4.2.6.3.   Apraksts: ...

4.1.4.2.7.   Papildu palaišanas palīgierīce

4.1.4.2.7.1.   Marka(-s): ...

4.1.4.2.7.2.   Tips(-i): ...

4.1.4.2.7.3.   Apraksts: ...

4.1.4.3.   Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai dzirksteļaizdedzes dzinējiem): jā/nē (1)

4.1.4.3.1.   Sistēmas apraksts:

4.1.4.3.2.   Darbības princips (1): ieplūdes kolektors (viena/daudzpunktu)/tiešā iesmidzināšana/cits (precizēt)

| Kontrolierīce – tips (vai nr.): ... | informācija jāsniedz nepārtrauktas iesmidzināšanas gadījumā; citādu sistēmu gadījumā sniegt ekvivalentus datus |
| --- | --- |
| Degvielas regulators – tips: ... |
| Gaisa plūsmas sensors – tips: ... |
| Degvielas sadalītājs – tips: ... |
| Spiediena regulators – tips: ... |
| Mikroslēdzis – tips: ... |
| Tukšgaitas regulējuma skrūve – tips: ... |
| Droseļvārsta apvalks – tips: ... |
| Ūdens temperatūras sensors – tips: ... |
| Gaisa temperatūras sensors – tips: ... |
| Gaisa temperatūras slēdzis – tips: ... |

Kontrolierīce – tips (vai nr.): ...

informācija jāsniedz nepārtrauktas iesmidzināšanas gadījumā; citādu sistēmu gadījumā sniegt ekvivalentus datus

Degvielas regulators – tips: ...

Gaisa plūsmas sensors – tips: ...

Degvielas sadalītājs – tips: ...

Spiediena regulators – tips: ...

Mikroslēdzis – tips: ...

Tukšgaitas regulējuma skrūve – tips: ...

Droseļvārsta apvalks – tips: ...

Ūdens temperatūras sensors – tips: ...

Gaisa temperatūras sensors – tips: ...

Gaisa temperatūras slēdzis – tips: ...

Aizsargierīces pret elektromagnētiskajiem traucējumiem ...

Apraksts un/vai rasējums: ...

4.1.4.3.3.   Marka(-s): ...

4.1.4.3.4.   Tips(-i): ...

4.1.4.3.5.   Inžektori: Atvēršanās spiediens (4): ... kPa vai raksturlielumu diagramma (4): ...

4.1.4.3.6.   Iesmidzināšanas laikiestate: ...

4.1.4.3.7.   Aukstās palaišanas sistēma: ...

4.1.4.3.7.1.   Darbības princips(-i): ...

4.1.4.3.7.2.   Darbības ierobežojumi/iestatījumi (1)
   (4): ...

4.1.4.4.   Padeves sūknis

4.1.4.4.1.   Spiediens: (4) ... kPa vai raksturlielumu diagramma: ...

4.1.4.5.   Sašķidrinātas naftas gāzes sistēma: jā/nē (1)

4.1.4.5.1.   Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Noteikumiem Nr. 67 un dokumentāciju: ...

4.1.4.5.2.   Dzinēja elektronisks vadības bloks, kas paredzēts darbībai ar sašķidrinātu naftas gāzi:

| 4.1.4.5.2.1. | Marka(-s): ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.2.1.

Marka(-s): ...

| 4.1.4.5.2.2. | Tips: ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.2.2.

Tips: ...

| 4.1.4.5.2.3. | Regulēšanas iespējas, kas saistītas ar emisiju: ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.2.3.

Regulēšanas iespējas, kas saistītas ar emisiju: ...

4.1.4.5.3.   Papildu dokumentācija:

| 4.1.4.5.3.1. | Katalizatora aizsardzības sistēmas apraksts, pārslēdzoties no benzīna uz sašķidrinātu naftas gāzi un otrādi: ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.3.1.

Katalizatora aizsardzības sistēmas apraksts, pārslēdzoties no benzīna uz sašķidrinātu naftas gāzi un otrādi: ...

| 4.1.4.5.3.2. | Sistēmas shēma (elektriskie savienojumi, spiediena izlīdzināšanas šļūtenes utt.): ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.3.2.

Sistēmas shēma (elektriskie savienojumi, spiediena izlīdzināšanas šļūtenes utt.): ...

| 4.1.4.5.3.3. | Simbola zīmējums: ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.3.3.

Simbola zīmējums: ...

4.1.4.6.   Dabasgāzes sistēma: jā/nē (1)

4.1.4.6.1.   Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Noteikumiem Nr. 67: ...

4.1.4.6.2.   Dzinēja elektronisks vadības bloks, kas paredzēts darbībai ar dabasgāzi:

| 4.1.4.6.2.1. | Marka(-s): ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.2.1.

Marka(-s): ...

| 4.1.4.6.2.2. | Tips: ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.2.2.

Tips: ...

| 4.1.4.6.2.3. | Regulēšanas iespējas, kas saistītas ar emisiju: ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.2.3.

Regulēšanas iespējas, kas saistītas ar emisiju: ...

4.1.4.6.3.   Papildu dokumentācija:

| 4.1.4.6.3.1. | Katalizatora aizsardzības sistēmas apraksts, pārslēdzoties no benzīna uz dabasgāzi un otrādi: ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.3.1.

Katalizatora aizsardzības sistēmas apraksts, pārslēdzoties no benzīna uz dabasgāzi un otrādi: ...

| 4.1.4.6.3.2. | Sistēmas shēma (elektriskie savienojumi, vakuuma savienojumu kompensētājšļūtenes utt.): ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.3.2.

Sistēmas shēma (elektriskie savienojumi, vakuuma savienojumu kompensētājšļūtenes utt.): ...

| 4.1.4.6.3.3. | Simbola zīmējums: ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.3.3.

Simbola zīmējums: ...

4.1.5.   Aizdedze

4.1.5.1.   Marka(-s): ...

4.1.5.2.   Tips(-i): ...

4.1.5.3.   Darbības princips: ...

4.1.5.4.   Aizdedzes apsteidzes līkne (4): ...

4.1.5.5.   Statiskās aizdedzes laikiestate (4): ... grādi pirms augšējā maiņas punkta

4.1.5.6.   Kontaktu atstarpe (4): ...

4.1.5.7.   Kontaktu saslēgtā stāvokļa leņķis (4): ...

4.1.5.8.   Aizdedzes sveces

4.1.5.8.1.   Marka: ...

4.1.5.8.2.   Tips: ...

4.1.5.8.3.   Aizdedzes sveču spraugu iestatījums: ... mm

4.1.5.9.   Indukcijas spole

4.1.5.9.1.   Marka: ...

4.1.5.9.2.   Tips: ...

4.1.5.10.   Aizdedzes kondensators

4.1.5.10.1.   Marka: ...

4.1.5.10.2.   Tips: ...

4.1.6.   Dzesēšanas sistēma: šķidrums/gaiss (1)

4.1.7.   Ieplūdes sistēma:

4.1.7.1.   Uzpūtes iekārta: jā/nē (1)

4.1.7.1.1.   Marka(-s): ...

4.1.7.1.2.   Tips(-i): ...

4.1.7.1.3.   Sistēmas apraksts (maksimālais uzpūtes spiediens: ...kPa, izlaišanas vārsts)

4.1.7.2.   Starpdzesētājs: jā/nē (1)

4.1.7.3.   Ieplūdes cauruļvadu un to aprīkojuma apraksts un rasējumi (gaisa ieplūdes kamera, sildīšanas ierīce, papildu gaisa ieplūde utt.): ...

4.1.7.3.1.   Ieplūdes kolektora apraksts (rasējumi un/vai fotoattēli): ...

4.1.7.3.2.   Gaisa filtrs, rasējumi: ... vai

4.1.7.3.2.1.   Marka(-s): ...

4.1.7.3.2.2.   Tips(-i): ...

4.1.7.3.3.   Ieplūdes klusinātājs, rasējumi: ... vai

4.1.7.3.3.1.   Marka(-s): ...

4.1.7.3.3.2.   Tips(-i): ...

4.1.8.   Izplūdes sistēma

4.1.8.1.   Izplūdes sistēmas apraksts un rasējumi: ...

4.1.9.   Vārstu laikiestate vai līdzvērtīgi dati:

| 4.1.9.1. | Maksimālais vārstu gājiens, atvēršanās un aizvēršanās leņķi vai dati par alternatīvām sadales sistēmām attiecībā uz maiņas punktu: ... |
| --- | --- |

4.1.9.1.

Maksimālais vārstu gājiens, atvēršanās un aizvēršanās leņķi vai dati par alternatīvām sadales sistēmām attiecībā uz maiņas punktu: ...

| 4.1.9.2. | Atskaites un/vai iestatījuma diapazoni: (1) ... |
| --- | --- |

4.1.9.2.

Atskaites un/vai iestatījuma diapazoni: (1) ...

4.1.10.   Lietotās smērvielas:

| 4.1.10.1. | Marka: ... |
| --- | --- |

4.1.10.1.

Marka: ...

| 4.1.10.2. | Tips: ... |
| --- | --- |

4.1.10.2.

Tips: ...

4.1.11.   Pasākumi gaisa piesārņojuma samazināšanai:

4.1.11.1.   Kartera gāzu pārstrādes ierīce (apraksts un rasējumi): ...

4.1.11.2.   Piesārņojuma kontroles papildierīces (ja tādas ir un ja tās nav ietvertas citos punktos):

4.1.11.2.1.   Katalītiskais neitralizators: jā/nē (1)

4.1.11.2.1.1.   Katalītisko neitralizatoru un elementu skaits: ...

4.1.11.2.1.2.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) izmēri un forma (tilpums, ...): ...

4.1.11.2.1.3.   Katalītiskās darbības veids: ...

4.1.11.2.1.4.   Kopējais dārgmetālu saturs: ...

4.1.11.2.1.5.   Relatīvā koncentrācija: ...

4.1.11.2.1.6.   Substrāts (struktūra un materiāls): ...

4.1.11.2.1.7.   Elementu blīvums: ...

4.1.11.2.1.8.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) korpusa veids: ...

4.1.11.2.1.9.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) novietojums (vieta un atskaites attālumi izplūdes sistēmā): ...

4.1.11.2.1.10.   Reģenerācijas sistēmas/izplūdes pēcapstrādes sistēmu metode, apraksts: ...

| 4.1.11.2.1.10.1. | I tipa darbības ciklu skaits vai ekvivalenta dzinēja cikli testa stendā starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem apstākļos, kas ekvivalenti I tipa testam (attālums “D” 10. pielikuma 10/1. attēlā): ... |
| --- | --- |

4.1.11.2.1.10.1.

I tipa darbības ciklu skaits vai ekvivalenta dzinēja cikli testa stendā starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem apstākļos, kas ekvivalenti I tipa testam (attālums “D” 10. pielikuma 10/1. attēlā): ...

| 4.1.11.2.1.10.2. | Apraksts metodei, ko izmanto, lai noteiktu ciklu skaitu starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem: ... |
| --- | --- |

4.1.11.2.1.10.2.

Apraksts metodei, ko izmanto, lai noteiktu ciklu skaitu starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem: ...

| 4.1.11.2.1.10.3. | Parametri, ko izmanto, lai noteiktu noslodzes līmeni, kurā sākas reģenerācija (t. i., temperatūra, spiediens utt.): ... |
| --- | --- |

4.1.11.2.1.10.3.

Parametri, ko izmanto, lai noteiktu noslodzes līmeni, kurā sākas reģenerācija (t. i., temperatūra, spiediens utt.): ...

| 4.1.11.2.1.10.4. | Apraksts metodei, ko izmanto sistēmas noslodzei 10. pielikuma 3.1. punktā aprakstītajā testa procedūrā: ... |
| --- | --- |

4.1.11.2.1.10.4.

Apraksts metodei, ko izmanto sistēmas noslodzei 10. pielikuma 3.1. punktā aprakstītajā testa procedūrā: ...

4.1.11.2.1.11.   Skābekļa sensors: tips

4.1.11.2.1.11.1.   Skābekļa sensora novietojums: ...

4.1.11.2.1.11.2.   Skābekļa sensora kontroles diapazons: ...

4.1.11.2.2.   Gaisa iesmidzināšana: jā/nē (1)

4.1.11.2.2.1.   Tips (gaisa impulss, gaisa sūknis, ...): ...

4.1.11.2.3.   Izplūdes gāzu recirkulācija (IGR): jā/nē (1)

4.1.11.2.3.1.   Raksturlielumi (plūsma, ...): ...

4.1.11.2.4.   Iztvaikošanas emisiju kontroles sistēma

Izsmeļošs un sīks ierīču un to iestatījumu apraksts: ...

Iztvaikošanas kontroles sistēmas rasējums: ...

Oglekļa tilpnes rasējums: ...

Degvielas tvertnes rasējums ar tilpuma un materiāla rādītājiem: ...

4.1.11.2.5.   Makrodaļiņu filtrs: jā/nē (1)

4.1.11.2.5.1.   Makrodaļiņu filtra izmēri un forma (tilpums): ...

4.1.11.2.5.2.   Makrodaļiņu filtra tips un konstrukcija: ...

4.1.11.2.5.3.   Makrodaļiņu filtra atrašanās vieta (atskaites attālumi izplūdes sistēmā): ...

4.1.11.2.5.4.   Reģenerācijas sistēma/metode. Apraksts un rasējums: ...

4.1.11.2.5.4.1.   I tipa darbības ciklu skaits vai ekvivalenta dzinēja cikli testa stendā starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem apstākļos, kas ekvivalenti I tipa testam (attālums “D” 10. pielikuma 10/1. attēlā): ...

4.1.11.2.5.4.2.   Apraksts metodei, ko izmanto, lai noteiktu ciklu skaitu starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem: ...

4.1.11.2.5.4.3.   Parametri, ko izmanto, lai noteiktu noslodzes līmeni, kurā sākas reģenerācija (t. i., temperatūra, spiediens utt.): ...

4.1.11.2.5.4.4.   Apraksts metodei, ko izmanto sistēmas noslodzei 10. pielikuma 3.1. punktā aprakstītajā testa procedūrā: ...

4.1.11.2.6.   Citas sistēmas (apraksts un darbības princips): ...

4.2.   Spēka piedziņas bloka vadības bloks

4.2.1.   Marka: ...

4.2.2.   Tips: ...

4.2.3.   Identifikācijas numurs: ...

4.3.   Transmisija

4.3.1.   Sajūgs (tips): ...

4.3.1.1.   Maksimālā griezes momenta konversija: ...

4.3.2.   Pārnesumkārba: ...

4.3.2.1.   Tips: ...

4.3.2.2.   Novietojums attiecībā pret dzinēju: ...

4.3.2.3.   Vadības metode: ...

4.3.3.   Pārnesumu skaits

| | Pārnesumkārbas pārnesumskaitlis | Beigu piedziņas pārnesumskaitlis | Kopējais pārnesumskaitlis |
| --- | --- | --- | --- |
| Maksimālais PRT (5) | | | |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4, 5, pārējie | | | |
| Minimālais PRT (5) | | | |
| Atpakaļgaita | | | |

Pārnesumkārbas pārnesumskaitlis

Beigu piedziņas pārnesumskaitlis

Kopējais pārnesumskaitlis

Maksimālais PRT (5)

1

2

3

4, 5, pārējie

Minimālais PRT (5)

Atpakaļgaita

5.   BALSTIEKĀRTA

5.1.   Riepas un riteņi

5.1.1.   Riepas/riteņa kombinācija(-s) (riepām norāda izmēru apzīmējumus, minimālās kravnesības indeksu, minimālā ātruma kategorijas simbolu; riteņiem norāda loka izmēru(-s) un iznesumu(-us)):

5.1.1.1.   Asis

5.1.1.1.1.   Ass Nr. 1: ...

5.1.1.1.2.   Ass Nr. 2: ...

5.1.1.1.3.   Ass Nr. 3: ...

5.1.1.1.4.   Ass Nr. 4: utt. ...

5.1.2.   Riepu ripošanas perimetra augšējās un apakšējās robežas:

5.1.2.1.   Asis

5.1.2.1.1.   Ass Nr. 1: ...

5.1.2.1.2.   Ass Nr. 2: ...

5.1.2.1.3.   Ass Nr. 3: ...

5.1.2.1.4.   Ass Nr. 4: utt. ...

5.1.3.   Ražotāja ieteiktais spiediens(-i) riepās: ... kPa

6.   VIRSBŪVE

6.1.   Sēdvietas: ...

6.1.1.   Sēdvietu skaits: ...

---

(1)  Nevajadzīgo svītrot.

(2)  Šo vērtību noapaļo līdz tuvākajai milimetra desmitdaļai.

(3)  Šo vērtību aprēķina ar π = 3,1416 un noapaļo uz leju līdz tuvākajam cm3.

(4)  Norādīt pielaidi.

(5)  PRT – pastāvīgi regulējama transmisija

---

2. PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻA, KO DARBINA TIKAI ELEKTRISKS SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKS, BŪTISKI PARAMETRI UN INFORMĀCIJA PAR TESTU NORISI
   (1)

Šādu informāciju vajadzības gadījumā iesniedz trijos eksemplāros un pievieno kopsavilkumu.

Ja ir rasējumi, tiem jābūt attiecīgā mērogā un pietiekami sīki izstrādātiem. Tos iesniedz A4 formātā vai salocītus A4 formātā. Ja transportlīdzeklī ir funkcijas ar mikroprocesora vadību, ir jāsniedz atbilstoša informācija par to darbību.

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Marka (ražotāja nosaukums): ...

1.2.   Tips un komercapzīmējums (minēt visus variantus): ...

1.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa: ...

1.3.1.   Šī marķējuma atrašanās vieta: ...

1.4.   Transportlīdzekļa kategorija: ...

1.5.   Ražotāja nosaukums un adrese: ...

1.6.   Ražotāja pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese (tikai attiecīgā gadījumā): ...

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA UZBŪVES VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

2.1.   Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi: ...

2.2.   Dzenošās asis (skaits, pozīcija, starpsavienojums): ...

3.   MASA (kilogramos) (attiecīgos gadījumos atsaukties uz rasējumu)

3.1.   Darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masa ar virsbūvi vai šasijas masa ar kabīni, ja ražotājs nemontē virsbūvi (ieskaitot dzesēšanas šķidrumu, eļļas, degvielu, darbarīkus, rezerves riteni un vadītāju): ...

3.2.   Ražotāja noteiktā maksimālā tehniski pieļaujamā transportlīdzekļa pilnā masa: ...

4.   SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKA UN TĀ KOMPONENTU APRAKSTS

4.1.   Elektriskā spēka piedziņas bloka vispārīgs apraksts

4.1.1.   Marka: ...

4.1.2.   Tips: ...

4.1.3.   Izmantošana (2): Viens motors/vairāki motori (skaits): ...

4.1.4.   Transmisijas izvietojums: paralēla/starpasu/cita, precizēt kāda: ...

4.1.5.   Testa spriegums: ... V

4.1.6.   Motora nominālātrums: ... min–1

4.1.7.   Motora maksimālais ātrums: ... min–1

vai pēc noklusējuma:

ātruma samazinātāja izplūdes vārpsta/pārnesumkārbas ātrums (precizēt izmantoto pārnesumu): ... min–1

4.1.8.   Apgriezieni, ja ir maksimālā jauda (3): ... min–1

4.1.9.   Maksimālā jauda: ...kW

4.1.10.   Maksimālais ātrums 30 minūtes: ...kW

4.1.11.   Mainīgais diapazons (ja P ≥ 90 % no maksimālā ātruma):

| | ātrums diapazona sākumā: ... min–1 |
| --- | --- |

ātrums diapazona sākumā: ... min–1

| | ātrums diapazona beigās: ... min–1 |
| --- | --- |

ātrums diapazona beigās: ... min–1

4.2.   Vilces akumulators

4.2.1.   Akumulatora tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

4.2.2.   Elektroķīmiskās kombinācijas veids: ...

4.2.3.   Nominālais spriegums: ... V

4.2.4.   Akumulatora maksimālā jauda 30 minūtes (pie nepārtrauktas izlādes): ...kW

4.2.5.   Akumulatora darbība pie 2 h izlādes (nemainīga jauda vai nemainīga strāva): (2)

| 4.2.5.1. | Akumulatora enerģija: ... kWh |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Akumulatora enerģija: ... kWh

| 4.2.5.2. | Akumulatora ietilpība: ... Ah 2 stundās |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Akumulatora ietilpība: ... Ah 2 stundās

| 4.2.5.3. | Sprieguma vērtība izlādes beigās: ... V |
| --- | --- |

4.2.5.3.

Sprieguma vērtība izlādes beigās: ... V

4.2.6.   Izlādes beigu rādītājs, pēc kura transportlīdzeklis obligāti apstājas: (4) ...

4.2.7.   Akumulatora masa: ... kg

4.3.   Elektromotors

4.3.1.   Darbības princips:

| 4.3.1.1. | līdzstrāva/maiņstrāva (2)/fāžu skaits: ... |
| --- | --- |

4.3.1.1.

līdzstrāva/maiņstrāva (2)/fāžu skaits: ...

| 4.3.1.2. | atsevišķs/virknes/jauktais slēgums (2) |
| --- | --- |

4.3.1.2.

atsevišķs/virknes/jauktais slēgums (2)

| 4.3.1.3. | sinhrons/asinhrons (2) |
| --- | --- |

4.3.1.3.

sinhrons/asinhrons (2)

| 4.3.1.4. | tinuma rotors/ar pastāvīgo magnētu/ar karteri (2) |
| --- | --- |

4.3.1.4.

tinuma rotors/ar pastāvīgo magnētu/ar karteri (2)

| 4.3.1.5. | motora polu skaits: ... |
| --- | --- |

4.3.1.5.

motora polu skaits: ...

4.3.2.   Inerciālā masa: ...

4.4.   Jaudas kontrollers

4.4.1.   Marka: ...

4.4.2.   Tips: ...

4.4.3.   Vadības princips: vektoriāls/atvērts/slēgts/cits (precizēt) (2): ...

4.4.4.   Maksimālā efektīvā jauda, kas piegādāta motoram (3): ... A (norādīt laiku) ... sekundēs

4.4.5.   Sprieguma diapazona izmantošana: ... V līdz ... V

4.5.   Dzesēšanas sistēma:

| motors | : | šķidrums/gaiss (2) |
| --- | --- | --- |
| kontrollers | : | šķidrums/gaiss (2) |

motors

:

šķidrums/gaiss (2)

kontrollers

:

šķidrums/gaiss (2)

4.5.1.   Šķidruma dzesēšanas iekārtas raksturlielumi:

| 4.5.1.1. | Šķidruma veids ...cirkulācijas sūkņi: jā/nē (2) |
| --- | --- |

4.5.1.1.

Šķidruma veids ...cirkulācijas sūkņi: jā/nē (2)

| 4.5.1.2. | Sūkņa apraksts vai marka(-as) un tips(-i): ... |
| --- | --- |

4.5.1.2.

Sūkņa apraksts vai marka(-as) un tips(-i): ...

| 4.5.1.3. | Termostats: iestatījums: ... |
| --- | --- |

4.5.1.3.

Termostats: iestatījums: ...

| 4.5.1.4. | Radiators: rasējums(-i) vai marka(-as) un tips(-i): ... |
| --- | --- |

4.5.1.4.

Radiators: rasējums(-i) vai marka(-as) un tips(-i): ...

| 4.5.1.5. | Drošības vārsts: spiediena iestatījumi: ... |
| --- | --- |

4.5.1.5.

Drošības vārsts: spiediena iestatījumi: ...

| 4.5.1.6. | Ventilators: apraksts vai marka(-as) un tips(-i): ... |
| --- | --- |

4.5.1.6.

Ventilators: apraksts vai marka(-as) un tips(-i): ...

| 4.5.1.7. | Ventilatora kanāls: ... |
| --- | --- |

4.5.1.7.

Ventilatora kanāls: ...

4.5.2.   Gaisa dzesēšanas iekārtas raksturlielumi:

4.5.2.1.   Ventilators: apraksts vai marka(-s) un tips(-i): ...

4.5.2.2.   Ventilācijas standartkanāls: ...

4.5.2.3.   Temperatūras regulēšanas sistēma: jā/nē (2)

4.5.2.4.   Īss apraksts: ...

4.5.2.5.   Gaisa filtrs: ... marka(-s): ... tips(-i): ...

| 4.5.3. | Ražotāja atļautā temperatūra | maksimālā temperatūra |
| --- | --- | --- |
| 4.5.3.1. | Izplūde no motora: | ... °C |
| 4.5.3.2. | ieplūde kontrollerā: | ... °C |
| 4.5.3.3. | motora atsauces punktā(-os): | ... °C |
| 4.5.3.4. | kontrollera atsauces punktā(-os): | ... °C |

4.5.3.

Ražotāja atļautā temperatūra

maksimālā temperatūra

4.5.3.1.

Izplūde no motora:

... °C

4.5.3.2.

ieplūde kontrollerā:

... °C

4.5.3.3.

motora atsauces punktā(-os):

... °C

4.5.3.4.

kontrollera atsauces punktā(-os):

... °C

4.6.   Izolācijas kategorija: ...

4.7.   Starptautiskais aizsardzības (IP) kods: ...

| Eļļošanas sistēmas princips (2) | : | Gultņi | : | berzes/lodīšu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Smērviela | : | ziede/eļļa |
| Virzuļa gredzens | : | jā/nē |
| Cirkulācija | : | ar/bez |

Eļļošanas sistēmas princips (2)

:

Gultņi

:

berzes/lodīšu

Smērviela

:

ziede/eļļa

Virzuļa gredzens

:

jā/nē

Cirkulācija

:

ar/bez

4.9.   Transmisijas apraksts:

4.9.1.   Piedziņa: priekšējā/pakaļējā/4 × 4 (2)

4.9.2.   Transmisijas tips: manuāla/automātiska (2)

4.9.3.   Pārnesumu skaits: ...

| Pārnesums | Riteņu ātrums | Pārnesumskaitlis | Motora ātrums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| Atpakaļgaita | | | |

Pārnesums

Riteņu ātrums

Pārnesumskaitlis

Motora ātrums

1

2

3

4

5

Atpakaļgaita

minimālā PRT (pastāvīgi regulējama transmisija): ...

maksimālā PRT: ...

4.9.4.   Pārnesumu pārslēgšanas ieteikumi

| 1 → 2: ... | 2 → 1: ... |
| --- | --- |
| 2 → 3: ... | 3 → 2: ... |
| 3 → 4: ... | 4 → 3: ... |
| 4 → 5: ... | 5 → 4: ... |
| ātrinošais pārnesums ieslēdzas: ... | ātrinošais pārnesums izslēdzas: ... |

1 → 2: ...

2 → 1: ...

2 → 3: ...

3 → 2: ...

3 → 4: ...

4 → 3: ...

4 → 5: ...

5 → 4: ...

ātrinošais pārnesums ieslēdzas: ...

ātrinošais pārnesums izslēdzas: ...

5.   UZLĀDES IERĪCE

5.1.   Uzlādes ierīce: iebūvēta/ārēja (2)

Ārējas uzlādes ierīces gadījumā, aprakstīt uzlādes ierīci (preču zīme, modelis): ...

5.2.   Normāla lādēšanas režīma apraksts: ...

5.3.   Pārvadu sīkāks apraksts:

| 5.3.1. | Pārvadu tips: vienfāzes/trīsfāzu (2) |
| --- | --- |

5.3.1.

Pārvadu tips: vienfāzes/trīsfāzu (2)

| 5.3.2. | Spriegums: ... |
| --- | --- |

5.3.2.

Spriegums: ...

5.4.   Ieteicamais atpūtas laiks starp izlādes beigām un uzlādes sākumu: ...

5.5.   Pilnīgas uzlādes teorētiskais ilgums: ...

6.   BALSTIEKĀRTA

6.1.   Riepas un riteņi

6.1.1.   Riepas/riteņa kombinācija(-s) (riepām norāda izmēru apzīmējumus, minimālās kravnesības indeksu, minimālā ātruma kategorijas simbolu; riteņiem norāda loka izmēru(-s) un iznesumu(-s)):

| 6.1.1.1. | Asis






  6.1.1.1.1. | Ass Nr. 1: ... |
| --- | --- | --- |

6.1.1.1.

Asis

6.1.1.1.1.

Ass Nr. 1: ...

| 6.1.1.1.2. | Ass Nr. 2: ... |
| --- | --- |

6.1.1.1.2.

Ass Nr. 2: ...

| 6.1.1.1.3. | Ass Nr. 3: ... |
| --- | --- |

6.1.1.1.3.

Ass Nr. 3: ...

| 6.1.1.1.4. | Ass Nr. 4: utt. ... |
| --- | --- |

6.1.1.1.4.

Ass Nr. 4: utt. ...

6.1.2.   Riepu ripošanas perimetra augšējās un apakšējās robežas:

| 6.1.2.1. | Asis






  6.1.2.1.1. | Ass Nr. 1: ... |
| --- | --- | --- |

6.1.2.1.

Asis

6.1.2.1.1.

Ass Nr. 1: ...

| 6.1.2.1.2. | Ass Nr. 2: ... |
| --- | --- |

6.1.2.1.2.

Ass Nr. 2: ...

| 6.1.2.1.3. | Ass Nr. 3: ... |
| --- | --- |

6.1.2.1.3.

Ass Nr. 3: ...

| 6.1.2.1.4. | Ass Nr. 4: utt. ... |
| --- | --- |

6.1.2.1.4.

Ass Nr. 4: utt. ...

6.1.3.   Ražotāja ieteiktais spiediens(-i) riepās: ...kPa

7.   VIRSBŪVE

7.1.   Sēdvietas: ...

7.1.1.   Sēdvietu skaits: ...

8.   INERCIĀLĀ MASA

8.1.   Inerciālās masas ekvivalents visai priekšējai asij: ...

8.2.   Inerciālās masas ekvivalents visai aizmugurējai asij: ...

---

(1)  Nestandarta motoriem vai sistēmām informāciju, kas līdzvērtīga še minētajai, sniedz ražotājs.

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

(3)  Norādīt pielaides.

(4)  Tikai attiecīgā gadījumā.

---

3. PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻA, KO DARBINA HIBRĪDS ELEKTRISKS SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKS, BŪTISKI PARAMETRI UN INFORMĀCIJA PAR TESTU NORISI

Šādu informāciju vajadzības gadījumā iesniedz trijos eksemplāros un pievieno kopsavilkumu.

Ja ir rasējumi, tiem jābūt attiecīgā mērogā un pietiekami sīki izstrādātiem. Tos iesniedz A4 formātā vai salocītus A4 formātā. Ja transportlīdzeklī ir funkcijas ar mikroprocesora vadību, ir jāsniedz atbilstoša informācija par to darbību.

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Marka (ražotāja nosaukums): ...

1.2.   Tips un komercapzīmējums (minēt visus variantus): ...

1.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa: ...

1.3.1.   Šā marķējuma atrašanās vieta: ...

1.4.   Transportlīdzekļa kategorija: ...

1.5.   Ražotāja nosaukums un adrese: ...

1.6.   Ražotāja pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese (tikai attiecīgā gadījumā): ...

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA UZBŪVES VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

2.1.   Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi: ...

2.2.   Dzenošās asis (skaits, pozīcija, starpsavienojums): ...

3.   MASA (kilogramos) (attiecīgos gadījumos atsaukties uz rasējumu)

3.1.   Darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masa ar virsbūvi vai šasijas masa ar kabīni, ja ražotājs nemontē virsbūvi (ieskaitot dzesēšanas šķidrumu, eļļas, degvielu, darbarīkus, rezerves riteni un vadītāju): ...

3.2.   Ražotāja noteiktā maksimālā tehniski pieļaujamā transportlīdzekļa pilnā masa: ...

4.   SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKA UN TĀ KOMPONENTU APRAKSTS

4.1.   Hibrīda elektriska transportlīdzekļa apraksts

4.1.1.   Hibrīda elektriskā transportlīdzekļa kategorija: uzlāde ārpus transportlīdzekļa/bez uzlādes ārpus transportlīdzekļa (1)

4.1.2.   Darba režīma slēdzis: ir/nav (1)

4.1.2.1.   Iespējamie izvēles režīmi:

| 4.1.2.1.1. | : | Pilnībā elektrisks | : | jā/nē (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.2.1.2. | : | Izmantojot tikai degvielu | : | jā/nē (1) |
| 4.1.2.1.3. | : | Hibrīdie režīmi | : | jā/nē (1) (ja jā, tad īss apraksts) |

4.1.2.1.1.

:

Pilnībā elektrisks

:

jā/nē (1)

4.1.2.1.2.

:

Izmantojot tikai degvielu

:

jā/nē (1)

4.1.2.1.3.

:

Hibrīdie režīmi

:

jā/nē (1) (ja jā, tad īss apraksts)

4.1.3.   Hibrīdā elektriskā spēka piedziņas bloka vispārīgs apraksts

4.1.3.1.   Hibrīdās spēka piedziņas sistēmas izvietojuma rasējums (dzinējs/motors/transmisiju kombinācija (1)): ...

4.1.3.2.   Galvenā hibrīdā spēka piedziņas bloka darbības principa apraksts: ...

4.1.4.   Transportlīdzekļa elektriskais diapazons (saskaņā ar 9. pielikumu): ... km

4.1.5.   Ražotāja ieteikums sagatavošanai: ...

4.2.   Iekšdedzes dzinējs

4.2.1.   Dzinēja ražotājs: ...

4.2.2.   Ražotāja piešķirts dzinēja kods (marķēts uz dzinēja vai ar citiem identifikācijas līdzekļiem): ...

4.2.2.1.   Darbības princips: dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedze, četrtaktu/divtaktu (1)

4.2.2.2.   Cilindru skaits, novietojums un darbības secība: ...

4.2.2.2.1.   Cilindra diametrs (2) ... mm

4.2.2.2.2.   Takts (2) ... mm

4.2.2.3.   Dzinēja darba tilpums (3) ... cm3

4.2.2.4.   Tilpuma kompresijas pakāpe (4): ...

4.2.2.5.   Degkameras un virzuļa galvas rasējums: ...

4.2.2.6.   Brīvgaitas apgriezienu skaits (4): ...

4.2.2.7.   Oglekļa oksīda saturs pēc tilpuma izplūdes gāzē, dzinējam esot tukšgaitā: ... % (saskaņā ar ražotāja specifikācijām) (4)

4.2.2.8.   Maksimālā neto jauda: ... kW pie ... min–1

4.2.3.   Degviela: benzīns/svinu nesaturošs benzīns/dīzeļdegviela/sašķidrināta naftas gāze/dabas gāze (1)

4.2.3.1.   Pētnieciskais oktānskaitlis (POS): ...

4.2.4.   Degvielas padeve

4.2.4.1.   Ar karburatoru(-iem): jā/nē (1)

4.2.4.1.1.   Marka(-s): ...

4.2.4.1.2.   Tips(-i): ...

4.2.4.1.3.   Piešķirtais numurs: ...

4.2.4.1.4.   Regulēšana (4):

4.2.4.1.4.1.   Žikleri: ...

4.2.4.1.4.2.   Difuzors: ...

4.2.4.1.4.3.   Līmenis pludiņkamerā: ...

4.2.4.1.4.4.   Pludiņa masa: ...

4.2.4.1.4.5.   Pludiņa adata: ...

4.2.4.1.5.   Aukstās palaišanas sistēma: manuāla/automātiska (1)

4.2.4.1.5.1.   Darbības princips: ...

4.2.4.1.5.2.   Darbības ierobežojumi/iestatījumi (1)
   (4): ...

4.2.4.2.   Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai kompresijaizdedzes dzinējiem): jā/nē (1)

4.2.4.2.1.   Sistēmas apraksts: ...

4.2.4.2.2.   Darbības princips: tiešā iesmidzināšana/priekškamera/virpuļkamera (1)

4.2.4.2.3.   Degvielas sūknis

4.2.4.2.3.1.   Marka(-s): ...

4.2.4.2.3.2.   Tips(-i): ...

4.2.4.2.3.3.   Maksimālā degvielas padeve (1)
   (4): ... mm3/vienā taktī vai ciklā pie sūkņa darbības ātruma (1)
   (4): ... min–1 vai arī raksturlielumu diagramma: ...

4.2.4.2.3.4.   Iesmidzināšanas laikiestate (4): ...

4.2.4.2.3.5.   Iesmidzināšanas apsteidzes līkne (4): ...

4.2.4.2.3.6.   Kalibrēšanas procedūra: testa stends/dzinējs (1)

4.2.4.2.4.   Regulators

4.2.4.2.4.1.   Tips: ...

4.2.4.2.4.2.   Atslēgšanās punkts: ...

4.2.4.2.4.2.1.   Atslēgšanās punkts, ja ir slodze: ... min–1

4.2.4.2.4.2.2.   Atslēgšanās punkts bez slodzes: ... min–1

4.2.4.2.4.3.   Brīvgaitas apgriezienu skaits: ... min–1

4.2.4.2.5.   Inžektors(-i):

4.2.4.2.5.1.   Marka(-s): ...

4.2.4.2.5.2.   Tips(-i): ...

4.2.4.2.5.3.   Atvēršanās spiediens (4): ... kPa vai raksturlielumu diagramma: ...

4.2.4.2.6.   Aukstās palaišanas sistēma

4.2.4.2.6.1.   Marka(-s): ...

4.2.4.2.6.2.   Tips(-i): ...

4.2.4.2.6.3.   Apraksts: ...

4.2.4.2.7.   Papildu palaišanas palīgierīce

4.2.4.2.7.1.   Marka(-s): ...

4.2.4.2.7.2.   Tips(-i): ...

4.2.4.2.7.3.   Apraksts: ...

4.2.4.3.   Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai dzirksteļaizdedzes dzinējiem): jā/nē (1)

4.2.4.3.1.   Sistēmas apraksts: ...

4.2.4.3.2.   Darbības princips (1): ieplūdes kolektors (viena/daudzpunktu)/tiešā iesmidzināšana/cits (precizēt)

| Kontrolierīce – tips (vai nr.): ... | informācija jāsniedz nepārtrauktas iesmidzināšanas gadījumā; citādu sistēmu gadījumā sniegt ekvivalentus datus |
| --- | --- |
| Degvielas regulators – tips: ... |
| Gaisa plūsmas sensors – tips: ... |
| Degvielas sadalītājs – tips: ... |
| Spiediena regulators – tips: ... |
| Mikroslēdzis – tips: ... |
| Tukšgaitas regulējuma skrūve – tips: ... |
| Droseļvārsta apvalks – tips: ... |
| Ūdens temperatūras sensors – tips: ... |
| Gaisa temperatūras sensors – tips: ... |
| Gaisa temperatūras slēdzis – tips: ... |

Kontrolierīce – tips (vai nr.): ...

informācija jāsniedz nepārtrauktas iesmidzināšanas gadījumā; citādu sistēmu gadījumā sniegt ekvivalentus datus

Degvielas regulators – tips: ...

Gaisa plūsmas sensors – tips: ...

Degvielas sadalītājs – tips: ...

Spiediena regulators – tips: ...

Mikroslēdzis – tips: ...

Tukšgaitas regulējuma skrūve – tips: ...

Droseļvārsta apvalks – tips: ...

Ūdens temperatūras sensors – tips: ...

Gaisa temperatūras sensors – tips: ...

Gaisa temperatūras slēdzis – tips: ...

Aizsargierīces pret elektromagnētiskajiem traucējumiem ...

Apraksts un/vai rasējums: ...

4.2.4.3.3.   Marka(-s): ...

4.2.4.3.4.   Tips(-i): ...

4.2.4.3.5.   Inžektori: Atvēršanās spiediens (4): ... kPa vai raksturlielumu diagramma (4): ...

4.2.4.3.6.   Iesmidzināšanas laikiestate: ...

4.2.4.3.7.   Aukstās palaišanas sistēma: ...

4.2.4.3.7.1.   Darbības princips(-i): ...

4.2.4.3.7.2.   Darbības ierobežojumi/iestatījumi (1)
   (4): ...

4.2.4.4.   Padeves sūknis

4.2.4.4.1.   Spiediens (4): ... kPa vai raksturlielumu diagramma: ...

4.2.5.   Aizdedze

4.2.5.1.   Marka(-s): ...

4.2.5.2.   Tips(-i): ...

4.2.5.3.   Darbības princips: ...

4.2.5.4.   Aizdedzes apsteidzes līkne (4): ...

4.2.5.5.   Statiskās aizdedzes laikiestate (4) ... grādi pirms augšējā maiņas punkta

4.2.5.6.   Kontaktu atstarpe (4): ...

4.2.5.7.   Kontaktu saslēgtā stāvokļa leņķis (4): ...

4.2.5.8.   Aizdedzes sveces

4.2.5.8.1.   Marka: ...

4.2.5.8.2.   Tips: ...

4.2.5.8.3.   Aizdedzes sveču spraugu iestatījums: ... mm

4.2.5.9.   Indukcijas spole

4.2.5.9.1.   Marka: ...

4.2.5.9.2.   Tips: ...

4.2.5.10.   Aizdedzes kondensators

4.2.5.10.1.   Marka: ...

4.2.5.10.2.   Tips: ...

4.2.6.   Dzesēšanas sistēma: šķidrums/gaiss (1)

4.2.7.   Ieplūdes sistēma:

4.2.7.1.   Uzpūtes iekārta: jā/nē (1)

4.2.7.1.1.   Marka(-s): ...

4.2.7.1.2.   Tips(-i): ...

4.2.7.1.3.   Sistēmas apraksts (maksimālais uzpūtes spiediens: ... kPa, izlaišanas vārsts)

4.2.7.2.   Starpdzesētājs: jā/nē (1)

4.2.7.3.   Ieplūdes cauruļvadu un to aprīkojuma apraksts un rasējumi (gaisa ieplūdes kamera, sildīšanas ierīce, papildu gaisa ieplūde utt.): ...

4.2.7.3.1.   Ieplūdes kolektora apraksts (rasējumi un/vai fotoattēli): ...

4.2.7.3.2.   Gaisa filtrs, rasējumi: ...vai

4.2.7.3.2.1.   Marka(-s): ...

4.2.7.3.2.2.   Tips(-i): ...

4.2.7.3.3.   Ieplūdes klusinātājs, rasējumi: ... vai

4.2.7.3.3.1.   Marka(-s): ...

4.2.7.3.3.2.   Tips(-i): ...

4.2.8.   Izplūdes sistēma

4.2.8.1.   Izplūdes sistēmas apraksts un rasējumi: ...

4.2.9.   Vārstu laikiestate vai līdzvērtīgi dati:

4.2.9.1.   Maksimālais vārstu gājiens, atvēršanās un aizvēršanās leņķi vai dati par alternatīvām sadales sistēmām attiecībā uz maiņas punktu: ...

4.2.9.2.   Atskaites un/vai iestatījuma diapazoni (1): ...

4.2.10.   Lietotās smērvielas:

4.2.10.1.   Marka: ...

4.2.10.2.   Tips: ...

4.2.11.   Pasākumi gaisa piesārņojuma samazināšanai:

4.2.11.1.   Kartera gāzu pārstrādes ierīce (apraksts un rasējumi): ...

4.2.11.2.   Piesārņojuma kontroles papildierīces (ja tādas ir un ja tās nav ietvertas citos punktos): ...

4.2.11.2.1.   Katalītiskais neitralizators: jā/nē (1)

4.2.11.2.1.1.   Katalītisko neitralizatoru un elementu skaits: ...

4.2.11.2.1.2.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) izmēri un forma (tilpums, ...): ...

4.2.11.2.1.3.   Katalītiskās darbības veids: ...

4.2.11.2.1.4.   Kopējais dārgmetālu saturs: ...

4.2.11.2.1.5.   Relatīvā koncentrācija: ...

4.2.11.2.1.6.   Substrāts (struktūra un materiāls): ...

4.2.11.2.1.7.   Elementu blīvums: ...

4.2.11.2.1.8.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) korpusa veids: ...

4.2.11.2.1.9.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) novietojums (vieta un atskaites attālumi izplūdes sistēmā): ...

4.2.11.2.1.10.   Skābekļa sensors: tips ...

4.2.11.2.1.10.1.   Skābekļa sensora novietojums: ...

4.2.11.2.1.10.2.   Skābekļa sensora kontroles diapazons: ...

4.2.11.2.2.   Gaisa iesmidzināšana: jā/nē (1)

4.2.11.2.2.1.   Tips (gaisa impulss, gaisa sūknis, ...): ...

4.2.11.2.3.   Izplūdes gāzu recirkulācija (IGR): jā/nē (1)

4.2.11.2.3.1.   Raksturlielumi (plūsma, ...): ...

4.2.11.2.4.   Iztvaikošanas emisiju kontroles sistēma

Izsmeļošs un sīks ierīču un to iestatījumu apraksts: ...

Iztvaikošanas kontroles sistēmas rasējums: ...

Oglekļa tilpnes rasējums: ...

Degvielas tvertnes rasējums ar tilpuma un materiāla rādītājiem: ...

4.2.11.2.5.   Makrodaļiņu filtrs: jā/nē (1)

4.2.11.2.5.1.   Makrodaļiņu filtra izmēri un forma (tilpums): ...

4.2.11.2.5.2.   Makrodaļiņu filtra tips un konstrukcija: ...

4.2.11.2.5.3.   Makrodaļiņu filtra atrašanās vieta (atskaites attālumi izplūdes sistēmā): ...

4.2.11.2.6.   Citas sistēmas (apraksts un darbības princips): ...

4.3.   Vilces akumulators/enerģijas akumulēšanas ierīce

4.3.1.   Enerģijas akumulēšanas ierīces raksturojums: (akumulators, kondensators, spararats/ģenerators...)

4.3.1.1.   Marka: ...

4.3.1.2.   Tips: ...

4.3.1.3.   Identifikācijas numurs: ...

4.3.1.4.   Elektroķīmiskās kombinācijas veids: ...

4.3.1.5.   Enerģija: ... (akumulatoram: spriegums un ietilpība ampērstundās 2 stundās, kondensatoram: J, ...)

4.3.1.6.   Uzlādes ierīce: iebūvēta/ārēja/nav (1)

4.4.   Elektriskie mehānismi (raksturot katru elektrisko mehānismu atsevišķi)

4.4.1.   Marka: ...

4.4.2.   Tips: ...

4.4.3.   Galvenais lietošanas veids: vilces motors/ģenerators (1)

4.4.3.1.   Ja lieto kā vilces motoru: viens motors/vairāki motori (1) (skaits): ...

4.4.4.   Maksimālā jauda: ...kW

4.4.5.   Darbības princips:

| 4.4.5.1. | Līdzstrāva/maiņstrāva/fāžu skaits (1): ... |
| --- | --- |

4.4.5.1.

Līdzstrāva/maiņstrāva/fāžu skaits (1): ...

| 4.4.5.2. | Atsevišķs/virknes/jauktais slēgums (1) |
| --- | --- |

4.4.5.2.

Atsevišķs/virknes/jauktais slēgums (1)

| 4.4.5.3. | Sinhrons/asinhrons (1) |
| --- | --- |

4.4.5.3.

Sinhrons/asinhrons (1)

4.5.   Spēka piedziņas bloka vadības bloks

4.5.1.   Marka: ...

4.5.2.   Tips: ...

4.5.3.   Identifikācijas numurs: ...

4.6.   Jaudas kontrollers

4.6.1.   Marka: ...

4.6.2.   Tips: ...

4.6.3.   Identifikācijas numurs: ...

4.7.   Transmisija

4.7.1.   Sajūgs (tips): ...

4.7.1.1.   Maksimālā griezes momenta konversija: ...

4.7.2.   Pārnesumkārba:

4.7.2.1.   Tips: ...

4.7.2.2.   Novietojums attiecībā pret dzinēju: ...

4.7.2.3.   Vadības metode: ...

4.7.3.   Pārnesumu skaits

| | Pārnesumkārbas pārnesumskaitlis | Beigu piedziņas pārnesumskaitlis | Kopējais pārnesumskaitlis |
| --- | --- | --- | --- |
| Maksimālais PRT (5) | | | |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4, 5, pārējie | | | |
| Minimālais PRT (5) | | | |
| Atpakaļgaita | | | |

Pārnesumkārbas pārnesumskaitlis

Beigu piedziņas pārnesumskaitlis

Kopējais pārnesumskaitlis

Maksimālais PRT (5)

1

2

3

4, 5, pārējie

Minimālais PRT (5)

Atpakaļgaita

5.   BALSTIEKĀRTA

5.1.   Riepas un riteņi

5.1.1.   Riepas/riteņa kombinācija(-s) (riepām norāda izmēru apzīmējumus, minimālās kravnesības indeksu, minimālā ātruma kategorijas simbolu; riteņiem norāda loka izmēru(-s) un iznesumu(-us)):

5.1.1.1.   Asis

5.1.1.1.1.   Ass Nr. 1: ...

5.1.1.1.2.   Ass Nr. 2: ...

5.1.1.1.3.   Ass Nr. 3: ...

5.1.1.1.4.   Ass Nr. 4: utt. ...

5.1.2.   Riepu ripošanas perimetra augšējās un apakšējās robežas:

5.1.2.1.   Asis

5.1.2.1.1.   Ass Nr. 1: ...

5.1.2.1.2.   Ass Nr. 2: ...

5.1.2.1.3.   Ass Nr. 3: ...

5.1.2.1.4.   Ass Nr. 4: utt. ...

5.1.3.   Ražotāja ieteiktais spiediens(-i) riepās: ... kPa

6.   VIRSBŪVE

6.1.   Sēdvietas:

6.1.1.   Sēdvietu skaits:

7.   INERCIĀLĀ MASA

7.1.   Inerciālās masas ekvivalents visai priekšējai asij: ...

7.2.   Inerciālās masas ekvivalents visai aizmugurējai asij: ...

---

(1)  Nevajadzīgo svītrot.

(2)  Šo vērtību noapaļo līdz tuvākajai milimetra desmitdaļai.

(3)  Šo vērtību aprēķina ar π = 3,1416 un noapaļo uz leju līdz tuvākajam cm3.

(4)  Norādīt pielaidi.

(5)  PRT – pastāvīgi regulējama transmisija

---

4. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS
   (1)

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas ir apstiprināti saimē saskaņā ar 7.6. punktu, šis paziņojums ir jāiesniedz atsevišķi par katru saimes transportlīdzekli.

---

5. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

A   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

Šāds transportlīdzeklim uzlikts marķējums norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) attiecībā uz CO2 emisiju un degvielas patēriņa mērījumiem vai elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumiem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 101 un ar apstiprinājuma numuru 012492. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 prasībām ar grozījumiem atbilstīgi 01. grozījumu sērijai.

B   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.5. punktu)

Image

Šāds transportlīdzeklim uzlikts marķējums norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 101 un Nr. 83 (1). Apstiprinājuma numuru pirmie divi cipari norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas dienā Noteikumi Nr. 101 jau ietvēra 01. grozījumu sēriju un Noteikumi Nr. 83 jau ietvēra grozījumu 05. sēriju.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

6. PIELIKUMS

OGLEKĻA DIOKSĪDA EMISIJU UN DEGVIELAS PATĒRIŅA MĒRĪŠANAS METODE TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KO DARBINA TIKAI IEKŠDEDZES DZINĒJS

1.   TESTA SPECIFIKĀCIJA

1.1.   Oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un degvielas patēriņu transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes dzinējs, nosaka saskaņā ar I tipa testa procedūru, kas aprakstīta 4. pielikumā Noteikumiem Nr. 83, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī.

1.2.   Oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un degvielas patēriņu nosaka atsevišķi konkrēta braukšanas cikla pirmajai daļai (pilsētas režīms) un otrajai daļai (ārpilsētas režīms).

1.3.   Papildus nosacījumiem, kas aprakstīti 4. pielikumā Noteikumiem Nr. 83, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī, piemēro turpmāk izklāstītos nosacījumus.

| 1.3.1. | Izdarot testu, darbina tikai tās ierīces, kas vajadzīgas, lai transportlīdzeklis darbotos. Ja ir manuāli vadāma ierīce dzinēja ieplūdes gaisa temperatūras regulēšanai, tai jāatrodas ražotāja ieteiktajā pozīcijā, kas paredzēta apkārtējās vides temperatūrai, kādā veic testu. Parasti palīgierīcēm, kas vajadzīgas transportlīdzekļa normālai darbībai, jābūt ieslēgtām. |
| --- | --- |

1.3.1.

Izdarot testu, darbina tikai tās ierīces, kas vajadzīgas, lai transportlīdzeklis darbotos. Ja ir manuāli vadāma ierīce dzinēja ieplūdes gaisa temperatūras regulēšanai, tai jāatrodas ražotāja ieteiktajā pozīcijā, kas paredzēta apkārtējās vides temperatūrai, kādā veic testu. Parasti palīgierīcēm, kas vajadzīgas transportlīdzekļa normālai darbībai, jābūt ieslēgtām.

| 1.3.2. | Ja radiatora ventilatoram var regulēt temperatūru, tai jābūt tādā stāvoklī, lai transportlīdzeklis normāli darbotos. Pasažieru nodalījuma apsildes sistēmai, kā arī visām gaisa kondicionēšanas sistēmām jābūt izslēgtām, bet šādu sistēmu kompresoriem jādarbojas normāli. |
| --- | --- |

1.3.2.

Ja radiatora ventilatoram var regulēt temperatūru, tai jābūt tādā stāvoklī, lai transportlīdzeklis normāli darbotos. Pasažieru nodalījuma apsildes sistēmai, kā arī visām gaisa kondicionēšanas sistēmām jābūt izslēgtām, bet šādu sistēmu kompresoriem jādarbojas normāli.

| 1.3.3. | Ja transportlīdzeklī ir papildu uzlādes ierīce, testa apstākļos tai jābūt normālā darbības režīmā. |
| --- | --- |

1.3.3.

Ja transportlīdzeklī ir papildu uzlādes ierīce, testa apstākļos tai jābūt normālā darbības režīmā.

| 1.3.4. | Visām smērvielām jābūt atbilstošām transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem, un tās ir jāprecizē testa ziņojumā. |
| --- | --- |

1.3.4.

Visām smērvielām jābūt atbilstošām transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem, un tās ir jāprecizē testa ziņojumā.

| 1.3.5. | Izvēlas visplatākās riepas. Ja ir vairāk nekā trīs riepu izmēri, ņem nevis visplatāko, bet nākamo (mazāko) izmēru. |
| --- | --- |

1.3.5.

Izvēlas visplatākās riepas. Ja ir vairāk nekā trīs riepu izmēri, ņem nevis visplatāko, bet nākamo (mazāko) izmēru.

1.4.   CO2 un degvielas patēriņa vērtību aprēķināšana

| 1.4.1. | CO2 masas emisiju, izteiktu g/km, izmantojot mērījumu rezultātus, aprēķina atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti 4. pielikuma 8. papildinājumā Noteikumiem Nr. 83, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī. |
| --- | --- |

1.4.1.

CO2 masas emisiju, izteiktu g/km, izmantojot mērījumu rezultātus, aprēķina atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti 4. pielikuma 8. papildinājumā Noteikumiem Nr. 83, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī.

| 1.4.1.1. | Šajos aprēķinos izmantotais CO2 blīvums ir QCO2 = 1,964 g/litrā. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Šajos aprēķinos izmantotais CO2 blīvums ir QCO2 = 1,964 g/litrā.

| 1.4.2. | Degvielas patēriņa vērtības aprēķina no ogļūdeņražu, oglekļa oksīda un oglekļa dioksīda emisijām, kas noteiktas, izmantojot mērījumu rezultātus atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti 4. pielikuma 8. papildinājumā Noteikumiem Nr. 83, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī. |
| --- | --- |

1.4.2.

Degvielas patēriņa vērtības aprēķina no ogļūdeņražu, oglekļa oksīda un oglekļa dioksīda emisijām, kas noteiktas, izmantojot mērījumu rezultātus atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti 4. pielikuma 8. papildinājumā Noteikumiem Nr. 83, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī.

| 1.4.3. | Degvielas patēriņu, izteiktu litros uz 100 km (benzīna, sašķidrinātas naftas gāzes, etanola (E85) un dīzeļdegvielas gadījumā) vai m3 uz 100 km (dabasgāzes/biometāna gadījumā), aprēķina, izmantojot šādas formulas:






  a) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes benzīna (E5) dzinēju:
  FC = (0,118/D) · [(0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]; |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

Degvielas patēriņu, izteiktu litros uz 100 km (benzīna, sašķidrinātas naftas gāzes, etanola (E85) un dīzeļdegvielas gadījumā) vai m3 uz 100 km (dabasgāzes/biometāna gadījumā), aprēķina, izmantojot šādas formulas:

a)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes benzīna (E5) dzinēju:

FC = (0,118/D) · [(0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)];

| b) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi:
  FCnorm = (0,1212/0,538) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)].
  Ja testam izmantotās degvielas sastāvs atšķiras no sastāva, kas pieņemts normalizētā patēriņa aprēķinam, pēc ražotāja pieprasījuma korekcijas koeficientu (cf) var piemērot šādi:
  FCnorm = (0,1212/0,538) · (cf) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)].
  Korekcijas koeficientu cf, ko var piemērot, nosaka šādi:
  cf = 0,825 + 0,0693 · nactual;
  kur:







  nactual | = | faktiskā H un C attiecība izmantotajā degvielā; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi:

FCnorm = (0,1212/0,538) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)].

Ja testam izmantotās degvielas sastāvs atšķiras no sastāva, kas pieņemts normalizētā patēriņa aprēķinam, pēc ražotāja pieprasījuma korekcijas koeficientu (cf) var piemērot šādi:

FCnorm = (0,1212/0,538) · (cf) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)].

Korekcijas koeficientu cf, ko var piemērot, nosaka šādi:

cf = 0,825 + 0,0693 · nactual;

kur:

nactual

=

faktiskā H un C attiecība izmantotajā degvielā;

| c) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kas darbojas ar dabasgāzi/biometānu:
  FCnorm = (0,1336/0,654) · [(0,749 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kas darbojas ar dabasgāzi/biometānu:

FCnorm = (0,1336/0,654) · [(0,749 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)];

| d) | transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes dzinēju, kas darbojas ar dīzeļdegvielu (B5):
  FC = (0,116/D) · [(0,861 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]; |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes dzinēju, kas darbojas ar dīzeļdegvielu (B5):

FC = (0,116/D) · [(0,861 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)];

| e) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes etanola (E85) dzinēju:
  FC = (0,1742/D) · [(0,574 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]. |
| --- | --- |

e)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes etanola (E85) dzinēju:

FC = (0,1742/D) · [(0,574 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)].

Šajās formulās:

| FC | = | degvielas patēriņš litros uz 100 km (benzīna, sašķidrinātas naftas gāzes, dīzeļdegvielas vai biodīzeļa gadījumā) vai m3 uz 100 km (dabasgāzes gadījumā); |
| --- | --- | --- |
| HC | = | izmērītā ogļūdeņražu emisija g/km; |
| CO | = | izmērītā oglekļa oksīda emisija g/km; |
| CO2 | = | izmērītā oglekļa dioksīda emisija g/km; |
| D | = | testa degvielas blīvums. |

FC

=

degvielas patēriņš litros uz 100 km (benzīna, sašķidrinātas naftas gāzes, dīzeļdegvielas vai biodīzeļa gadījumā) vai m3 uz 100 km (dabasgāzes gadījumā);

HC

=

izmērītā ogļūdeņražu emisija g/km;

CO

=

izmērītā oglekļa oksīda emisija g/km;

CO2

=

izmērītā oglekļa dioksīda emisija g/km;

D

=

testa degvielas blīvums.

Gāzveida degvielas gadījumā – blīvums 15 °C temperatūrā.

---

7. PIELIKUMS

ELEKTROENERĢIJAS PATĒRIŅA MĒRĪŠANAS METODE TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KO DARBINA TIKAI ELEKTRISKS SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKS

1.   TESTA SECĪBA

1.1.   Testa struktūra

Tests sastāv no divām daļām (skatīt 1. attēlu):

| a) | pilsētas cikla, kas sastāv no četriem pilsētas pamatcikliem; |
| --- | --- |

a)

pilsētas cikla, kas sastāv no četriem pilsētas pamatcikliem;

| b) | ārpilsētas cikla. |
| --- | --- |

b)

ārpilsētas cikla.

Ja transportlīdzeklim ir manuāla pārnesumkārba ar vairākiem pārnesumiem, vadītājs pārslēdz pārnesumu atbilstīgi ražotāja specifikācijām.

Ja transportlīdzeklim ir vairāki braukšanas režīmi, kurus var izvēlēties vadītājs, viņš izvēlas režīmu, lai pēc iespējas precīzāk panāktu atbilsmi mērķa līknei.

1. attēls

Testa secība – M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļi

Image

1.2.   Pilsētas cikls

Pilsētas ciklu veido četri 195 sekundes ilgi pamatcikli, un kopumā tas ilgst 780 sekundes.

Pilsētas pamatcikla apraksts dots 2. attēlā un 1. tabulā.

2. attēls

Pilsētas pamatcikls (195 sekundes)

Image

1.   tabula

Pilsētas pamatcikls

| Darbība Nr. | Darbības tips | PILSĒTAS PAMATCIKLS | Darbības ilgums
  (s) | Režīma ilgums
  (s) | Kopējais laiks
  (s) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Režīms Nr. | Paātrinājums
  (m/s2) | Ātrums
  (km/h) |
| 1 | Apstāšanās | 1 | 0,00 | 0 | 11 | 11 | 11 |
| 2 | Paātrinājums | 2 | 1,04 | 0–15 | 4 | 4 | 15 |
| 3 | Vienmērīgs ātrums | 3 | 0,00 | 15 | 8 | 8 | 23 |
| 4 | Ātruma samazināšana | 4 | –0,83 | 15–0 | 5 | 5 | 28 |
| 5 | Apstāšanās | 5 | 0,00 | 0 | 21 | 21 | 49 |
| 6 | Paātrinājums | 6 | 0,69 | 0–15 | 6 | 12 | 55 |
| 7 | Paātrinājums | | 0,79 | 15–32 | 6 | | 61 |
| 8 | Vienmērīgs ātrums | 7 | 0,00 | 32 | 24 | 24 | 85 |
| 9 | Ātruma samazināšana | 8 | –0,81 | 32–0 | 11 | 11 | 96 |
| 10 | Apstāšanās | 9 | 0,00 | 0 | 21 | 21 | 117 |
| 11 | Paātrinājums | 10 | 0,69 | 0–15 | 6 | 26 | 123 |
| 12 | Paātrinājums | | 0,51 | 15–35 | 11 | | 134 |
| 13 | Paātrinājums | | 0,46 | 35–50 | 9 | | 143 |
| 14 | Vienmērīgs ātrums | 11 | 0,00 | 50 | 12 | 12 | 155 |
| 15 | Ātruma samazināšana | 12 | –0,52 | 50–35 | 8 | 8 | 163 |
| 16 | Vienmērīgs ātrums | 13 | 0,00 | 35 | 15 | 15 | 178 |
| 17 | Ātruma samazināšana | 14 | –0,97 | 35–0 | 10 | 10 | 188 |
| 18 | Apstāšanās | 15 | 0,00 | 0 | 7 | 7 | 195 |

Darbība Nr.

Darbības tips

PILSĒTAS PAMATCIKLS

Darbības ilgums

(s)

Režīma ilgums

(s)

Kopējais laiks

(s)

Režīms Nr.

Paātrinājums

(m/s2)

Ātrums

(km/h)

1

Apstāšanās

1

0,00

0

11

11

11

2

Paātrinājums

2

1,04

0–15

4

4

15

3

Vienmērīgs ātrums

3

0,00

15

8

8

23

4

Ātruma samazināšana

4

–0,83

15–0

5

5

28

5

Apstāšanās

5

0,00

0

21

21

49

6

Paātrinājums

6

0,69

0–15

6

12

55

7

Paātrinājums

0,79

15–32

6

61

8

Vienmērīgs ātrums

7

0,00

32

24

24

85

9

Ātruma samazināšana

8

–0,81

32–0

11

11

96

10

Apstāšanās

9

0,00

0

21

21

117

11

Paātrinājums

10

0,69

0–15

6

26

123

12

Paātrinājums

0,51

15–35

11

134

13

Paātrinājums

0,46

35–50

9

143

14

Vienmērīgs ātrums

11

0,00

50

12

12

155

15

Ātruma samazināšana

12

–0,52

50–35

8

8

163

16

Vienmērīgs ātrums

13

0,00

35

15

15

178

17

Ātruma samazināšana

14

–0,97

35–0

10

10

188

18

Apstāšanās

15

0,00

0

7

7

195

| Pavisam | Laiks
  (s) | Procentuālā daļa |
| --- | --- | --- |
| Apstāšanās | 60 | 30,77 |
| Paātrinājums | 42 | 21,54 |
| Vienmērīgs ātrums | 59 | 30,26 |
| Ātruma samazināšana | 34 | 17,44 |
| Kopā | 195 | 100,00 |

Pavisam

Laiks

(s)

Procentuālā daļa

Apstāšanās

60

30,77

Paātrinājums

42

21,54

Vienmērīgs ātrums

59

30,26

Ātruma samazināšana

34

17,44

Kopā

195

100,00

| Vidējais ātrums (km/h) | 18,77 |
| --- | --- |
| Darbības laiks (s) | 195 |
| Pilsētas pamatcikla teorētiskais attālums (m) | 1 017 |
| Četru pilsētas pamatciklu teorētiskais attālums (m) | 4 067 |

Vidējais ātrums (km/h)

18,77

Darbības laiks (s)

195

Pilsētas pamatcikla teorētiskais attālums (m)

1 017

Četru pilsētas pamatciklu teorētiskais attālums (m)

4 067

1.3.   Ārpilsētas cikls

Ārpilsētas cikla apraksts sniegts 3. attēlā un 2. tabulā.

3. attēls

Ārpilsētas cikls (400 sekundes)

Image

| Piezīme: | 1.4. daļā aprakstīta rīcības procedūra gadījumā, ja transportlīdzeklis neatbilst šajā līknē norādītajām prasībām attiecībā uz ātrumu. |
| --- | --- |

Piezīme:

1.4. daļā aprakstīta rīcības procedūra gadījumā, ja transportlīdzeklis neatbilst šajā līknē norādītajām prasībām attiecībā uz ātrumu.

2.   tabula

| Darbības Nr. | Darbības tips | ĀRPILSĒTAS CIKLS | Darbības ilgums
  (s) | Režīma ilgums
  (s) | Kopējais laiks
  (s) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Režīms Nr. | Paātrinājums
  (m/s2) | Ātrums
  (km/h) |
| 1 | Apstāšanās | 1 | 0,00 | 0 | 20 | 20 | 20 |
| 2 | Paātrinājums | 2 | 0,69 | 0–15 | 6 | 41 | 26 |
| 3 | Paātrinājums | | 0,51 | 15–35 | 11 | | 37 |
| 4 | Paātrinājums | | 0,42 | 35–50 | 10 | | 47 |
| 5 | Paātrinājums | | 0,40 | 50–70 | 14 | | 61 |
| 6 | Vienmērīgs ātrums | 3 | 0,00 | 70 | 50 | 50 | 111 |
| 7 | Ātruma samazināšana | 4 | –0,69 | 70–50 | 8 | 8 | 119 |
| 8 | Vienmērīgs ātrums | 5 | 0,00 | 50 | 69 | 69 | 188 |
| 9 | Paātrinājums | 6 | 0,43 | 50–70 | 13 | 13 | 201 |
| 10 | Vienmērīgs ātrums | 7 | 0,00 | 70 | 50 | 50 | 251 |
| 11 | Paātrinājums | 8 | 0,24 | 70–100 | 35 | 35 | 286 |
| 12 | Vienmērīgs ātrums | 9 | 0,00 | 100 | 30 | 30 | 316 |
| 13 | Paātrinājums | 10 | 0,28 | 100–120 | 20 | 20 | 336 |
| 14 | Vienmērīgs ātrums | 11 | 0,00 | 120 | 10 | 10 | 346 |
| 15 | Ātruma samazināšana | 12 | –0,69 | 120–80 | 16 | 34 | 362 |
| 16 | Ātruma samazināšana | | –1,04 | 80–50 | 8 | | 370 |
| 17 | Ātruma samazināšana | | –1,39 | 50–0 | 10 | | 380 |
| 18 | Apstāšanās | 13 | 0,00 | 0 | 20 | 20 | 400 |

Darbības Nr.

Darbības tips

ĀRPILSĒTAS CIKLS

Darbības ilgums

(s)

Režīma ilgums

(s)

Kopējais laiks

(s)

Režīms Nr.

Paātrinājums

(m/s2)

Ātrums

(km/h)

1

Apstāšanās

1

0,00

0

20

20

20

2

Paātrinājums

2

0,69

0–15

6

41

26

3

Paātrinājums

0,51

15–35

11

37

4

Paātrinājums

0,42

35–50

10

47

5

Paātrinājums

0,40

50–70

14

61

6

Vienmērīgs ātrums

3

0,00

70

50

50

111

7

Ātruma samazināšana

4

–0,69

70–50

8

8

119

8

Vienmērīgs ātrums

5

0,00

50

69

69

188

9

Paātrinājums

6

0,43

50–70

13

13

201

10

Vienmērīgs ātrums

7

0,00

70

50

50

251

11

Paātrinājums

8

0,24

70–100

35

35

286

12

Vienmērīgs ātrums

9

0,00

100

30

30

316

13

Paātrinājums

10

0,28

100–120

20

20

336

14

Vienmērīgs ātrums

11

0,00

120

10

10

346

15

Ātruma samazināšana

12

–0,69

120–80

16

34

362

16

Ātruma samazināšana

–1,04

80–50

8

370

17

Ātruma samazināšana

–1,39

50–0

10

380

18

Apstāšanās

13

0,00

0

20

20

400

| Pavisam | Laiks
  (s) | Procentuālā daļa |
| --- | --- | --- |
| Apstāšanās | 40 | 10,00 |
| Paātrinājums | 109 | 27,25 |
| Vienmērīgs ātrums | 209 | 52,25 |
| Ātruma samazināšana | 42 | 10,50 |
| Kopā | 400 | 100,00 |

Pavisam

Laiks

(s)

Procentuālā daļa

Apstāšanās

40

10,00

Paātrinājums

109

27,25

Vienmērīgs ātrums

209

52,25

Ātruma samazināšana

42

10,50

Kopā

400

100,00

| Vidējais ātrums (km/h) | 62,60 |
| --- | --- |
| Darbības laiks (s) | 400 |
| Teorētiskais attālums (m) | 6 956 |

Vidējais ātrums (km/h)

62,60

Darbības laiks (s)

400

Teorētiskais attālums (m)

6 956

1.4.   Pielaide

Pielaides parādītas 4. attēlā.

4. attēls

Ātruma pielaide

Image

Pielaides attiecībā uz ātrumu (± 2 km/h) un laiku (± 1 s) visos punktos ir ģeometriski saistītas kā attēlots 4. attēlā.

Ja ātrums ir mazāks par 50 km/h, ir atļautas šādas novirzes no minētās pielaides:

| a) | ne ilgāk kā 5 sekundes, mainot pārslēgumu; |
| --- | --- |

a)

ne ilgāk kā 5 sekundes, mainot pārslēgumu;

| b) | un ne vairāk kā piecas reizes stundā citos gadījumos, bet ne ilgāk kā uz 5 sekundēm katru reizi. |
| --- | --- |

b)

un ne vairāk kā piecas reizes stundā citos gadījumos, bet ne ilgāk kā uz 5 sekundēm katru reizi.

Kopējais laiks, izņemot pielaidi, jānorāda testa ziņojumā.

Ja ātrums ir lielāks par 50 km/h, ir pieļaujamas novirzes no minētajām pielaidēm ar noteikumu, ka akseleratora pedālis ir pilnībā nospiests.

2.   TESTA METODE

2.1.   Princips

Turpmāk aprakstītā testa metode ļauj izmērīt elektroenerģijas patēriņu (izteiktu Wh/km).

2.2.   Parametri, vienības un mērījumu precizitāte

| Parametrs | Vienības | Precizitāte | Izšķirtspēja |
| --- | --- | --- | --- |
| Laiks | s | ± 0,1 s | 0,1 s |
| Attālums | m | ± 0,1 % | 1 m |
| Temperatūra | °C | ± 1 °C | 1 °C |
| Ātrums | km/h | ± 1 % | 0,2 km/h |
| Masa | kg | ± 0,5 % | 1 kg |
| Enerģija | Wh | ± 0,2 % | Klase 0,2 s saskaņā ar SEK 687 |
| SEK= Starptautiskā Elektrotehnikas komisija |

Parametrs

Vienības

Precizitāte

Izšķirtspēja

Laiks

s

± 0,1 s

0,1 s

Attālums

m

± 0,1 %

1 m

Temperatūra

°C

± 1 °C

1 °C

Ātrums

km/h

± 1 %

0,2 km/h

Masa

kg

± 0,5 %

1 kg

Enerģija

Wh

± 0,2 %

Klase 0,2 s saskaņā ar SEK 687

SEK= Starptautiskā Elektrotehnikas komisija

2.3.   Transportlīdzeklis

2.3.1.   Transportlīdzekļa stāvoklis

2.3.1.1.   Apkārtējās vides temperatūrā transportlīdzekļa riepās jābūt tādam spiedienam, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

2.3.1.2.   Mehāniski kustīgajās daļās izmantoto eļļu viskozitātei jāatbilst transportlīdzekļa ražotāja specifikācijai.

2.3.1.3.   Apgaismojuma, gaismas signālierīcēm un palīgierīcēm jābūt izslēgtām, izņemot tās, kas vajadzīgas testēšanai un transportlīdzekļa darbībai gaišā dienas laikā.

2.3.1.4.   Visām pieejamajām enerģijas akumulēšanas sistēmām, kas nav paredzētas, lai panāktu vilci (elektriskām, hidrauliskām, pneimatiskām u. c.), jābūt uzlādētām līdz ražotāja noteiktajam maksimālajam līmenim.

2.3.1.5.   Ja akumulatora darbības laikā apkārtējās vides temperatūra ir pārāk augsta, vadītājs rīkojas saskaņā ar automašīnas ražotāja ieteikto procedūru, lai saglabātu akumulatora temperatūru normālā darbības diapazonā.

Ražotāja pārstāvim jābūt pilnvarotam apliecināt, ka akumulatora siltuma vadības sistēma darbojas pareizi un tās darbība nav samazināta.

2.3.1.6.   Pirms testa transportlīdzeklim jābūt veikušam ne mazāk kā 300 km septiņu dienu laikā ar tiem akumulatoriem, kas uzstādīti testa transportlīdzeklī.

2.4.   Darbības režīms

Visus testus veic 20 °C līdz 30 °C temperatūrā.

Testa metodi veido četri posmi:

| a) | akumulatora sākotnēja uzlāde; |
| --- | --- |

a)

akumulatora sākotnēja uzlāde;

| b) | cikla, ko veido četri pilsētas pamatcikli un ārpilsētas cikls, piemērošana divas reizes; |
| --- | --- |

b)

cikla, ko veido četri pilsētas pamatcikli un ārpilsētas cikls, piemērošana divas reizes;

| c) | akumulatora uzlāde; |
| --- | --- |

c)

akumulatora uzlāde;

| d) | elektroenerģijas patēriņa aprēķins. |
| --- | --- |

d)

elektroenerģijas patēriņa aprēķins.

Ja transportlīdzeklis kustas, tad starp šiem posmiem transportlīdzekli aizstumj uz nākamo testu zonu (neveicot atkārtotu uzlādi).

2.4.1.   Akumulatora sākotnēja uzlāde

Akumulatora uzlāde ietver šādas turpmāk aprakstītas procedūras.

2.4.1.1.   Akumulatora izlādēšana

Procedūru uzsāk, izlādējot transportlīdzekļa akumulatoru, braucot (uz testa stenda, šasijas dinamometra, utt.) vienmērīgā ātrumā, kas ir 70 % ± 5 % no maksimālā transportlīdzekļa ātruma trīsdesmit minūtes.

Izlādes pārtraukums rodas šādos gadījumos:

| a) | ja transportlīdzeklis nevar braukt ar ātrumu, kas ir 65 % no maksimālā ātruma trīsdesmit minūtes; |
| --- | --- |

a)

ja transportlīdzeklis nevar braukt ar ātrumu, kas ir 65 % no maksimālā ātruma trīsdesmit minūtes;

| b) | vai, ja norādījumu apstādināt transportlīdzekli vadītājam dod iebūvēta standarta kontrolaparatūra; vai |
| --- | --- |

b)

vai, ja norādījumu apstādināt transportlīdzekli vadītājam dod iebūvēta standarta kontrolaparatūra; vai

| c) | pēc 100 km nobraukšanas. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km nobraukšanas.

2.4.1.2.   Parastās nakts uzlādes procedūras piemērošana

Akumulatoru uzlādē, ievērojot turpmāk aprakstīto procedūru.

2.4.1.2.1.   Parastā nakts uzlāde

Uzlādēšanu veic:

| a) | ar iebūvētu lādētāju, ja transportlīdzeklis ar tādu aprīkots; |
| --- | --- |

a)

ar iebūvētu lādētāju, ja transportlīdzeklis ar tādu aprīkots;

| b) | ar ražotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parasto ieteicamo uzlādes procedūru; |
| --- | --- |

b)

ar ražotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parasto ieteicamo uzlādes procedūru;

| c) | no 20 °C līdz 30 °C ārējās vides temperatūrā. |
| --- | --- |

c)

no 20 °C līdz 30 °C ārējās vides temperatūrā.

Šī procedūra izslēdz visu veidu īpašās uzlādes, ko var ieslēgt automātiski vai manuāli, piemēram, uzlādes kompensācijas vai apkopes vajadzībām.

Ražotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša uzlādēšanas procedūra.

2.4.1.2.2.   Uzlādes beigu kritēriji

Uzlādes beigu kritēriji atbilst 12 stundu uzlādes laikam, izņemot gadījumus, kad standarta kontrolaparatūra vadītājam skaidri norāda, ka akumulators vēl nav pilnībā uzlādējies.

Šajā gadījumā

Formula

2.4.1.2.3.   Pilnībā uzlādēts akumulators

Akumulators, kas ir uzlādēts līdz uzlādes beigu kritērijiem, saskaņā ar nakts uzlādes procedūru.

2.4.2.   Cikla piemērošana un attāluma mērīšana

Tiek fiksēts uzlādes beigu (atslēgšanas) laiks t0.

Šasijas dinamometru iestata ar šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto metodi.

Uzsākot 4 stundu laikā pēc t0, uz šasijas dinamometra divas reizes veic ciklu, ko veido četri pilsētas pamatcikli un ārpilsētas cikls (testā veiktais attālums: 22 km, testa ilgums: 40 minūtes).

Beigās tiek fiksēts veiktā attāluma mērījums Dtest.

2.4.3.   Akumulatora uzlādēšana

Transportlīdzekli savieno ar pārvadiem 30 minūtes pēc tāda cikla beigām, ko veido četri pilsētas pamatcikli un ārpilsētas cikls un kas ir atkārtots divas reizes.

Transportlīdzekli uzlādē saskaņā ar parasto nakts uzlādes procedūru (skatīt šā pielikuma 2.4.1.2. punktu).

Enerģijas mērīšanas ierīce, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju E, kā arī tās ilgumu.

Uzlādi aptur pēc 24 stundām, skaitot no iepriekšējā uzlādes beigu laika (t0).

Piezīme

Gadījumā, ja noticis enerģijas padeves pārtraukums pārvados, 24 stundu laikposmu attiecīgi pagarina par pārtraukuma laiku. Apstiprināšanas laboratorijas tehniskie dienesti un transportlīdzekļa ražotājs apspriež, vai uzlāde veikta pareizi.

2.4.4.   Elektroenerģijas patēriņa aprēķināšana

Testa ziņojumā fiksē enerģiju E (izteiktu Wh) un uzlādes laiku.

Elektroenerģijas patēriņu c nosaka, izmantojot šādu formulu:

Formula (izsakot Wh/km un noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim),

kur Dtest ir testa laikā veiktais attālums (km).

Papildinājums

KOPĒJĀS CEĻA NOSLODZES JAUDAS NOTEIKŠANA TRANSPORTLĪDZEKLIM, KO DARBINA TIKAI ELEKTRISKS SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKS, UN DINAMOMETRA KALIBRĒŠANA

1.   IEVADS

Šā papildinājuma mērķis ir definēt metodi transportlīdzekļa kopējās ceļa noslodzes jaudas mērīšanai ar statistisko precizitāti ± 4 %, ja ātrums ir vienmērīgs, un atkārtot šo izmērīto ceļa noslodzes jaudu uz dinamometra ar precizitāti ± 5 %.

2.   CEĻA PARAMETRI

Testa ceļam jābūt izvietotam līdzenā vietā, taisnam un bez šķēršļiem vai vēja barjerām, kas nevēlami ietekmē ceļa noslodzes mērījumu mainīgumu.

Testa ceļa gareniskais slīpums nepārsniedz ± 2 %. Slīpums tiek izteikts kā attiecība starp testa ceļa sākuma un beigu punktu augstumu starpību un tā kopējo garumu. Turklāt, savstarpējais slīpums starp jebkuriem diviem punktiem, kuri atrodas 3 m attālumā viens no otra, no minētā gareniskā slīpuma var atšķirties ne vairāk kā par 0,5 %.

Testa ceļa maksimālais izliekums šķērsgriezumā ir 1,5 % vai mazāks.

3.   ATMOSFĒRAS APSTĀKĻI

3.1.   Vējš

Testēšanu veic apstākļos, kad vidējais vēja ātrums nepārsniedz 3 m/s un brāzmas nav lielākas par 5 m/s. Turklāt vēja ātruma vektora komponentam visā testa ceļā jābūt mazākam par 2 m/s. Vēja ātrums jāmēra 0,7 m virs ceļa virsmas.

3.2.   Mitrums

Ceļam jābūt sausam.

3.3.   Standarta apstākļi

| Gaisa spiediens | H0 = 100 kPa |
| --- | --- |
| Temperatūra | T0 = 293 K (20 °C) |
| Gaisa blīvums | d0 = 1,189 kg/m3 |

Gaisa spiediens

H0 = 100 kPa

Temperatūra

T0 = 293 K (20 °C)

Gaisa blīvums

d0 = 1,189 kg/m3

3.3.1.   Gaisa blīvums

3.3.1.1.   Testa laikā gaisa blīvums, kas aprēķināts saskaņā ar aprakstu 3.3.1.2. punktā, nedrīkst atšķirties no gaisa blīvuma standarta apstākļos par vairāk kā 7,5 %.

3.3.1.2.   Gaisa blīvumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur

| dT | ir gaisa blīvums testa laikā (kg/m3) |
| --- | --- |
| d0 | ir gaisa blīvums standarta apstākļos (kg/m3) |
| HT | kopējais gaisa spiediens testa laikā (kPa) |
| TT | ir absolūtā temperatūra testa laikā(K) |

dT

ir gaisa blīvums testa laikā (kg/m3)

d0

ir gaisa blīvums standarta apstākļos (kg/m3)

HT

kopējais gaisa spiediens testa laikā (kPa)

TT

ir absolūtā temperatūra testa laikā(K)

3.3.2.   Apkārtējās vides apstākļi

3.3.2.1.   Apkārtējās vides temperatūra ir no 5 °C (278 K) līdz 35 °C (308 K) un gaisa spiediens ir no 91 kPa līdz 104 kPa. Relatīvajam mitrumam jābūt mazākam par 95 %.

3.3.2.2.   Tomēr, ja ražotājs tam piekrīt, testus var veikt zemākā apkārtējās vides temperatūrā – līdz 1 °C. Šajā gadījumā izmanto korekcijas koeficientu, kas aprēķināts 5 °C temperatūrā.

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA SAGATAVOŠANA

4.1.   Iebraukšana

Transportlīdzeklim jābūt normālā braukšanas kārtībā un noregulētam pēc tam, kas tas iebraukts vismaz 300 km. Riepām jābūt iestrādātām vienlaikus ar transportlīdzekļa iebraukšanu vai tām jābūt ar protektoru no 90 % līdz 50 % no sākotnējā protektora dziļuma.

4.2.   Pārbaudes

Saskaņā ar paredzētajai izmantošanai noteiktajām ražotāja specifikācijām veic pārbaudes šādām pozīcijām: riteņi, riteņu loki, riepas (marka, tips, spiediens), priekšējās ass ģeometrija, bremžu regulējums (liekās pretestības novēršana), priekšējās un aizmugurējās ass eļļošana, piekares noregulējums un transportlīdzekļa klīrenss utt. Jāpārbauda, vai brīvgaitā nestrādā elektriskās bremzes.

4.3.   Sagatavošanās testam

4.3.1.   Transportlīdzekli piekrauj līdz tā testa masai, ieskaitot vadītāju un mērierīces, kravu vienmērīgi izvietojot tai paredzētajās vietās.

4.3.2.   Transportlīdzekļa logiem jābūt aizvērtiem. Visu gaisa kondicionēšanas sistēmu, priekšējo lukturu u. c. ierīču pārsegiem jābūt aizvērtiem.

4.3.3.   Transportlīdzeklim jābūt tīram.

4.3.4.   Tieši pirms testa transportlīdzekli piemērotā veidā uzsilda līdz normālai braukšanas temperatūrai.

5.   NOTEIKTAIS ĀTRUMS V

Noteiktais ātrums vajadzīgs, lai pēc braukšanas pretestības līknes noteiktu braukšanas pretestību, ja brauc ar standarta ātrumu. Lai noteiktu braukšanas pretestību kā funkciju no transportlīdzekļa ātruma, kas ir tuvs standarta ātrumam Vo, braukšanas pretestības mēra pie noteiktā ātruma V. Būtu vēlams mērīt pretestību vismaz četras līdz piecas reizes, ja brauc ar minētajiem noteiktajiem ātrumiem.

1. tabulā norādīti noteiktie ātrumi atbilstīgi transportlīdzekļa kategorijai. Ar zvaigznīti * tabulā apzīmēti standarta ātrumi.

1.   tabula

| Kategorija
  V maksimālais | Noteiktie ātrumi (km/h) |
| --- | --- |
| > 130 | 120 (2) | 100 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 |
| 130 – 100 | 90 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 | — |
| 100 – 70 | 60 | 50 (1) | 40 | 30 | 20 | — |
| < 70 | 50 (2) | 40 (1) | 30 | 20 | — | — |

Kategorija

V maksimālais

Noteiktie ātrumi (km/h)

> 130

120 (2)

100

80 (1)

60

40

20

130 – 100

90

80 (1)

60

40

20

—

100 – 70

60

50 (1)

40

30

20

—

< 70

50 (2)

40 (1)

30

20

—

—

6.   ENERĢIJAS SVĀRSTĪBAS BRĪVGAITAS REŽĪMĀ

6.1.   Kopējās ceļa noslodzes jaudas noteikšana

6.1.1.   Mērījumu ierīces un precizitāte

Mērījumu kļūdas robežai jābūt mazākai par 0,1 s attiecībā uz laiku un mazākai par ± 0,5 km/h attiecībā uz ātrumu.

6.1.2.   Testa procedūra

6.1.2.1.   Transportlīdzekļa ātrumu palielina līdz ātrumam, kas par 5 km/h pārsniedz ātrumu, ar kādu sāk testa mērījumu.

6.1.2.2.   Pārnesumkārbu pārslēdz neitrālā pozīcijā vai pārtrauc elektroenerģijas padevi.

6.1.2.3.   Izmēra laiku t1, kas transportlīdzeklim bija vajadzīgs, lai samazinātu ātrumu no:

V2 = V + Δ Vkm/h līdz V1 = V – Δ Vkm/h

kur

| | Δ V ≤ 5 km/h nominālajam ātrumam ≤ 50 km/h |
| --- | --- |

Δ V ≤ 5 km/h nominālajam ātrumam ≤ 50 km/h

| | Δ V ≤ 10 km/h nominālajam ātrumam > 50 km/h. |
| --- | --- |

Δ V ≤ 10 km/h nominālajam ātrumam > 50 km/h.

6.1.2.4.   Šo pašu testu veic pretējā virzienā, izmērot laiku t2.

6.1.2.5.   Aprēķina vidējo laiku T1, izmantojot laikus t1 un t2.

6.1.2.6.   Atkārto šos testus tikmēr, kamēr statistiskā precizitāte (p) no vidējā laika

Formula

ir vienāda vai mazāka par 4 % (p ≤ 4 %).

Statistisko precizitāti (p) nosaka, izmantojot formulu

Formula

kur

| T | ir koeficients, kas norādīts turpmākajā tabulā; |
| --- | --- |
| s | ir standarta pielaide ; |
| n | ir testu skaits. |

T

ir koeficients, kas norādīts turpmākajā tabulā;

s

ir standarta pielaide Formula;

n

ir testu skaits.

| n | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| t | 3,2 | 2,8 | 2,6 | 2,5 | 2,4 | 2,3 | 2,3 |
| | 1,6 | 1,25 | 1,06 | 0,94 | 0,85 | 0,77 | 0,73 |

n

4

5

6

7

8

9

10

t

3,2

2,8

2,6

2,5

2,4

2,3

2,3

Formula

1,6

1,25

1,06

0,94

0,85

0,77

0,73

6.1.2.7.   Braukšanas pretestības spēka aprēķināšana

Braukšanas pretestības spēku F, ja brauc ar noteiktu ātrumu V, aprēķina šādi:

Formula

kur

| MHP | ir testa masa; |
| --- | --- |
| Mr | ir ekvivalentā inerciālā masa visiem riteņiem un transportlīdzekļa daļām, kas rotē kopā ar riteņiem, veicot brīvgaitas kustību pa ceļu. Mr jāmēra vai jāaprēķina, izmantojot atbilstošu metodi. |

MHP

ir testa masa;

Mr

ir ekvivalentā inerciālā masa visiem riteņiem un transportlīdzekļa daļām, kas rotē kopā ar riteņiem, veicot brīvgaitas kustību pa ceļu. Mr jāmēra vai jāaprēķina, izmantojot atbilstošu metodi.

6.1.2.8.   Uz testa ceļa noteikto braukšanas pretestību koriģē atbilstīgi apkārtējās vides standarta apstākļiem, kā norādīts turpmāk.

F koriģētais = k · F izmērītais

Formula

kur

| RR | ripošanas pretestība, ja ātrums ir V; |
| --- | --- |
| RAERO | ir aerodinamiskā slodze, ja ātrums ir V; |
| RT | ir kopējā ceļa noslodze = RR + RAERO |
| KR | ir temperatūras korekcijas koeficients ripošanas pretestībai; pieņemts, ka tā vērtība ir 3,6 × 10–3/°C |
| t | ir testa ceļa apkārtējās vides temperatūra °C; |
| t0 | ir standarta apkārtējās vides temperatūra = 20 °C; |
| dt | ir gaisa blīvums testa apstākļos; |
| d0 | ir gaisa blīvums standarta apstākļos (20 °C, 100 kPa) = 1,189 kg/m3 |

RR

ripošanas pretestība, ja ātrums ir V;

RAERO

ir aerodinamiskā slodze, ja ātrums ir V;

RT

ir kopējā ceļa noslodze = RR + RAERO

KR

ir temperatūras korekcijas koeficients ripošanas pretestībai; pieņemts, ka tā vērtība ir 3,6 × 10–3/°C

t

ir testa ceļa apkārtējās vides temperatūra °C;

t0

ir standarta apkārtējās vides temperatūra = 20 °C;

dt

ir gaisa blīvums testa apstākļos;

d0

ir gaisa blīvums standarta apstākļos (20 °C, 100 kPa) = 1,189 kg/m3

Attiecību starp RR/RT un RAERO/RT norāda transportlīdzekļa ražotājs, pamatojoties uz informāciju, kas parasti pieejama uzņēmumam.

Ja šīs vērtības nav pieejamas un ja tam piekrīt ražotājs un attiecīgais tehniskais dienests, ripošanas/kopējās pretestības attiecības aprēķināšanai var izmantot šādu formulu:

Formula

kur

MHP ir testa masa;

un attiecībā uz katru ātrumu lieto koeficientu a un b, kas norādīti turpmākajā tabulā.

| V (km/h) | a | b |
| --- | --- | --- |
| 20 | 7,24 · 10– 5 | 0,82 |
| 40 | 1,59 · 10– 4 | 0,54 |
| 60 | 1,96 · 10– 4 | 0,33 |
| 80 | 1,85 · 10– 4 | 0,23 |
| 100 | 1,63 · 10– 4 | 0,18 |
| 120 | 1,57 · 10– 4 | 0,14 |

V (km/h)

a

b

20

7,24 · 10– 5

0,82

40

1,59 · 10– 4

0,54

60

1,96 · 10– 4

0,33

80

1,85 · 10– 4

0,23

100

1,63 · 10– 4

0,18

120

1,57 · 10– 4

0,14

6.2.   Dinamometra iestatīšana

Šīs procedūras mērķis ir simulēt uz dinamometra kopējo ceļa noslodzes jaudu, ja brauc ar noteiktu ātrumu.

6.2.1.   Mērījumu ierīces un precizitāte

Mērierīces ir identiskas ierīcēm, ko izmanto testa veikšanai uz ceļa.

6.2.2.   Testa procedūra

6.2.2.1.   Transportlīdzekli novieto uz dinamometra.

6.2.2.2.   Noregulē piedziņas riteņu riepu spiedienu (aukstu), kāds vajadzīgs šasijas dinamometram.

6.2.2.3.   Šasijas dinamometra ekvivalento inerciālo masu noregulē saskaņā ar 2. tabulu.

2.   tabula

| Testa masa
  MHP

  (kg) | Ekvivalentā inerce
  I
  (kg) |
| --- | --- |
| MHP ≤ 480 | 455 |
| 480 < MHP ≤ 540 | 510 |
| 540 < MHP ≤ 595 | 570 |
| 595 < MHP ≤ 650 | 625 |
| 650 < MHP ≤ 710 | 680 |
| 710 < MHP ≤ 765 | 740 |
| 765 < MHP ≤ 850 | 800 |
| 850 < MHP ≤ 965 | 910 |
| 965 < MHP ≤ 1 080 | 1 020 |
| 1 080 < MHP ≤ 1 190 | 1 130 |
| 1 190 < MHP ≤ 1 305 | 1 250 |
| 1 305 < MHP ≤ 1 420 | 1 360 |
| 1 420 < MHP ≤ 1 530 | 1 470 |
| 1 530 < MHP ≤ 1 640 | 1 590 |
| 1 640 < MHP ≤ 1 760 | 1 700 |
| 1 760 < MHP ≤ 1 870 | 1 810 |
| 1 870 < MHP ≤ 1 980 | 1 930 |
| 1 980 < MHP ≤ 2 100 | 2 040 |
| 2 100 < MHP ≤ 2 210 | 2 150 |
| 2 210 < MHP ≤ 2 380 | 2 270 |
| 2 380 < MHP ≤ 2 610 | 2 270 |
| 2 610 < MHP | 2 270 |

Testa masa

MHP

(kg)

Ekvivalentā inerce

I

(kg)

MHP ≤ 480

455

480 < MHP ≤ 540

510

540 < MHP ≤ 595

570

595 < MHP ≤ 650

625

650 < MHP ≤ 710

680

710 < MHP ≤ 765

740

765 < MHP ≤ 850

800

850 < MHP ≤ 965

910

965 < MHP ≤ 1 080

1 020

1 080 < MHP ≤ 1 190

1 130

1 190 < MHP ≤ 1 305

1 250

1 305 < MHP ≤ 1 420

1 360

1 420 < MHP ≤ 1 530

1 470

1 530 < MHP ≤ 1 640

1 590

1 640 < MHP ≤ 1 760

1 700

1 760 < MHP ≤ 1 870

1 810

1 870 < MHP ≤ 1 980

1 930

1 980 < MHP ≤ 2 100

2 040

2 100 < MHP ≤ 2 210

2 150

2 210 < MHP ≤ 2 380

2 270

2 380 < MHP ≤ 2 610

2 270

2 610 < MHP

2 270

6.2.2.4.   Transportlīdzekli un šasijas dinamometru uzsilda līdz stabilai darbības temperatūrai, lai panāktu ceļam līdzīgus apstākļus.

6.2.2.5.   Veic šā pielikuma 6.1.2. punktā aprakstītās darbības, izņemot tās, kas minētas 6.1.2.4. un 6.1.2.5. punktā, 6.1.2.7. punktā minētajā formulā aizstājot MHP ar I un Mr ar Mrm.

6.2.2.6.   Noregulē bremzes, lai panāktu braukšanas pretestību, kas koriģēta atbilstīgi pusei no kravnesības (skatīt 6.1.2.8. punktu), un ņemtu vērā atšķirību starp transportlīdzekļa masu uz ceļa un izmantojamo ekvivalento inerces testa masu (I). To var darīt, aprēķinot vidējo koriģēto ceļa laiku, ko veic brīvgaitā, samazinot ātrumu no V2 līdz V1, un reproducējot to pašu laiku uz dinamometra ar šādu attiecību:

Formula

kur

| I | ir šasijas dinamometra brīvgaitas ekvivalentā inerciālā masa; |
| --- | --- |
| Mrm | ir ekvivalentā inerciālā masa visiem piedziņas riteņiem un transportlīdzekļa daļām, kas rotē kopā ar riteņiem, veicot brīvgaitas kustību. Mrm jāmēra vai jāaprēķina, izmantojot atbilstošu metodi. |

I

ir šasijas dinamometra brīvgaitas ekvivalentā inerciālā masa;

Mrm

ir ekvivalentā inerciālā masa visiem piedziņas riteņiem un transportlīdzekļa daļām, kas rotē kopā ar riteņiem, veicot brīvgaitas kustību. Mrm jāmēra vai jāaprēķina, izmantojot atbilstošu metodi.

6.2.2.7.   Jānosaka stenda amortizēto jaudu Pa, lai konkrētajam transportlīdzeklim varētu atkārtot to pašu kopējo ceļa noslodzes jaudu citā dienā vai uz cita tāda paša tipa šasijas dinamometra.

---

(1)  Orientējošais ātrums

(2)  Ja transportlīdzeklis var attīstīt šādu ātrumu

---

8. PIELIKUMS

METODE OGLEKĻA DIOKSĪDA EMISIJU, DEGVIELAS PATĒRIŅA UN ELEKTROENERĢIJAS MĒRĪŠANAI TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KO DARBINA HIBRĪDS ELEKTRISKS SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKS

1.   IEVADS

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīti īpaši nosacījumi attiecībā uz šo noteikumu 2.17.1. punktā definētu hibrīdu elektrisku transportlīdzekļu (HET) tipa apstiprinājumu.

1.2.   Parasti hibrīdus elektriskus transportlīdzekļus testē atbilstīgi principiem, ko piemēro transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes dzinējs (6. pielikums), ja vien šajā pielikumā nav norādīts citādi.

1.3.   Ārējas uzlādes transportlīdzekļus (iedalījums kategorijās norādīts šā pielikuma 2. punktā) testē saskaņā ar A un B nosacījumu.

Testa rezultātus A un B nosacījuma gadījumā un vidējo svērto rezultātu ieraksta paziņojuma veidlapā, kas aprakstīta 4. pielikumā.

1.4.   Braukšanas cikli un pārnesumu pārslēgšana

1.4.1.   Transportlīdzekļiem ar manuālo pārnesumkārbu izmanto braukšanas ciklu, kas aprakstīts transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī spēkā esošo Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 1. papildinājumā, tostarp ievēro arī paredzēto ātrumu pārslēgšanu.

1.4.2.   Transportlīdzekļiem ar speciālu pārnesumu pārslēgšanas stratēģiju nepiemēro Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto pārnesumu pārslēgšanu. Šiem transportlīdzekļiem izmanto transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā spēkā esošo Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 2.3.3. punktā aprakstīto braukšanas ciklu. Attiecībā uz ātrumu pārslēgšanas punktiem šie transportlīdzekļi jāvada, ievērojot ražotāja norādījumus, kas iekļauti ražoto transportlīdzekļu vadītāja rokasgrāmatā, un ievērojot tehnisko pārnesumu pārslēgšanas kontrolaparatūras rādītājus (vadītāja zināšanai).

1.4.3.   Transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu izmanto transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā spēkā esošo Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 2.3.3. punktā aprakstīto braukšanas ciklu.

1.4.4.   Transportlīdzekļa sagatavošanai izmanto piemērojamā braukšanas cikla pirmās daļas un/vai otrās daļas ciklu kombināciju kā aprakstīts šajā pielikumā.

2.   HIBRĪDU ELEKTRISKU TRANSPORTLĪDZEKĻU KATEGORIJAS

| Transportlīdzekļa uzlāde | Uzlāde ārpus transportlīdzekļa (1)

  (UĀT) | Bez uzlādes ārpus transportlīdzekļa (2)

  (BUĀT) |
| --- | --- | --- |
| Darba režīma slēdzis | Nav | Ir | Nav | Ir |

Transportlīdzekļa uzlāde

Uzlāde ārpus transportlīdzekļa (1)

(UĀT)

Bez uzlādes ārpus transportlīdzekļa (2)

(BUĀT)

Darba režīma slēdzis

Nav

Ir

Nav

Ir

3.   ĀRĒJI LĀDĒJAMS HIBRĪDS ELEKTRISKS TRANSPORTLĪDZEKLIS (HET UĀT) BEZ DARBA REŽĪMA SLĒDŽA

3.1.   Veic divus testus, ievērojot šādus nosacījumus:

| | A nosacījums. Testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci. |
| --- | --- |

A nosacījums. Testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci.

| | B nosacījums. Testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde). |
| --- | --- |

B nosacījums. Testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde).

Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces uzlādes stāvokļa (SOC) režīms dažādās I tipa testa stadijās aprakstīts 1. papildinājumā.

3.2.   A nosacījums

3.2.1.   Procedūru sāk ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, kas turpmāk aprakstīta 3.2.1.1. punktā.

3.2.1.1.   Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlāde

Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē, braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.):

| a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais dzinējs; |
| --- | --- |

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais dzinējs;

| b) | vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā dzinēja iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, ar kuru braucot, noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošais dzinējs (to savstarpēji saskaņo tehniskais dienests un ražotājs); |
| --- | --- |

b)

vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā dzinēja iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, ar kuru braucot, noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošais dzinējs (to savstarpēji saskaņo tehniskais dienests un ražotājs);

| c) | vai saskaņā ar ražotāja norādījumiem. |
| --- | --- |

c)

vai saskaņā ar ražotāja norādījumiem.

Dzinēju, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

3.2.2.   Transportlīdzekļa sagatavošana

3.2.2.1.   Lai sagatavotu transportlīdzekļus ar kompresijaizdedzes dzinēju, izmanto atbilstošā braukšanas cikla otrās daļas ciklu kombinācijā ar atbilstošajiem pārnesumu pārslēgšanas norādījumiem, kas minēti šā pielikuma 1.4. punktā. Izbrauc trīs secīgus ciklus.

3.2.2.2.   Transportlīdzekļus ar dzirksteļaizdedzes dzinējiem iepriekš sagatavo, izmantojot atbilstošā braukšanas cikla vienu pirmās daļas ciklu un divus otrās daļas ciklus, vienlaikus ievērojot atbilstošos pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas izklāstīti šā pielikuma 1.4. punktā.

3.2.2.3.   Pēc sagatavošanas un pirms testēšanas transportlīdzekli novieto telpā, kurā ir nosacīti pastāvīga temperatūra – no 293 līdz 303 K (no 20 °C līdz 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz dzinēja eļļas temperatūra un dzesētājs (attiecīgā gadījumā) ir +/–2 K robežās no telpas temperatūras un 3.2.2.4. punktā paredzētās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta.

3.2.2.4.   Dzesēšanas laikā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē, izmantojot parasto nakts uzlādes procedūru, kas aprakstīta 3.2.2.5. punktā.

3.2.2.5.   Parastās nakts uzlādes procedūras piemērošana

Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē, ievērojot šādu procedūru.

3.2.2.5.1.   Parastā nakts uzlāde

Uzlādi veic šādi:

| a) | ar iebūvētu lādētāju, ja transportlīdzeklis ar tādu aprīkots; vai |
| --- | --- |

a)

ar iebūvētu lādētāju, ja transportlīdzeklis ar tādu aprīkots; vai

| b) | ar ražotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parasto, normālai uzlādei paredzēto uzlādes procedūru; |
| --- | --- |

b)

ar ražotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parasto, normālai uzlādei paredzēto uzlādes procedūru;

| c) | 20 °C līdz 30 °C apkārtējās vides temperatūrā; šī procedūra nepieļauj nekāda veida īpašās uzlādes, ko var ieslēgt automātiski vai manuāli, piemēram, uzlādes kompensācijas vai apkopes vajadzībām; ražotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša lādēšanas procedūra. |
| --- | --- |

c)

20 °C līdz 30 °C apkārtējās vides temperatūrā; šī procedūra nepieļauj nekāda veida īpašās uzlādes, ko var ieslēgt automātiski vai manuāli, piemēram, uzlādes kompensācijas vai apkopes vajadzībām; ražotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša lādēšanas procedūra.

3.2.2.5.2.   Uzlādes beigu kritēriji

Uzlādes beigu kritēriji atbilst 12 stundu uzlādes laikam, izņemot gadījumus, kad standarta kontrolaparatūra vadītājam skaidri norāda, ka elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce vēl nav pilnībā uzlādēta.

Šajā gadījumā

Formula

3.2.3.   Testa procedūra

3.2.3.1.   Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā tas parasti jādara transportlīdzekļa vadītājam. Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākumu.

3.2.3.2.   Var izmantot 3.2.3.2.1. vai 3.2.3.2.2. punktā aprakstītās testa procedūras.

3.2.3.2.1.   Paraugu ņemšanu sāk pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu ārpilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas).

3.2.3.2.2.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu pirmajā ārpilsētas (otrās daļas) ciklā, kad akumulators ir minimālas uzlādes stadijā saskaņā ar turpmāk noteikto kritēriju (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

Elektroenerģijas atlikumu Q [Ah] mēra katrā kombinētajā ciklā saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, un to izmanto, lai noteiktu, kad ir sasniegta akumulatora minimālās uzlādes stadija.

Uzskata, ka akumulatora minimālas uzlādes stadija kombinētajā ciklā N ir sasniegta, ja kombinētajā ciklā N + 1 izmērītajam elektroenerģijas atlikumam ir ne vairāk kā 3 % izlādes, izsakot to kā procentuālo daudzumu no akumulatora nominālās jaudas (Ah) maksimālas uzlādes stadijā, kā noteicis ražotājs. Pēc ražotāja pieprasījuma var izpildīt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti 3.2.3.5. un 3.4.1. punktā, ja pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā.

Pēc katra cikla ir atļauts līdz 10 minūtēm ilgs karstās uzsūkšanās periods. Šajā laikā piedziņas bloku izslēdz.

3.2.3.3.   Transportlīdzekli vada, izmantojot atbilstošo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas aprakstīti šā pielikuma 1.4. punktā.

3.2.3.4.   Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar 4. pielikumu Noteikumiem Nr. 83, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā.

3.2.3.5.   Reģistrē kombinētā cikla testa rezultātus (CO2 un degvielas patēriņu) A nosacījuma gadījumā (attiecīgi m1 [g] un c1 [l]). Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.1. punktu, m1 un c1 ir vienkārši atsevišķā kombinētā cikla rezultāti. Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.2. punktu, m1 un c1 ir N kombinēto ciklu rezultātu summas.

Formula
  Formula

3.2.4.   Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē 30 minūšu laikā pēc pēdējā cikla pabeigšanas, ievērojot šā pielikuma 3.2.2.5. punktā dotos norādījumus. Enerģijas mērīšanas ierīce, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e1 [Wh].

3.2.5.   Elektroenerģijas patēriņu A nosacījuma gadījumā apzīmē ar e1 [Wh].

3.3.   B nosacījums

3.3.1.   Transportlīdzekļa sagatavošana

3.3.1.1.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar šā pielikuma 3.2.1.1. punktu. Pēc ražotāja pieprasījuma pirms elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādes var veikt sagatavošanu saskaņā ar šā pielikuma 3.2.2.1. vai 3.2.2.2. punktu.

3.3.1.2.   Pirms testēšanas transportlīdzekli novieto telpā, kur tiek uzturēta nosacīti pastāvīga temperatūra no 293 līdz 303 K (no 20 °C līdz 30 °C). Šādu sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz dzinēja eļļas temperatūra un dzesētājs (tikai attiecīgā gadījumā) ir +/–2 K robežās no telpas temperatūras.

3.3.2.   Testa procedūra

3.3.2.1.   Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā tas parasti jādara transportlīdzekļa vadītājam. Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākumu.

3.3.2.2.   Paraugu ņemšanu sāk pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu ārpilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas).

3.3.2.3.   Transportlīdzekli vada, izmantojot atbilstošo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas aprakstīti šā pielikuma 1.4. punktā.

3.3.2.4.   Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar 4. pielikumu Noteikumiem Nr. 83, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā.

3.3.2.5.   Fiksē kombinētā cikla testa rezultātus (CO2 un degvielas patēriņu) B nosacījuma gadījumā (attiecīgi m2 [g] un c2 [l]).

3.3.3.   Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē 30 minūšu laikā pēc cikla pabeigšanas, ievērojot šā pielikuma 3.2.2.5. punkta norādījumus.

Enerģijas mērīšanas ierīce, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e2 [Wh].

3.3.4.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar šā pielikuma 3.2.1.1. punktu.

3.3.5.   Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē 30 minūšu laikā pēc izlādes, ievērojot šā pielikuma 3.2.2.5. punkta norādījumus.

Enerģijas mērīšanas ierīce, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e3 [Wh].

3.3.6.   Elektroenerģijas patēriņu B nosacījuma gadījumā e4 [Wh] izsaka šādi: e4 = e2 – e3

3.4.   Testa rezultāti

3.4.1.   CO2 vērtības izsaka kā M1 = m1/Dtest1 un M2 = m2/Dtest2 [g/km], kur Dtest1 un Dtest2 ir testa veikšanas laikā faktiski nobrauktie attālumi kopā attiecīgi saskaņā ar A nosacījumu (šā pielikuma 3.2. punkts) un B nosacījumu (šā pielikuma 3.3. punkts) un m1 un m2 vērtības ir attiecīgi aprakstītas pielikuma 3.2.3.5. un 3.3.2.5. punktā.

3.4.2.   Svērtās CO2 vērtības izsaka šādi:

| 3.4.2.1. | Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.1. punktu:
  M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav),
  kur:







  M | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| M2 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

3.4.2.1.

Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.1. punktu:

M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav),

kur:

M

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru;

M1

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

M2

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

| 3.4.2.2. | Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.2. punktu:
  M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav),
  kur:







  M | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| M2 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| Dovc | = | transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

3.4.2.2.

Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.2. punktu:

M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav),

kur:

M

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru;

M1

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

M2

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

Dovc

=

transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

3.4.3.   Degvielas patēriņa vērtības izsaka šādi:

C1 = 100 · c1/Dtest1 un C2 = 100 · c2/Dtest2 [l/100 km],

kur Dtest1 un Dtest2 ir testa veikšanas laikā faktiski nobrauktie attālumi kopā attiecīgi saskaņā ar A nosacījumu (šā pielikuma 3.2. punkts) un B nosacījumu (šā pielikuma 3.3. punkts) un c1 un c2 vērtības ir attiecīgi aprakstītas pielikuma 3.2.3.5. un 3.3.2.5. punktā.

3.4.4.   Svērtās degvielas patēriņa vērtības aprēķina šādi:

| 3.4.4.1. | Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.1. punktu:
  C = (De · C1 + Dav · C2)/(De + Dav)
  kur







  C | = | degvielas patēriņš l/100km; |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | degvielas patēriņš l/100km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| C2 | = | degvielas patēriņš l/100km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

3.4.4.1.

Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.1. punktu:

C = (De · C1 + Dav · C2)/(De + Dav)

kur

C

=

degvielas patēriņš l/100km;

C1

=

degvielas patēriņš l/100km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

C2

=

degvielas patēriņš l/100km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

| 3.4.4.2. | Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.2. punktu:
  C = (Dovc · C1 + Dav · C2)/(Dovc + Dav),
  kur:







  C | = | degvielas patēriņš l/100km; |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | degvielas patēriņš l/100km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| C2 | = | degvielas patēriņš l/100km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| Dovc | = | transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

3.4.4.2.

Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.2. punktu:

C = (Dovc · C1 + Dav · C2)/(Dovc + Dav),

kur:

C

=

degvielas patēriņš l/100km;

C1

=

degvielas patēriņš l/100km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

C2

=

degvielas patēriņš l/100km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

Dovc

=

transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

3.4.5.   Elektroenerģijas patēriņa vērtības izsaka šādi:

E1 = e1/Dtest1 un E4 = e4/Dtest2 [Wh/km],

kur Dtest1 un Dtest2 ir testa veikšanas laikā faktiski nobrauktie attālumi kopā attiecīgi saskaņā ar A nosacījumu (šā pielikuma 3.2. punkts) un B nosacījumu (šā pielikuma 3.3. punkts) un e1 un e4 vērtības ir attiecīgi aprakstītas pielikuma 3.2.5. un 3.3.6. punktā.

3.4.6.   Svērtās elektroenerģijas patēriņa vērtības aprēķina šādi:

| 3.4.6.1. | Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.1. punktu:
  E = (De · E1 + Dav · E4)/(De + Dav),
  kur







  E | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| E4 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

3.4.6.1.

Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.1. punktu:

E = (De · E1 + Dav · E4)/(De + Dav),

kur

E

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km;

E1

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

E4

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

| 3.4.6.2. | Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.2. punktu:
  E = (Dovc · E1 + Dav · E4)/(Dovc + Dav),
  kur:







  E | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| E4 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| Dovc | = | transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

3.4.6.2.

Veicot testu saskaņā ar 3.2.3.2.2. punktu:

E = (Dovc · E1 + Dav · E4)/(Dovc + Dav),

kur:

E

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km;

E1

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

E4

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

Dovc

=

transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

4.   ĀRĒJI LĀDĒJAMS HIBRĪDS ELEKTRISKS TRANSPORTLĪDZEKLIS (HET UĀT) AR DARBA REŽĪMA SLĒDZI

4.1.   Veic divus testus, ievērojot šādus nosacījumus.

| 4.1.1. | A nosacījums. Testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci. |
| --- | --- |

4.1.1.

A nosacījums. Testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci.

| 4.1.2. | B nosacījums. Testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde). |
| --- | --- |

4.1.2.

B nosacījums. Testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde).

| 4.1.3. | Darba režīma slēdzi pārslēdz saskaņā ar šo tabulu.









  Hibrīdie režīmi
  Akumulatora uzlādes stāvoklis | Elektrisks
  Hibrīds
  Ieslēgšanas pozīcija | Izmantojot tikai degvielu:
  Hibrīds
  Ieslēgšanas pozīcija | Elektrisks
  Izmantojot tikai degvielu
  Hibrīds
  Ieslēgšanas pozīcija | Hibrīdais režīms n (3)

  ...
  Hibrīdais režīms m (3)

  Ieslēgšanas pozīcija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A nosacījums
  Pilnībā uzlādēts | Hibrīds | Hibrīds | Hibrīds | Hibrīdais režīms ar vislielāko elektroenerģijas patēriņu (4) |
| B nosacījums
  Minimāla uzlāde | Hibrīds | Degvielu patērējošs | Degvielu patērējošs | Degvielu visvairāk patērējošais režīms (5) |

4.1.3.

Darba režīma slēdzi pārslēdz saskaņā ar šo tabulu.

Hibrīdie režīmi

Akumulatora uzlādes stāvoklis

Elektrisks

Hibrīds

Ieslēgšanas pozīcija

Izmantojot tikai degvielu:

Hibrīds

Ieslēgšanas pozīcija

Elektrisks

Izmantojot tikai degvielu

Hibrīds

Ieslēgšanas pozīcija

Hibrīdais režīms n (3)

...

Hibrīdais režīms m (3)

Ieslēgšanas pozīcija

A nosacījums

Pilnībā uzlādēts

Hibrīds

Hibrīds

Hibrīds

Hibrīdais režīms ar vislielāko elektroenerģijas patēriņu (4)

B nosacījums

Minimāla uzlāde

Hibrīds

Degvielu patērējošs

Degvielu patērējošs

Degvielu visvairāk patērējošais režīms (5)

4.2.   A nosacījums

4.2.1.   Ja transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas izmērīts saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikumu, pārsniedz vienu pilnu ciklu, pēc ražotāja pieprasījuma I tipa testu elektroenerģijas mērījumiem var veikt pilnībā elektriskā režīmā, ja tam piekrīt tehniskais dienests. Šajā gadījumā 4.4. punktā dotās vērtības M1 un C1 ir vienādas ar 0.

4.2.2.   Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, kas turpmāk aprakstīta 4.2.2.1. punktā.

4.2.2.1.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē, braucot ar ieslēgtu pilnībā elektrisku režīmu (uz testa ceļa, uz šasijas dinamometra, utt.) ar vienmērīgu ātrumu, kas sasniedz 70 % ± 5 % no transportlīdzekļa maksimālā ātruma pilnībā elektriskā režīmā un ko jānosaka saskaņā ar testa procedūru elektriskiem transportlīdzekļiem, kas aprakstīti Noteikumos Nr. 68.

Izlādes pārtraukums rodas šādos gadījumos:

| a) | ja transportlīdzeklis nevar braukt ar ātrumu, kas ir 65 % no maksimālā ātruma trīsdesmit minūtes; |
| --- | --- |

a)

ja transportlīdzeklis nevar braukt ar ātrumu, kas ir 65 % no maksimālā ātruma trīsdesmit minūtes;

| b) | ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvēta kontrolaparatūra; |
| --- | --- |

b)

ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvēta kontrolaparatūra;

| c) | pēc 100 km nobraukšanas. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km nobraukšanas.

Ja transportlīdzeklī nav paredzēts pilnībā elektrisks režīms, elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi panāk, braucot ar transportlīdzekli (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) šādā veidā:

| a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais dzinējs; |
| --- | --- |

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais dzinējs;

| b) | vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā dzinēja iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, ar kuru braucot, noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs dzinējs (to saskaņo tehniskais dienests ar ražotāju); |
| --- | --- |

b)

vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā dzinēja iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, ar kuru braucot, noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs dzinējs (to saskaņo tehniskais dienests ar ražotāju);

| c) | vai saskaņā ar ražotāja ieteikumiem. |
| --- | --- |

c)

vai saskaņā ar ražotāja ieteikumiem.

Dzinēju, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

4.2.3.   Transportlīdzekļa sagatavošana

| 4.2.3.1. | Lai sagatavotu transportlīdzekļus ar kompresijaizdedzes dzinēju, izmanto atbilstošā braukšanas cikla otrās daļas ciklu kombinācijā ar atbilstošajiem pārnesumu pārslēgšanas norādījumiem, kas minēti šā pielikuma 1.4. punktā. Izbrauc trīs secīgus ciklus. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Lai sagatavotu transportlīdzekļus ar kompresijaizdedzes dzinēju, izmanto atbilstošā braukšanas cikla otrās daļas ciklu kombinācijā ar atbilstošajiem pārnesumu pārslēgšanas norādījumiem, kas minēti šā pielikuma 1.4. punktā. Izbrauc trīs secīgus ciklus.

| 4.2.3.2. | Transportlīdzekļus ar dzirksteļaizdedzes dzinējiem iepriekš sagatavo, izmantojot atbilstošā braukšanas cikla vienu pirmās daļas ciklu un divus otrās daļas ciklus, vienlaikus ievērojot atbilstošos pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas izklāstīti šā pielikuma 1.4. punktā. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Transportlīdzekļus ar dzirksteļaizdedzes dzinējiem iepriekš sagatavo, izmantojot atbilstošā braukšanas cikla vienu pirmās daļas ciklu un divus otrās daļas ciklus, vienlaikus ievērojot atbilstošos pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas izklāstīti šā pielikuma 1.4. punktā.

| 4.2.3.3. | Pēc minētās sagatavošanas un pirms testēšanas transportlīdzekli novieto telpā, kurā ir nosacīti pastāvīga temperatūra – no 293 līdz 303 K (no 20 °C līdz 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz dzinēja eļļas temperatūra un dzesētājs (attiecīgā gadījumā) ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras un 4.2.3.4. punktā paredzētās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Pēc minētās sagatavošanas un pirms testēšanas transportlīdzekli novieto telpā, kurā ir nosacīti pastāvīga temperatūra – no 293 līdz 303 K (no 20 °C līdz 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz dzinēja eļļas temperatūra un dzesētājs (attiecīgā gadījumā) ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras un 4.2.3.4. punktā paredzētās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta.

| 4.2.3.4. | Dzesēšanas laikā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē, izmantojot parasto nakts uzlādes procedūru, kas aprakstīta šā pielikuma 3.2.2.5. punktā. |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Dzesēšanas laikā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē, izmantojot parasto nakts uzlādes procedūru, kas aprakstīta šā pielikuma 3.2.2.5. punktā.

4.2.4.   Testa procedūra

4.2.4.1.   Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā tas parasti jādara transportlīdzekļa vadītājam. Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākumu.

4.2.4.2.   Var izmantot 4.2.4.2.1. vai 4.2.4.2.2. punktā aprakstītās testa procedūras.

4.2.4.2.1.   Paraugu ņemšanu sāk pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu ārpilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas).

4.2.4.2.2.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu pirmajā ārpilsētas (otrās daļas) ciklā, kad akumulators ir minimālas uzlādes stadijā saskaņā ar turpmāk noteikto kritēriju (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

Elektroenerģijas atlikumu Q [Ah] mēra katrā kombinētajā ciklā saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, un tas norāda, kad ir sasniegta akumulatora minimālās uzlādes stadija.

Uzskata, ka akumulatora minimālas uzlādes stadija kombinētajā ciklā N ir sasniegta, ja kombinētajā ciklā N + 1 izmērītajam elektroenerģijas atlikumam ir ne vairāk kā 3 % izlādes, izsakot to kā procentuālo daudzumu no akumulatora nominālās jaudas (Ah) maksimālas uzlādes stadijā, kā noteicis ražotājs. Pēc ražotāja pieprasījuma var izpildīt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti 4.2.4.5. un 4.4.1. punktā, ja pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā.

Pēc katra cikla ir atļauts līdz 10 minūtēm ilgs karstās uzsūkšanās periods. Šajā laikā piedziņas bloku izslēdz.

4.2.4.3.   Transportlīdzekli vada, izmantojot atbilstošo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas aprakstīti šā pielikuma 1.4. punktā.

4.2.4.4.   Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar 4. pielikumu Noteikumiem Nr. 83, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā.

4.2.4.5.   Reģistrē kombinētā cikla testa rezultātus (CO2 un degvielas patēriņu) A nosacījuma gadījumā (attiecīgi m1 [g] un c1 [l]). Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu, m1 un c1 ir vienkārši atsevišķā kombinētā cikla rezultāti. Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu, m1 un c1 ir N kombinēto ciklu rezultātu summas.

Formula
  Formula

4.2.5.   Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē 30 minūšu laikā pēc pēdējā cikla pabeigšanas, ievērojot šā pielikuma 3.2.2.5. punkta norādījumus.

Enerģijas mērīšanas ierīce, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e1 [Wh].

4.2.6.   Elektroenerģijas patēriņu A nosacījuma gadījumā apzīmē ar e1 [Wh].

4.3.   B nosacījums

4.3.1.   Transportlīdzekļa sagatavošana

4.3.1.1.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar šā pielikuma 4.2.2.1. punktu.

Pēc ražotāja pieprasījuma pirms elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādes var veikt sagatavošanu saskaņā ar šā pielikuma 4.2.3.1. vai 4.2.3.2. punktu.

4.3.1.2.   Pirms testēšanas transportlīdzekli novieto telpā, kurā tiek uzturēta nosacīti pastāvīga temperatūra no 293 līdz 303 K (no 20 °C līdz 30 °C). Šādu sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz dzinēja eļļas temperatūra un dzesētājs (tikai attiecīgā gadījumā) ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras.

4.3.2.   Testa procedūra

4.3.2.1.   Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā tas parasti jādara transportlīdzekļa vadītājam. Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākumu.

4.3.2.2.   Paraugu ņemšanu sāk pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu ārpilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas).

4.3.2.3.   Transportlīdzekli vada, izmantojot atbilstošo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas aprakstīti šā pielikuma 1.4. punktā.

4.3.2.4.   Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar 4. pielikumu Noteikumiem Nr. 83, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā.

4.3.2.5.   Fiksē kombinētā cikla testa rezultātus (CO2 un degvielas patēriņu) B nosacījuma gadījumā (attiecīgi m2 [g] un c2 [l]).

4.3.3.   Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē 30 minūšu laikā pēc cikla pabeigšanas, ievērojot šā pielikuma 3.2.2.5. punkta norādījumus.

Enerģijas mērīšanas ierīce, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e2 [Wh].

4.3.4.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar šā pielikuma 4.2.2.1. punktu.

4.3.5.   Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē 30 minūšu laikā pēc izlādes, ievērojot šā pielikuma 3.2.2.5. punkta norādījumus.

Enerģijas mērīšanas ierīce, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e3 [Wh].

4.3.6.   Elektroenerģijas patēriņu e4 [Wh] B nosacījuma gadījumā izsaka šādi: e4 = e2 – e3

4.4.   Testa rezultāti

4.4.1.   CO2 vērtības izsaka kā M1 = m1/Dtest1 un M2 = m2/Dtest2 [g/km], kur Dtest1 un Dtest2 ir testa veikšanas laikā faktiski nobrauktie attālumi kopā attiecīgi saskaņā ar A nosacījumu (šā pielikuma 4.2. punkts) un B nosacījumu (šā pielikuma 4.3. punkts) un m1 un m2 vērtības ir attiecīgi aprakstītas pielikuma 4.2.4.5. un 4.3.2.5. punktā.

4.4.2.   Svērtās CO2 vērtības aprēķina šādi:

| 4.4.2.1. | Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:
  M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav),
  kur:







  M | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| M2 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

4.4.2.1.

Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:

M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav),

kur:

M

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru;

M1

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

M2

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

| 4.4.2.2. | Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:
  M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav).
  kur







  M | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| M2 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| Dovc | = | transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

4.4.2.2.

Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:

M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav).

kur

M

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru;

M1

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

M2

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

Dovc

=

transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

4.4.3.   Degvielas patēriņa vērtības izsaka šādi:

C1 = 100 · c1/Dtest1 un C2 = 100 · c2/Dtest2 [l/100 km],

kur Dtest1 un Dtest2 ir testa veikšanas laikā faktiski nobrauktie attālumi kopā attiecīgi saskaņā ar A nosacījumu (šā pielikuma 4.2. punkts) un B nosacījumu (šā pielikuma 4.3. punkts) un c1 un c2 vērtības ir attiecīgi aprakstītas pielikuma 4.2.4.5. un 4.3.2.5. punktā.

4.4.4.   Svērtās degvielas patēriņa vērtības aprēķina šādi:

| 4.4.4.1. | veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:
  C = (De · C1 + Dav · C2)/(De + Dav),
  kur:







  C | = | degvielas patēriņš l/100km; |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | degvielas patēriņš l/100km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| C2 | = | degvielas patēriņš l/100km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

4.4.4.1.

veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:

C = (De · C1 + Dav · C2)/(De + Dav),

kur:

C

=

degvielas patēriņš l/100km;

C1

=

degvielas patēriņš l/100km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

C2

=

degvielas patēriņš l/100km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

| 4.4.4.2. | Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:
  C = (Dovc · C1 + Dav · C2)/(Dovc + Dav),
  kur:







  C | = | degvielas patēriņš l/100km; |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | degvielas patēriņš l/100km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| C2 | = | degvielas patēriņš l/100km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| Dovc | = | transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

4.4.4.2.

Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:

C = (Dovc · C1 + Dav · C2)/(Dovc + Dav),

kur:

C

=

degvielas patēriņš l/100km;

C1

=

degvielas patēriņš l/100km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

C2

=

degvielas patēriņš l/100km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

Dovc

=

transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

4.4.5.   Elektroenerģijas patēriņa vērtības izsaka šādi:

E1 = e1/Dtest1 un E4 = e4/Dtest2 [Wh/km],

kur Dtest1 un Dtest2 ir testa veikšanas laikā faktiski nobrauktie attālumi kopā attiecīgi saskaņā ar A nosacījumu (šā pielikuma 4.2. punkts) un B nosacījumu (šā pielikuma 4.3. punkts) un e1 un e4 vērtības ir attiecīgi aprakstītas pielikuma 4.2.6. un 4.3.6. punktā.

4.4.6.   Svērtās elektroenerģijas patēriņa vērtības aprēķina šādi:

| 4.4.6.1. | veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:
  E = (De · E1 + Dav · E4)/(De + Dav),
  kur:







  E | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| E4 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

4.4.6.1.

veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:

E = (De · E1 + Dav · E4)/(De + Dav),

kur:

E

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km;

E1

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

E4

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka ražotājam jānodrošina mērījuma veikšanas iespēja, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

| 4.4.6.2. | Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:
  E = (Dovc · E1 + Dav · E4)/(Dovc + Dav),
  kur:







  E | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| E4 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| Dovc | = | transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru; |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

4.4.6.2.

Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:

E = (Dovc · E1 + Dav · E4)/(Dovc + Dav),

kur:

E

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km;

E1

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

E4

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

Dovc

=

transportlīdzekļa UĀT diapazons saskaņā ar 9. pielikumā aprakstīto procedūru;

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

5.   ĀRĒJI NELĀDĒJAMS HIBRĪDS ELEKTRISKS TRANSPORTLĪDZEKLIS (HET BUĀT) BEZ DARBA REŽĪMA SLĒDŽA

5.1.   Šādus transportlīdzekļus testē saskaņā ar 6. pielikumu, izmantojot atbilstošo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas aprakstīti šā pielikuma 1.4. punktā.

5.1.1.   Oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un degvielas patēriņu nosaka atsevišķi konkrēta braukšanas cikla pirmajai daļai (pilsētas režīms) un otrajai daļai (ārpilsētas režīms).

5.2.   Lai sagatavotu transportlīdzekli, nobrauc vismaz divus pilnus secīgus braukšanas ciklus (vienu pirmās daļas ciklu un vienu otrās daļas ciklu), neveicot dzesēšanu starp cikliem un izmantojot atbilstošo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas aprakstīti šā pielikuma 1.4. punktā.

5.3.   Testa rezultāti

5.3.1.   Šā testa rezultātus (degvielas patēriņu C [l/100 km] un CO2 emisiju M [g/km]) koriģē, ņemot vērā transportlīdzekļa akumulatora enerģijas atlikumu ΔΕbatt.

Koriģētajām vērtībām (C0 [l/100 km] un M0 [g/km]) jāatbilst nulles enerģijas atlikumam (ΔΕbatt = 0), un tās aprēķina, izmantojot turpmāk aprakstīto ražotāja noteikto korekcijas koeficientu.

Citu akumulēšanas sistēmu, kas nav elektriskais akumulators, gadījumā ΔΕbatt atspoguļo ΔΕstorage, kas ir enerģijas atlikums elektroenerģijas akumulēšanas ierīcē.

5.3.1.1.   Elektroenerģijas atlikums Q [Ah], ko mēra saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, ir mērvienība, kas izsaka starpību starp transportlīdzekļa akumulatora enerģijas apjomu cikla beigās, salīdzinot ar cikla sākumu. Elektroenerģijas atlikumu nosaka atsevišķi pirmās daļas ciklam un otrās daļas ciklam.

5.3.2.   Nekoriģētas izmērītās vērtības C un M var izmantot kā testa rezultātus, ja izpildīti šādi nosacījumi:

| 1) | ražotājs var pierādīt, ka nepastāv saistība starp enerģijas atlikumu un degvielas patēriņu; |
| --- | --- |

1)

ražotājs var pierādīt, ka nepastāv saistība starp enerģijas atlikumu un degvielas patēriņu;

| 2) | ΔΕbatt vienmēr atbilst akumulatora uzlādei; |
| --- | --- |

2)

ΔΕbatt vienmēr atbilst akumulatora uzlādei;

| 3) | ΔΕbatt vienmēr atbilst akumulatora izlādei un ΔΕbatt ir 1 % robežās no patērētās degvielas enerģijas apjoma (ar patērēto degvielu saprot kopējo degvielas patēriņu viena cikla laikā). |
| --- | --- |

3)

ΔΕbatt vienmēr atbilst akumulatora izlādei un ΔΕbatt ir 1 % robežās no patērētās degvielas enerģijas apjoma (ar patērēto degvielu saprot kopējo degvielas patēriņu viena cikla laikā).

Akumulatora enerģijas apjoma ΔΕbatt izmaiņas no izmērītā elektroenerģijas atlikuma Q var aprēķināt šādi:

ΔΕbatt = ΔSOC (%) · ETEbatt ≅ 0,0036 · |ΔΑh| · Vbatt = 0,0036 · Q · Vbatt (MJ)

kur ETEbatt [MJ] ir akumulatora kopējā enerģijas akumulēšanas kapacitāte un Vbatt [V] ir nominālais akumulatora spriegums.

5.3.3.   Ražotāja noteiktais degvielas patēriņa korekcijas koeficients (Kfuel)

5.3.3.1.   Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (Kfuel) nosaka pēc ražotāja veiktu n mērījumu sērijas. Mērījumu sērijā jāietver vismaz viens mērījums, kad Qi < 0, un vismaz viens mērījums, kad Qj > 0.

Ja šajā testā izmantotā braukšanas cikla laikā (pirmajā daļā vai otrajā daļā) nav iespējams izpildīt pēdējo no nosacījumiem, tad tehniskais dienests novērtē statistisko nozīmīgumu ekstrapolācijai, kas vajadzīga degvielas patēriņa vērtības noteikšanai, ja ΔΕbatt = 0.

5.3.3.2.   Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (Kfuel) izsaka šādi:

Kfuel = (n · ΣQiCi – ΣQi · ΣCi)/(n · ΣQi
  2 – (ΣQi)2) (l/100 km/Ah)

kur

| Ci | : | degvielas patēriņš (l/100 km), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs); |
| --- | --- | --- |
| Qi | : | elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs); |
| n | : | vērtību skaits. |

Ci

:

degvielas patēriņš (l/100 km), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs);

Qi

:

elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs);

n

:

vērtību skaits.

Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu noapaļo līdz četriem zīmīgiem skaitļiem (piemēram, 0,xxxx vai xx,xx). Degvielas patēriņa korekcijas koeficienta statistisko nozīmīgumu izvērtē tehniskais dienests.

5.3.3.3.   Degvielas patēriņa vērtībām, kas mērītas attiecīgi pirmās daļas un otrās daļas cikla laikā, nosaka atsevišķus degvielas patēriņa korekcijas koeficientus.

5.3.4.   Degvielas patēriņš (C0), ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle

5.3.4.1.   Degvielas patēriņu C0, ja ΔΕbatt = 0, aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

C0 = C – Kfuel · Q (l/100 km)

kur

| C | : | testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km); |
| --- | --- | --- |
| Q | : | testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah). |

C

:

testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km);

Q

:

testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah).

5.3.4.2.   Degvielas patēriņu, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi attiecīgi pirmās daļas un otrās daļas cikla laikā izmērītajām degvielas patēriņa vērtībām.

5.3.5.   Ražotāja noteiktais CO2 emisijas korekcijas koeficients (KCO2)

5.3.5.1.   CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2) nosaka pēc ražotāja veiktu n mērījumu sērijas. Mērījumu sērijā jāietver vismaz viens mērījums, kad Qi < 0, un vismaz viens mērījums, kad Qi > 0.

Ja šajā testā veiktā braukšanas cikla laikā (pirmajā daļā vai otrajā daļā) nav iespējams izpildīt pēdējo nosacījumu, tad tehniskais dienests novērtē statistisko nozīmīgumu ekstrapolācijai, kas vajadzīga CO2 emisijas vērtības noteikšanai, ja ΔΕbatt = 0.

5.3.5.2.   CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2) izsaka šādi:

KCO2 = (n · ΣQiMi – ΣQi · ΣΜi)/(n·ΣQi
  2 – (ΣQi)2) (g/km/Ah)

kur

| Mi | : | CO2 emisija (g/km), kas izmērīta ražotāja testā i (kārtas numurs); |
| --- | --- | --- |
| Qi | : | elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs); |
| n | : | vērtību skaits. |

Mi

:

CO2 emisija (g/km), kas izmērīta ražotāja testā i (kārtas numurs);

Qi

:

elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs);

n

:

vērtību skaits.

CO2 emisijas korekcijas koeficientu noapaļo līdz četriem zīmīgiem skaitļiem (piemēram, 0,xxxx vai xx,xx). CO2 emisijas korekcijas koeficienta statistisko nozīmīgumu izvērtē tehniskais dienests.

5.3.5.3.   Degvielas patēriņa vērtībām, kas mērītas attiecīgi pirmās daļas un otrās daļas cikla laikā, nosaka atsevišķus CO2 emisijas korekcijas koeficientus.

5.3.6.   CO2 emisija (M0), ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle

5.3.6.1.   CO2 emisiju (M0), ja ΔΕbatt = 0, aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

M0 = M – KCO2 · Q (g/km)

kur

| C | : | testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km); |
| --- | --- | --- |
| Q | : | testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah). |

C

:

testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km);

Q

:

testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah).

5.3.6.2.   CO2 emisiju, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi attiecīgi pirmās daļas un otrās daļas cikla laikā izmērītajām CO2 emisijas vērtībām.

6.   ĀRĒJI NELĀDĒJAMS HIBRĪDS ELEKTRISKS TRANSPORTLĪDZEKLIS (HET BUĀT) AR DARBA REŽĪMA SLĒDZI

6.1.   Šādus transportlīdzekļus testē hibrīdā režīmā saskaņā ar 6. pielikumu, izmantojot atbilstošo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas aprakstīti šā pielikuma 1.4. punktā. Ja pieejami vairāki hibrīdi režīmi, testu veic tajā režīmā, kurš automātiski ieslēdzas, pagriežot aizdedzes atslēgu (normālā režīmā).

6.1.1.   Oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un degvielas patēriņu nosaka atsevišķi konkrēta braukšanas cikla pirmajai daļai (pilsētas režīms) un otrajai daļai (ārpilsētas režīms).

6.2.   Lai sagatavotu transportlīdzekli, nobrauc vismaz divus pilnus secīgus braukšanas ciklus (vienu pirmās daļas ciklu un vienu otrās daļas ciklu), neveicot dzesēšanu starp cikliem un izmantojot atbilstošo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas aprakstīti šā pielikuma 1.4. punktā.

6.3.   Testa rezultāti

6.3.1.   Šā testa rezultātus (degvielas patēriņu C [l/100 km] un CO2 emisiju M [g/km]) koriģē, ņemot vērā transportlīdzekļa akumulatora enerģijas atlikumu ΔΕbatt.

Koriģētajām vērtībām (C0 [l/100 km] un M0 [g/km]) jāatbilst nulles enerģijas atlikumam (ΔΕbatt = 0), un tās aprēķina, izmantojot turpmāk aprakstīto ražotāja noteikto korekcijas koeficientu.

Citu akumulēšanas sistēmu, kas nav elektriskais akumulators, gadījumā ΔΕbatt atspoguļo ΔΕstorage, kas ir enerģijas atlikums elektroenerģijas akumulēšanas ierīcē.

6.3.1.1.   Elektroenerģijas atlikums Q [Ah], ko mēra saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, ir mērvienība, kas izsaka starpību starp transportlīdzekļa akumulatora enerģijas apjomu cikla beigās, salīdzinot ar cikla sākumu. Elektroenerģijas atlikumu nosaka atsevišķi pirmās daļas ciklam un otrās daļas ciklam.

6.3.2.   Nekoriģētas izmērītās vērtības C un M var izmantot kā testa rezultātus, ja izpildīti šādi nosacījumi:

| 1) | ražotājs var pierādīt, ka nepastāv saistība starp enerģijas atlikumu un degvielas patēriņu; |
| --- | --- |

1)

ražotājs var pierādīt, ka nepastāv saistība starp enerģijas atlikumu un degvielas patēriņu;

| 2) | ΔΕbatt vienmēr atbilst akumulatora uzlādei; |
| --- | --- |

2)

ΔΕbatt vienmēr atbilst akumulatora uzlādei;

| 3) | ΔΕbatt vienmēr atbilst akumulatora izlādei un ΔΕbatt ir 1 % robežās no patērētās degvielas enerģijas apjoma (ar patērēto degvielu saprot kopējo degvielas patēriņu viena cikla laikā). |
| --- | --- |

3)

ΔΕbatt vienmēr atbilst akumulatora izlādei un ΔΕbatt ir 1 % robežās no patērētās degvielas enerģijas apjoma (ar patērēto degvielu saprot kopējo degvielas patēriņu viena cikla laikā).

Akumulatora enerģijas apjoma ΔΕbatt izmaiņas no izmērītā elektroenerģijas atlikuma Q var aprēķināt šādi:

ΔΕbatt = ΔSOC(%)·ETEbatt ≅ 0,0036 · |ΔΑh| · Vbatt = 0,0036 · Q · Vbatt (MJ)

kur ETEbatt [MJ] ir akumulatora kopējā enerģijas akumulēšanas kapacitāte un Vbatt [V] ir nominālais akumulatora spriegums.

6.3.3.   Ražotāja noteiktais degvielas patēriņa korekcijas koeficients (Kfuel)

6.3.3.1.   Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (Kfuel) nosaka pēc ražotāja veiktu n mērījumu sērijas. Mērījumu sērijā jāietver vismaz viens mērījums, kad Qi < 0, un vismaz viens mērījums, kad Qi > 0.

Ja šajā testā izmantotā braukšanas cikla laikā (pirmajā daļā vai otrajā daļā) nav iespējams izpildīt pēdējo nosacījumu, tad tehniskais dienests novērtē statistisko nozīmīgumu ekstrapolācijai, kas vajadzīga degvielas patēriņa vērtības noteikšanai, ja ΔΕbatt = 0.

6.3.3.2.   Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (Kfuel) izsaka šādi:

Kfuel = (n · ΣQiCi – ΣQi · ΣCi)/(n · ΣQi
  2 – (ΣQi)2) (l/100 km/Ah)

kur

| Ci | : | degvielas patēriņš (l/100 km), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs); |
| --- | --- | --- |
| Qi | : | elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs); |
| n | : | vērtību skaits. |

Ci

:

degvielas patēriņš (l/100 km), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs);

Qi

:

elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs);

n

:

vērtību skaits.

Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu noapaļo līdz četriem zīmīgiem skaitļiem (piemēram, 0,xxxx vai xx,xx). Degvielas patēriņa korekcijas koeficienta statistisko nozīmīgumu izvērtē tehniskais dienests.

6.3.3.3.   Degvielas patēriņa vērtībām, kas mērītas attiecīgi pirmās daļas un otrās daļas cikla laikā, nosaka atsevišķus degvielas patēriņa korekcijas koeficientus.

6.3.4.   Degvielas patēriņš (C0), ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle

6.3.4.1.   Degvielas patēriņu C0, ja ΔΕbatt = 0, aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

C0 = C – Kfuel · Q (l/100 km)

kur

| C | : | testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km); |
| --- | --- | --- |
| Q | : | testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah). |

C

:

testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km);

Q

:

testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah).

6.3.4.2.   Degvielas patēriņu, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi attiecīgi pirmās daļas un otrās daļas cikla laikā izmērītajām degvielas patēriņa vērtībām.

6.3.5.   Ražotāja noteiktais CO2 emisijas korekcijas koeficients (KCO2)

6.3.5.1.   CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2) nosaka pēc ražotāja veiktu n mērījumu sērijas. Mērījumu sērijā jāietver vismaz viens mērījums, kad Qi < 0, un vismaz viens mērījums, kad Qi > 0.

Ja šajā testā veiktā braukšanas cikla laikā (pirmajā daļā vai otrajā daļā) nav iespējams izpildīt pēdējo nosacījumu, tad tehniskais dienests novērtē statistisko nozīmīgumu ekstrapolācijai, kas vajadzīga CO2 emisijas vērtības noteikšanai, ja ΔΕbatt = 0.

6.3.5.2.   CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2) izsaka šādi:

KCO2 = (n · ΣQiMi – ΣQi · ΣΜi)/(n · ΣQi
  2 – (ΣQi)2) (g/km/Ah)

kur

| Mi | : | CO2 emisija (g/km), kas izmērīta ražotāja testā i (kārtas numurs); |
| --- | --- | --- |
| Qi | : | elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs); |
| n | : | vērtību skaits. |

Mi

:

CO2 emisija (g/km), kas izmērīta ražotāja testā i (kārtas numurs);

Qi

:

elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts ražotāja testā i (kārtas numurs);

n

:

vērtību skaits.

CO2 emisijas korekcijas koeficientu noapaļo līdz četriem zīmīgiem skaitļiem (piemēram, 0,xxxx vai xx,xx). CO2 emisijas korekcijas koeficienta statistisko nozīmīgumu izvērtē tehniskais dienests.

6.3.5.3.   Degvielas patēriņa vērtībām, kas mērītas attiecīgi pirmās daļas un otrās daļas cikla laikā, nosaka atsevišķus CO2 emisijas korekcijas koeficientus.

6.3.6.   CO2 emisija (M0), ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle

6.3.6.1.   CO2 emisiju (M0), ja ΔΕbatt = 0, aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

M0 = M – KCO2 · Q (g/km)

kur

| C | : | testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km); |
| --- | --- | --- |
| Q | : | testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah). |

C

:

testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km);

Q

:

testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah).

6.3.6.2.   CO2 emisiju, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi attiecīgi pirmās daļas un otrās daļas cikla laikā izmērītajām CO2 emisijas vērtībām.

---

(1)  saukts arī par “ārējas uzlādes transportlīdzekli”;

(2)  saukts arī par “ārēji nelādējamu transportlīdzekli”.

(3)  Piemēram, sporta, ekonomiskais, pilsētas, ārpilsētas režīms...

(4)  Hibrīdais režīms ar vislielāko elektroenerģijas patēriņu.

Hibrīds režīms, par kuru ir pierādīts, ka tā laikā novērojams vislielākais elektroenerģijas patēriņš no visiem izvēles hibrīdiem režīmiem, testējot transportlīdzekli saskaņā ar A nosacījumu, ko nosaka, pamatojoties uz ražotāja sniegto informāciju un vienojoties ar tehnisko dienestu.

(5)  Degvielu visvairāk patērējošais režīms.

Hibrīds režīms, par kuru ir pierādīts, ka tā laikā novērojams vislielākais degvielas patēriņš no visiem izvēles hibrīdiem režīmiem, testējot transportlīdzekli saskaņā ar B nosacījumu, ko nosaka, pamatojoties uz ražotāja sniegto informāciju un vienojoties ar tehnisko dienestu.

1. papildinājums

ELEKTROENERĢIJAS/JAUDAS AKUMULĒŠANAS IERĪCES UZLĀDES STĀVOKĻA (SOC) REŽĪMS ĀRĒJAS UZLĀDES HIBRĪDIEM ELEKTRISKIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM (HET UĀT)

SOC režīmi HET UĀT, ko testē, ievērojot A un B nosacījumu, ir šādi:

| A | nosacījums |
| --- | --- |

A

nosacījums

Image

| B | nosacījums: |
| --- | --- |

B

nosacījums:

Image

2. papildinājums

ELEKTROENERĢIJAS ATLIKUMA MĒRĪŠANAS METODE HET UĀT UN HET BUĀT AKUMULATORAM

1.   IEVADS

| 1.1. | Šā papildinājuma mērķis ir definēt elektroenerģijas atlikuma mērīšanas metodi ārēji uzlādējamiem hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HET UĀT) un ārēji nelādējamiem hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HET BUĀT), kā arī mērīšanai nepieciešamo kontrolaparatūru. Elektroenerģijas atlikuma mērījumi ir vajadzīgi:






  a) | lai noteiktu, kad šā pielikuma 3. un 4. punktā noteiktās testa procedūras laikā ir sasniegta akumulatora minimālās uzlādes stadija; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Šā papildinājuma mērķis ir definēt elektroenerģijas atlikuma mērīšanas metodi ārēji uzlādējamiem hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HET UĀT) un ārēji nelādējamiem hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HET BUĀT), kā arī mērīšanai nepieciešamo kontrolaparatūru. Elektroenerģijas atlikuma mērījumi ir vajadzīgi:

a)

lai noteiktu, kad šā pielikuma 3. un 4. punktā noteiktās testa procedūras laikā ir sasniegta akumulatora minimālās uzlādes stadija;

| b) | lai koriģētu izmērīto degvielas patēriņu un CO2 emisijas atbilstoši akumulatora enerģijas apjoma izmaiņām, kas notiek testa laikā, izmantojot šā pielikuma 5. un 6. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

b)

lai koriģētu izmērīto degvielas patēriņu un CO2 emisijas atbilstoši akumulatora enerģijas apjoma izmaiņām, kas notiek testa laikā, izmantojot šā pielikuma 5. un 6. punktā aprakstīto metodi.

| 1.2. | Šajā pielikumā aprakstīto metodi izmanto ražotājs, lai veiktu mērījumus, kas vajadzīgi šā pielikuma 5.3.3.2., 5.3.5.2., 6.3.3.2. un 6.3.5.2. punktā minēto korekcijas koeficientu Kfuel un KCO2 noteikšanai.
  Tehniskais dienests pārbauda, vai šie mērījumi ir veikti saskaņā ar šajā pielikumā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

1.2.

Šajā pielikumā aprakstīto metodi izmanto ražotājs, lai veiktu mērījumus, kas vajadzīgi šā pielikuma 5.3.3.2., 5.3.5.2., 6.3.3.2. un 6.3.5.2. punktā minēto korekcijas koeficientu Kfuel un KCO2 noteikšanai.

Tehniskais dienests pārbauda, vai šie mērījumi ir veikti saskaņā ar šajā pielikumā aprakstīto procedūru.

| 1.3. | Šajā pielikumā aprakstīto metodi izmanto tehniskais dienests, lai veiktu šā pielikuma 3.2.3.2.2., 4.2.4.2.2., 5.3.4.1., 5.3.6.1., 6.3.4.1. un 6.3.6.1. punktā minētā elektroenerģijas atlikuma Q mērījumus. |
| --- | --- |

1.3.

Šajā pielikumā aprakstīto metodi izmanto tehniskais dienests, lai veiktu šā pielikuma 3.2.3.2.2., 4.2.4.2.2., 5.3.4.1., 5.3.6.1., 6.3.4.1. un 6.3.6.1. punktā minētā elektroenerģijas atlikuma Q mērījumus.

2.   MĒRIERĪCES UN KONTROLAPARATŪRA

| 2.1. | Šā pielikuma 3., 4., 5. un 6. punktā aprakstīto testu laikā akumulatora strāvu mēra, izmantojot strāvas pārveidotāju ar spailēm vai slēgta tipa strāvas pārveidotāju. Strāvas pārveidotāja (t.i., strāvas sensora bez datu ieguves aprīkojuma) obligātajai precizitātei jābūt 0,5 % no mērījuma vērtības (A) vai 0,1 % no skalas maksimālās vērtības.
  Šā testa mērķiem neizmanto pamatiekārtu ražotāja diagnostikas pārbaudes ierīces. |
| --- | --- |

2.1.

Šā pielikuma 3., 4., 5. un 6. punktā aprakstīto testu laikā akumulatora strāvu mēra, izmantojot strāvas pārveidotāju ar spailēm vai slēgta tipa strāvas pārveidotāju. Strāvas pārveidotāja (t.i., strāvas sensora bez datu ieguves aprīkojuma) obligātajai precizitātei jābūt 0,5 % no mērījuma vērtības (A) vai 0,1 % no skalas maksimālās vērtības.

Šā testa mērķiem neizmanto pamatiekārtu ražotāja diagnostikas pārbaudes ierīces.

| 2.1.1. | Strāvas pārveidotāju piestiprina vienam no vadiem, kas tieši savienots ar akumulatoru. Lai ar ārējām ierīcēm būtu vienkārši izmērīt akumulatora strāvu, ir ieteicams, ka ražotāji transportlīdzeklī iebūvē piemērotus, drošus un pieejamus savienojuma punktus. Ja to nevar izdarīt, ražotāja pienākums ir palīdzēt tehniskajam dienestam, nodrošinot iespēju savienot strāvas pārveidotāju ar vadiem, kas pievienoti akumulatoram iepriekš aprakstītajā veidā. |
| --- | --- |

2.1.1.

Strāvas pārveidotāju piestiprina vienam no vadiem, kas tieši savienots ar akumulatoru. Lai ar ārējām ierīcēm būtu vienkārši izmērīt akumulatora strāvu, ir ieteicams, ka ražotāji transportlīdzeklī iebūvē piemērotus, drošus un pieejamus savienojuma punktus. Ja to nevar izdarīt, ražotāja pienākums ir palīdzēt tehniskajam dienestam, nodrošinot iespēju savienot strāvas pārveidotāju ar vadiem, kas pievienoti akumulatoram iepriekš aprakstītajā veidā.

| 2.1.2. | Ņem strāvas pārveidotāja jaudas paraugus, ievērojot minimālo paraugu ņemšanas biežumu 5 Hz. Izmērīto jaudu integrē laikā, iegūstot izmērīto vērtību Q, kas tiek izteikta ampērstundās (Ah). |
| --- | --- |

2.1.2.

Ņem strāvas pārveidotāja jaudas paraugus, ievērojot minimālo paraugu ņemšanas biežumu 5 Hz. Izmērīto jaudu integrē laikā, iegūstot izmērīto vērtību Q, kas tiek izteikta ampērstundās (Ah).

| 2.1.3. | Temperatūru sensora atrašanās vietā mēra un reģistrē ar tādu pašu paraugu ņemšanas biežumu kā strāvai, lai šo vērtību varētu izmantot iespējamai korekcijai, ja rastos novirze strāvas pārveidotājā un, vajadzības gadījumā, sprieguma pārveidotājā, ko izmanto, lai pārveidotu strāvas pārveidotāja jaudu. |
| --- | --- |

2.1.3.

Temperatūru sensora atrašanās vietā mēra un reģistrē ar tādu pašu paraugu ņemšanas biežumu kā strāvai, lai šo vērtību varētu izmantot iespējamai korekcijai, ja rastos novirze strāvas pārveidotājā un, vajadzības gadījumā, sprieguma pārveidotājā, ko izmanto, lai pārveidotu strāvas pārveidotāja jaudu.

| 2.2. | Jāiesniedz tās kontrolaparatūras saraksts (ražotājs, modeļa Nr., sērijas Nr.), kuru ražotājs izmanto, lai noteiktu:






  a) | kad šā pielikuma 3. un 4. punktā noteiktās testa procedūras laikā ir sasniegta akumulatora minimālās uzlādes stadija; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Jāiesniedz tās kontrolaparatūras saraksts (ražotājs, modeļa Nr., sērijas Nr.), kuru ražotājs izmanto, lai noteiktu:

a)

kad šā pielikuma 3. un 4. punktā noteiktās testa procedūras laikā ir sasniegta akumulatora minimālās uzlādes stadija;

| b) | korekcijas koeficientus Kfuel un KCO2 (kā noteikts šā pielikuma 5.3.3.2., 5.3.5.2., 6.3.3.2. un 6.3.5.2. punktā); |
| --- | --- |

b)

korekcijas koeficientus Kfuel un KCO2 (kā noteikts šā pielikuma 5.3.3.2., 5.3.5.2., 6.3.3.2. un 6.3.5.2. punktā);

kā arī kontrolaparatūras pēdējās kalibrēšanas datums (tikai attiecīgā gadījumā).

3.   MĒRĪJUMU PROCEDŪRA

| 3.1. | Akumulatora strāvas mērījumus sāk vienlaikus ar testa sākumu un beidz tieši pēc tam, kad transportlīdzeklis ir nobraucis pilnu braukšanas ciklu. |
| --- | --- |

3.1.

Akumulatora strāvas mērījumus sāk vienlaikus ar testa sākumu un beidz tieši pēc tam, kad transportlīdzeklis ir nobraucis pilnu braukšanas ciklu.

| 3.2. | Cikla pirmās daļas un otrās daļas laikā pieraksta atsevišķas Q vērtības. |
| --- | --- |

3.2.

Cikla pirmās daļas un otrās daļas laikā pieraksta atsevišķas Q vērtības.

---

9. PIELIKUMS

ELEKTRISKĀ DIAPAZONA MĒRĪŠANAS METODE TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KO DARBINA TIKAI ELEKTRISKS SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKS VAI HIBRĪDS ELEKTRISKS SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKS, UN UĀT DIAPAZONU TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KO DARBINA HIBRĪDS ELEKTRISKS SPĒKA PIEDZIŅAS BLOKS

1.   ELEKTRISKĀ DIAPAZONA MĒRĪŠANA

Turpmāk aprakstītā testa metode ļauj izmērīt elektrisko diapazonu (izteiktu km) transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks, vai UĀT diapazonu transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīds elektrisks spēka piedziņas bloks ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa (HET UĀT, kā aprakstīts 8. pielikuma 2. punktā).

2.   PARAMETRI, VIENĪBAS UN MĒRĪJUMU PRECIZITĀTE

Tabulā aprakstīti parametri, vienības un mērījumu precizitāte.

| Parametrs | Vienība | Precizitāte | Izšķirtspēja |
| --- | --- | --- | --- |
| Laiks | s | ± 0,1 s | 0,1 s |
| Attālums | m | ± 0,1 % | 1 m |
| Temperatūras grādi | C | ± 1 °C | 1 °C |
| Ātrums | km/h | ± 1 % | 0,2 km/h |
| Masa | kg | ± 0,5 % | 1 kg |
| Elektroenerģijas atlikums | Ah | ± 0,5 % | 0,3 % |

Parametrs

Vienība

Precizitāte

Izšķirtspēja

Laiks

s

± 0,1 s

0,1 s

Attālums

m

± 0,1 %

1 m

Temperatūras grādi

C

± 1 °C

1 °C

Ātrums

km/h

± 1 %

0,2 km/h

Masa

kg

± 0,5 %

1 kg

Elektroenerģijas atlikums

Ah

± 0,5 %

0,3 %

3.   TESTA NOSACĪJUMI

3.1.   Transportlīdzekļa stāvoklis

3.1.1.   Apkārtējās vides temperatūrā transportlīdzekļa riepās jābūt tādam spiedienam, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

3.1.2.   Mehāniski kustīgajās daļās izmantoto eļļu viskozitātei jāatbilst transportlīdzekļa ražotāja specifikācijai.

3.1.3.   Apgaismojuma, gaismas signālierīcēm un palīgierīcēm jābūt izslēgtām, izņemot tās, kas vajadzīgas testēšanai un transportlīdzekļa normālai darbībai gaišā dienas laikā.

3.1.4.   Visām pieejamajām enerģijas akumulēšanas sistēmām, kas nav paredzētas, lai panāktu vilci (elektriskām, hidrauliskām, pneimatiskām u. c.), jābūt uzlādētām līdz ražotāja noteiktajam maksimālajam līmenim.

3.1.5.   Ja akumulatora darbības laikā apkārtējās vides temperatūra ir pārāk augsta, vadītājs rīkojas saskaņā ar automašīnas ražotāja ieteikto procedūru, lai saglabātu akumulatora temperatūru normālā darbības diapazonā.

Ražotāja pārstāvim jābūt pilnvarotam apliecināt, ka akumulatora siltuma vadības sistēma darbojas pareizi un nav samazināta tās darbība.

3.1.6.   Pirms testa transportlīdzeklim jābūt veikušam ne mazāk kā 300 km septiņu dienu laikā ar tiem akumulatoriem, kas uzstādīti testa transportlīdzeklī.

3.2.   Klimatiskie apstākļi

Ārā veicamo testu laikā apkārtējās vides temperatūrai jābūt no 5 °C līdz 32 °C.

Iekštelpās veicamu testu laikā temperatūrai jābūt no 20 °C līdz 30 °C.

4.   DARBĪBAS REŽĪMI

Testa metode sastāv no šādiem posmiem:

| a) | akumulatora sākotnēja uzlāde; |
| --- | --- |

a)

akumulatora sākotnēja uzlāde;

| b) | cikla piemērošana un elektriskā diapazona mērīšana. |
| --- | --- |

b)

cikla piemērošana un elektriskā diapazona mērīšana.

Ja transportlīdzeklis ir jāpārvieto, tad starp šiem posmiem transportlīdzekli aizstumj uz nākamo testu zonu (neveicot atkārtotu uzlādi).

4.1.   Akumulatora sākotnēja uzlāde

Akumulatora uzlāde ietver šādas turpmāk aprakstītas procedūras.

| Piezīme. | “Akumulatora sākotnēja uzlāde” attiecas uz akumulatora pirmo uzlādi pēc transportlīdzekļa saņemšanas. Ja pēc kārtas tiek veikti vairāki kombinēti testi vai mērījumi, tad “akumulatora sākotnējā uzlāde” ir pirmā veiktā uzlāde un turpmākas uzlādes var veikt, ievērojot “parasto nakts uzlādes procedūru”. |
| --- | --- |

Piezīme.

“Akumulatora sākotnēja uzlāde” attiecas uz akumulatora pirmo uzlādi pēc transportlīdzekļa saņemšanas. Ja pēc kārtas tiek veikti vairāki kombinēti testi vai mērījumi, tad “akumulatora sākotnējā uzlāde” ir pirmā veiktā uzlāde un turpmākas uzlādes var veikt, ievērojot “parasto nakts uzlādes procedūru”.

4.1.1.   Akumulatora izlādēšana

4.1.1.1.   Elektriskiem transportlīdzekļiem

| 4.1.1.1.1. | Procedūru uzsāk, izlādējot transportlīdzekļa akumulatoru, braucot (uz testa stenda, šasijas dinamometra utt.) vienmērīgā ātrumā, kas ir 70 % ± 5 % no maksimālā transportlīdzekļa ātruma trīsdesmit minūtes. |
| --- | --- |

4.1.1.1.1.

Procedūru uzsāk, izlādējot transportlīdzekļa akumulatoru, braucot (uz testa stenda, šasijas dinamometra utt.) vienmērīgā ātrumā, kas ir 70 % ± 5 % no maksimālā transportlīdzekļa ātruma trīsdesmit minūtes.

| 4.1.1.1.2. | Izlādes pārtraukums rodas šādos gadījumos:






  a) | ja transportlīdzeklis nevar braukt ar ātrumu, kas ir 65 % no maksimālā ātruma trīsdesmit minūtes; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.1.2.

Izlādes pārtraukums rodas šādos gadījumos:

a)

ja transportlīdzeklis nevar braukt ar ātrumu, kas ir 65 % no maksimālā ātruma trīsdesmit minūtes;

| b) | ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod iebūvēta standarta kontrolaparatūra, vai |
| --- | --- |

b)

ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod iebūvēta standarta kontrolaparatūra, vai

| c) | pēc 100 km nobraukšanas. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km nobraukšanas.

4.1.1.2.   Ārēji lādējamiem hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HET UĀT) bez darba režīma slēdža, kas aprakstīti 8. pielikumā

| 4.1.1.2.1. | Ražotājs nodrošina iespēju veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā. |
| --- | --- |

4.1.1.2.1.

Ražotājs nodrošina iespēju veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā.

| 4.1.1.2.2. | Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.):






  a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais dzinējs; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.2.2.

Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.):

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais dzinējs;

| b) | vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā dzinēja iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, ar kuru braucot, noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs dzinējs (to saskaņo tehniskais dienests ar ražotāju); |
| --- | --- |

b)

vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā dzinēja iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, ar kuru braucot, noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs dzinējs (to saskaņo tehniskais dienests ar ražotāju);

| c) | vai saskaņā ar ražotāja norādījumiem. |
| --- | --- |

c)

vai saskaņā ar ražotāja norādījumiem.

Dzinēju, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

4.1.1.3.   Ārēji lādējamiem hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HET UĀT) ar darba režīma slēdzi, kas aprakstīti 8. pielikumā

| 4.1.1.3.1. | Ja nav pilnībā elektriska režīma, ražotājs nodrošina iespēju veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā darbības režīmā. |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.

Ja nav pilnībā elektriska režīma, ražotājs nodrošina iespēju veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā darbības režīmā.

| 4.1.1.3.2. | Procedūru uzsāk, izlādējot transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, braucot ar ieslēgtu pilnībā elektrisku režīmu (uz testa ceļa, uz šasijas dinamometra, utt.) ar vienmērīgu ātrumu, kas sasniedz 70 % ± 5 % no transportlīdzekļa maksimālā ātruma trīsdesmit minūtes. |
| --- | --- |

4.1.1.3.2.

Procedūru uzsāk, izlādējot transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, braucot ar ieslēgtu pilnībā elektrisku režīmu (uz testa ceļa, uz šasijas dinamometra, utt.) ar vienmērīgu ātrumu, kas sasniedz 70 % ± 5 % no transportlīdzekļa maksimālā ātruma trīsdesmit minūtes.

| 4.1.1.3.3. | Izlādes pārtraukums rodas šādos gadījumos:






  a) | ja transportlīdzeklis nevar braukt ar ātrumu, kas ir 65 % no maksimālā ātruma trīsdesmit minūtes; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.3.3.

Izlādes pārtraukums rodas šādos gadījumos:

a)

ja transportlīdzeklis nevar braukt ar ātrumu, kas ir 65 % no maksimālā ātruma trīsdesmit minūtes;

| b) | ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvēta kontrolaparatūra; |
| --- | --- |

b)

ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvēta kontrolaparatūra;

| c) | pēc 100 km nobraukšanas. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km nobraukšanas.

| 4.1.1.3.4. | Ja transportlīdzeklī nav paredzēts pilnībā elektrisks režīms, elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi panāk, braucot ar transportlīdzekli (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) šādā veidā:






  a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais dzinējs; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.3.4.

Ja transportlīdzeklī nav paredzēts pilnībā elektrisks režīms, elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi panāk, braucot ar transportlīdzekli (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) šādā veidā:

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais dzinējs;

| b) | vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā dzinēja iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, ar kuru braucot, noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs dzinējs (to saskaņo tehniskais dienests ar ražotāju); |
| --- | --- |

b)

vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā dzinēja iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, ar kuru braucot, noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs dzinējs (to saskaņo tehniskais dienests ar ražotāju);

| c) | vai saskaņā ar ražotāja norādījumiem. |
| --- | --- |

c)

vai saskaņā ar ražotāja norādījumiem.

Dzinēju, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

4.1.2.   Parastās nakts uzlādes procedūras piemērošana

Elektriskam transportlīdzeklim akumulatoru uzlādē, ne ilgāk kā 12 stundas veicot parasto nakts uzlādes procedūru, kas aprakstīta 7. pielikuma 2.4.1.2. punktā.

HET UĀT akumulatoru uzlādē, ievērojot parasto nakts uzlādes procedūru, kas aprakstīta 8. pielikuma 3.2.2.5. punktā.

4.2.   Cikla piemērošana un diapazona mērīšana

4.2.1.   Elektriskiem transportlīdzekļiem

4.2.1.1.   Uz šasijas dinamometra, kas noregulēts saskaņā ar 7. pielikuma 1. papildinājuma norādījumiem, īsteno testu, kas aprakstīts 7. pielikuma 1.1. punktā, kamēr nonāk līdz testa kritēriju beigām.

4.2.1.2.   Testa kritēriju beigas ir panāktas, ja transportlīdzeklis nevar sasniegt mērķa līkni līdz 50 km/h vai ja standarta iebūvētā kontrolaparatūra signalizē vadītājam, ka transportlīdzeklis ir jāaptur.

Pēc tam, atlaižot akseleratora pedāli, bet nepieskaroties bremžu pedālim, transportlīdzekļa kustību palēnina līdz 5 km/h un ar bremzēšanas palīdzību aptur transportlīdzekli.

4.2.1.3.   Ja ātrums pārsniedz 50 km/h un ja transportlīdzeklis nevar attīstīt testa ciklam vajadzīgo paātrinājumu vai ātrumu, akseleratora pedālis paliek pilnībā nospiests tik ilgi, kamēr ir sasniegta standarta līkne.

4.2.1.4.   Ņemot vērā cilvēku vajadzības, starp testu secību ir pieļaujami ne vairāk kā trīs pārtraukumi, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes.

4.2.1.5.   Kad tests ir pabeigts, veiktā attāluma mērījums De (izteikts km) ir elektriskā transportlīdzekļa elektriskais diapazons. To noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

4.2.2.   Hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem

4.2.2.1.   Hibrīda elektriskā transportlīdzekļa elektriskā diapazona noteikšana

| 4.2.2.1.1. | Uz šasijas dinamometra, kas noregulēts atbilstīgi Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 2., 3. un 4. papildinājumā izklāstītajiem norādījumiem, īsteno 8. pielikuma 1.4. punktā aprakstīto atbilstošo testu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kamēr nonāk līdz testa kritēriju beigām. |
| --- | --- |

4.2.2.1.1.

Uz šasijas dinamometra, kas noregulēts atbilstīgi Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 2., 3. un 4. papildinājumā izklāstītajiem norādījumiem, īsteno 8. pielikuma 1.4. punktā aprakstīto atbilstošo testu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kamēr nonāk līdz testa kritēriju beigām.

| 4.2.2.1.2. | Lai izmērītu elektrisko diapazonu, testa kritēriju beigas ir panāktas, ja transportlīdzeklis nevar sasniegt mērķa līkni līdz 50 km/h vai ja standarta iebūvētā kontrolaparatūra signalizē vadītājam, ka transportlīdzeklis ir jāaptur, vai ja ir sasniegta akumulatora minimālās uzlādes stadija. Pēc tam, atlaižot akseleratora pedāli, bet nepieskaroties bremžu pedālim, transportlīdzekļa kustību palēnina līdz 5 km/h un ar bremzēšanas palīdzību aptur transportlīdzekli. |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

Lai izmērītu elektrisko diapazonu, testa kritēriju beigas ir panāktas, ja transportlīdzeklis nevar sasniegt mērķa līkni līdz 50 km/h vai ja standarta iebūvētā kontrolaparatūra signalizē vadītājam, ka transportlīdzeklis ir jāaptur, vai ja ir sasniegta akumulatora minimālās uzlādes stadija. Pēc tam, atlaižot akseleratora pedāli, bet nepieskaroties bremžu pedālim, transportlīdzekļa kustību palēnina līdz 5 km/h un ar bremzēšanas palīdzību aptur transportlīdzekli.

| 4.2.2.1.3. | Ja ātrums pārsniedz 50 km/h un transportlīdzeklis nevar attīstīt testa ciklam vajadzīgo paātrinājumu vai ātrumu, akseleratora pedālis paliek pilnībā nospiests tik ilgi, kamēr ir sasniegta standarta līkne. |
| --- | --- |

4.2.2.1.3.

Ja ātrums pārsniedz 50 km/h un transportlīdzeklis nevar attīstīt testa ciklam vajadzīgo paātrinājumu vai ātrumu, akseleratora pedālis paliek pilnībā nospiests tik ilgi, kamēr ir sasniegta standarta līkne.

| 4.2.2.1.4. | Ņemot vērā cilvēku vajadzības, starp testu secību ir pieļaujami ne vairāk kā trīs pārtraukumi, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes. |
| --- | --- |

4.2.2.1.4.

Ņemot vērā cilvēku vajadzības, starp testu secību ir pieļaujami ne vairāk kā trīs pārtraukumi, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes.

| 4.2.2.1.5. | Kad tests ir pabeigts, pilnībā elektriskajā režīmā veiktā attāluma mērījums De (izteikts km) ir hibrīdā elektriskā transportlīdzekļa elektriskais diapazons. To noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim. Ja transportlīdzeklis testa laikā darbojas gan elektriskajā, gan hibrīdajā režīmā, periodus, kad transportlīdzeklis darbojas pilnībā elektriskajā režīmā, nosaka, mērot strāvu pie inžektoriem vai aizdedzes. |
| --- | --- |

4.2.2.1.5.

Kad tests ir pabeigts, pilnībā elektriskajā režīmā veiktā attāluma mērījums De (izteikts km) ir hibrīdā elektriskā transportlīdzekļa elektriskais diapazons. To noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim. Ja transportlīdzeklis testa laikā darbojas gan elektriskajā, gan hibrīdajā režīmā, periodus, kad transportlīdzeklis darbojas pilnībā elektriskajā režīmā, nosaka, mērot strāvu pie inžektoriem vai aizdedzes.

4.2.2.2.   Hibrīda elektriska transportlīdzekļa UĀT diapazona noteikšana

| 4.2.2.2.1. | Uz šasijas dinamometra, kas noregulēts atbilstīgi Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 2., 3. un 4. papildinājumā izklāstītajiem norādījumiem, īsteno 8. pielikuma 1.4. punktā aprakstīto atbilstošo testu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kamēr nonāk līdz testa kritēriju beigām. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Uz šasijas dinamometra, kas noregulēts atbilstīgi Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 2., 3. un 4. papildinājumā izklāstītajiem norādījumiem, īsteno 8. pielikuma 1.4. punktā aprakstīto atbilstošo testu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kamēr nonāk līdz testa kritēriju beigām.

| 4.2.2.2.2. | Mērot UĀT diapazonu, testa beigu kritēriji ir sasniegti, kad akumulators ir sasniedzis minimālo uzlādes stadiju saskaņā ar 8. pielikuma 3.2.3.2.2. vai 4.2.4.2.2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Turpina braukt, līdz ir sasniegts pēdējais brīvgaitas periods. |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

Mērot UĀT diapazonu, testa beigu kritēriji ir sasniegti, kad akumulators ir sasniedzis minimālo uzlādes stadiju saskaņā ar 8. pielikuma 3.2.3.2.2. vai 4.2.4.2.2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Turpina braukt, līdz ir sasniegts pēdējais brīvgaitas periods.

| 4.2.2.2.3. | Ņemot vērā cilvēku vajadzības, starp testu secību ir pieļaujami ne vairāk kā trīs pārtraukumi, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes. |
| --- | --- |

4.2.2.2.3.

Ņemot vērā cilvēku vajadzības, starp testu secību ir pieļaujami ne vairāk kā trīs pārtraukumi, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes.

| 4.2.2.2.4. | Kad tests ir pabeigts, kopējais veiktais attālums (izteikts km), ko noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim, ir hibrīdā elektriskā transportlīdzekļa UĀT diapazons. |
| --- | --- |

4.2.2.2.4.

Kad tests ir pabeigts, kopējais veiktais attālums (izteikts km), ko noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim, ir hibrīdā elektriskā transportlīdzekļa UĀT diapazons.

---

10. PIELIKUMS

EMISIJU TESTA PROCEDŪRA TRANSPORTLĪDZEKLIM, KAS APRĪKOTS AR PERIODISKI REĢENERĒJOŠU SISTĒMU

1.   IEVADS

1.1.   Šajā pielikumā noteiktas īpašas prasības, kuras piemēro tāda transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam, kurš aprīkots ar periodiski reģenerējošu sistēmu, kā noteikts šo noteikumu 2.19. punktā.

2.   TIPA APSTIPRINĀJUMA DARBĪBAS JOMA UN ATTIECINĀJUMS UZ CITU TIPU

2.1.   Transportlīdzekļu saimes grupas, kas aprīkotas ar periodiski reģenerējošu sistēmu

Šo procedūru piemēro transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošu sistēmu, kas aprakstīta šo noteikumu 2.19. punktā. Lai īstenotu šo pielikumu, var izveidot transportlīdzekļu saimes grupas. Līdz ar to tie transportlīdzekļu tipi ar reģeneratīvām sistēmām, kuru tālāk nosauktie parametri ir identiski vai minēto pielaižu robežās, uzskatāmi par piederošiem pie tās pašas saimes attiecībā uz mērījumiem, kas raksturīgi definētajām periodiski reģenerējošām sistēmām.

2.1.1.   Identiskie parametri ir šādi.

| | Dzinējs:







  a) | cilindru skaits; |
| --- | --- | --- |

Dzinējs:

a)

cilindru skaits;

| b) | dzinēja darba tilpums (± 15 %); |
| --- | --- |

b)

dzinēja darba tilpums (± 15 %);

| c) | vārstu skaits; |
| --- | --- |

c)

vārstu skaits;

| d) | degvielas sistēma; |
| --- | --- |

d)

degvielas sistēma;

| e) | degšanas process (divtaktu, četrtaktu, rotācijas). |
| --- | --- |

e)

degšanas process (divtaktu, četrtaktu, rotācijas).

| | Periodiski reģenerējoša sistēma (t. i., katalizators, makrodaļiņu filtrs):







  a) | uzbūve (t. i., korpuss, dārgmetāla veids, substrāta veids, šūnu blīvums); |
| --- | --- | --- |

Periodiski reģenerējoša sistēma (t. i., katalizators, makrodaļiņu filtrs):

a)

uzbūve (t. i., korpuss, dārgmetāla veids, substrāta veids, šūnu blīvums);

| b) | tips un darbības princips; |
| --- | --- |

b)

tips un darbības princips;

| c) | dozēšanas un piemaisījumu sistēma; |
| --- | --- |

c)

dozēšanas un piemaisījumu sistēma;

| d) | tilpums (± 10 %); |
| --- | --- |

d)

tilpums (± 10 %);

| e) | izvietojums (temperatūra ± 50 °C, ja ātrums 120 km/h, vai maksimālās temperatūras/spiediena 5 % atšķirība). |
| --- | --- |

e)

izvietojums (temperatūra ± 50 °C, ja ātrums 120 km/h, vai maksimālās temperatūras/spiediena 5 % atšķirība).

2.2.   Transportlīdzekļu tipi ar atšķirīgu atskaites masu

Šo noteikumu 2.19. punktā aprakstīto koeficientu Ki, kas aprēķināts, veicot šajā pielikumā noteikto tipa apstiprinājuma procedūru transportlīdzeklim ar periodiski reģenerējošu sistēmu, var attiecināt uz tādiem citiem transportlīdzekļiem saimes grupā, kuru atskaites masa atbilst divām nākamajām augstākas ekvivalentās inerces klasēm vai jebkurai zemākai ekvivalentajai inercei.

2.3.   Nākamajā punktā aprakstītās testa procedūras var neveikt, ja izmanto fiksētu Ki vērtību 1,05, ar noteikumu, ka tehniskais dienests uzskata, ka nav iemeslu, lai pārsniegtu šo vērtību.

3.   TESTA PROCEDŪRA

Transportlīdzekli var aprīkot ar slēdzi, kas spēj novērst vai atļaut reģenerācijas procesu, ar nosacījumu, ka minētā darbība neietekmē sākotnējo dzinēja kalibrāciju. Šo slēdzi atļauts izmantot tikai reģenerācijas novēršanas nolūkos reģenerācijas sistēmas lādēšanas un sagatavošanas ciklu laikā. Taču to neizmanto, mērot emisijas reģenerācijas fāzes laikā; drīzāk emisiju testu veic ar nemainītu pamatiekārtu ražotāja kontroles ierīci.

3.1.   Oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņa mērījumi starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem

3.1.1.   Vidējo oglekļa dioksīda emisiju un degvielas patēriņu starp reģenerācijas fāzēm un reģenerējošās ierīces uzlādēšanās laikā nosaka, aprēķinot vidējo aritmētisko no vairākiem aptuveni vienāda garuma (ja to ir vairāk par 2) I tipa darbības cikliem vai ekvivalentiem dzinēja testa stenda cikliem. Kā alternatīvu ražotājs var sniegt datus, kas apstiprina, ka laikā starp reģenerācijas fāzēm oglekļa dioksīda emisija un degvielas patēriņš paliek nemainīgs (± 4 %). Šādā gadījumā var izmantot oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņa mērījumus, kas iegūti parastā I tipa testa laikā. Visos citos gadījumos jāveic vismaz divi I tipa darbības cikli vai ekvivalenti dzinēja stenda cikli emisiju mērīšanai – vienu uzreiz pēc reģenerācijas (pirms jaunas lādēšanas) un vienu pirms reģenerācijas fāzes, bet pēc iespējas tuvāk šīs fāzes sākumam. Visi emisiju mērījumi un aprēķini jāveic saskaņā ar 6. pielikumu. Atsevišķas reģenerējošas sistēmas vidējās emisijas nosaka saskaņā ar šā pielikuma 3.3. punktu, savukārt saliktu reģenerējošu sistēmu vidējās emisijas nosaka saskaņā ar šā pielikuma 3.4. punktu.

3.1.2.   Uzlādes procesu un Ki noteikšanu veic I tipa darbības cikla laikā uz šasijas dinamometra vai uz dzinēja testa stenda, izmantojot ekvivalentu testa ciklu. Šos ciklus var veikt secīgi (t. i., bez nepieciešamības izslēgt dzinēju starp cikliem). Pēc jebkāda skaita pabeigtu ciklu transportlīdzekli var noņemt no šasijas dinamometra un testu turpināt vēlāk.

3.1.3.   Ciklu skaitu (D) starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem, to ciklu skaitu, kuros veic emisijas mērījumus (n), un katru emisijas mērījumu (M’sij) reģistrē attiecīgi 1. pielikuma 4.1.11.2.1.10.1. līdz 4.1.11.2.1.10.4. vai 4.1.11.2.5.4.1. līdz 4.1.11.2.5.4.4. punktā.

3.2.   Oglekļa dioksīda un degvielas patēriņa mērījumi reģenerācijas laikā

3.2.1.   Transportlīdzekļa sagatavošanu, ja tāda ir nepieciešama, emisiju testam reģenerācijas fāzes laikā var veikt, izmantojot sagatavošanas ciklus, kas minēti Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 5.3. punktā, vai ekvivalentus dzinēja testa stenda ciklus, ņemot vērā iepriekš 3.1.2. punktā izvēlēto uzlādes procedūru.

3.2.2.   Šo noteikumu 6. pielikumā aprakstīto testēšanas un transportlīdzekļa sagatavošanu testam veic pirms pirmā emisiju testa uzsākšanas.

3.2.3.   Reģenerācija nedrīkst sākties transportlīdzekļa sagatavošanas laikā. To iespējams panākt, izmantojot vienu no šādām metodēm:

| 3.2.3.1. | sagatavošanas ciklu veikšanai uzstāda reģenerācijas sistēmas vai tās daļas maketu; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

sagatavošanas ciklu veikšanai uzstāda reģenerācijas sistēmas vai tās daļas maketu;

| 3.2.3.2. | izmanto jebkuru citu metodi, par kuru vienojas ražotājs un tipa apstiprināšanas iestāde. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

izmanto jebkuru citu metodi, par kuru vienojas ražotājs un tipa apstiprināšanas iestāde.

3.2.4.   Izplūdes emisiju testu pēc aukstās palaišanas ar reģenerācijas procesu veic saskaņā ar I tipa darbības ciklu vai ekvivalentu dzinēja testa stenda ciklu. Ja emisiju testus starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem veic uz dzinēja testa stenda, arī emisiju testu ar reģenerācijas fāzi veic uz dzinēja testa stenda.

3.2.5.   Ja reģenerācijas procesam nepieciešams vairāk nekā viens darbības cikls, nekavējoties veic secīgu testa ciklu(-us), neizslēdzot motoru, līdz sasniegta pilnīga reģenerācija (pabeidz katru iesāktu ciklu). Laikam, kas nepieciešams jauna testa uzsākšanai, jābūt pēc iespējas īsākam (piem., makrodaļiņu filtra maiņa). Šajā laikā dzinēju izslēdz.

3.2.6.   Oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņa vērtības reģenerācijas laikā (Mri) aprēķina saskaņā ar 6. pielikumu. Fiksē darbības ciklu skaitu (d), kas vajadzīgs pilnīgai reģenerācijai.

3.3.   Kopējās oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņa aprēķināšana atsevišķai reģenerējošai sistēmai

| (1) | n ≥ 2 |
| --- | --- |

(1)

Formula

| (2) | |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | |
| --- | --- |

(3)

Formula

kur attiecībā uz katru apskatīto oglekļa dioksīda emisiju un degvielas patēriņu

| M’sij | = | CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100km) darbības cikla vienā daļā (i) (vai ekvivalentā dzinēja testa stenda ciklā) bez reģenerācijas; |
| --- | --- | --- |
| M’rij | = | CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100km) darbības cikla vienā daļā (i) (vai ekvivalentā dzinēja testa stenda ciklā) reģenerācijas laikā (ja n > 1, pirmo I tipa testu veic ar auksto palaišanu, bet turpmākos ciklus – ar karsto palaišanu); |
| Msi | = | vidējā CO2 masas emisija (g/km) un vidējais degvielas patēriņš (l/100km) darbības cikla vienā daļā (i) bez reģenerācijas; |
| Mri | = | vidējā CO2 masas emisija (g/km) un vidējais degvielas patēriņš (l/100km) darbības cikla vienā daļā (i) reģenerācijas laikā; |
| Mpi | = | vidējā CO2 masas emisija (g/km) un vidējais degvielas patēriņš (l/100km); |
| n | = | testa punktu skaits, kuros veic emisijas mērījumus (I tipa darbības cikli vai ekvivalenti dzinēja testa stenda cikli) starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem, ≥ 2; |
| d | = | darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai; |
| D | = | darbības ciklu skaits starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem. |

M’sij

=

CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100km) darbības cikla vienā daļā (i) (vai ekvivalentā dzinēja testa stenda ciklā) bez reģenerācijas;

M’rij

=

CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100km) darbības cikla vienā daļā (i) (vai ekvivalentā dzinēja testa stenda ciklā) reģenerācijas laikā (ja n > 1, pirmo I tipa testu veic ar auksto palaišanu, bet turpmākos ciklus – ar karsto palaišanu);

Msi

=

vidējā CO2 masas emisija (g/km) un vidējais degvielas patēriņš (l/100km) darbības cikla vienā daļā (i) bez reģenerācijas;

Mri

=

vidējā CO2 masas emisija (g/km) un vidējais degvielas patēriņš (l/100km) darbības cikla vienā daļā (i) reģenerācijas laikā;

Mpi

=

vidējā CO2 masas emisija (g/km) un vidējais degvielas patēriņš (l/100km);

n

=

testa punktu skaits, kuros veic emisijas mērījumus (I tipa darbības cikli vai ekvivalenti dzinēja testa stenda cikli) starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem, ≥ 2;

d

=

darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai;

D

=

darbības ciklu skaits starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem.

Mērījumu parametru redzami 10/1. attēlā.

10/1.   attēls

Parametri, kas izmērīti oglekļa dioksīda emisiju un degvielas patēriņa testa laikā un starp reģeneratīvās fāzes cikliem (shematisks piemērs, emisijas “D” laikā var palielināties vai samazināties)

Image

3.3.1.   Reģenerācijas koeficienta K aprēķināšanai aplūkotajai oglekļa dioksīda emisijai un degvielas patēriņam (i)

Ki = Mpi/Msi

Msi, Mpi un Ki rezultātus reģistrē tehniskā dienesta sagatavotā testa ziņojumā.

Ki var noteikt pēc vienas testu sērijas pabeigšanas.

3.4.   Kombinētās CO2 emisijas un degvielas patēriņa aprēķināšana saliktām periodiski reģenerējošām sistēmām

| (1) | nk ≥ 2 |
| --- | --- |

(1)

Formula

| (2) | |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | |
| --- | --- |

(7)

Formula

kur:

| Msi | = | visu gadījumu k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) bez reģenerācijas; |
| --- | --- | --- |
| Mri | = | visu gadījumu k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) reģenerācijas laikā; |
| Mpi | = | visu gadījumu k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i); |
| Msik | = | gadījuma k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) bez reģenerācijas; |
| Mrik | = | gadījuma k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) reģenerācijas laikā; |
| M’sik,j | = | gadījuma k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) I tipa viena darbības ciklā (vai ekvivalenta dzinēja ciklā testa stendā) bez reģenerācijas, ko mēra punktā j; 1 ≤ j ≤ n; |
| M’rik,j | = | gadījuma k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) I tipa vienā darbības ciklā (vai ekvivalenta dzinēja ciklā testa stendā) reģenerācijas laikā (kad j > 1, pirmo I tipa testu veic ar auksto palaišanu, bet turpmākos ciklus – ar karsto palaišanu), ko mēra darbības ciklā j; 1 ≤ j ≤ d; |
| nk | = | gadījuma k testa punktu skaits, kuros veic emisijas mērījumus (I tipa darbības cikli vai ekvivalenti dzinēja testa stenda cikli) starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem, ≥ 2; |
| dk | = | gadījuma k darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai; |
| Dk | = | gadījuma k darbības ciklu skaits starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem. |

Msi

=

visu gadījumu k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) bez reģenerācijas;

Mri

=

visu gadījumu k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) reģenerācijas laikā;

Mpi

=

visu gadījumu k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i);

Msik

=

gadījuma k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) bez reģenerācijas;

Mrik

=

gadījuma k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) reģenerācijas laikā;

M’sik,j

=

gadījuma k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) I tipa viena darbības ciklā (vai ekvivalenta dzinēja ciklā testa stendā) bez reģenerācijas, ko mēra punktā j; 1 ≤ j ≤ n;

M’rik,j

=

gadījuma k CO2 masas emisija (g/km) un degvielas patēriņš (l/100 km) (i) I tipa vienā darbības ciklā (vai ekvivalenta dzinēja ciklā testa stendā) reģenerācijas laikā (kad j > 1, pirmo I tipa testu veic ar auksto palaišanu, bet turpmākos ciklus – ar karsto palaišanu), ko mēra darbības ciklā j; 1 ≤ j ≤ d;

nk

=

gadījuma k testa punktu skaits, kuros veic emisijas mērījumus (I tipa darbības cikli vai ekvivalenti dzinēja testa stenda cikli) starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem, ≥ 2;

dk

=

gadījuma k darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai;

Dk

=

gadījuma k darbības ciklu skaits starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem.

Mērījumu parametri attēloti 10/2. attēlā (turpmāk).

10/2. un 10/3. attēls

Emisiju testa laikā mērītie parametri reģenerējošu ciklu laikā un starp tiem (shematisks piemērs)

Image

Plašāka informācija par shematisko procesu aplūkojama 10/3. attēlā.

Image

Izmantojot vienkāršu un reālu gadījumu, turpmāk ir sīki paskaidrots 10/3. attēlā sniegtais shematiskais piemērs.

1.   DPF: reģenerējošas, vienāda attāluma, līdzīgas emisijas (± 15 %) no viena gadījuma līdz nākamajam

Dk = Dk + 1 = D1

dk = dk + 1 = d1

Mrik – Msik = Mrik + 1 – Msik + 1

nk = n

2.   DeNOx: atsērošanu (SO2 likvidēšana) sāk, pirms ir konstatējama sēra ietekme uz emisijām (± 15 % no mērītajām emisijām), kā arī – šajā piemērā eksotermisku apsvērumu dēļ – kopā ar pēdējo izpildīto DPF reģenerēšanas gadījumu.

Image

Mrik = Mrik + 1 = Mri2

SO2 likvidēšanas gadījumam: Mri2, Msi2, d2, D2, n2 = 1

3.   Visa sistēma (DPF + DeNOx):

| | |
| --- | --- |

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

Faktora (Ki) aprēķināšana saliktām periodiski reģenerējošām sistēmām ir iespējama vienīgi pēc konkrēta skaita reģenerēšanas fāzēm katrā sistēmā. Pēc visas procedūras izpildes (A līdz B, skatiet 10/2. attēlu) būtu jāsasniedz sākotnējie sākšanas nosacījumi A.

3.4.1.   Saliktas periodiski reģenerējošas sistēmas apstiprinājuma attiecināšana uz citu tipu

| 3.4.1.1. | Ja tiek izmainīti saliktas reģenerējošas sistēmas tehniskie parametri un/vai reģenerēšanas stratēģija visiem gadījumiem šajā kombinētajā sistēmā, būtu jāīsteno visa procedūra, ietverot visas reģenerējošās ierīces, un būtu jāveic mērījumi, lai atjauninātu salikto Ki faktoru. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Ja tiek izmainīti saliktas reģenerējošas sistēmas tehniskie parametri un/vai reģenerēšanas stratēģija visiem gadījumiem šajā kombinētajā sistēmā, būtu jāīsteno visa procedūra, ietverot visas reģenerējošās ierīces, un būtu jāveic mērījumi, lai atjauninātu salikto Ki faktoru.

| 3.4.1.2. | Ja saliktas reģenerējošas sistēmas atsevišķa ierīce, kurā izmainīti tikai stratēģijas parametri (t. i., piemēram, DPF “D” un/vai “d”), un ja ražotājs var tehniskajam dienestam sniegt ticamus tehniskos datus un informāciju, ka:






  a) | nav konstatējamas mijiedarbības ar citām sistēmas ierīcēm; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.2.

Ja saliktas reģenerējošas sistēmas atsevišķa ierīce, kurā izmainīti tikai stratēģijas parametri (t. i., piemēram, DPF “D” un/vai “d”), un ja ražotājs var tehniskajam dienestam sniegt ticamus tehniskos datus un informāciju, ka:

a)

nav konstatējamas mijiedarbības ar citām sistēmas ierīcēm;

| b) | svarīgie parametri (t. i., konstrukcija, darbības princips, tilpums, atrašanās vieta utt.) ir identiski, |
| --- | --- |

b)

svarīgie parametri (t. i., konstrukcija, darbības princips, tilpums, atrašanās vieta utt.) ir identiski,

Ki faktora nepieciešamo atjaunināšanu var vienkāršot.

Saskaņā ar vienošanos starp ražotāju un tehnisko dienestu šādā gadījumā būtu jāveic tikai atsevišķa gadījuma parauga noņemšana/glabāšana un reģenerēšana, savukārt testa rezultātus (“Msi”, “Mri”) kopā ar izmainītajiem parametriem (“D” un/vai “d”) varētu ieviest attiecīgajā(-s) formulā(-s), lai matemātiski atjauninātu salikto Ki faktoru, aizvietojot esošo Ki faktora formulu(-as).

---