# Euroopa Liidu L 122/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.122.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 122 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide8. mai 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.122.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 122

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide8. mai 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 73 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse I.sõidukeid seoses külgmiste allasõidutõketega – II.külgmisi allasõidutõkkeid – III.sõidukeid seoses käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmiste allasõidutõkete paigaldamisega | 1 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 97 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse sõiduki alarmsüsteemide tüübikinnitust ning mootorsõidukite tüübikinnitust seoses alarmsüsteemidega | 19 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 73 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse I.sõidukeid seoses külgmiste allasõidutõketega – II.külgmisi allasõidutõkkeid – III.sõidukeid seoses käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmiste allasõidutõkete paigaldamisega

1

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 97 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse sõiduki alarmsüsteemide tüübikinnitust ning mootorsõidukite tüübikinnitust seoses alarmsüsteemidega

19

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 8.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 122/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 73 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse

| I. | sõidukeid seoses külgmiste allasõidutõketega |
| --- | --- |

I.

sõidukeid seoses külgmiste allasõidutõketega

| II. | külgmisi allasõidutõkkeid |
| --- | --- |

II.

külgmisi allasõidutõkkeid

| III. | sõidukeid seoses käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmiste allasõidutõkete paigaldamisega |
| --- | --- |

III.

sõidukeid seoses käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmiste allasõidutõkete paigaldamisega

Sisaldab kõiki kehtivaid tekste kuni järgmiste kuupäevadeni:

01-seeria muudatused – jõustumise kuupäev: 9. detsember 2010

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nõuded |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõiduki või külgmise allasõidutõkke tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

7.

| 8. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

10.

| 11. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

11.

I OSA –   SÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUS SEOSES NENDE KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETEGA

| 12. | Nõuded |
| --- | --- |

12.

| 13. | Erandid |
| --- | --- |

13.

II OSA –   KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETE TÜÜBIKINNITUS

| 14. | Nõuded |
| --- | --- |

14.

III OSA –   SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES KÄESOLEVA EESKIRJA II OSA KOHASELT TÜÜBIKINNITUSE SAANUD KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETE PAIGALDAMISEGA

| 15. | Nõuded |
| --- | --- |

15.

| 16. | Erandid |
| --- | --- |

16.

LISAD

| 1. lisa – | 1. liide – Teatis (I osa)
  2. liide – Teatis (II osa)
  3. liide – Teatis (III osa) |
| --- | --- |

1. lisa –

1. liide – Teatis (I osa)

2. liide – Teatis (II osa)

3. liide – Teatis (III osa)

| 2. lisa – | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2. lisa –

| 3. lisa – | Katsetingimused |
| --- | --- |

3. lisa –

1.   REGULEERIMISALA

1.1.   Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmisele.

1.1.1.   I OSA: nende N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria (1) sõidukite suhtes, mis on varustatud külgmise allasõidutõkkega, mis ei ole saanud eraldi tüübikinnitust käesoleva eeskirja II osa kohaselt või mis on nii konstrueeritud ja/või varustatud, et nende osi võib pidada külgmise allasõidutõkke funktsiooni kas täielikult või osaliselt täitvaks.

1.1.2.   II OSA: külgmiste allasõidutõkete suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukitele (1).

1.1.3.   III OSA: N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukitele (1) käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkke paigaldamise suhtes ning I osa kohaselt selliste osalise tüübikinnituse saanud sõidukite lõpliku komplekteerimise suhtes, mis on varustatud käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkkega.

1.2.   Eeskirja ei kohaldata

| 1.2.1. | poolhaagiste vedukite suhtes; |
| --- | --- |

1.2.1.

poolhaagiste vedukite suhtes;

| 1.2.2. | sõidukite suhtes, mis on konstrueeritud ja valmistatud erieesmärgil ning mida praktilistel põhjustel ei ole võimalik külgmiste allasõidutõketega varustada. |
| --- | --- |

1.2.2.

sõidukite suhtes, mis on konstrueeritud ja valmistatud erieesmärgil ning mida praktilistel põhjustel ei ole võimalik külgmiste allasõidutõketega varustada.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

2.1.   I, II ja III osa ühised mõisted

2.1.1.   „Tühimass”– töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kusjuures kütusepaak on täidetud kütusega, sõiduk on varustatud jahutusvedeliku ja määrdeõliga ning tööriistakomplekti ja varurattaga (kui need kuuluvad sõiduki tootja poolt kindlaks määratud tavapärasesse varustusse).

2.1.2.   „Täismass”– maksimaalne mass, mille tootja on deklareerinud tehniliselt lubatavaks (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud täismassist suurem).

2.1.3.   „Vähem kaitstud liiklejad”– jalakäijad, jalgratturid ja mootorratturid, kes kasutavad teed sellisel viisil, et nad võivad sattuda küljelt sõidukite ja nende rataste alla.

2.1.4.   „Külgmine allasõidutõke”– koosneb pikitala(de)st ja šassii peeltalade külge kinnitatud ühendusosa(de)st (kinnituselementidest) või teistest sõiduki konstruktsiooniosadest, mis on selliselt konstrueeritud välistamaks ohtu, et vähem kaitstud liiklejad võiksid sattuda küljelt sellise sõiduki ja selle rataste alla. Külgmise allasõidutõkkena saab kasutada ka sõiduki osi.

2.2.   I osas esinevad mõisted

2.2.1.   „Sõiduki tüübikinnitus”– komplektse, mittekomplektse või komplekteeritud sõiduki tüübikinnitus seoses selle külgmiste allasõidutõketega.

2.2.2.   „Sõidukitüüp”– selliste sõidukite kategooria, mis ei erine üksteisest sellistes olulistes punktides nagu tagatelje laius, sõiduki üldine laius, sõiduki külje mõõtmed, kuju ja materjalid (sh kabiin, kui see on olemas) ja vedrustuse omadused, niivõrd kui need on tähtsad seoses punktis 12 sätestatud nõuetega.

2.3.   II osas esinevad mõisted

2.3.1.   „Külgmise allasõidutõkke tüübikinnitus”– külgmise allasõidutõkke tüübile kinnituse andmine vastavalt punktis 14 sätestatud nõuetele.

2.3.2.   „Külgmise allasõidutõkke tüüp”– külgmised allasõidutõkked, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest: kuju, mõõtmed, kinnitus, materjalid ja punktis 5.2.4 kirjeldatud märgised.

2.4.   III osas esinevad mõisted

2.4.1.   „Sõiduki tüübikinnitus”– sõiduki tüübikinnitus seoses sõidukile käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkke paigaldamisega, sealhulgas vajaduse korral I osa kohaselt osalise tüübikinnituse saanud sõiduki lõplik komplekteerimine.

2.4.2.   „Sõidukitüüp”– sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest:

3.   NÕUDED

3.1.   ÜLDOSA

| 3.1.1. | Käesoleva eeskirja nõuded loetakse täidetuks, kui






  3.1.1.1. | sõiduk on varustatud I osa ja/või III osa nõuetele vastava külgmise allasõidutõkkega või |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Käesoleva eeskirja nõuded loetakse täidetuks, kui

3.1.1.1.

sõiduk on varustatud I osa ja/või III osa nõuetele vastava külgmise allasõidutõkkega või

| 3.1.1.2. | kui sõiduki külg on konstrueeritud ja/või varustatud nii, et selle osi võib nende kuju ja omaduste tõttu kasutada ja/või käsitada külgmise allasõidutõkke asendajana. Kui osade koostoimimise korral on täidetud punktide 12 ja 15 nõuded, käsitatakse neid külgmise allasõidutõkkena. |
| --- | --- |

3.1.1.2.

kui sõiduki külg on konstrueeritud ja/või varustatud nii, et selle osi võib nende kuju ja omaduste tõttu kasutada ja/või käsitada külgmise allasõidutõkke asendajana. Kui osade koostoimimise korral on täidetud punktide 12 ja 15 nõuded, käsitatakse neid külgmise allasõidutõkkena.

3.2.   SÕIDUKI KATSETAMISE TINGIMUSED

I osa ja III osa nõuetele vastavus määratakse kindlaks 3. lisa kohaselt positsioneeritud sõiduki puhul.

4.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS

4.1.   Taotlus tüübikinnituse saamiseks vastavalt käesoleva eeskirja I osale

| 4.1.1. | Käesoleva eeskirja I osale vastava sõiduki tüübikinnituse taotluse peab esitama tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

4.1.1.

Käesoleva eeskirja I osale vastava sõiduki tüübikinnituse taotluse peab esitama tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 4.1.2. | Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:






  4.1.2.1. | sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, mis hõlmab selle komplektsuse astet, konstruktsiooni, mõõtmeid, asjakohaseid võrdlusjooni ja koostismaterjale; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:

4.1.2.1.

sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, mis hõlmab selle komplektsuse astet, konstruktsiooni, mõõtmeid, asjakohaseid võrdlusjooni ja koostismaterjale;

| 4.1.2.2. | sõiduki joonised, millel on kujutatud sõidukitüüpi külg- ja tagantvaates ning selle küljeosa konstruktsiooni üksikasjad; |
| --- | --- |

4.1.2.2.

sõiduki joonised, millel on kujutatud sõidukitüüpi külg- ja tagantvaates ning selle küljeosa konstruktsiooni üksikasjad;

| 4.1.2.3. | külgmise allasõidutõkke üksikasjalik kirjeldus: selle mõõtmed, asjakohased võrdlusjooned, koostismaterjalid, ühendusosade konstruktsioonilised detailid ning asend sõidukil. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

külgmise allasõidutõkke üksikasjalik kirjeldus: selle mõõtmed, asjakohased võrdlusjooned, koostismaterjalid, ühendusosade konstruktsioonilised detailid ning asend sõidukil.

| 4.1.3. | Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatava tüübi suhtes representatiivne sõiduk.






  4.1.3.1. | Tüübikinnituseks võib esitada sõiduki, mis ei sisalda kõiki tüübi nõuetele vastavaid osi, kui on võimalik tõestada, et nende osade puudumine ei mõjuta tüübikinnituse tulemust käesoleva osa nõuete seisukohast. |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatava tüübi suhtes representatiivne sõiduk.

4.1.3.1.

Tüübikinnituseks võib esitada sõiduki, mis ei sisalda kõiki tüübi nõuetele vastavaid osi, kui on võimalik tõestada, et nende osade puudumine ei mõjuta tüübikinnituse tulemust käesoleva osa nõuete seisukohast.

| 4.1.3.2. | Kinnituse taotleja on kohustatud tõestama, et punktis 4.1.3.1 nimetatud variantide kinnitamisel on käesoleva osa nõuded täidetud. |
| --- | --- |

4.1.3.2.

Kinnituse taotleja on kohustatud tõestama, et punktis 4.1.3.1 nimetatud variantide kinnitamisel on käesoleva osa nõuded täidetud.

4.2.   Taotlus tüübikinnituse saamiseks vastavalt käesoleva eeskirja II osale

| 4.2.1. | Käesoleva eeskirja II osale vastava tüübikinnituse taotluse peab esitama külgmise allasõidutõkke tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

4.2.1.

Käesoleva eeskirja II osale vastava tüübikinnituse taotluse peab esitama külgmise allasõidutõkke tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 4.2.2. | Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:






  4.2.2.1. | külgmise allasõidutõkke üksikasjalik kirjeldus: selle mõõtmed, asjakohased võrdlusjooned, koostismaterjalid ja sõiduki külge kinnitamiseks kasutatavate kinnituselementide konstruktsioonilised üksikasjad; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:

4.2.2.1.

külgmise allasõidutõkke üksikasjalik kirjeldus: selle mõõtmed, asjakohased võrdlusjooned, koostismaterjalid ja sõiduki külge kinnitamiseks kasutatavate kinnituselementide konstruktsioonilised üksikasjad;

| 4.2.2.2. | külgmise allasõidutõkke tüübi näidis: näidise kõikidele peamistele osadele peab olema selgelt ja loetavalt märgitud taotluse esitaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübi tähistus; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

külgmise allasõidutõkke tüübi näidis: näidise kõikidele peamistele osadele peab olema selgelt ja loetavalt märgitud taotluse esitaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübi tähistus;

| 4.2.2.3. | tüübikatsetusi tegevale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatava tüübi suhtes representatiivne külgmine allasõidutõke. |
| --- | --- |

4.2.2.3.

tüübikatsetusi tegevale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatava tüübi suhtes representatiivne külgmine allasõidutõke.

4.3.   Taotlus tüübikinnituse saamiseks vastavalt käesoleva eeskirja III osale

| 4.3.1. | Käesoleva eeskirja III osale vastava tüübikinnituse taotluse peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

4.3.1.

Käesoleva eeskirja III osale vastava tüübikinnituse taotluse peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 4.3.2. | Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:






  4.3.2.1. | sõiduki joonised, millel on punktis 2.4.2 osutatud kriteeriumide kohaselt kujutatud sõidukitüüpi külgvaates, viidates tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkke asukohale, ning sõiduki külge kinnitamiseks kasutatavate ühendusosade konstruktsioonilised üksikasjad; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:

4.3.2.1.

sõiduki joonised, millel on punktis 2.4.2 osutatud kriteeriumide kohaselt kujutatud sõidukitüüpi külgvaates, viidates tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkke asukohale, ning sõiduki külge kinnitamiseks kasutatavate ühendusosade konstruktsioonilised üksikasjad;

| 4.3.2.2. | sõidukile paigaldamiseks ette nähtud külgmiste allasõidutõkete loetelu; |
| --- | --- |

4.3.2.2.

sõidukile paigaldamiseks ette nähtud külgmiste allasõidutõkete loetelu;

| 4.3.2.3. | tüübikinnitusasutuse nõudmisel tuleb esitada ka külgmise allasõidutõkke tüübikinnituse teatise vorm (s.o käesoleva eeskirja 1. lisa 2. liide). |
| --- | --- |

4.3.2.3.

tüübikinnitusasutuse nõudmisel tuleb esitada ka külgmise allasõidutõkke tüübikinnituse teatise vorm (s.o käesoleva eeskirja 1. lisa 2. liide).

| 4.3.3. | Tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi representatiivsõiduk, mis on tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkkega varustatud.






  4.3.3.1. | Tüübikinnituseks võib esitada sõiduki, mis ei sisalda kõiki tüübi nõuetele vastavaid osi, kui on võimalik tõestada, et nende osade puudumine ei mõjuta tüübikinnituse tulemust käesoleva osa nõuete seisukohast. |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

Tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi representatiivsõiduk, mis on tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkkega varustatud.

4.3.3.1.

Tüübikinnituseks võib esitada sõiduki, mis ei sisalda kõiki tüübi nõuetele vastavaid osi, kui on võimalik tõestada, et nende osade puudumine ei mõjuta tüübikinnituse tulemust käesoleva osa nõuete seisukohast.

| 4.3.3.2. | Kinnituse taotleja on kohustatud tõestama, et punktis 4.3.3.1 nimetatud variantide kinnitamisel on käesoleva osa nõuded täidetud. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Kinnituse taotleja on kohustatud tõestama, et punktis 4.3.3.1 nimetatud variantide kinnitamisel on käesoleva osa nõuded täidetud.

5.   TÜÜBIKINNITUS

5.1.   Tüübikinnituse andmine vastavalt käesoleva eeskirja I osale

| 5.1.1. | Kui käesoleva osa kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud komplektne, mittekomplektne või komplekteeritud sõiduk vastab allpool esitatud punkti 12 nõuetele, antakse sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

5.1.1.

Kui käesoleva osa kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud komplektne, mittekomplektne või komplekteeritud sõiduk vastab allpool esitatud punkti 12 nõuetele, antakse sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 5.1.2. | Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegusel hetkel vastab 01 muudatuste seeriale 01) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi sama numbrit anda teisele sõidukitüübile käesoleva eeskirja tähenduses. |
| --- | --- |

5.1.2.

Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegusel hetkel vastab 01 muudatuste seeriale 01) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi sama numbrit anda teisele sõidukitüübile käesoleva eeskirja tähenduses.

| 5.1.3. | Teatis sõidukile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale osale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 1. liites esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

5.1.3.

Teatis sõidukile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale osale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 1. liites esitatud näidisele vastaval vormil.

| 5.1.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud nähtavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta tüübikinnituse märk, millel on






  5.1.4.1. | ringiga ümbritsetud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud nähtavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta tüübikinnituse märk, millel on

5.1.4.1.

ringiga ümbritsetud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

| 5.1.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber, mis asuvad punktis 5.1.4.1 nimetatud ringist paremal. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber, mis asuvad punktis 5.1.4.1 nimetatud ringist paremal.

| 5.1.5. | Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 5.1.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 5.1.4.1 ette nähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi eeskirjade numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

5.1.5.

Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 5.1.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 5.1.4.1 ette nähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi eeskirjade numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 5.1.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu. |
| --- | --- |

5.1.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

| 5.1.7. | Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale. |
| --- | --- |

5.1.7.

Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

| 5.1.8. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

5.1.8.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.2.   Tüübikinnituse andmine vastavalt käesoleva eeskirja II osale

| 5.2.1. | Kui käesoleva osa kohaselt tüübikinnituseks esitatud külgmine allasõidutõke vastab punkti 14 nõuetele, antakse kõnealusele külgmise allasõidutõkke tüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

5.2.1.

Kui käesoleva osa kohaselt tüübikinnituseks esitatud külgmine allasõidutõke vastab punkti 14 nõuetele, antakse kõnealusele külgmise allasõidutõkke tüübile tüübikinnitus.

| 5.2.2. | Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit (hetkel 01, osutades 01-seeria muudatustele) näitavad muudatuste seeriat, mis kajastavad eeskirja uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama tüübikinnitusnumbrit teist tüüpi seadmetele. |
| --- | --- |

5.2.2.

Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit (hetkel 01, osutades 01-seeria muudatustele) näitavad muudatuste seeriat, mis kajastavad eeskirja uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama tüübikinnitusnumbrit teist tüüpi seadmetele.

| 5.2.3. | Teatis külgmisele allasõidutõkkele tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale osale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

5.2.3.

Teatis külgmisele allasõidutõkkele tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale osale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastaval vormil.

| 5.2.4. | Külgmise allasõidutõkke põhikomponentidele, mis vastavad käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkke tüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta tüübikinnitusmärk, millel on






  5.2.4.1. | ringi paigutatud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Külgmise allasõidutõkke põhikomponentidele, mis vastavad käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkke tüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta tüübikinnitusmärk, millel on

5.2.4.1.

ringi paigutatud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2);

| 5.2.4.2. | punktis 5.2.4.1 ette nähtud ringjoonest paremal pool asuv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

punktis 5.2.4.1 ette nähtud ringjoonest paremal pool asuv tüübikinnitusnumber.

| 5.2.5. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu. |
| --- | --- |

5.2.5.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

| 5.2.6. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

5.2.6.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.3.   Tüübikinnituse andmine vastavalt käesoleva eeskirja III osale

| 5.3.1. | Kui käesoleva osa kohaselt tüübikinnituseks esitatud ja tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkkega varustatud sõiduk vastab punkti 15 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

5.3.1.

Kui käesoleva osa kohaselt tüübikinnituseks esitatud ja tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkkega varustatud sõiduk vastab punkti 15 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 5.3.2. | Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit (hetkel 01, osutades 01-seeria muudatustele) näitavad muudatuste seeriat, mis kajastavad eeskirja uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

5.3.2.

Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit (hetkel 01, osutades 01-seeria muudatustele) näitavad muudatuste seeriat, mis kajastavad eeskirja uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

| 5.3.3. | Teatis sõidukile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 3. liites esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

5.3.3.

Teatis sõidukile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 3. liites esitatud näidisele vastaval vormil.

| 5.3.4. | Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta tüübikinnitusmärk, millel on






  5.3.4.1. | ringi paigutatud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta tüübikinnitusmärk, millel on

5.3.4.1.

ringi paigutatud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2);

| 5.3.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber, mis asuvad punktis 5.3.4.1 nimetatud ringist paremal. |
| --- | --- |

5.3.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber, mis asuvad punktis 5.3.4.1 nimetatud ringist paremal.

| 5.3.5. | Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 5.3.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 5.3.4.1 ette nähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi eeskirjade numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

5.3.5.

Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 5.3.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 5.3.4.1 ette nähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi eeskirjade numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 5.3.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu. |
| --- | --- |

5.3.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

| 5.3.7. | Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale. |
| --- | --- |

5.3.7.

Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

| 5.3.8. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

5.3.8.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

6.   SÕIDUKI VÕI KÜLGMISE ALLASÕIDUTÕKKE TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

6.1.   Igast sõiduki või külgmise allasõidutõkke tüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada tüübikinnituse andnud haldusasutust. Seejärel võib kõnealune asutus kas

| 6.1.1. | pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõidukitüüp või külgmine allasõidutõke vastab igal juhul nõuetele, või |
| --- | --- |

6.1.1.

pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõidukitüüp või külgmine allasõidutõke vastab igal juhul nõuetele, või

| 6.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

6.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

6.2.   Tüübikinnituse kinnitamine või sellest keeldumine, kus täpsustatakse muudatused, edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele eespool vastavalt punktis 5.1.3, 5.2.3 või 5.3.3 kehtestatud korras.

6.3.   Tüübikinnitust pikendanud pädev asutus määrab sellisele pikendusele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatise abil.

7.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele:

7.1.   iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduk või külgmine allasõidutõke peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites eespool vastavates osades sätestatud nõuded;

7.2.   tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

8.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

8.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt sõidukile või külgmisele allasõidutõkkele antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 12, 14 või 15 nõudeid ei täideta.

8.2.   Kui üks kokkuleppeosalistest võtab käesolevat eeskirja kohaldades eelnevalt kinnitatud tüübikinnituse tagasi, peab ta sellest viivitamatult teavitama teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatise abil, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõidukitüübi või külgmise allasõidutõkke tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjaomase teatise saamisel teavitab asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised teatavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele saadetakse teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, laiendamise, selle andmisest keeldumise või tühistamise kohta.

11.   ÜLEMINEKUSÄTTED

11.1.   01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast alates ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda EMK tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mis sisaldab 01-seeria muudatusi.

11.2.   12 kuud pärast 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp või külgmine allasõidutõke vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

11.3.   Ka pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumist jäävad 00-seeria muudatuste alusel antud tüübikinnitused kehtivaks ja käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkavad selliste tüübikinnituste laiendamist ja nende tunnustamist.

11.4.   Ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ei saa keelduda riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mis on saanud käesoleva eeskirja 00-seeria muudatuste kohase tüübikinnituse.

I OSA –   SÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUS SEOSES NENDE KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETEGA

12.   NÕUDED

12.1.   Külgmine allasõidutõke ei tohi suurendada sõiduki kogulaiust ning selle välispinna põhiosa ei tohi olla sõiduki kõige välimisest külgtasandist (millega on määratud sõiduki maksimaalne laius) rohkem kui 150 mm seespool. Seadme esiots võib mõnel sõidukil olla punktide 12.4.3 ja 12.4.4 kohaselt sissepoole painutatud. Seadme tagaots vähemalt 250 mm ulatuses ei tohi olla tagarehvide väliskülgedest rohkem kui 30 mm seespool (v.a rehvide kumerdumine maapinna lähedal).

12.2.   Külgmise allasõidutõkke välispind peab olema sile ning võimaluse korral ilma läbilõigeteta kogu pikkuse ulatuses; kõrvuti asetsevad osad võivad siiski osaliselt kattuda eeldusel, et kattuv äär on pööratud taha- või allapoole; läbilõigete korral ei tohi osade vahe pikisuunas mõõdetuna olla laiem kui 25 mm, kusjuures tagumine osa ei tohi ulatuda eesmisest ettepoole; ümarpeaga poltide või neetide pead võivad eenduda seadme pealispinnast kuni 10 mm ning muud osad samuti, juhul kui need on siledad ja samamoodi ümardatud; kõik välisääred ja -nurgad, mis võivad kokku puutuda 100 mm diameetriga kerapinnaga, peavad olema vähemalt 2,5 mm raadiusega ümardatud. Kui eend on väiksem kui 5 mm, peavad väljapoole suunatud servad olema tömbid.

12.3.   Külgmine allasõidutõke võib koosneda ühtsest tasasest pinnast või ühest või mitmest ristlatist või pinna ja lattide kombinatsioonist; lattide kasutamise korral peab nendevaheline kaugus olema väiksem kui 300 mm ja latid peavad olema vähemalt

| a) | 50 mm kõrged N2- ja O3-kategooria sõidukitel, |
| --- | --- |

a)

50 mm kõrged N2- ja O3-kategooria sõidukitel,

| b) | 100 mm kõrged ja põhiliselt tasased N3- ja O4-kategooria sõidukitel. |
| --- | --- |

b)

100 mm kõrged ja põhiliselt tasased N3- ja O4-kategooria sõidukitel.

Pindade ja lattide kombinatsioonid peavad moodustama suhteliselt ühtse külgmise allasõidutõkke vastavalt punkti 12.2 sätetele.

12.4.   Külgmise allasõidutõkke esiserv peab olema ehitatud järgmiselt.

| 12.4.1. | Asend






  12.4.1.1. | N2- ja N3-kategooria sõidukitel: kuni 300 mm tagapool vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult seadmest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga. |
| --- | --- | --- |

12.4.1.

Asend

12.4.1.1.

N2- ja N3-kategooria sõidukitel: kuni 300 mm tagapool vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult seadmest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga.

| 12.4.1.2. | Täishaagisel: kuni 500 mm tagapool punktis 12.4.1.1 kirjeldatud tasandist. |
| --- | --- |

12.4.1.2.

Täishaagisel: kuni 500 mm tagapool punktis 12.4.1.1 kirjeldatud tasandist.

| 12.4.1.3. | Poolhaagisel: kuni 250 mm tagapool tugijalgade ristmediaantasandist, kui tugijalad on olemas, kuid igal juhul ei tohi esiserva kaugus käänmikupoldi keset selle kõige tagumises asendis läbivast risttasandist ületada 2,7 m. |
| --- | --- |

12.4.1.3.

Poolhaagisel: kuni 250 mm tagapool tugijalgade ristmediaantasandist, kui tugijalad on olemas, kuid igal juhul ei tohi esiserva kaugus käänmikupoldi keset selle kõige tagumises asendis läbivast risttasandist ületada 2,7 m.

| 12.4.1.4. | Kesktelghaagisel: tugijalgade ristmediaantasandist eespool, läbides esitelje keskosa, kuid mitte rohkem kui kere esiosa, kui on olemas, tagamaks haagise tavapärase manööverdusvõime. |
| --- | --- |

12.4.1.4.

Kesktelghaagisel: tugijalgade ristmediaantasandist eespool, läbides esitelje keskosa, kuid mitte rohkem kui kere esiosa, kui on olemas, tagamaks haagise tavapärase manööverdusvõime.

| 12.4.2. | Kui esiserv asetseb muidu rohkem kui 25 mm avatud ruumis, siis peab see koosnema seadme kõrguse ulatuses ühtsest vertikaaldetailist, mille välis- ja esikülg on N2- ning O3-kategooria sõidukitel pööratud vähemalt 50 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 50 mm ning N3- ning O4-kategooria sõidukitel vähemalt 100 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 100 mm. |
| --- | --- |

12.4.2.

Kui esiserv asetseb muidu rohkem kui 25 mm avatud ruumis, siis peab see koosnema seadme kõrguse ulatuses ühtsest vertikaaldetailist, mille välis- ja esikülg on N2- ning O3-kategooria sõidukitel pööratud vähemalt 50 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 50 mm ning N3- ning O4-kategooria sõidukitel vähemalt 100 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 100 mm.

| 12.4.3. | N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 12.4.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini sisse, peab seade olema ehitatud nii, et selle esiserva ja kabiini paneelide vahe ei oleks suurem kui 100 mm, ja tõke peab vajaduse korral olema pööratud sissepoole nurga all, mis ei ületa 45°. Sellisel juhul ei kohaldata punkti 12.4.2 sätteid. |
| --- | --- |

12.4.3.

N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 12.4.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini sisse, peab seade olema ehitatud nii, et selle esiserva ja kabiini paneelide vahe ei oleks suurem kui 100 mm, ja tõke peab vajaduse korral olema pööratud sissepoole nurga all, mis ei ületa 45°. Sellisel juhul ei kohaldata punkti 12.4.2 sätteid.

| 12.4.4. | Tootja valikul N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 12.4.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini taha ning seade ulatub kuni 100 mm kabiinist ettepoole, võib täita punkti 12.4.3 nõudeid. |
| --- | --- |

12.4.4.

Tootja valikul N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 12.4.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini taha ning seade ulatub kuni 100 mm kabiinist ettepoole, võib täita punkti 12.4.3 nõudeid.

12.5.   Külgmise allasõidutõkke tagaserv ei tohi ulatuda rohkem kui 300 mm ettepoole vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult tõkkest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga; ühtne vertikaaldetail ei ole tagaserva puhul nõutav.

12.6.   Punktide 12.4 ja 12.5 nõuded on eraldiseisvad ja neid ei saa kombineerida. Juhul kui sõidukil on kaks telge, ei ole külgmine allasõidutõke nende kahe telje vahel nõutud, kui nende kahe keskjoone vaheline kaugus ei ületa 2 100 mm.

12.7.   Külgmise allasõidutõkke esi- ja tagaülend ei tohi olla pikem kui punktis 12.10 kirjeldatud katse käigus mõõdetud ühendusosade ja vaivasara keskosa vaheline kaugus. Mitme samasuguse pikkuse korral ei tohi ületada kõige suuremat katse käigus mõõdetud pikkust.

12.8.   Külgmise allasõidutõkke alumise serva kõrgus maapinnast ei tohi üheski punktis olla suurem kui 550 mm.

12.9.   Külgmise allasõidutõkke ülemine serv ei tohi olla üle 350 mm allpool sõiduki konstruktsiooni sellest osast, mis lõikub või puutub kokku rehvide välispinna vertikaalse puutetasandiga (arvestamata rehvide kumerdumist maapinna lähedal), v.a järgmistel juhtudel:

| 12.9.1. | kui punktis 12.9 nimetatud vertikaaltasand ei lõiku sõiduki konstruktsiooniga, peab tõkke ülemine serv olema kas koormakandeplatvormiga samal tasapinnal või 950 mm kõrgusel maapinnast, vastavalt sellele, kumb neist on madalamal; |
| --- | --- |

12.9.1.

kui punktis 12.9 nimetatud vertikaaltasand ei lõiku sõiduki konstruktsiooniga, peab tõkke ülemine serv olema kas koormakandeplatvormiga samal tasapinnal või 950 mm kõrgusel maapinnast, vastavalt sellele, kumb neist on madalamal;

| 12.9.2. | kui punktis 12.9 nimetatud vertikaaltasand lõikub sõiduki konstruktsiooniga kõrgemal kui 1,3 m kõrgusel maapinnast, peab seadme ülemine serv olema vähemalt 950 mm kõrgusel maapinnast; |
| --- | --- |

12.9.2.

kui punktis 12.9 nimetatud vertikaaltasand lõikub sõiduki konstruktsiooniga kõrgemal kui 1,3 m kõrgusel maapinnast, peab seadme ülemine serv olema vähemalt 950 mm kõrgusel maapinnast;

| 12.9.3. | sõidukite puhul, mis on spetsiaalselt konstrueeritud ja ehitatud (mitte lihtsalt kohandatud) konteinerite või demonteeritavate kerede veoks, võib seadme ülemise serva asukoha määrata punktide 12.9.1 ja 12.9.2 kohaselt; konteinerit või demonteeritavat keret käsitatakse sel juhul sõiduki osana. |
| --- | --- |

12.9.3.

sõidukite puhul, mis on spetsiaalselt konstrueeritud ja ehitatud (mitte lihtsalt kohandatud) konteinerite või demonteeritavate kerede veoks, võib seadme ülemise serva asukoha määrata punktide 12.9.1 ja 12.9.2 kohaselt; konteinerit või demonteeritavat keret käsitatakse sel juhul sõiduki osana.

| 12.9.4. | Peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks kraanaga varustatud sõiduk, mis on ajutiselt varustatud juhi töökohaga või kraana juhtimisplatvormiga, võib külgmise allasõidutõkke ülemise serva asukoha määrata vastavalt punktidele 12.9.1 ja 12.9.2; töökohta või juhtimisplatvormi käsitatakse sel juhul koormat kandva platvormina. |
| --- | --- |

12.9.4.

Peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks kraanaga varustatud sõiduk, mis on ajutiselt varustatud juhi töökohaga või kraana juhtimisplatvormiga, võib külgmise allasõidutõkke ülemise serva asukoha määrata vastavalt punktidele 12.9.1 ja 12.9.2; töökohta või juhtimisplatvormi käsitatakse sel juhul koormat kandva platvormina.

12.10.   Külgmised allasõidutõkked peavad olema olemuselt jäigad, kindlalt paigaldatud (need ei tohi sõiduki tavapärasel kasutamisel tekkiva vibratsiooni tõttu lahti tulla) ja valmistatud metallist või mõnest muust sobivast materjalist, v.a punktis 12.11 nimetatud osad. Külgmist allasõidutõket käsitatakse sobivana, kui see talub 1 kN suurust horisontaalset staatilist jõudu, mida rakendatakse tõkke välispinna mis tahes osale sellega risti ja mida avaldab vaivasara keskosa, mille ots on sile ja ringikujuline, diameetriga 220 mm ± 10 mm, ning seadme läbipaine sellise koormuse all, mõõdetuna vaivasara keskosa juurest, ei ületa

| a) | 30 mm seadme tagumises osas 250 mm ulatuses ja |
| --- | --- |

a)

30 mm seadme tagumises osas 250 mm ulatuses ja

| b) | 150 mm ülejäänud seadme osadel. |
| --- | --- |

b)

150 mm ülejäänud seadme osadel.

Tootja palvel võib selle nõude täitmist kontrollida arvutustega. Arvutusmeetodi kehtivus peab vastama tehnilise teenistuse nõuetele.

12.11.   Püsivalt sõidukile kinnitatud osad, nagu nt varurattad, aku kast, õhu- ja kütusemahutid, tuled, peeglid ja tööriistakastid, võib inkorporeerida seadme konstruktsiooni, juhul kui need täidavad mõõtmete poolest käesoleva osa tingimusi. Allasõidutõkete ja püsivalt sõidukile kinnitatud osade vahekauguste suhtes kehtivad punktis 12.2 sätestatud nõuded.

12.12.   Seadet ei tohi kasutada pidurite, õhu- ega vedelikutorude kinnitamiseks.

12.13.   Külgmine allasõidutõke võib olla konstrueeritud ka nii, et selle asukohta sõiduki külje peal on võimalik muuta. Sellisel juhul peab selle tavapärasesse tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Kasutajal peab olema võimalik tõkke asukohta muuta, rakendades jõudu kuni 40 daN.

13.   ERANDID

13.1.   Erandina eespool nimetatud sätetest peavad järgmist tüüpi sõidukid täitma ainult iga konkreetse tüübi kohta kindlaks määratud nõudeid.

| 13.1.1. | Pikendatav haagis peab vastama kõigile punkti 12 nõuetele, kui see on oma minimaalpikkuses; kui haagis on pikendatud, peavad selle külgmised allasõidutõkked vastama üksnes punktidele 12.8, 12.9 ja 12.10 ning kas punktile 12.4 või 12.5, kuid mitte tingimata mõlemale punktile; haagise pikendamine ei tohi tekitada külgmistes allasõidutõketes vahesid. |
| --- | --- |

13.1.1.

Pikendatav haagis peab vastama kõigile punkti 12 nõuetele, kui see on oma minimaalpikkuses; kui haagis on pikendatud, peavad selle külgmised allasõidutõkked vastama üksnes punktidele 12.8, 12.9 ja 12.10 ning kas punktile 12.4 või 12.5, kuid mitte tingimata mõlemale punktile; haagise pikendamine ei tohi tekitada külgmistes allasõidutõketes vahesid.

| 13.1.2. | Paaksõiduk, mis on konstrueeritud ainuüksi vedelainete veoks kinnises paagis, mis on püsivalt sõidukile kinnitatud ning varustatud vedeliku sisse- ja väljapumpamiseks vooliku või toruga, tuleb varustada külgmiste allasõidutõketega, mis peavad vastama kõigile punkti 12 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; nõuete täpsest täitmisest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik kasutusnõuete tõttu. |
| --- | --- |

13.1.2.

Paaksõiduk, mis on konstrueeritud ainuüksi vedelainete veoks kinnises paagis, mis on püsivalt sõidukile kinnitatud ning varustatud vedeliku sisse- ja väljapumpamiseks vooliku või toruga, tuleb varustada külgmiste allasõidutõketega, mis peavad vastama kõigile punkti 12 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; nõuete täpsest täitmisest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik kasutusnõuete tõttu.

| 13.1.3. | Sõidukil, mis on varustatud pikendatavate tugijalgadega, et tagada stabiilsus peale- ja mahalaadimise või muude toimingute käigus, milleks sõiduk on konstrueeritud, võib külgmisesse allasõidutõkkesse jätta paigaldamisel lisavahed, kui need on vajalikud tugijalgade pikendamiseks. |
| --- | --- |

13.1.3.

Sõidukil, mis on varustatud pikendatavate tugijalgadega, et tagada stabiilsus peale- ja mahalaadimise või muude toimingute käigus, milleks sõiduk on konstrueeritud, võib külgmisesse allasõidutõkkesse jätta paigaldamisel lisavahed, kui need on vajalikud tugijalgade pikendamiseks.

| 13.1.4. | Sõidukil, mis on varustatud köite ja kinnituspunktidega vastavalt standardile ISO 9367-1:1989 või ISO 9367-2:1994 veetranspordiks ro-ro-tüüpi laevadel, on külgmiste allasõidutõkete vahel lubatud vahed sõiduki kinnitamiseks turvaseadmete külge. |
| --- | --- |

13.1.4.

Sõidukil, mis on varustatud köite ja kinnituspunktidega vastavalt standardile ISO 9367-1:1989 või ISO 9367-2:1994 veetranspordiks ro-ro-tüüpi laevadel, on külgmiste allasõidutõkete vahel lubatud vahed sõiduki kinnitamiseks turvaseadmete külge.

| 13.1.5. | Sõiduk, mis on peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks kraanaga varustatud, mille tõttu on punkti 12 kõigi nõuete täitmine ebapraktiline, võivad külgmistes allasõidutõketes olla lisavahed kraana liikumiseks või lastimiseks. |
| --- | --- |

13.1.5.

Sõiduk, mis on peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks kraanaga varustatud, mille tõttu on punkti 12 kõigi nõuete täitmine ebapraktiline, võivad külgmistes allasõidutõketes olla lisavahed kraana liikumiseks või lastimiseks.

13.2.   Kui sõiduki küljed on niimoodi konstrueeritud ja/või varustatud, et need vastavad oma komponentide kuju ja omaduste poolest kokku punkti 12 nõuetele, võib neid käsitada külgmiste allasõidutõkete asendajana.

II OSA –   KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETE TÜÜBIKINNITUS

14.   NÕUDED

14.1.   Külgmise allasõidutõkke välispind peab olema sile ning võimaluse korral ilma läbilõigeteta kogu pikkuse ulatuses; kõrvuti asetsevad osad võivad siiski osaliselt kattuda eeldusel, et kattuv äär on pööratud taha- või allapoole; läbilõigete korral ei tohi osade vahe pikisuunas mõõdetuna olla laiem kui 25 mm, kusjuures tagumine osa ei tohi ulatuda eesmisest ettepoole; ümarpeaga poltide või neetide pead võivad eenduda seadme pealispinnast kuni 10 mm ning muud osad samuti, juhul kui need on siledad ja samamoodi ümardatud; kõik välisääred ja -nurgad, mis võivad kokku puutuda 100 mm diameetriga kerapinnaga, peavad olema vähemalt 2,5 mm raadiusega ümardatud. Kui eend on väiksem kui 5 mm, peavad väljapoole suunatud servad olema tömbid.

14.2.   Külgmine allasõidutõke võib koosneda ühtsest tasasest pinnast või ühest või mitmest ristlatist või pinna ja lattide kombinatsioonist; lattide kasutamise korral peab nendevaheline kaugus olema väiksem kui 300 mm ja latid peavad olema vähemalt

| a) | 50 mm kõrged N2- ja O3-kategooria sõidukite külgmiste allasõidutõkete puhul, |
| --- | --- |

a)

50 mm kõrged N2- ja O3-kategooria sõidukite külgmiste allasõidutõkete puhul,

| b) | 100 mm kõrged ja põhiliselt tasased N3- ja O4-kategooria sõidukite külgmiste allasõidutõkete puhul. |
| --- | --- |

b)

100 mm kõrged ja põhiliselt tasased N3- ja O4-kategooria sõidukite külgmiste allasõidutõkete puhul.

Pindade ja lattide kombinatsioonid peavad moodustama suhteliselt ühtse külgmise allasõidutõkke vastavalt punkti 14.1 sätetele.

14.3.   Esiserv peab koosnema seadme kõrguse ulatuses ühtsest vertikaaldetailist, mille välis- ja esikülg on N2- ning O3-kategooria sõidukitel pööratud vähemalt 50 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 50 mm ning N3- ja O4-kategooria sõidukitel vähemalt 100 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 100 mm.

14.4.   Külgmised allasõidutõkked peavad olema olemuselt jäigad ja valmistatud metallist või mõnest muust sobivast materjalist, v.a punktis 14.5 nimetatud osad. Külgmist allasõidutõket käsitatakse sobivana, kui see talub 1 kN suurust horisontaalset staatilist jõudu, mida rakendatakse tõkke välispinna mis tahes osale sellega risti ja mida avaldab vaivasara keskosa, mille ots on sile ja ringikujuline, diameetriga 220 mm ± 10 mm, ning seadme läbipaine sellise koormuse all, mõõdetuna vaivasara keskosa juurest, ei ületa

| a) | 30 mm seadme tagumises osas 250 mm ulatuses ja |
| --- | --- |

a)

30 mm seadme tagumises osas 250 mm ulatuses ja

| b) | 150 mm ülejäänud seadme osadel. |
| --- | --- |

b)

150 mm ülejäänud seadme osadel.

Tootja palvel võib selle nõude täitmist kontrollida arvutustega. Arvutusmeetodi kehtivus peab vastama tehnilise teenistuse nõuetele.

14.5.   Püsivalt sõidukile kinnitatud osad, nagu nt varurattad, aku kast, õhu- ja kütusemahutid, tuled, peeglid ja tööriistakastid, võib inkorporeerida seadme konstruktsiooni, juhul kui need täidavad mõõtmete poolest käesoleva osa tingimusi.

14.6.   Külgmine allasõidutõke võib olla konstrueeritud ka nii, et selle asukohta sõiduki külje peal on võimalik muuta. Sellisel juhul peab selle tavapärasesse tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Kasutajal peab olema võimalik tõkke asukohta muuta, rakendades jõudu kuni 40 daN.

III OSA –   SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES KÄESOLEVA EESKIRJA II OSA KOHASELT TÜÜBIKINNITUSE SAANUD KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETE PAIGALDAMISEGA

15.   NÕUDED

15.1.   Külgmine allasõidutõke ei tohi suurendada sõiduki kogulaiust ning selle välispinna põhiosa ei tohi olla sõiduki kõige välimisest külgtasandist (millega on määratud sõiduki maksimaalne laius) rohkem kui 150 mm seespool. Seadme esiots võib mõnel sõidukil olla punktide 15.2.3 ja 15.2.4 kohaselt sissepoole painutatud. Seadme tagaots vähemalt 250 mm ulatuses ei tohi olla tagarehvide väliskülgedest rohkem kui 30 mm seespool (v.a rehvide kumerdumine maapinna lähedal).

15.2.   Külgmise allasõidutõkke esiserv peab olema ehitatud järgmiselt.

| 15.2.1. | Asend






  15.2.1.1. | N2- ja N3-kategooria sõidukitel: kuni 300 mm tagapool vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult seadmest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga. |
| --- | --- | --- |

15.2.1.

Asend

15.2.1.1.

N2- ja N3-kategooria sõidukitel: kuni 300 mm tagapool vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult seadmest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga.

| 15.2.1.2. | Täishaagisel: kuni 500 mm tagapool punktis 15.2.1.1 kirjeldatud tasandist. |
| --- | --- |

15.2.1.2.

Täishaagisel: kuni 500 mm tagapool punktis 15.2.1.1 kirjeldatud tasandist.

| 15.2.1.3. | Poolhaagisel: kuni 250 mm tagapool tugijalgade ristmediaantasandist, kui tugijalad on olemas, kuid igal juhul ei tohi esiserva kaugus käänmikupoldi keset selle kõige tagumises asendis läbivast risttasandist ületada 2,7 m. |
| --- | --- |

15.2.1.3.

Poolhaagisel: kuni 250 mm tagapool tugijalgade ristmediaantasandist, kui tugijalad on olemas, kuid igal juhul ei tohi esiserva kaugus käänmikupoldi keset selle kõige tagumises asendis läbivast risttasandist ületada 2,7 m.

| 15.2.2. | Kui esiserv asetseb muidu rohkem kui 25 mm avatud ruumis, siis peab see koosnema seadme kõrguse ulatuses ühtsest vertikaaldetailist, mille välis- ja esikülg on N2- ning O3-kategooria sõidukitel pööratud vähemalt 50 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 50 mm ning N3- ning O4-kategooria sõidukitel vähemalt 100 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 100 mm. |
| --- | --- |

15.2.2.

Kui esiserv asetseb muidu rohkem kui 25 mm avatud ruumis, siis peab see koosnema seadme kõrguse ulatuses ühtsest vertikaaldetailist, mille välis- ja esikülg on N2- ning O3-kategooria sõidukitel pööratud vähemalt 50 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 50 mm ning N3- ning O4-kategooria sõidukitel vähemalt 100 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 100 mm.

| 15.2.3. | N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 15.2.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini sisse, peab seade olema ehitatud nii, et selle esiserva ja kabiini paneelide vahe ei oleks suurem kui 100 mm, ja tõke peab vajaduse korral olema pööratud sissepoole nurga all, mis ei ületa 45o. Sellisel juhul ei kohaldata punkti 15.2.2 sätteid. |
| --- | --- |

15.2.3.

N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 15.2.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini sisse, peab seade olema ehitatud nii, et selle esiserva ja kabiini paneelide vahe ei oleks suurem kui 100 mm, ja tõke peab vajaduse korral olema pööratud sissepoole nurga all, mis ei ületa 45o. Sellisel juhul ei kohaldata punkti 15.2.2 sätteid.

| 15.2.4. | Tootja valikul N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 15.2.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini taha ning seade ulatub kuni 100 mm kabiinist ettepoole, võib täita punkti 15.2.3 nõudeid. |
| --- | --- |

15.2.4.

Tootja valikul N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 15.2.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini taha ning seade ulatub kuni 100 mm kabiinist ettepoole, võib täita punkti 15.2.3 nõudeid.

15.3.   Külgmise allasõidutõkke tagaserv ei tohi ulatuda rohkem kui 300 mm ettepoole vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult tõkkest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga; ühtne vertikaaldetail ei ole tagaserva puhul nõutav.

15.4   Punktide 15.2 ja 15.3 nõuded on eraldiseisvad ja neid ei saa kombineerida. Juhul kui sõidukil on kaks telge, ei ole külgmine allasõidutõke nende kahe telje vahel nõutud, kui nende kahe keskjoone vaheline kaugus ei ületa 2 100 mm.

15.5.   Külgmise allasõidutõkke esi- ja tagaülend ei tohi olla pikem kui punktis 14.4 kirjeldatud katse käigus mõõdetud ühendusosade ja vaivasara keskosa vaheline kaugus. Mitme samasuguse pikkuse korral ei tohi ületada kõige suuremat katse käigus mõõdetud pikkust.

15.6.   Külgmise allasõidutõkke alumise serva kõrgus maapinnast ei tohi üheski punktis olla suurem kui 550 mm.

15.7.   Külgmise allasõidutõkke ülemine serv ei tohi olla üle 350 mm allpool sõiduki konstruktsiooni sellest osast, mis lõikub või puutub kokku rehvide välispinna vertikaalse puutetasandiga (arvestamata rehvide kumerdumist maapinna lähedal), v.a järgmistel juhtudel:

| 15.7.1. | kui punktis 15.7 nimetatud vertikaaltasand ei lõiku sõiduki konstruktsiooniga, peab tõkke ülemine serv olema kas koormakandeplatvormiga samal tasapinnal või 950 mm kõrgusel maapinnast, vastavalt sellele, kumb neist on madalamal; |
| --- | --- |

15.7.1.

kui punktis 15.7 nimetatud vertikaaltasand ei lõiku sõiduki konstruktsiooniga, peab tõkke ülemine serv olema kas koormakandeplatvormiga samal tasapinnal või 950 mm kõrgusel maapinnast, vastavalt sellele, kumb neist on madalamal;

| 15.7.2. | kui punktis 15.7 nimetatud vertikaaltasand lõikub sõiduki konstruktsiooniga kõrgemal kui 1,3 m kõrgusel maapinnast, peab seadme ülemine serv olema vähemalt 950 mm kõrgusel maapinnast; |
| --- | --- |

15.7.2.

kui punktis 15.7 nimetatud vertikaaltasand lõikub sõiduki konstruktsiooniga kõrgemal kui 1,3 m kõrgusel maapinnast, peab seadme ülemine serv olema vähemalt 950 mm kõrgusel maapinnast;

| 15.7.3. | sõidukite puhul, mis on spetsiaalselt konstrueeritud ja ehitatud (mitte lihtsalt kohandatud) konteinerite või demonteeritavate kerede veoks, võib külgmise allasõidutõkke ülemise serva asukoha määrata punktide 15.7.1 ja 15.7.2 kohaselt; konteinerit või demonteeritavat keret käsitatakse sel juhul sõiduki osana. |
| --- | --- |

15.7.3.

sõidukite puhul, mis on spetsiaalselt konstrueeritud ja ehitatud (mitte lihtsalt kohandatud) konteinerite või demonteeritavate kerede veoks, võib külgmise allasõidutõkke ülemise serva asukoha määrata punktide 15.7.1 ja 15.7.2 kohaselt; konteinerit või demonteeritavat keret käsitatakse sel juhul sõiduki osana.

| 15.7.4. | Peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks kraanaga varustatud sõiduk, mis on ajutiselt varustatud juhi töökohaga või kraana juhtimisplatvormiga, võib külgmise allasõidutõkke ülemise serva asukoha määrata vastavalt punktidele 12.9.1 ja 12.9.2, töökohta või juhtimisplatvormi käsitatakse sel juhul koormat kandva platvormina. |
| --- | --- |

15.7.4.

Peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks kraanaga varustatud sõiduk, mis on ajutiselt varustatud juhi töökohaga või kraana juhtimisplatvormiga, võib külgmise allasõidutõkke ülemise serva asukoha määrata vastavalt punktidele 12.9.1 ja 12.9.2, töökohta või juhtimisplatvormi käsitatakse sel juhul koormat kandva platvormina.

15.8.   Külgmised allasõidutõkked peavad olema kindlalt paigaldatud; need ei tohi sõiduki tavapärasel kasutamisel tekkiva vibratsiooni tõttu lahti tulla.

15.9.   Püsivalt sõidukile kinnitatud osad, nagu nt varurattad, aku kast, õhu- ja kütusemahutid, tuled, peeglid ja tööriistakastid, võib inkorporeerida seadme konstruktsiooni, juhul kui need täidavad mõõtmete poolest käesoleva osa tingimusi või on saanud tüübikinnituse I osa kohaselt. Allasõidutõkete ja püsivalt sõidukile kinnitatud osade vahekauguste suhtes kehtivad punktis 12.2 või 14.1 sätestatud nõuded.

15.10.   Külgmisi allasõidutõkkeid ei tohi kasutada pidurite, õhu- ega vedelikutorude kinnitamiseks.

16.   ERANDID

16.1.   Erandina eespool nimetatud sätetest peavad järgmist tüüpi sõidukid täitma ainult iga konkreetse tüübi kohta kindlaks määratud nõudeid.

| 16.1.1. | Pikendatav haagis peab vastama kõigile punkti 15 nõuetele, kui see on oma minimaalpikkuses; kui haagis on pikendatud, peavad selle külgmised allasõidutõkked vastama punktidele 15.6, 15.7 ja 15.8 ning kas punktile 15.2 või 15.3, kuid mitte tingimata mõlemale punktile; haagise pikendamine ei tohi tekitada külgmistes allasõidutõketes vahesid. |
| --- | --- |

16.1.1.

Pikendatav haagis peab vastama kõigile punkti 15 nõuetele, kui see on oma minimaalpikkuses; kui haagis on pikendatud, peavad selle külgmised allasõidutõkked vastama punktidele 15.6, 15.7 ja 15.8 ning kas punktile 15.2 või 15.3, kuid mitte tingimata mõlemale punktile; haagise pikendamine ei tohi tekitada külgmistes allasõidutõketes vahesid.

| 16.1.2. | Paaksõiduk, mis on konstrueeritud ainuüksi vedelainete veoks kinnises paagis, mis on püsivalt sõidukile kinnitatud ning varustatud vedeliku sisse- ja väljapumpamiseks vooliku või toruga, tuleb varustada seadmetega, mis peavad vastama kõigile punkti 15 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; nõuete täpsest täitmisest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik kasutusnõuete tõttu. |
| --- | --- |

16.1.2.

Paaksõiduk, mis on konstrueeritud ainuüksi vedelainete veoks kinnises paagis, mis on püsivalt sõidukile kinnitatud ning varustatud vedeliku sisse- ja väljapumpamiseks vooliku või toruga, tuleb varustada seadmetega, mis peavad vastama kõigile punkti 15 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; nõuete täpsest täitmisest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik kasutusnõuete tõttu.

| 16.1.3. | Sõidukil, mis on varustatud pikendatavate tugijalgadega, et tagada stabiilsus peale- ja mahalaadimise või muude toimingute käigus, milleks sõiduk on konstrueeritud, võib külgmisesse allasõidutõkkesse jätta paigaldamisel lisavahed, kui need on vajalikud tugijalgade pikendamiseks. |
| --- | --- |

16.1.3.

Sõidukil, mis on varustatud pikendatavate tugijalgadega, et tagada stabiilsus peale- ja mahalaadimise või muude toimingute käigus, milleks sõiduk on konstrueeritud, võib külgmisesse allasõidutõkkesse jätta paigaldamisel lisavahed, kui need on vajalikud tugijalgade pikendamiseks.

| 16.1.4. | Sõidukil, mis on varustatud köite ja kinnituspunktidega vastavalt standardile ISO 9367-1:1989 või ISO 9367-2:1994 veetranspordiks ro-ro-tüüpi laevadel, on külgmiste allasõidutõkete vahel lubatud vahed sõiduki kinnitamiseks turvaseadmete külge. |
| --- | --- |

16.1.4.

Sõidukil, mis on varustatud köite ja kinnituspunktidega vastavalt standardile ISO 9367-1:1989 või ISO 9367-2:1994 veetranspordiks ro-ro-tüüpi laevadel, on külgmiste allasõidutõkete vahel lubatud vahed sõiduki kinnitamiseks turvaseadmete külge.

| 16.1.5. | Peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks, milleks sõiduk on kavandatud, kraanaga varustatud sõiduk, mille puhul kraana liikumine või lastimine muudab külgmiste allasõidutõkete paigaldamise ebapraktiliseks, varustatakse külgmiste allasõidutõketega, mis peavad vastama kõigile punkti 12 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; nõuete täpsest täitmisest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik kasutusnõuete tõttu. |
| --- | --- |

16.1.5.

Peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks, milleks sõiduk on kavandatud, kraanaga varustatud sõiduk, mille puhul kraana liikumine või lastimine muudab külgmiste allasõidutõkete paigaldamise ebapraktiliseks, varustatakse külgmiste allasõidutõketega, mis peavad vastama kõigile punkti 12 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; nõuete täpsest täitmisest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik kasutusnõuete tõttu.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2).

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – Kasahstan, 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Liit (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 ja 55 – (vabad), 56 – Montenegro, 57 – (vaba) ja 58 – Tuneesia. Ülejäänud numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, nagu nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning nendele paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab antud numbrid leppeosalistele.

---

1. LISA

1. liide

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

2. liide

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

3. liide

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE NÄIDISED

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkte 5.1.4 ja 5.3.4)

Image

Sõidukile või külgmisele allasõidutõkkele paigutatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on kinnitatud seoses külgmise allasõidutõkkega Madalmaades (E 4) vastavalt eeskirjale nr 73 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 012439 komplektse sõidukina. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 73 nõuetega, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkti 5.2.4)

Image

Külgmisele allasõidutõkkele paigutatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane külgmise allasõidutõkke tüüp on kinnitatud seoses külgmise allasõidutõkkega Madalmaades (E 4) vastavalt eeskirjale nr 73 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 012439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 73 nõuetega, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

NÄIDIS C

(vt käesoleva eeskirja punkte 5.1.5 ja 5.3.5)

Image

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on kinnitatud Madalmaades (E 4) vastavalt eeskirjadele nr 73 ja nr 31 (1). Tüübikinnitusnumbrite esimesed kaks kohta näitavad, et eeskiri nr 73 sisaldas vastava tüübikinnituse andmise kuupäeval 01-seeria muudatusi ja tüübikinnitus anti komplektsele sõidukile ning et eeskiri nr 31 sisaldas vastava tüübikinnituse andmise kuupäeval 02-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud üksnes näitena.

---

3. LISA

KATSETINGIMUSED

1.   KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETE KATSETINGIMUSED

| 1.1. | Tootja taotlusel võib teha katse






  1.1.1. | sõidukitüübil, mille jaoks on külgmine allasõidutõke ette nähtud; sellisel juhul järgitakse punktis 2 sätestatud tingimusi, või |
| --- | --- | --- |

1.1.

Tootja taotlusel võib teha katse

1.1.1.

sõidukitüübil, mille jaoks on külgmine allasõidutõke ette nähtud; sellisel juhul järgitakse punktis 2 sätestatud tingimusi, või

| 1.1.2. | sellist tüüpi sõiduki šassii osal, millele külgmine allasõidutõke on ette nähtud; see šassii osa peab olema kõnealuse sõidukitüübi (kõnealuste sõidukitüüpide) puhul representatiivne, või |
| --- | --- |

1.1.2.

sellist tüüpi sõiduki šassii osal, millele külgmine allasõidutõke on ette nähtud; see šassii osa peab olema kõnealuse sõidukitüübi (kõnealuste sõidukitüüpide) puhul representatiivne, või

| 1.1.3. | jäigal katsestendil. |
| --- | --- |

1.1.3.

jäigal katsestendil.

| 1.2. | Punktide 1.1.2 ja 1.1.3 puhul peavad osad, mida kasutatakse külgmise allasõidutõkke kinnitamiseks sõiduki šassii osa või kere või jäiga katsestendi külge, olema võrdväärsed külgmise allasõidutõkke sõidukile paigaldamisel kasutatavate osadega. |
| --- | --- |

1.2.

Punktide 1.1.2 ja 1.1.3 puhul peavad osad, mida kasutatakse külgmise allasõidutõkke kinnitamiseks sõiduki šassii osa või kere või jäiga katsestendi külge, olema võrdväärsed külgmise allasõidutõkke sõidukile paigaldamisel kasutatavate osadega.

2.   SÕIDUKITE KATSETINGIMUSED

| 2.1. | Sõiduk paigutatakse horisontaalsele, jäigale ja siledale pinnale. |
| --- | --- |

2.1.

Sõiduk paigutatakse horisontaalsele, jäigale ja siledale pinnale.

| 2.2. | Juhitavad rattad peavad olema otseasendis. |
| --- | --- |

2.2.

Juhitavad rattad peavad olema otseasendis.

| 2.3. | Rehvid peavad olema täis pumbatud kuni tootja soovitatud rõhuni. |
| --- | --- |

2.3.

Rehvid peavad olema täis pumbatud kuni tootja soovitatud rõhuni.

| 2.4. | Vajaduse korral võib punktides 2.8 ja 14.4 nõutud katsekoormuste saavutamiseks sõiduki kinnitada sõiduki tootja täpsustatud meetodiga. |
| --- | --- |

2.4.

Vajaduse korral võib punktides 2.8 ja 14.4 nõutud katsekoormuste saavutamiseks sõiduki kinnitada sõiduki tootja täpsustatud meetodiga.

| 2.5. | Hüdropneumaatilise, hüdraulilise või pneumaatilise vedrustusega või koormusele vastava automaatse loodimisseadmega varustatud sõidukeid katsetatakse sõiduki tootja poolt kindlaks määratud tavapärastes, koormata tavakasutuse tingimustes. |
| --- | --- |

2.5.

Hüdropneumaatilise, hüdraulilise või pneumaatilise vedrustusega või koormusele vastava automaatse loodimisseadmega varustatud sõidukeid katsetatakse sõiduki tootja poolt kindlaks määratud tavapärastes, koormata tavakasutuse tingimustes.

| 2.6. | Poolhaagised tuleb asetada selliselt, et laadimisplatvorm asetseb horisontaalselt. |
| --- | --- |

2.6.

Poolhaagised tuleb asetada selliselt, et laadimisplatvorm asetseb horisontaalselt.

---

| 8.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 122/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 122/19

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 97 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse sõiduki alarmsüsteemide tüübikinnitust ning mootorsõidukite tüübikinnitust seoses alarmsüsteemidega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 6. täiendus — Jõustumise kuupäev: 23. juuni 2011

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

I osa —   Sõiduki alarmsüsteemide tüübikinnitus

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldspetsifikatsioonid |
| --- | --- |

5.

| 6. | Erispetsifikatsioonid |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tööparameetrid ja katsetingimused |
| --- | --- |

7.

| 8. | Juhendid |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sõiduki alarmsüsteemi tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

10.

| 11. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

13.

II osa —   Sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga

| 14. | Mõisted |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

16.

| 17. | Üldspetsifikatsioonid |
| --- | --- |

17.

| 18. | Erispetsifikatsioonid |
| --- | --- |

18.

| 19. | Katsetingimused |
| --- | --- |

19.

| 20. | Juhendid |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

22.

| 23. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

23.

| 24. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

24.

| 25. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

25.

III osa —   Kasutustõkise tüübikinnitus ja sõiduki tüübikinnitus seoses kasutustõkisega

| 26. | Mõisted |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kasutustõkise tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

27.

| 28. | Sõiduki tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kasutustõkise tüübikinnitus |
| --- | --- |

29.

| 30. | Sõiduki tüübikinnitus |
| --- | --- |

30.

| 31. | Üldspetsifikatsioonid |
| --- | --- |

31.

| 32. | Erispetsifikatsioonid |
| --- | --- |

32.

| 33. | Tööparameetrid ja katsetingimused |
| --- | --- |

33.

| 34. | Juhendid |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kasutustõkise tüübi ja sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

35.

| 36. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

36.

| 37. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

37.

| 38. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

38.

| 39. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

39.

| 40. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

40.

LISAD

| 1. lisa — | Teatis, milles käsitletakse sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnituse andmist, laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõplikku peatamist kooskõlas eeskirja nr 97 I osaga |
| --- | --- |

1. lisa —

| 1A lisa — | Teatised |
| --- | --- |

1A lisa —

| 2. lisa — | Teatis, milles käsitletakse sõiduki tüübikinnituse andmist, laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõplikku peatamist seoses alarmsüsteemiga kooskõlas eeskirja nr 97 II osaga |
| --- | --- |

2. lisa —

| 3. lisa — | Teatis, milles käsitletakse kasutustõkise tüübikinnituse andmist, laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõplikku peatamist kooskõlas eeskirja nr 97 III osaga |
| --- | --- |

3. lisa —

| 4. lisa — | Teatis, milles käsitletakse sõiduki tüübikinnituse andmist, laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõplikku peatamist seoses kasutustõkisega kooskõlas eeskirja nr 97 III osaga |
| --- | --- |

4. lisa —

| 5. lisa — | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

5. lisa —

| 6. lisa — | Vastavussertifikaadi näidis |
| --- | --- |

6. lisa —

| 7. lisa — | Paigaldamissertifikaadi näidis |
| --- | --- |

7. lisa —

| 8. lisa — | Sõitjateruumi kaitsesüsteemide katse |
| --- | --- |

8. lisa —

| 9. lisa — | Elektromagnetiline ühilduvus |
| --- | --- |

9. lisa —

| 10. lisa — | Mehaanilise võtmega lülitite spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

10. lisa —

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmiselt:

| 1.1. | I OSA: sõiduki alarmsüsteemide suhtes, mis on ette nähtud kestvaks paigaldamiseks M1- ja nendele N1-kategooria sõidukitele, mille täismass on kuni 2 tonni (1); |
| --- | --- |

1.1.

I OSA: sõiduki alarmsüsteemide suhtes, mis on ette nähtud kestvaks paigaldamiseks M1- ja nendele N1-kategooria sõidukitele, mille täismass on kuni 2 tonni (1);

| 1.2. | II OSA: M1- ja nende N1-kategooria sõidukite suhtes, mille täismass on kuni 2 tonni, seoses nende alarmsüsteemi(de)ga (1); |
| --- | --- |

1.2.

II OSA: M1- ja nende N1-kategooria sõidukite suhtes, mille täismass on kuni 2 tonni, seoses nende alarmsüsteemi(de)ga (1);

| 1.3. | III OSA: kasutustõkiste ning M1- ja nende N1-kategooria sõidukite suhtes, mille täismass on kuni 2 tonni, seoses nende kasutustõkistega (1). |
| --- | --- |

1.3.

III OSA: kasutustõkiste ning M1- ja nende N1-kategooria sõidukite suhtes, mille täismass on kuni 2 tonni, seoses nende kasutustõkistega (1).

| 1.4. | II ja III osas täpsustatud seadmete paigaldamine muudele kui M1- või nendele N1-kategooria sõidukitele, mille täismass on üle 2 tonni, on valikuline, kuid iga selline paigaldatud seade peab vastama kõikidele käesoleva eeskirja asjakohastele sätetele. Eeskirja nr 116 III või IV osa sätetega kooskõlas kinnitatud sõidukid loetakse olevat kooskõlas vastavalt käesoleva eeskirja II ja III osaga. |
| --- | --- |

1.4.

II ja III osas täpsustatud seadmete paigaldamine muudele kui M1- või nendele N1-kategooria sõidukitele, mille täismass on üle 2 tonni, on valikuline, kuid iga selline paigaldatud seade peab vastama kõikidele käesoleva eeskirja asjakohastele sätetele. Eeskirja nr 116 III või IV osa sätetega kooskõlas kinnitatud sõidukid loetakse olevat kooskõlas vastavalt käesoleva eeskirja II ja III osaga.

I OSA —   SÕIDUKI ALARMSÜSTEEMIDE TÜÜBIKINNITUS

2.   MÕISTED

Käesoleva eeskirja I osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „sõiduki alarmsüsteem” – süsteem, mis on mõeldud paigaldamiseks ühele või mitmele sõidukitüübile ning projekteeritud teatama sõidukisse sissemurdmisest või sõiduki rikkumisest; kõnealused süsteemid võivad pakkuda lisakaitset sõiduki omavolilise kasutamise eest; |
| --- | --- |

2.1.

„sõiduki alarmsüsteem” – süsteem, mis on mõeldud paigaldamiseks ühele või mitmele sõidukitüübile ning projekteeritud teatama sõidukisse sissemurdmisest või sõiduki rikkumisest; kõnealused süsteemid võivad pakkuda lisakaitset sõiduki omavolilise kasutamise eest;

| 2.2. | „andur” – seade, mis tajub sõidukisse sissemurdmisest või sõiduki rikkumisest tulenevat muutust; |
| --- | --- |

2.2.

„andur” – seade, mis tajub sõidukisse sissemurdmisest või sõiduki rikkumisest tulenevat muutust;

| 2.3. | „häireseade” – seade, mis teatab sissemurdmisest või rikkumisest; |
| --- | --- |

2.3.

„häireseade” – seade, mis teatab sissemurdmisest või rikkumisest;

| 2.4. | „juhtseade” – seade sõiduki alarmsüsteemi sisselülitamiseks, väljalülitamiseks ja katsetamiseks ning häire saatmiseks häireseadmetesse; |
| --- | --- |

2.4.

„juhtseade” – seade sõiduki alarmsüsteemi sisselülitamiseks, väljalülitamiseks ja katsetamiseks ning häire saatmiseks häireseadmetesse;

| 2.5. | „sisselülitatud” – sõiduki alarmsüsteemi olek, milles on võimalik häire häireseadmetesse saata; |
| --- | --- |

2.5.

„sisselülitatud” – sõiduki alarmsüsteemi olek, milles on võimalik häire häireseadmetesse saata;

| 2.6. | „väljalülitatud” – sõiduki alarmsüsteemi olek, milles ei ole võimalik häiret häireseadmetesse saata; |
| --- | --- |

2.6.

„väljalülitatud” – sõiduki alarmsüsteemi olek, milles ei ole võimalik häiret häireseadmetesse saata;

| 2.7. | „võti” – vahend, mis on projekteeritud ja valmistatud üksnes selle vahendiga kasutatavaks projekteeritud ja valmistatud lukustussüsteemi avamiseks ja lukustamiseks; |
| --- | --- |

2.7.

„võti” – vahend, mis on projekteeritud ja valmistatud üksnes selle vahendiga kasutatavaks projekteeritud ja valmistatud lukustussüsteemi avamiseks ja lukustamiseks;

| 2.8. | „sõiduki alarmsüsteemi tüüp” – süsteemid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:






  a) | tootja kaubanimi või kaubamärk, |
| --- | --- | --- |

2.8.

„sõiduki alarmsüsteemi tüüp” – süsteemid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

a)

tootja kaubanimi või kaubamärk,

| b) | anduri liik, |
| --- | --- |

b)

anduri liik,

| c) | häireseadme liik, |
| --- | --- |

c)

häireseadme liik,

| d) | juhtseadme liik, |
| --- | --- |

d)

juhtseadme liik,

| 2.9. | „sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitus” – punktides 5, 6 ja 7 sätestatud nõuetele vastava sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitus; |
| --- | --- |

2.9.

„sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitus” – punktides 5, 6 ja 7 sätestatud nõuetele vastava sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitus;

| 2.10. | „kasutustõkis” – seade, mis on mõeldud sõiduki oma jõuallika abil toimuva liikumise takistamiseks; |
| --- | --- |

2.10.

„kasutustõkis” – seade, mis on mõeldud sõiduki oma jõuallika abil toimuva liikumise takistamiseks;

| 2.11. | „paanikaseade” – seade, mis võimaldab kasutada sõidukile paigaldatud häireseadet abi väljakutsumiseks hädaolukorras. |
| --- | --- |

2.11.

„paanikaseade” – seade, mis võimaldab kasutada sõidukile paigaldatud häireseadet abi väljakutsumiseks hädaolukorras.

| 2.12. | „osa” – seade, mille suhtes kehtivad käesoleva eeskirja nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda tüübikinnituse sõidukist eraldi, kui käesolev eeskiri sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid; |
| --- | --- |

2.12.

„osa” – seade, mille suhtes kehtivad käesoleva eeskirja nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda tüübikinnituse sõidukist eraldi, kui käesolev eeskiri sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid;

| 2.13. | „eraldi seadmestik” on seade, mille kohta kehtivad käesoleva eeskirja nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda eraldi tüübikinnituse, kui käesolev eeskiri sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid, kuid seda ainult ühe või mitme kindla sõidukitüübi suhtes. |
| --- | --- |

2.13.

„eraldi seadmestik” on seade, mille kohta kehtivad käesoleva eeskirja nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda eraldi tüübikinnituse, kui käesolev eeskiri sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid, kuid seda ainult ühe või mitme kindla sõidukitüübi suhtes.

3.   SÕIDUKI ALARMSÜSTEEMI TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnituse taotluse peab esitama sõiduki alarmsüsteemi tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnituse taotluse peab esitama sõiduki alarmsüsteemi tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Iga sõiduki alarmsüsteemi tüübi puhul tuleb taotlusele lisada teatis, mis on koostatud vastavalt 1A lisa 1. osas esitatud näidisele ning milles kirjeldatakse sõiduki alarmsüsteemi tehnilisi näitajaid ja selle paigaldamise meetodit kõikidele sõiduki markidele ja tüüpidele, millele sõiduki alarmsüsteem on ette nähtud; |
| --- | --- |

3.2.

Iga sõiduki alarmsüsteemi tüübi puhul tuleb taotlusele lisada teatis, mis on koostatud vastavalt 1A lisa 1. osas esitatud näidisele ning milles kirjeldatakse sõiduki alarmsüsteemi tehnilisi näitajaid ja selle paigaldamise meetodit kõikidele sõiduki markidele ja tüüpidele, millele sõiduki alarmsüsteem on ette nähtud;

| 3.2.1. | üks või mitu kinnitatava alarmsüsteemiga varustatud sõidukit, mille on valinud taotluse esitaja kokkuleppel tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega; |
| --- | --- |

3.2.1.

üks või mitu kinnitatava alarmsüsteemiga varustatud sõidukit, mille on valinud taotluse esitaja kokkuleppel tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega;

| 3.2.2. | kolmes eksemplaris juhendid kooskõlas punktiga 8. |
| --- | --- |

3.2.2.

kolmes eksemplaris juhendid kooskõlas punktiga 8.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõiduki alarmsüsteem vastab punktide 5, 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele sõiduki alarmsüsteemi tüübile kinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõiduki alarmsüsteem vastab punktide 5, 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele sõiduki alarmsüsteemi tüübile kinnitus.

| 4.2. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnituse numbrit teisele sõiduki alarmsüsteemi tüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnituse numbrit teisele sõiduki alarmsüsteemi tüübile.

| 4.3. | Teade sõiduki alarmsüsteemi tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.3.

Teade sõiduki alarmsüsteemi tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõiduki alarmsüsteemi tüübile vastavale sõiduki alarmsüsteemile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  4.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõiduki alarmsüsteemi tüübile vastavale sõiduki alarmsüsteemile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

4.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

| 4.4.2. | punktis 4.4.1 ettenähtud ringi lähedal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas süsteem on sõiduki alarmsüsteem, kasutustõkis või nende kombinatsioon, ning kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktis 4.4.1 ettenähtud ringi lähedal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas süsteem on sõiduki alarmsüsteem, kasutustõkis või nende kombinatsioon, ning kriips ja tüübikinnitusnumber.

| 4.4.3. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.4.3.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.4.4. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas. |
| --- | --- |

4.4.4.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas.

| 4.5. | Alternatiivina punktis 4.4 kirjeldatud tüübikinnitusmärgile antakse igale müügiks pakutavale sõiduki alarmsüsteemile välja vastavussertifikaat.
  Sõiduki alarmsüsteemi tootja, kes annab sõiduki tootjale originaalseadmena sõidukimudelile või sõidukimudelite seeriale paigaldatava sõiduki alarmsüsteemi, mis on kinnitatud, kuid märgistamata, peab sõiduki tootjale andma piisava arvu vastavussertifikaadi eksemplare, et tootja saaks käesoleva eeskirja II osa kohase sõiduki tüübikinnituse.
  Kui sõiduki alarmsüsteem koosneb eraldi komponentidest, peab selle põhikomponendil/põhikomponentidel olema kontrollmärk ning vastavussertifikaadis kontrollmärkide loetelu.
  Vastavussertifikaadi näidis on esitatud käesoleva eeskirja 6. lisas. |
| --- | --- |

4.5.

Alternatiivina punktis 4.4 kirjeldatud tüübikinnitusmärgile antakse igale müügiks pakutavale sõiduki alarmsüsteemile välja vastavussertifikaat.

Sõiduki alarmsüsteemi tootja, kes annab sõiduki tootjale originaalseadmena sõidukimudelile või sõidukimudelite seeriale paigaldatava sõiduki alarmsüsteemi, mis on kinnitatud, kuid märgistamata, peab sõiduki tootjale andma piisava arvu vastavussertifikaadi eksemplare, et tootja saaks käesoleva eeskirja II osa kohase sõiduki tüübikinnituse.

Kui sõiduki alarmsüsteem koosneb eraldi komponentidest, peab selle põhikomponendil/põhikomponentidel olema kontrollmärk ning vastavussertifikaadis kontrollmärkide loetelu.

Vastavussertifikaadi näidis on esitatud käesoleva eeskirja 6. lisas.

5.   ÜLDSPETSIFIKATSIOONID

| 5.1. | Sõiduki alarmsüsteem peab andma häiresignaali sõidukisse sissemurdmise või sõiduki rikkumise korral.
  Häiresignaal peab olema helisignaal, mille kõrval võib kasutada optilisi häireseadmeid, või raadiohäire või eespool nimetatute kombinatsioon. |
| --- | --- |

5.1.

Sõiduki alarmsüsteem peab andma häiresignaali sõidukisse sissemurdmise või sõiduki rikkumise korral.

Häiresignaal peab olema helisignaal, mille kõrval võib kasutada optilisi häireseadmeid, või raadiohäire või eespool nimetatute kombinatsioon.

| 5.2. | Sõiduki alarmsüsteem peab olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et pärast süsteemi paigaldamist sõidukile vastab sõiduk endiselt asjakohastele tehnonõuetele, eelkõige nõuetele seoses elektromagnetilise ühilduvusega. |
| --- | --- |

5.2.

Sõiduki alarmsüsteem peab olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et pärast süsteemi paigaldamist sõidukile vastab sõiduk endiselt asjakohastele tehnonõuetele, eelkõige nõuetele seoses elektromagnetilise ühilduvusega.

| 5.3. | Kui näiteks sisse- ja väljalülitamine või häire edastamine võib sõiduki alarmsüsteemis toimuda raadio teel, peab süsteem vastama asjakohastele ETSI standarditele, (3) nt EN 300 220–1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301 489–3 V1.2.1. (2000-08) (sh kõik soovituslikud nõuded). Alarmsüsteemi raadio teel sisse- ja väljalülitamise sagedus ja maksimaalne kiirgusvõimsus peab vastama CEPTi/ERCi (4) soovitusele nr 70–03 (17. veebruar 2000) lähitoimeseadmete kasutamise kohta (5). |
| --- | --- |

5.3.

Kui näiteks sisse- ja väljalülitamine või häire edastamine võib sõiduki alarmsüsteemis toimuda raadio teel, peab süsteem vastama asjakohastele ETSI standarditele, (3) nt EN 300 220–1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301 489–3 V1.2.1. (2000-08) (sh kõik soovituslikud nõuded). Alarmsüsteemi raadio teel sisse- ja väljalülitamise sagedus ja maksimaalne kiirgusvõimsus peab vastama CEPTi/ERCi (4) soovitusele nr 70–03 (17. veebruar 2000) lähitoimeseadmete kasutamise kohta (5).

| 5.4. | Sõiduki alarmsüsteemi paigaldamine (väljalülitatud olekus) ei tohi mõjutada sõiduki toimimist ega ohutut käitamist. |
| --- | --- |

5.4.

Sõiduki alarmsüsteemi paigaldamine (väljalülitatud olekus) ei tohi mõjutada sõiduki toimimist ega ohutut käitamist.

| 5.5. | Sõiduki alarmsüsteem ja selle komponendid ei tohi aktiveeruda ettekavatsematult, eelkõige mootori töötamise ajal. |
| --- | --- |

5.5.

Sõiduki alarmsüsteem ja selle komponendid ei tohi aktiveeruda ettekavatsematult, eelkõige mootori töötamise ajal.

| 5.6. | Sõiduki alarmsüsteemi rike või alarmsüsteemi vooluallika rike ei tohi mõjutada sõiduki ohutut käitamist. |
| --- | --- |

5.6.

Sõiduki alarmsüsteemi rike või alarmsüsteemi vooluallika rike ei tohi mõjutada sõiduki ohutut käitamist.

| 5.7. | Sõiduki alarmsüsteem, selle komponendid ning nende mõjutatavad osad peavad olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et võimalus seade kiiresti ja tähelepanu äratamata toimimatuks muuta või lõhkuda odavate, kergesti peidetavate tööriistade ning laiatarbekaubana kättesaadavate seadmete abil oleks võimalikult väike. |
| --- | --- |

5.7.

Sõiduki alarmsüsteem, selle komponendid ning nende mõjutatavad osad peavad olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et võimalus seade kiiresti ja tähelepanu äratamata toimimatuks muuta või lõhkuda odavate, kergesti peidetavate tööriistade ning laiatarbekaubana kättesaadavate seadmete abil oleks võimalikult väike.

| 5.8. | Sõiduki alarmsüsteemi sisse- ja väljalülitamise vahendid peavad olema projekteeritud nii, et eeskirja nr 18 nõuded oleksid täidetud. Käesoleva eeskirjaga hõlmatavate komponentide elektriühendused on lubatud. |
| --- | --- |

5.8.

Sõiduki alarmsüsteemi sisse- ja väljalülitamise vahendid peavad olema projekteeritud nii, et eeskirja nr 18 nõuded oleksid täidetud. Käesoleva eeskirjaga hõlmatavate komponentide elektriühendused on lubatud.

| 5.9. | Süsteem peab olema paigaldatud nii, et ühes häiresignaali vooluahelas tekkinud lühise tõttu ei lakkaks töötamast ükski teine alarmsüsteemi funktsioon peale lühises vooluahela. |
| --- | --- |

5.9.

Süsteem peab olema paigaldatud nii, et ühes häiresignaali vooluahelas tekkinud lühise tõttu ei lakkaks töötamast ükski teine alarmsüsteemi funktsioon peale lühises vooluahela.

| 5.10. | Sõiduki alarmsüsteem võib sisaldada käesoleva eeskirja III osa nõuetele vastavat kasutustõkist. |
| --- | --- |

5.10.

Sõiduki alarmsüsteem võib sisaldada käesoleva eeskirja III osa nõuetele vastavat kasutustõkist.

6.   ERISPETSIFIKATSIOONID

6.1.   Kaitse ulatus

6.1.1.   Erinõuded

Sõiduki alarmsüsteem peab avastama ja andma märku vähemalt sõiduki uste, kapoti ja pagasiruumi avamisest. Valgusallikate, näiteks sõitjateruumi valgustuse rike või väljalülitumine ei tohi kontrollitoimingut häirida.

Tõhusate lisaandurite paigaldamine teabe/kuva saamiseks näiteks:

| a) | sõidukisse sissemurdmisest (näiteks andurite abil sõitjateruumis, akendel), mis tahes klaaspinna purustamisest või |
| --- | --- |

a)

sõidukisse sissemurdmisest (näiteks andurite abil sõitjateruumis, akendel), mis tahes klaaspinna purustamisest või

| b) | katsest sõidukit ärandada (näiteks kaldeanduri abil) |
| --- | --- |

b)

katsest sõidukit ärandada (näiteks kaldeanduri abil)

on lubatud, kui võetakse meetmeid asjatu helisignaali vallandumise takistamiseks (valehäire, vt punkt 6.1.2).

Niivõrd kui kõnealused lisaandurid annavad häiresignaali ka pärast sissemurdmist (näiteks klaaspinna purustamine) või välismõjutuste tõttu (näiteks tuul), võib häiresignaal, mille paneb tööle üks eespool nimetatud anduritest, aktiveeruda kõige rohkem 10 korda sõiduki alarmsüsteemi ühe aktiveeritud oleku jooksul.

Sellisel juhul piirab aktiveeritud oleku aega sõiduki kasutaja, kes lülitab süsteemi välja.

Teatavat liiki lisaandureid, näiteks sõitjateruumi andureid (ultraheli-, infrapunaandur) või kaldeandureid jne, on võimalik tahtlikult desaktiveerida. Sellisel juhul tuleb kõnealune tahtlik toiming sooritada iga kord enne sõiduki alarmsüsteemi sisselülitamist. Andurid ei tohi olla desaktiveeritavad alarmsüsteemi sisselülitatud olekus.

6.1.2.   Valehäire vastane kaitse

6.1.2.1.   Asjakohaste meetmete abil, mille hulka kuuluvad näiteks:

| a) | mehaaniline projekt ning vooluahela asetus mootorsõidukitele ettenähtud eritingimuste kohaselt, |
| --- | --- |

a)

mehaaniline projekt ning vooluahela asetus mootorsõidukitele ettenähtud eritingimuste kohaselt,

| b) | töö- ja kontrollipõhimõtete valik ja nende rakendamine alarmsüsteemi ja selle komponentide suhtes, |
| --- | --- |

b)

töö- ja kontrollipõhimõtete valik ja nende rakendamine alarmsüsteemi ja selle komponentide suhtes,

tagatakse, et sõiduki alarmsüsteem ei saaks sisse- ega väljalülitatud olekus vajaduseta tekitada helisignaali järgmistel juhtudel:

| a) | löök sõiduki kerele: katse punkti 7.2.13 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

löök sõiduki kerele: katse punkti 7.2.13 kohaselt;

| b) | elektromagnetiline ühilduvus: katsed punkti 7.2.12 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

elektromagnetiline ühilduvus: katsed punkti 7.2.12 kohaselt;

| c) | aku pinge alanemine püsiva tühjenemise tõttu: katse punkti 7.2.14 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

aku pinge alanemine püsiva tühjenemise tõttu: katse punkti 7.2.14 kohaselt;

| d) | sõitjateruumi anduri valehäire: katse punkti 7.2.15 kohaselt. |
| --- | --- |

d)

sõitjateruumi anduri valehäire: katse punkti 7.2.15 kohaselt.

6.1.2.2.   Kui tüübikinnituse taotleja suudab näiteks tehniliste andmete põhjal tõendada, et kaitse valehäire eest on rahuldavalt tagatud, võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus loobuda mõne eespool nimetatud katse tegemise nõudest.

6.2.   Helisignaal

6.2.1.   Üldised märkused

Häiresignaal peab olema selgesti kuuldav ja äratuntav ning olulisel määral erinema muudest maanteeliikluses kasutatavatest helisignaalidest.

Peale originaalvarustusse kuuluva helisignaalseadme võib paigaldada eraldi helisignaalseadme sõiduki alarmsüsteemiga kontrollitavale alale, kus see peab olema kaitstud hõlpsa ja kiire juurdepääsu eest.

Kui kasutatakse punkti 6.2.3.1 kohast eraldi helisignaalseadet, võib originaalvarustusse kuuluv standardhelisignaalseade olla samuti käivitatav sõiduki alarmsüsteemi abil, tingimusel et standardhelisignaalseadme (tavaliselt hõlpsamini ligipääsetav) mis tahes omavoliline kasutamine ei mõjuta eraldi helisignaalseadme töötamist.

6.2.2.   Helisignaali kestus

| minimaalselt | : | 25 s |
| --- | --- | --- |
| maksimaalselt | : | 30 s. |

minimaalselt

:

25 s

maksimaalselt

:

30 s.

Helisignaal tohib korduda alles pärast sõiduki järgmist lubamatut puudutamist, st pärast eespool nimetatud ajavahemikku.

(Piirangud: vt punktid 6.1.1 ja 6.1.2)

Alarmsüsteemi väljalülitamisel peab helisignaal kohe katkema.

6.2.3.   Spetsifikatsioonid seoses helisignaaliga

6.2.3.1.   Püsitonaalsusega heliseade (muutumatu sagedusspekter), nt autopasunad: akustilised ja muud andmed eeskirja nr 28 I osa kohaselt

Katkendlik signaal (sisselülitatud/väljalülitatud):

Käivitussagedus ... (2 ± 1) Hz

Tööaeg = pausiaeg ± 10 %

6.2.3.2.   Sageduse modulatsiooniga helisignaalseade:

akustilised ja muud andmed eeskirja nr 28 I osa kohaselt, kuid siire laialt sagedusalalt eespool nimetatud sagedusalale (1 800 – 3 550 Hz) toimub mõlemas suunas samal viisil.

Siirdesagedus ... (2 ± 1) Hz

6.2.3.3.   Helitase

Heliallikas peab olema:

| a) | eeskirja nr 28 I osa alusel kinnitatud helisignaalseade või |
| --- | --- |

a)

eeskirja nr 28 I osa alusel kinnitatud helisignaalseade või

| b) | eeskirja nr 28 I osa punktide 6.1 ja 6.2 nõuetele vastav seade.
  Kui heliallikas on muu kui originaalvarustusse kuuluv helisignaalseade, võib minimaalset helitaset vähendada kuni 100 dB (A), mõõdetuna eeskirja nr 28 I osas ettenähtud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

b)

eeskirja nr 28 I osa punktide 6.1 ja 6.2 nõuetele vastav seade.

Kui heliallikas on muu kui originaalvarustusse kuuluv helisignaalseade, võib minimaalset helitaset vähendada kuni 100 dB (A), mõõdetuna eeskirja nr 28 I osas ettenähtud tingimuste kohaselt.

6.3.   Optiline signaal, kui see on paigaldatud

6.3.1.   Üldised märkused

Sõidukisse sissemurdmise või sõiduki rikkumise korral peab seade aktiveerima optilise signaali, mida on kirjeldatud punktides 6.3.2 ja 6.3.3.

6.3.2.   Optilise signaali kestus

Optiline signaal kestab 25 sekundist 5 minutini alates häire aktiveerimisest.

Alarmsüsteemi väljalülitamisel peab signaal kohe katkema.

6.3.3.   Optilise signaali tüüp

Sõiduki kõigi suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi tulede, sh kõigi sama vooluahela valgusallikate vilkumine

Käivitussagedus (2 ± 1) Hz

Seoses helisignaaliga on lubatud ka asünkroonsed signaalid.

Tööaeg = pausiaeg ± 10 %

6.4.   Raadiohäire (piipar), kui see on paigaldatud

Sõiduki alarmsüsteem võib sisaldada seadet häire edastamiseks raadio teel.

6.5.   Alarmsüsteemi sisselülitamislukk

6.5.1.   Töötava mootori puhul ei tohi alarmsüsteemi tahtlik või ettekavatsematu sisselülitamine võimalik olla.

6.6.   Sõiduki alarmsüsteemi sisse- ja väljalülitamine

6.6.1.   Sisselülitamine

Lubatud on kõik nõuetekohased sõiduki alarmsüsteemi sisselülitamise vahendid, kui need ei põhjusta valehäireid.

6.6.2.   Väljalülitamine

Sõiduki alarmsüsteem lülitatakse välja ühe järgmise seadme või seadmete kombinatsiooni abil. Muud võrdväärse tõhususega seadmed on lubatud.

6.6.2.1.   Mehaaniline võti (vastab käesoleva eeskirja 10. lisa nõuetele), mida võib kombineerida väljastpoolt käitatava kesklukustussüsteemiga, millel on vähemalt 1 000 varianti.

6.6.2.2.   Elektriline/elektrooniline seade, näiteks kaugjuhtimispult, millel on vähemalt 50 000 varianti ning inkorporeeritud pöördkood ja/või minimaalne skaneerimisaeg 10 päeva, näiteks väikseima, 50 000 variandi puhul kuni 5 000 varianti 24 tunni kohta.

6.6.2.3.   Mehaaniline võti või kaitstavas sõitjateruumis paiknev elektriline/elektrooniline seade sisenemise ja väljumise viivitusajaga.

6.7.   Väljumise viivitusaeg

Kui sõiduki alarmsüsteemi sisse lülitav seade on paigaldatud kaitstavale alale, peab olema jäetud viivitusaeg sõidukist väljumiseks. Väljumise viivitusaja pikkuseks võib määrata 15 kuni 45 sekundit pärast lüliti aktiveerimist. Viivitusaja võib seada vastavalt kasutaja vajadustele.

6.8.   Sisenemise viivitusaeg

Kui alarmsüsteemi sisse lülitav seade on paigaldatud kaitstavale alale, peab heli- ja optilise signaali aktiveerimisele eelnema viivitusaeg pikkusega vähemalt 5 sekundit, kuid mitte üle 15 sekundi. Viivitusaja võib seada vastavalt kasutaja vajadustele.

6.9.   Olekuekraan

6.9.1.   Teabe edastamiseks sõiduki alarmsüsteemi oleku kohta (sisselülitatud, väljalülitatud, häireseadme sisselülitamise aeg, häireseade on aktiveeritud) on lubatud optilised ekraanid sees- ja väljaspool sõitjateruumi. Sõitjateruumist väljaspool asuvate optiliste signaalide intensiivsus ei tohi ületada 0,5 cd.

6.9.2.   Kui antakse teavet lühiajalise dünaamilise protsessi kohta, nt sisselülitatud olekust väljalülitatud olekusse minek ja vastupidi, peab see olema optiline kooskõlas punktiga 6.9.1. Optilise signaali saab tekitada ka suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi lambi (lampide) samaaegse toimimise abil, tingimusel et suunatulelaternate optilise signaali kestus ei ületa 3 sekundit.

6.10.   Energiavarustus

Sõiduki alarmsüsteemi toiteallikas võib olla sõiduki aku või laetav aku. Võimaluse korral võib kasutada veel üht akut või laetavat akut. Neid ei tohi mingil juhul kasutada sõiduki elektrisüsteemi muude osade toitmiseks.

6.11.   Spetsifikatsioonid seoses valikuliste funktsioonidega

6.11.1.   Autokontroll, automaatne rikkeindikaator

Sõiduki alarmsüsteemi sisselülitamisel peab autokontrolli abil (usaldusväärsuse kontroll) olema võimalik avastada ebatavalised asjaolud, näiteks avatud uksed jne, ning nendest teatada.

6.11.2.   Paanikaseade

Lubatud on optiline ja/või helisignaal ja/või raadiohäire, olenemata sõiduki alarmsüsteemi olekust (sisse- või väljalülitatud) ja/või funktsioonist. Selline häire käivitatakse sõiduki seest ning see ei tohi mõjutada sõiduki alarmsüsteemi olekut (sisse- või väljalülitatud). Sõiduki kasutaja peab saama paanikaseadme ka välja lülitada. Helisignaali puhul ei ole ühe aktiveerimise ajal tekitatava heli kestus piiratud. Paanikaseade ei tohi mootorit lukustada ega seda töötamise ajal peatada.

7.   TÖÖPARAMEETRID JA KATSETINGIMUSED (6)

7.1.   Tööparameetrid

Kõik sõiduki alarmsüsteemi komponendid peavad riketeta töötama järgmistes tingimustes:

7.1.1.   Kliimatingimused

Kaks ümbritseva õhu temperatuuri klassi, mis määratletakse järgmiselt:

| | – 40 °C kuni +85 °C sõitjate- või pagasiruumi paigaldatavate osade puhul; |
| --- | --- |

– 40 °C kuni +85 °C sõitjate- või pagasiruumi paigaldatavate osade puhul;

| | – 40 °C kuni +125 °C mootoriruumi paigaldatavate osade puhul, kui ei ole teisiti kindlaks määratud. |
| --- | --- |

– 40 °C kuni +125 °C mootoriruumi paigaldatavate osade puhul, kui ei ole teisiti kindlaks määratud.

7.1.2.   Seadmete kaitse aste

Tagada tuleb järgmised kaitse astmed kooskõlas IEC väljaandega 529-1989:

| | IP 40 sõitjateruumi paigaldatavate osade puhul; |
| --- | --- |

IP 40 sõitjateruumi paigaldatavate osade puhul;

| | IP 42 lahtiste autode/kabriolettide ja liikuva katusepaneeliga autode sõitjateruumi paigaldatavate osade puhul, kui seade vajab asukoha tõttu kõrgema astme kaitset kui IP 40; |
| --- | --- |

IP 42 lahtiste autode/kabriolettide ja liikuva katusepaneeliga autode sõitjateruumi paigaldatavate osade puhul, kui seade vajab asukoha tõttu kõrgema astme kaitset kui IP 40;

| | IP 54 kõigi muude osade puhul. |
| --- | --- |

IP 54 kõigi muude osade puhul.

Sõiduki alarmsüsteemi tootja peab paigaldamisjuhendis esitama kõik piirangud, mis on seotud seadme mis tahes osa paigaldamisega, pidades silmas tundlikkust tolmu, vee ja temperatuuri suhtes.

7.1.3.   Ilmastikukindlus

Seitse päeva IEC 68–2-30-1980 kohaselt.

7.1.4.   Elektrilised tingimused

Nimitoitepinge: 12 V

Kasutatava toitepinge vahemik: 9–15 V punktis 7.1.1 täpsustatud temperatuurivahemikus

| Ajalised tolerantsid ülepinge puhul temperatuuril 23 °C | : | U | = | 18 V, maksimaalselt 1 h |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| U | = | 24 V, maksimaalselt 1 min. |

Ajalised tolerantsid ülepinge puhul temperatuuril 23 °C

:

U

=

18 V, maksimaalselt 1 h

U

=

24 V, maksimaalselt 1 min.

7.2.   Katsetingimused

7.2.1.   Töökindluskatsed

Punktides 7.2.3, 7.2.4, 7.2.5, 7.2.6 ja 7.2.8.4 nõutud töökindluskatsete puhul võib juhul, kui mõni neis punktides nõutud katsetest, mis eelnevad töökindluskatsele, toimub sõiduki alarmsüsteemi katsete seeriana, teha töökindluskatse vaid ühe korra pärast valitud katsete teostamist, selmet teha kõnealustes punktides nõutud töökindluskatseid pärast iga valitud katset. Sõidukite tootjad ja tarnijad peavad tagama rahuldavad tulemused üksnes mitteliidetud menetluse puhul.

7.2.1.1.   Kontrollitakse sõiduki alarmsüsteemi vastavust järgmistele spetsifikatsioonidele:

| a) | häiresignaali kestus kooskõlas punktidega 6.2.2 ja 6.3.2; |
| --- | --- |

a)

häiresignaali kestus kooskõlas punktidega 6.2.2 ja 6.3.2;

| b) | sagedus ja signaali/pausi suhe kooskõlas punktidega 6.3.3 ja 6.2.3.1 või 6.2.3.2; |
| --- | --- |

b)

sagedus ja signaali/pausi suhe kooskõlas punktidega 6.3.3 ja 6.2.3.1 või 6.2.3.2;

| c) | vajaduse korral häiretsüklite arv kooskõlas punktiga 6.1.1; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral häiretsüklite arv kooskõlas punktiga 6.1.1;

| d) | alarmsüsteemi sisselülitamisluku kontrollimine kooskõlas punktiga 6.5. |
| --- | --- |

d)

alarmsüsteemi sisselülitamisluku kontrollimine kooskõlas punktiga 6.5.

7.2.1.2.   Tavapärased katsetingimused

Pinge ... U = (12 ± 0,2) V

Temperatuur ... Θ = (23 ± 5) °C

7.2.2.   Vastupidavus temperatuuri ja pinge muutustele

Vastavust punktis 7.2.1.1 kindlaks määratud spetsifikatsioonidele kontrollitakse ka järgmistes tingimustes:

| Katsetemperatuur | Θ = (–40 ± 2) °C |
| --- | --- |
| Katsepinge | U = (9 ± 0,2) V |
| Ooteaeg | 4 tundi |

Katsetemperatuur

Θ = (–40 ± 2) °C

Katsepinge

U = (9 ± 0,2) V

Ooteaeg

4 tundi

7.2.2.2.   Sõitjate- või pagasiruumi paigaldatavate osade puhul:

| Katsetemperatuur | Θ = (+85 ± 2) °C |
| --- | --- |
| Katsepinge | U = (15 ± 0,2) V |
| Ooteaeg | 4 tundi |

Katsetemperatuur

Θ = (+85 ± 2) °C

Katsepinge

U = (15 ± 0,2) V

Ooteaeg

4 tundi

7.2.2.3.   Mootoriruumi paigaldatavate osade puhul, kui ei ole teisiti kindlaks määratud:

| Katsetemperatuur | Θ = (+125 ± 2) °C |
| --- | --- |
| Katsepinge | U = (15 ± 0,2) V |
| Ooteaeg | 4 tundi |

Katsetemperatuur

Θ = (+125 ± 2) °C

Katsepinge

U = (15 ± 0,2) V

Ooteaeg

4 tundi

7.2.2.4.   Sõiduki alarmsüsteemi mõjutatakse nii sisse- kui ka väljalülitatud olekus ülepingega (18 ± 0,2) V 1 tunni jooksul.

7.2.2.5.   Sõiduki alarmsüsteemi mõjutatakse nii sisse- kui ka väljalülitatud olekus ülepingega (24 ± 0,2) V 1 minuti jooksul.

7.2.3.   Töökindlus pärast võõrkehaga kokkupuutumise ja veepidavuse katset

Pärast IEC 529-1989 kohaselt tehtud võõrkehaga kokkupuutumise ja veepidavuse katset punktis 7.1.2 ette nähtud kaitseastmete kontrollimiseks korratakse töökindluskatseid kooskõlas punktiga 7.2.1.

Kokkuleppel tehnilise teenistusega ei pea vastavat nõuet kohaldama järmistel juhtudel:

| a) | sõiduki alamsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule.
  Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja:






  i) | täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 1. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale) ning |
| --- | --- | --- |

a)

sõiduki alamsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule.

Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja:

i)

täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 1. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale) ning

| ii) | ning esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused; |
| --- | --- |

ii)

ning esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused;

| b) | sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga
  Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu ning sõiduki tootja peab selle tõestamiseks esitama seotud dokumendid; |
| --- | --- |

b)

sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga

Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu ning sõiduki tootja peab selle tõestamiseks esitama seotud dokumendid;

| c) | sõiduki tüübikinnitus seoses sellise sõiduki alarmsüsteemi paigaldusega, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna
  Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud. |
| --- | --- |

c)

sõiduki tüübikinnitus seoses sellise sõiduki alarmsüsteemi paigaldusega, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna

Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud.

Seda nõuet ei kohaldata juhul, kui 1A lisa 2. osa punktis 3.1.3.1.1 nõutud teave on saadetud tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna.

7.2.4.   Töökindlus pärast kondensveekatset

Pärast IEC 68–2-30 (1980) kohast kondensveekatset korratakse töökindluskatseid kooskõlas punktiga 7.2.1.

7.2.5.   Katse seoses vastupidavusega muudetud polaarsusele

Sõiduki alarmsüsteem ja selle komponendid peavad vastu pidama muudetud polaarsusele kuni 13 V 2 minuti jooksul.

Pärast kõnealust katset korratakse töökindluskatseid kooskõlas punktiga 7.2.1 vajaduse korral uute sulavkaitsmetega.

7.2.6.   Katse seoses vastupidavusega lühisele

Kõik sõiduki alarmsüsteemi elektriühendused peavad olema lühise vastu maandatud pingega kuni 13 V ja/või varustatud sulavkaitsmetega.

Pärast kõnealust katset korratakse töökindluskatseid kooskõlas punktiga 7.2.1 vajaduse korral uute sulavkaitsmetega.

7.2.7.   Energiatarbimine sisselülitatud olekus

Energiatarbimine sisselülitatud olekus punktis 7.2.1.2 ettenähtud tingimustel ei tohi olla üle 20 mA sõiduki kogu alarmsüsteemi kohta, sh olekuekraan.

Kokkuleppel tehnilise teenistusega ei pea vastavat nõuet kohaldama järmistel juhtudel:

| a) | sõiduki alamsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule
  Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja:






  i) | täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 1. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale); |
| --- | --- | --- |

a)

sõiduki alamsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule

Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja:

i)

täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 1. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale);

| ii) | ning esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused ning |
| --- | --- |

ii)

ning esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused ning

| iii) | tõestama, et energiatarbimise nõudeid ei ületata, esitades täiendavad dokumendid; |
| --- | --- |

iii)

tõestama, et energiatarbimise nõudeid ei ületata, esitades täiendavad dokumendid;

| b) | sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga.
  Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu ning sõiduki tootja peab selle tõestamiseks esitama seotud dokumendid; |
| --- | --- |

b)

sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga.

Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu ning sõiduki tootja peab selle tõestamiseks esitama seotud dokumendid;

| c) | sõiduki tüübikinnitus seoses sellise sõiduki alarmsüsteemi paigaldusega, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna
  Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud. |
| --- | --- |

c)

sõiduki tüübikinnitus seoses sellise sõiduki alarmsüsteemi paigaldusega, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna

Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud.

Seda nõuet ei kohaldata juhul, kui 1A lisa 2. osa punktis 3.1.3.1.1 nõutud teave on juba esitatud tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna.

7.2.8.   Töökindlus pärast vibratsioonikatset

7.2.8.1.   Selles katses jagatakse komponendid kaheks tüübiks:

| 1. tüüp | : | sõidukile tavapäraselt paigaldatavad komponendid; |
| --- | --- | --- |
| 2. tüüp | : | mootorile paigaldamiseks ettenähtud komponendid. |

1. tüüp

:

sõidukile tavapäraselt paigaldatavad komponendid;

2. tüüp

:

mootorile paigaldamiseks ettenähtud komponendid.

7.2.8.2.   Komponente / sõiduki alarmsüsteemi mõjutatakse sinusoidaalse vibratsiooniga, millel on järgmised omadused:

7.2.8.2.1.   1. tüübi puhul:

sagedus muutub vahemikus 10 Hz – 500 Hz, maksimaalne amplituud on ± 5 mm ja maksimaalne kiirendus 3 g (tippväärtus 0);

7.2.8.2.2.   2. tüübi puhul:

sagedus muutub vahemikus 20 Hz – 300 Hz, maksimaalne amplituud on ± 2 mm ja maksimaalne kiirendus 15 g (tippväärtus 0);

7.2.8.2.3.   Nii 1. kui ka 2. tüübi puhul:

| a) | sageduse muutumine on 1 oktav/min; |
| --- | --- |

a)

sageduse muutumine on 1 oktav/min;

| b) | tsüklite arv on 10, katse tehakse kõigil kolmel teljel; |
| --- | --- |

b)

tsüklite arv on 10, katse tehakse kõigil kolmel teljel;

| c) | vibratsiooni rakendatakse madalatel sagedustel maksimaalse püsiamplituudiga ning kõrgetel sagedustel maksimaalse püsikiirendusega. |
| --- | --- |

c)

vibratsiooni rakendatakse madalatel sagedustel maksimaalse püsiamplituudiga ning kõrgetel sagedustel maksimaalse püsikiirendusega.

7.2.8.3.   Katse ajal peab sõiduki alarmsüsteem olema elektriliselt ühendatud ning kaablit tuleb 200 mm järel toetada.

7.2.8.4.   Pärast vibratsioonikatset korratakse töökindluskatseid kooskõlas punktiga 7.2.1.

7.2.9.   Kulumiskindluse katse

Punktis 7.2.1.2 kindlaksmääratud katsetingimustes käivitatakse 300 täielikku häiretsüklit (heli- ja/või optiline signaal) helisignaalseadme puhkeajaga 5 minutit.

7.2.10.   Väljaspool asuva (sõidukist väljapoole paigaldatud) võtmega lüliti katse

Järgmised katsed tehakse üksnes juhul, kui ei kasutata ukse originaallukusilindrit.

7.2.10.1.   Võtmega lüliti peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et selle tõhusus säilib täielikult ka pärast 2 500 sisse- ja väljalülitamistsüklit mõlemas suunas, millele järgneb vähemalt 96 tunni pikkune soolveekatse IEC 68–2-11-1981 kohaselt (korrosioonikatse).

7.2.11.   Sõitjateruumi kaitsesüsteemide katse

Häireseade peab tööle hakkama, kui vertikaalne tahvel mõõtmetega 0,2 × 0,15 m surutakse 0,3 m kaugusele (mõõdetuna vertikaalse tahvli keskpunktist) läbi esiukse klaasi sõitjateruumi, suunaga ette ja paralleelselt teepinnaga kiirusel 0,4 m/s ning nurga all 45° sõiduki pikisuunalise kesktasapinna suhtes. (Vt joonised käesoleva eeskirja 8. lisas).

7.2.12.   Elektromagnetiline ühilduvus

Sõiduki alarmsüsteemiga tehakse 9. lisas ettenähtud katsed.

Sellisel juhul ei peeta sõiduki alarmsüsteemi, mis vastab kõigile 9. lisa toimivuskatsetele, helisignaali vajaduseta põhjustajaks vastavalt punkti 6.1.2.1 nõuetele.

Seoses toimivusega iga katse puhul peetakse sõiduki alarmsüsteemi toimivaks nagu katsetel ette nähtud ning seega vastavaks katsete toimivusnõuetele, kui see on kavandatud andma sisselülitatuna helisignaali mõnedel 9. lisas esitatud katsetingimustel, ning see annab nendel katsetel helisignaali. Sellisel juhul peab sõiduki tootja seda tõestama, saates täiendavaid dokumente.

7.2.13.   Valehäire vastane kaitse löögi korral sõiduki kerele

Kontrollitakse, et ei vallanduks valehäire, kui sõiduki kere või klaaspinna mis tahes osa tabab löök jõuga kuni 4,5 J, mis tekitatakse poolkerakujulise ümara esemega, mille läbimõõt on 165 mm ning Shore’i kõvadus A 70 ± 10.

7.2.14.   Kaitse valehäire vastu pinge alanemisel

Kontrollitakse, et põhiaku pinge aeglane alanemine püsival tühjenemisel 0,5 V kuni 3 V tunnis ei põhjustaks valehäire vallandumist.

Katsetingimused: vt punkt 7.2.1.2.

7.2.15.   Katse seoses kaitsega valehäire vastu, mille võivad vallandada sõitjateruumi andurid

Süsteeme, mis on mõeldud sõitjateruumi kaitseks punkti 6.1.1 kohaselt, katsetatakse koos sõidukiga tavapärastes tingimustes (punkt 7.2.1.2).

Tootja juhendi kohaselt paigaldatud süsteem ei tohi käivituda, kui seda katsetatakse punktis 7.2.13 kirjeldatud katses viis korda vaheaegadega 0,5 sekundit.

Sõiduki (suletud akendega) puudutamine või inimese liikumine sõiduki ümber ei tohi vallandada valehäiret.

8.   JUHENDID

Sõiduki alarmsüsteemiga peab kaasas olema:

8.1.   paigaldamisjuhend:

| 8.1.1. | sõidukite ja sõidukimudelite loetelu, millele paigaldamiseks seade on ette nähtud. Loetelu võib olla spetsiifiline või üldine, näiteks „kõik bensiinimootori ja 12-voldise negatiivse maandusega akudega autod”; |
| --- | --- |

8.1.1.

sõidukite ja sõidukimudelite loetelu, millele paigaldamiseks seade on ette nähtud. Loetelu võib olla spetsiifiline või üldine, näiteks „kõik bensiinimootori ja 12-voldise negatiivse maandusega akudega autod”;

| 8.1.2. | fotode ja/või väga selgete joonistega illustreeritud paigaldamisviis; |
| --- | --- |

8.1.2.

fotode ja/või väga selgete joonistega illustreeritud paigaldamisviis;

| 8.1.3. | kasutustõkisega varustatud sõiduki alarmsüsteemi puhul peab olema lisajuhend seoses vastavusega käesoleva eeskirja III osa nõuetele; |
| --- | --- |

8.1.3.

kasutustõkisega varustatud sõiduki alarmsüsteemi puhul peab olema lisajuhend seoses vastavusega käesoleva eeskirja III osa nõuetele;

8.2.   paigaldamissertifikaadi vorm, mille näidis on esitatud 7. lisas;

8.3.   üldine selgitus sõiduki alarmsüsteemi ostjale, milles juhitakse ostja tähelepanu järgmistele asjaoludele:

| | sõiduki alarmsüsteem peab olema paigaldatud tootja juhendi kohaselt; |
| --- | --- |

sõiduki alarmsüsteem peab olema paigaldatud tootja juhendi kohaselt;

| | soovitatav on valida hea paigaldaja (asjakohaste paigaldajate leidmiseks võib ühendust võtta sõiduki alarmsüsteemi tootjaga); |
| --- | --- |

soovitatav on valida hea paigaldaja (asjakohaste paigaldajate leidmiseks võib ühendust võtta sõiduki alarmsüsteemi tootjaga);

| | sõiduki alarmsüsteemiga kaasas oleva paigaldamissertifikaadi peaks täitma paigaldaja; |
| --- | --- |

sõiduki alarmsüsteemiga kaasas oleva paigaldamissertifikaadi peaks täitma paigaldaja;

8.4.   kasutusjuhend;

8.5.   hooldusjuhend;

8.6.   üldist laadi hoiatus seoses süsteemi mis tahes ümberehitamisest või täiendamisest tuleneva ohuga; selliste ümberehitamiste või täiendamiste tõttu kaotab punktis 8.2 nimetatud paigaldamissertifikaat automaatselt kehtivuse;

8.7.   osutus käesoleva eeskirja punktis 4.4 nimetatud rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi asukohale (asukohtadele) ja/või käesoleva eeskirja punktis 4.5 nimetatud rahvusvaheline vastavussertifikaat.

9.   SÕIDUKI ALARMSÜSTEEMI TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Igast sõiduki alarmsüsteemi tüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada asjaomase sõiduki alarmsüsteemi tüübile tüübikinnituse andnud haldusasutust.

Seejärel võib kõnealune asutus kas:

| a) | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduki alarmsüsteem vastab igal juhul endiselt nõuetele või |
| --- | --- |

a)

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduki alarmsüsteem vastab igal juhul endiselt nõuetele või

| b) | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet mõne või kõikide käesoleva eeskirja punktides 5, 6 ja 7 kirjeldatud katsete kohta. |
| --- | --- |

b)

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet mõne või kõikide käesoleva eeskirja punktides 5, 6 ja 7 kirjeldatud katsete kohta.

Tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaksmääratud korras.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

10.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 10.1. | Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduki alarmsüsteem peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktides 5, 6 ja 7 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

10.1.

Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduki alarmsüsteem peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktides 5, 6 ja 7 sätestatud nõudeid.

| 10.2. | Iga sõiduki alarmsüsteemi tüübi puhul tehakse käesoleva eeskirja punktides 7.2.1 kuni 7.2.10 ettenähtud katseid pisteliselt ja statistilisel alusel kooskõlas korrapärase kvaliteedikontrolli korraga. |
| --- | --- |

10.2.

Iga sõiduki alarmsüsteemi tüübi puhul tehakse käesoleva eeskirja punktides 7.2.1 kuni 7.2.10 ettenähtud katseid pisteliselt ja statistilisel alusel kooskõlas korrapärase kvaliteedikontrolli korraga.

| 10.3. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

10.3.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

11.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

11.1.   Sõiduki alarmsüsteemi tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 10 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

11.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

12.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud sõiduki alarmsüsteemi tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele.

Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

13.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

II OSA –   SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES ALARMSÜSTEEMIGA

Kui käesoleva eeskirja II osa kohaselt kinnitamiseks esitatavale sõidukile on paigaldatud käesoleva eeskirja I osa kohaselt kinnitatud sõiduki alarmsüsteem, ei korrata sõiduki alarmsüsteemi käesoleva eeskirja I osa kohasel kinnitamisel nõutavaid katseid.

14.   MÕISTED

Käesoleva eeskirja II osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 14.1. | „alarmsüsteem(id)” – sõidukitüübile originaalvarustusena paigaldatud osade kogum, mille ülesandeks on teatada sõidukisse sissemurdmisest või sõiduki rikkumisest; kõnealused süsteemid võivad pakkuda lisakaitset sõiduki omavolilise kasutamise eest; |
| --- | --- |

14.1.

„alarmsüsteem(id)” – sõidukitüübile originaalvarustusena paigaldatud osade kogum, mille ülesandeks on teatada sõidukisse sissemurdmisest või sõiduki rikkumisest; kõnealused süsteemid võivad pakkuda lisakaitset sõiduki omavolilise kasutamise eest;

| 14.2. | „sõidukitüüp seoses alarmsüsteemiga” – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:






  a) | tootja kaubanimi või kaubamärk, |
| --- | --- | --- |

14.2.

„sõidukitüüp seoses alarmsüsteemiga” – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

a)

tootja kaubanimi või kaubamärk,

| b) | sõiduki omadused, mis mõjutavad märkimisväärselt alarmsüsteemi töötamist, |
| --- | --- |

b)

sõiduki omadused, mis mõjutavad märkimisväärselt alarmsüsteemi töötamist,

| c) | alarmsüsteemi või sõiduki alarmsüsteemi tüüp ja ehitus; |
| --- | --- |

c)

alarmsüsteemi või sõiduki alarmsüsteemi tüüp ja ehitus;

| 14.3. | „sõiduki tüübikinnitus” – punktides 17, 18 ja 19 sätestatud nõuetele vastava sõidukitüübi tüübikinnitus. |
| --- | --- |

14.3.

„sõiduki tüübikinnitus” – punktides 17, 18 ja 19 sätestatud nõuetele vastava sõidukitüübi tüübikinnitus.

| 14.4. | Teised II osas kasutatud mõisted on esitatud käesoleva eeskirja punktis 2. |
| --- | --- |

14.4.

Teised II osas kasutatud mõisted on esitatud käesoleva eeskirja punktis 2.

15.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

15.1.   Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses alarmsüsteemiga peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

15.2.   Taotlusele lisatakse 1A lisa 2. osas esitatud vormis teatis.

15.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk.

15.4.   Vastuvõetav on ka sõiduk, millel ei ole kõiki asjaomasele tüübile vastavaid komponente, tingimusel et taotleja suudab pädevale asutusele rahuldavalt tõendada, et komponentide puudumine ei mõjuta kontrolli tulemusi käesoleva eeskirja nõuete seisukohast.

16.   TÜÜBIKINNITUS

16.1.   Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab punktide 17, 18 ja 19 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

16.2.   Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

16.3.   Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

16.4.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud nähtavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 16.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (7); |
| --- | --- |

16.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (7);

| 16.4.2. | punktis 16.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas sõiduk on kinnitatud seoses alarmsüsteemi, kasutustõkise või nende kombinatsiooniga, ning kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

16.4.2.

punktis 16.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas sõiduk on kinnitatud seoses alarmsüsteemi, kasutustõkise või nende kombinatsiooniga, ning kriips ja tüübikinnitusnumber.

16.5.   Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 16.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 16.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

16.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

16.7.   Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja paigaldatud sõiduki andmeplaadi läheduses või selle peal.

16.8.   Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas.

17.   ÜLDSPETSIFIKATSIOONID

17.1.   Alarmsüsteemid peavad olema projekteeritud ja valmistatud nii, et sõidukisse sissemurdmise või sõiduki rikkumise korral vallandub häiresignaal, ning need võivad sisaldada kasutustõkist.

Häiresignaal peab olema helisignaal, mille kõrval võib kasutada optilisi häireseadmeid, või raadiohäire või eespool nimetatute kombinatsioon.

17.2.   Alarmsüsteemidega varustatud sõidukid peavad vastama asjakohastele tehnonõuetele, eelkõige nõuetele seoses elektromagnetilise ühilduvusega.

17.3.   Kui näiteks sisse- ja väljalülitamine või häire edastamine võib alarmsüsteemis toimuda raadio teel, peab süsteem vastama asjakohastele ETSI standarditele (vt joonealust märkust 2 punkti 5.3 kohta), nt EN 300 220–1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301 489–3 V1.2.1. (2000-08) (sh kõik soovituslikud nõuded). Alarmsüsteemi raadio teel sisse- ja väljalülitamise sagedus ja maksimaalne kiirgusvõimsus peab vastama CEPTi/ERCi (vt joonealust märkust 3 punkti 5.3 kohta) soovitusele nr 70–03 (17. veebruar 2000) lähitoimeseadmete kasutamise kohta (vt joonealust märkust 4 punkti 5.3 kohta).

17.4.   Alarmsüsteem ja selle komponendid ei tohi aktiveeruda ettekavatsematult, eriti mootori töötamise ajal.

17.5.   Alarmsüsteemi rike või alarmsüsteemi vooluallika rike ei tohi mõjutada sõiduki ohutut käitamist.

17.6.   Alarmsüsteem, selle komponendid ning nende mõjutatavad osad peavad olema paigaldatud nii, et võimalus seade kiiresti ja tähelepanu äratamata toimimatuks muuta või lõhkuda odavate, kergesti peidetavate tööriistade ning laiatarbekaubana kättesaadavate seadmete abil oleks võimalikult väike.

17.7.   Süsteem peab olema paigaldatud nii, et ühes häiresignaali vooluahelas tekkinud lühise tõttu ei lakkaks töötamast ükski teine alarmsüsteemi funktsioon peale lühises vooluahela.

17.8.   Alarmsüsteem võib sisaldada käesoleva eeskirja III osa nõuetele vastavat kasutustõkist.

18.   ERISPETSIFIKATSIOONID

18.1.   Kaitse ulatus

18.1.1.   Erinõuded

Alarmsüsteem peab avastama ja andma märku vähemalt sõiduki uste, kapoti ja pagasiruumi avamisest. Valgusallikate, näiteks sõitjateruumi valgustuse rike või väljalülitumine ei tohi kontrollitoimingut häirida.

Tõhusate lisaandurite paigaldamine teabe/kuva saamiseks näiteks:

| a) | sõidukisse sissemurdmisest (näiteks andurite abil sõitjateruumis, akendel), mis tahes klaaspinna purustamisest või |
| --- | --- |

a)

sõidukisse sissemurdmisest (näiteks andurite abil sõitjateruumis, akendel), mis tahes klaaspinna purustamisest või

| b) | katsest sõidukit ärandada (näiteks kaldeanduri abil) |
| --- | --- |

b)

katsest sõidukit ärandada (näiteks kaldeanduri abil)

on lubatud, kui võetakse meetmeid asjatu helisignaali vallandumise takistamiseks (valehäire, vt punkt 18.1.2).

Niivõrd kui kõnealused lisaandurid annavad häiresignaali ka pärast sissemurdmist (näiteks klaaspinna purustamine) või välismõjutuste tõttu (näiteks tuul), võib häiresignaal, mille paneb tööle üks eespool nimetatud anduritest, aktiveeruda kõige rohkem 10 korda alarmsüsteemi ühe aktiveeritud oleku jooksul.

Sellisel juhul piirab aktiveeritud oleku aega sõiduki kasutaja, kes lülitab süsteemi välja.

Teatavat liiki lisaandureid, näiteks sõitjateruumi andureid (ultraheli-, infrapunaandur) või kaldeandureid jne, on võimalik tahtlikult desaktiveerida. Sellisel juhul tuleb kõnealune tahtlik toiming sooritada iga kord enne alarmsüsteemi sisselülitamist. Andurid ei tohi olla desaktiveeritavad alarmsüsteemi sisselülitatud olekus.

18.1.2.   Valehäire vastane kaitse

18.1.2.1.   Tuleb tagada, et alarmsüsteem ei saaks sisse- ega väljalülitatud olekus vajaduseta tekitada helisignaali järgmistel juhtudel:

| a) | löök sõiduki kerele: katse punkti 7.2.13 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

löök sõiduki kerele: katse punkti 7.2.13 kohaselt;

| b) | elektromagnetiline ühilduvus: katsed punkti 7.2.12 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

elektromagnetiline ühilduvus: katsed punkti 7.2.12 kohaselt;

| c) | aku pinge alanemine püsiva tühjenemise tõttu: katse punkti 7.2.14 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

aku pinge alanemine püsiva tühjenemise tõttu: katse punkti 7.2.14 kohaselt;

| d) | sõitjateruumi anduri valehäire: katse punkti 7.2.15 kohaselt. |
| --- | --- |

d)

sõitjateruumi anduri valehäire: katse punkti 7.2.15 kohaselt.

18.1.2.2.   Kui tüübikinnituse taotleja suudab näiteks tehniliste andmete põhjal tõendada, et kaitse valehäire eest on rahuldavalt tagatud, võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus loobuda mõne eespool nimetatud katse tegemise nõudest.

18.2.   Helisignaal

18.2.1.   Üldised märkused

Häiresignaal peab olema selgesti kuuldav ja äratuntav ning olulisel määral erinema muudest maanteeliikluses kasutatavatest helisignaalidest.

Peale originaalvarustusse kuuluva helisignaalseadme võib paigaldada eraldi helisignaalseadme alarmsüsteemiga kontrollitavale alale, kus see peab olema kaitstud hõlpsa ja kiire juurdepääsu eest.

Kui kasutatakse punkti 18.2.3.1 kohast eraldi helisignaalseadet, võib originaalvarustusse kuuluv standardhelisignaalseade olla samuti käivitatav alarmsüsteemi abil, tingimusel et standardhelisignaalseadme (tavaliselt hõlpsamini ligipääsetav) mis tahes omavoliline kasutamine ei mõjuta eraldi helisignaalseadme töötamist.

18.2.2.   Helisignaali kestus

| minimaalselt | : | 25 s |
| --- | --- | --- |
| maksimaalselt | : | 30 s. |

minimaalselt

:

25 s

maksimaalselt

:

30 s.

Helisignaal tohib korduda alles pärast sõiduki järgmist lubamatut puudutamist, st pärast eespool nimetatud ajavahemikku.

(Piirangud: vt punktid 18.1.1 ja 18.1.2)

Alarmsüsteemi väljalülitamisel peab helisignaal kohe katkema.

18.2.3.   Spetsifikatsioonid seoses helisignaaliga

18.2.3.1.   Püsitonaalsusega heliseade (muutumatu sagedusspekter), nt autopasunad: akustilised ja muud andmed eeskirja nr 28 I osa kohaselt

Katkendlik signaal (sisselülitatud/väljalülitatud):

Käivitussagedus ... (2 ± 1) Hz

Tööaeg = pausiaeg ± 10 %

18.2.3.2.   Sageduse modulatsiooniga helisignaalseade: akustilised ja muud andmed eeskirja nr 28 I osa kohaselt, kuid siire laialt sagedusalalt eespool nimetatud sagedusalale (1 800 – 3 550 Hz) toimub mõlemas suunas samal viisil.

Siirdesagedus ... (2 ± 1) Hz

18.2.3.3.   Helitase

Heliallikas peab olema:

| a) | Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 28 I osa kohaselt kinnitatud helisignaalseade või |
| --- | --- |

a)

Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 28 I osa kohaselt kinnitatud helisignaalseade või

| b) | Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 28 I osa punktide 6.1 ja 6.2 nõuetele vastav seade. Kui heliallikas on muu kui originaalvarustusse kuuluv helisignaalseade, võib minimaalset helitaset vähendada kuni 100 dB (A), mõõdetuna Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 28 I osas ettenähtud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 28 I osa punktide 6.1 ja 6.2 nõuetele vastav seade. Kui heliallikas on muu kui originaalvarustusse kuuluv helisignaalseade, võib minimaalset helitaset vähendada kuni 100 dB (A), mõõdetuna Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 28 I osas ettenähtud tingimuste kohaselt.

18.3.   Optiline signaal, kui see on paigaldatud

18.3.1.   Üldised märkused

Sõidukisse sissemurdmise või sõiduki rikkumise korral peab seade aktiveerima optilise signaali, mida on kirjeldatud punktides 18.3.2 ja 18.3.3.

18.3.2.   Optilise signaali kestus

Optiline signaal kestab 25 sekundist 5 minutini alates häire aktiveerimisest. Alarmsüsteemi väljalülitamisel peab signaal kohe katkema.

18.3.3.   Optilise signaali tüüp

Sõiduki kõigi suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi tulede, sh kõigi sama vooluahela valgusallikate vilkumine

Käivitussagedus ... (2 ± 1) Hz

Seoses helisignaaliga on lubatud ka asünkroonsed signaalid.

Tööaeg = pausiaeg ± 10 %

18.4.   Raadiohäire (piipar), kui see on paigaldatud

Alarmsüsteem võib sisaldada seadet häire edastamiseks raadio teel.

18.5.   Alarmsüsteemi sisselülitamislukk

18.5.1.   Töötava mootori puhul ei tohi alarmsüsteemi tahtlik või ettekavatsematu sisselülitamine võimalik olla.

18.6.   Alarmsüsteemi sisse- ja väljalülitamine

18.6.1.   Sisselülitamine

Lubatud on kõik nõuetekohased alarmsüsteemi sisselülitamise vahendid, kui need ei põhjusta valehäireid.

18.6.2.   Väljalülitamine

Alarmsüsteem lülitatakse välja ühe järgmise seadme või seadmete kombinatsiooni abil. Muud võrdväärse tõhususega seadmed on lubatud.

18.6.2.1.   Mehaaniline võti (vastab käesoleva eeskirja 10. lisa nõuetele), mida võib kombineerida väljastpoolt käitatava kesklukustussüsteemiga, millel on vähemalt 1 000 varianti.

18.6.2.2.   Elektriline/elektrooniline seade, näiteks kaugjuhtimispult, millel on vähemalt 50 000 varianti ning inkorporeeritud pöördkood ja/või minimaalne skaneerimisaeg 10 päeva, näiteks väikseima, 50 000 variandi puhul kuni 5 000 varianti 24 tunni kohta.

18.6.2.3.   Mehaaniline võti või kaitstavas sõitjateruumis paiknev elektriline/elektrooniline seade sisenemise ja väljumise viivitusajaga.

18.7.   Väljumise viivitusaeg

Kui alarmsüsteemi sisse lülitav seade on paigaldatud kaitstavale alale, peab olema jäetud viivitusaeg sõidukist väljumiseks. Väljumise viivitusaja pikkuseks võib määrata 15 kuni 45 sekundit pärast lüliti aktiveerimist. Viivitusaja võib seada vastavalt kasutaja vajadustele.

18.8.   Sisenemise viivitusaeg

Kui alarmsüsteemi välja lülitav seade on paigaldatud kaitstavale alale, peab heli- ja optilise signaali aktiveerimisele eelnema viivitusaeg pikkusega vähemalt 5 sekundit, kuid mitte üle 15 sekundi. Viivitusaja võib seada vastavalt kasutaja vajadustele.

18.9.   Olekuekraan

18.9.1.   Teabe edastamiseks alarmsüsteemi oleku kohta (sisselülitatud, väljalülitatud, häireseadme sisselülitamise aeg, häireseade on aktiveeritud) on lubatud optilised ekraanid sees- ja väljaspool sõitjateruumi. Sõitjateruumist väljaspool asuvate optiliste signaalide intensiivsus ei tohi ületada 0,5 cd.

18.9.2.   Kui antakse teavet lühiajalise dünaamilise protsessi kohta, nt sisselülitatud olekust väljalülitatud olekusse minek ja vastupidi, peab see olema optiline kooskõlas punktiga 18.9.1. Optilise signaali saab tekitada ka suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi lambi (lampide) samaaegse toimimise abil, tingimusel et suunatulelaternate optilise signaali kestus ei ületa 3 sekundit.

18.10.   Energiavarustus

Alarmsüsteemi toiteallikas võib olla sõiduki aku või laetav aku. Võimaluse korral võib kasutada veel üht akut või laetavat akut. Neid ei tohi mingil juhul kasutada sõiduki elektrisüsteemi muude osade toitmiseks.

18.11.   Spetsifikatsioonid seoses valikuliste funktsioonidega

18.11.1.   Autokontroll, automaatne rikkeindikaator

Alarmsüsteemi sisselülitamisel peab autokontrolli abil (usaldusväärsuse kontroll) olema võimalik avastada ebatavalised asjaolud, näiteks avatud uksed jne, ning nendest teatada.

18.11.2.   Paanikaseade

Lubatud on optiline ja/või helisignaal ja/või raadiohäire, olenemata alarmsüsteemi olekust (sisse- või väljalülitatud) ja/või funktsioonist. Selline häire käivitatakse sõiduki seest ning see ei tohi mõjutada alarmsüsteemi olekut (sisse- või väljalülitatud). Sõiduki kasutaja peab saama paanikaseadme ka välja lülitada. Helisignaali puhul ei ole ühe aktiveerimise ajal tekitatava heli kestus piiratud. Paanikaseade ei tohi mootorit lukustada ega seda töötamise ajal peatada.

19.   KATSETINGIMUSED

Kõiki sõiduki alarmsüsteemi või alarmsüsteemi komponente katsetatakse punktis 7 kirjeldatud korras.

Seda nõuet ei kohaldata:

| 19.1. | komponentide suhtes, mis paigaldatakse või mida katsetatakse sõiduki osana, olenemata sellest, kas sõiduki alarmsüsteem või alarmsüsteem on paigaldatud või mitte (näiteks laternad), või |
| --- | --- |

19.1.

komponentide suhtes, mis paigaldatakse või mida katsetatakse sõiduki osana, olenemata sellest, kas sõiduki alarmsüsteem või alarmsüsteem on paigaldatud või mitte (näiteks laternad), või

| 19.2. | komponentide suhtes, mida on eelnevalt katsetatud sõiduki osana ning mille kohta on olemas dokumentaalsed tõendid. |
| --- | --- |

19.2.

komponentide suhtes, mida on eelnevalt katsetatud sõiduki osana ning mille kohta on olemas dokumentaalsed tõendid.

20.   JUHENDID

Iga sõidukiga peab kaasas olema:

| 20.1. | kasutusjuhend; |
| --- | --- |

20.1.

kasutusjuhend;

| 20.2. | hooldusjuhend; |
| --- | --- |

20.2.

hooldusjuhend;

| 20.3. | üldist laadi hoiatus seoses ohuga, mis tuleneb süsteemi mis tahes ümberehitamisest või täiendamisest. |
| --- | --- |

20.3.

üldist laadi hoiatus seoses ohuga, mis tuleneb süsteemi mis tahes ümberehitamisest või täiendamisest.

21.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

21.1.   Igast sõidukitüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada asjaomasele sõidukitüübile tüübikinnituse andnud haldusasutust.

Seejärel võib kõnealune asutus kas:

| 21.1.1. | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

21.1.1.

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 21.1.2. | nõuda tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

21.1.2.

nõuda tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

21.2.   Tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 16.3 kindlaksmääratud korras.

21.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

22.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 22.1. | Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktides 17, 18 ja 19 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

22.1.

Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktides 17, 18 ja 19 sätestatud nõudeid.

| 22.2. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

22.2.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

23.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

23.1.   Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 22 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

23.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

24.   TOOTMISE LÕPLIKKU PEATAMIST

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest kohe tüübikinnituse andnud asutusele.

Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

25.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

III OSA —   KASUTUSTÕKISE TÜÜBIKINNITUS JA SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES KASUTUSTÕKISEGA

26.   MÕISTED

Käesoleva eeskirja III osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

26.1.   „kasutustõkis”– seade, mis on ette nähtud sõiduki oma jõuallika abil toimuva liikumise takistamiseks (omavolilise kasutamise takistamine);

26.2.   „juhtseade”– seade kasutustõkise sisse- ja väljalülitamiseks;

26.3.   „olekuekraan”– seade kasutustõkise oleku näitamiseks (sisse-/väljalülitatud, sisselülitatud asendi muutumine väljalülitatud asendiks ja vastupidi);

26.4.   „sisselülitatud olek”– olek, milles sõiduk ei saa liikuda oma jõuallika abil;

26.5.   „väljalülitatud olek”– olek, milles sõiduk saab tavapäraselt liikuda;

26.6.   „võti”– seade, mis on projekteeritud ja valmistatud üksnes selle seadmega kasutatavaks projekteeritud ja ehitatud lukustussüsteemi avamiseks ja lukustamiseks;

26.7.   „lukustusseadme kaitseseade”– seade, mis lukustab kasutustõkise väljalülitatud olekus;

26.8.   „pöördkood”– elektrooniline kood, mis koosneb mitmest elemendist, mille kombinatsioon muutub juhuslikkuse põhimõttel pärast ülekandeseadme iga kasutamist.

26.9.   „kasutustõkise tüüp”– süsteemid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

26.10.   „sõidukitüüp seoses kasutustõkisega”– sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

27.   KASUTUSTÕKISE TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 27.1. | Kasutustõkise tüübikinnituse taotluse peab esitama kasutustõkise tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

27.1.

Kasutustõkise tüübikinnituse taotluse peab esitama kasutustõkise tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 27.2. | Iga kasutustõkise tüübi puhul tuleb taotlusele lisada:






  27.2.1. | teatis, mis on koostatud vastavalt 1A lisa 1. osas esitatud näidisele ning milles kirjeldatakse kasutustõkise tehnilisi näitajaid, ettekavatsematu käivitamise vastu võetavaid meetmeid ning selle paigaldamise meetodit kõikidele sõiduki markidele ja tüüpidele, millele kasutustõkis on ette nähtud; |
| --- | --- | --- |

27.2.

Iga kasutustõkise tüübi puhul tuleb taotlusele lisada:

27.2.1.

teatis, mis on koostatud vastavalt 1A lisa 1. osas esitatud näidisele ning milles kirjeldatakse kasutustõkise tehnilisi näitajaid, ettekavatsematu käivitamise vastu võetavaid meetmeid ning selle paigaldamise meetodit kõikidele sõiduki markidele ja tüüpidele, millele kasutustõkis on ette nähtud;

| 27.2.2. | kinnitatava kasutustõkise tüübi kolm näidist koos kõigi kasutustõkise komponentidega. Igal põhikomponendil peab olema selgelt ja kustumatult märgitud taotleja kaubanimi või kaubamärk ja asjaomase komponendi tüübimärgistus; |
| --- | --- |

27.2.2.

kinnitatava kasutustõkise tüübi kolm näidist koos kõigi kasutustõkise komponentidega. Igal põhikomponendil peab olema selgelt ja kustumatult märgitud taotleja kaubanimi või kaubamärk ja asjaomase komponendi tüübimärgistus;

| 27.2.3. | üks või mitu kinnitatava kasutustõkisega varustatud sõidukit, mille on valinud taotluse esitaja kokkuleppel tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega; |
| --- | --- |

27.2.3.

üks või mitu kinnitatava kasutustõkisega varustatud sõidukit, mille on valinud taotluse esitaja kokkuleppel tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega;

| 27.2.4. | kolmes eksemplaris juhendid kooskõlas punktiga 34. |
| --- | --- |

27.2.4.

kolmes eksemplaris juhendid kooskõlas punktiga 34.

28.   SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 28.1. | Kui käesoleva eeskirja III osa kohaselt kinnitamiseks esitatavale sõidukile on paigaldatud käesoleva eeskirja III osa kohaselt kinnitatud kasutustõkis, ei korrata kasutustõkise käesoleva eeskirja III osa kohasel kinnitamisel nõutavaid katseid. |
| --- | --- |

28.1.

Kui käesoleva eeskirja III osa kohaselt kinnitamiseks esitatavale sõidukile on paigaldatud käesoleva eeskirja III osa kohaselt kinnitatud kasutustõkis, ei korrata kasutustõkise käesoleva eeskirja III osa kohasel kinnitamisel nõutavaid katseid.

| 28.2. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses sõiduki kasutustõkisega peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

28.2.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses sõiduki kasutustõkisega peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 28.3. | Taotlusele tuleb lisada teatis, mis on koostatud vastavalt 1A lisa 2. või 3. osas esitatud näidisele ning milles kirjeldatakse kasutustõkise tehnilisi näitajaid ja selle paigaldamise meetodit kõikidele sõiduki markidele ja tüüpidele, millele kasutustõkis on ette nähtud. |
| --- | --- |

28.3.

Taotlusele tuleb lisada teatis, mis on koostatud vastavalt 1A lisa 2. või 3. osas esitatud näidisele ning milles kirjeldatakse kasutustõkise tehnilisi näitajaid ja selle paigaldamise meetodit kõikidele sõiduki markidele ja tüüpidele, millele kasutustõkis on ette nähtud.

| 28.4. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk. |
| --- | --- |

28.4.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk.

| 28.5. | Vastuvõetav on ka sõiduk, millel ei ole kõiki asjaomasele tüübile vastavaid komponente, tingimusel et taotleja suudab pädevale asutusele rahuldavalt tõendada, et komponentide puudumine ei mõjuta kontrolli tulemusi käesoleva eeskirja nõuete seisukohast. |
| --- | --- |

28.5.

Vastuvõetav on ka sõiduk, millel ei ole kõiki asjaomasele tüübile vastavaid komponente, tingimusel et taotleja suudab pädevale asutusele rahuldavalt tõendada, et komponentide puudumine ei mõjuta kontrolli tulemusi käesoleva eeskirja nõuete seisukohast.

| 28.6. | Kui kasutatakse käesoleva eeskirja III osa kohaselt kinnitatud kasutustõkist, esitatakse tehnilisele teenistusele ka kasutustõkisele tüübikinnituse andmise teatis. |
| --- | --- |

28.6.

Kui kasutatakse käesoleva eeskirja III osa kohaselt kinnitatud kasutustõkist, esitatakse tehnilisele teenistusele ka kasutustõkisele tüübikinnituse andmise teatis.

29.   KASUTUSTÕKISE TÜÜBIKINNITUS

| 29.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud kasutustõkis vastab punktide 31, 32 ja 33 nõuetele, antakse sellele kasutustõkise tüübile kinnitus. |
| --- | --- |

29.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud kasutustõkis vastab punktide 31, 32 ja 33 nõuetele, antakse sellele kasutustõkise tüübile kinnitus.

| 29.2. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele kasutustõkise tüübile. |
| --- | --- |

29.2.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele kasutustõkise tüübile.

| 29.3. | Teade kasutustõkise tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

29.3.

Teade kasutustõkise tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 29.4. | Käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud kasutustõkise tüübile vastava kasutustõkise põhikomponendile (põhikomponentidele) tuleb paigaldada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  29.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (8); |
| --- | --- | --- |

29.4.

Käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud kasutustõkise tüübile vastava kasutustõkise põhikomponendile (põhikomponentidele) tuleb paigaldada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

29.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (8);

| 29.4.2. | punktis 29.4.1 ettenähtud ringi lähedal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas süsteem on sõiduki alarmsüsteem, kasutustõkis või nende kombinatsioon, ning kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

29.4.2.

punktis 29.4.1 ettenähtud ringi lähedal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas süsteem on sõiduki alarmsüsteem, kasutustõkis või nende kombinatsioon, ning kriips ja tüübikinnitusnumber.

| 29.5. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

29.5.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 29.6. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas. |
| --- | --- |

29.6.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas.

| 29.7. | Alternatiivina punktis 29.4 kirjeldatud tüübikinnitusmärgile antakse igale müügiks pakutavale kasutustõkisele välja vastavussertifikaat.
  Kasutustõkise tootja, kes annab sõiduki tootjale originaalseadmena sõidukimudelile või sõidukimudelite seeriale paigaldatava kasutustõkise, mis on kinnitatud, kuid märgistamata, peab sõiduki tootjale andma piisava arvu vastavussertifikaadi eksemplare, et tootja saaks käesoleva eeskirja punkti 30 kohase sõiduki tüübikinnituse.
  Kui kasutustõkis koosneb eraldi komponentidest, peab põhikomponendil (põhikomponentidel) olema kontrollmärk ning vastavussertifikaadis kontrollmärkide loetelu.
  Vastavussertifikaadi näidis on esitatud käesoleva eeskirja 6. lisas. |
| --- | --- |

29.7.

Alternatiivina punktis 29.4 kirjeldatud tüübikinnitusmärgile antakse igale müügiks pakutavale kasutustõkisele välja vastavussertifikaat.

Kasutustõkise tootja, kes annab sõiduki tootjale originaalseadmena sõidukimudelile või sõidukimudelite seeriale paigaldatava kasutustõkise, mis on kinnitatud, kuid märgistamata, peab sõiduki tootjale andma piisava arvu vastavussertifikaadi eksemplare, et tootja saaks käesoleva eeskirja punkti 30 kohase sõiduki tüübikinnituse.

Kui kasutustõkis koosneb eraldi komponentidest, peab põhikomponendil (põhikomponentidel) olema kontrollmärk ning vastavussertifikaadis kontrollmärkide loetelu.

Vastavussertifikaadi näidis on esitatud käesoleva eeskirja 6. lisas.

30.   SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS

| 30.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab punktide 31, 32 ja 33 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus. |
| --- | --- |

30.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab punktide 31, 32 ja 33 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

| 30.2. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

30.2.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

| 30.3. | Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

30.3.

Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 30.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud nähtavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  30.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (9); |
| --- | --- | --- |

30.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud nähtavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

30.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (9);

| 30.4.2. | punktis 30.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas sõiduk on kinnitatud seoses alarmsüsteemi, kasutustõkise või nende kombinatsiooniga, ning kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

30.4.2.

punktis 30.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas sõiduk on kinnitatud seoses alarmsüsteemi, kasutustõkise või nende kombinatsiooniga, ning kriips ja tüübikinnitusnumber.

| 30.5. | Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis sõidukitüübile, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt ühele või mitmele kokkuleppele lisatud muule eeskirjale, ei pea punktis 30.4.1 ettenähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 30.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

30.5.

Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis sõidukitüübile, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt ühele või mitmele kokkuleppele lisatud muule eeskirjale, ei pea punktis 30.4.1 ettenähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 30.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 30.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

30.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 30.7. | Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja paigaldatud sõiduki andmeplaadi läheduses või selle peal. |
| --- | --- |

30.7.

Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja paigaldatud sõiduki andmeplaadi läheduses või selle peal.

| 30.8. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas. |
| --- | --- |

30.8.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas.

31.   ÜLDSPETSIFIKATSIOONID

| 31.1. | Kasutustõkis peab olema sisse- ja väljalülitatav kõnealuste nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

31.1.

Kasutustõkis peab olema sisse- ja väljalülitatav kõnealuste nõuete kohaselt.

| 31.2. | Kui näiteks sisse- ja väljalülitamine või häire edastamine võib kasutustõkises toimuda raadio teel, peab kasutustõkis vastama asjakohastele ETSI standarditele (vt joonealust märkust 2 punkti 5.3 kohta), nt EN 300 220–1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301 489–3 V1.2.1. (2000-08) (sh kõik soovituslikud nõuded). Kasutustõkise raadio teel sisse- ja väljalülitamise sagedus ja maksimaalne kiirgusvõimsus peab vastama CEPTi/ERCi (vt joonealust märkust 3 punkti 5.3 kohta) soovitusele nr 70–03 (17. veebruar 2000) lähitoimeseadmete kasutamise kohta (vt joonealust märkust 4 punkti 5.3 kohta). |
| --- | --- |

31.2.

Kui näiteks sisse- ja väljalülitamine või häire edastamine võib kasutustõkises toimuda raadio teel, peab kasutustõkis vastama asjakohastele ETSI standarditele (vt joonealust märkust 2 punkti 5.3 kohta), nt EN 300 220–1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301 489–3 V1.2.1. (2000-08) (sh kõik soovituslikud nõuded). Kasutustõkise raadio teel sisse- ja väljalülitamise sagedus ja maksimaalne kiirgusvõimsus peab vastama CEPTi/ERCi (vt joonealust märkust 3 punkti 5.3 kohta) soovitusele nr 70–03 (17. veebruar 2000) lähitoimeseadmete kasutamise kohta (vt joonealust märkust 4 punkti 5.3 kohta).

| 31.3. | Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja paigaldatud nii, et iga kõnealuse seadmega varustatud sõiduk vastab endiselt tehnonõuetele. |
| --- | --- |

31.3.

Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja paigaldatud nii, et iga kõnealuse seadmega varustatud sõiduk vastab endiselt tehnonõuetele.

| 31.4. | Kasutustõkis ei tohi minna sisselülitatud olekusse, kui süütevõti on mootori töötamise asendis, v.a juhul, kui:






  a) | sõidukit kasutatakse või seda kavatasetakse kasutada kiirabi-, tuletõrje- või politseiautona, või |
| --- | --- | --- |

31.4.

Kasutustõkis ei tohi minna sisselülitatud olekusse, kui süütevõti on mootori töötamise asendis, v.a juhul, kui:

a)

sõidukit kasutatakse või seda kavatasetakse kasutada kiirabi-, tuletõrje- või politseiautona, või

| b) | mootor peab:






  i) | juhtima masinaid, mis moodustavad osa sõidukist või on sellele paigaldatud muul otstarbel kui sõiduki juhtimine, või |
| --- | --- | --- |

b)

mootor peab:

i)

juhtima masinaid, mis moodustavad osa sõidukist või on sellele paigaldatud muul otstarbel kui sõiduki juhtimine, või

| ii) | hoidma sõiduki akude täituvuse asjaomaste masinate või seadmete juhtimiseks vajalikul tasemel; |
| --- | --- |

ii)

hoidma sõiduki akude täituvuse asjaomaste masinate või seadmete juhtimiseks vajalikul tasemel;

ning sõiduk on seisvas asendis ja seisupidur on peal. Kõnealuse erandi kasutamisel osutatakse sellele teatise addendum’i punktis 2 (käesoleva eeskirja 2. lisa).

| 31.5. | Kasutustõkist ei tohi olla võimalik püsivalt lukustusseadme kaitsest lahutada. |
| --- | --- |

31.5.

Kasutustõkist ei tohi olla võimalik püsivalt lukustusseadme kaitsest lahutada.

| 31.6. | Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et sõidukile paigaldatuna ei mõjuta see isegi rikke korral sõiduki ettenähtud funktsiooni ja ohutut käitamist. |
| --- | --- |

31.6.

Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et sõidukile paigaldatuna ei mõjuta see isegi rikke korral sõiduki ettenähtud funktsiooni ja ohutut käitamist.

| 31.7. | Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et tootja juhendi kohaselt sõidukile paigaldatud seadet ei ole võimalik kiiresti ja tähelepanu äratamata kasutamiskõlbmatuks muuta ega lõhkuda, kasutades näiteks odavaid, kergesti peidetavaid ning laiatarbekaubana kättesaadavaid ning võltsitud tööriistu või seadmeid. Olulise tähtsusega komponendi või koostu asendamine kasutustõkisest mööda pääsemiseks peab olema raske ja aeganõudev. |
| --- | --- |

31.7.

Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et tootja juhendi kohaselt sõidukile paigaldatud seadet ei ole võimalik kiiresti ja tähelepanu äratamata kasutamiskõlbmatuks muuta ega lõhkuda, kasutades näiteks odavaid, kergesti peidetavaid ning laiatarbekaubana kättesaadavaid ning võltsitud tööriistu või seadmeid. Olulise tähtsusega komponendi või koostu asendamine kasutustõkisest mööda pääsemiseks peab olema raske ja aeganõudev.

| 31.8. | Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et tootja juhendi kohaselt sõidukile paigaldatud seadmel oleks sõiduki keskkonnas mõistlik kasutusiga (katsetamise kohta vt punkt 33). Eelkõige ei tohi kasutustõkise paigaldamine kahjustada sõiduki elektroonikasüsteemide elektrilisi omadusi (kaabli ristlõiked, kontaktikaitse jne). |
| --- | --- |

31.8.

Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et tootja juhendi kohaselt sõidukile paigaldatud seadmel oleks sõiduki keskkonnas mõistlik kasutusiga (katsetamise kohta vt punkt 33). Eelkõige ei tohi kasutustõkise paigaldamine kahjustada sõiduki elektroonikasüsteemide elektrilisi omadusi (kaabli ristlõiked, kontaktikaitse jne).

| 31.9. | Kasutustõkis võib olla kombineeritud muude sõiduki süsteemidega või nendesse integreeritud (näiteks mootori juhtseadmed, alarmsüsteemid). |
| --- | --- |

31.9.

Kasutustõkis võib olla kombineeritud muude sõiduki süsteemidega või nendesse integreeritud (näiteks mootori juhtseadmed, alarmsüsteemid).

| 31.10. | Kasutustõkis ei tohi takistada sõiduki pidurite vabastamist, välja arvatud juhul, kui tegu on kasutustõkisega, mis takistab pneumaatiliselt vabastatavate vedruakude vabastamist (10) ning töötab sel viisil tavapärasel kasutamisel või rikkeolukordades, kusjuures täidetud on käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse taotlemise ajal kehtivad eeskirja nr 13 tehnonõuded.
  Käesolevale punktile vastav kasutustõkis, mis takistab pneumaatiliselt vabastatavate vedruakude vabastamist, peab igal juhul täitma käesolevas eeskirjas sätestatud tehnonõudeid. |
| --- | --- |

31.10.

Kasutustõkis ei tohi takistada sõiduki pidurite vabastamist, välja arvatud juhul, kui tegu on kasutustõkisega, mis takistab pneumaatiliselt vabastatavate vedruakude vabastamist (10) ning töötab sel viisil tavapärasel kasutamisel või rikkeolukordades, kusjuures täidetud on käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse taotlemise ajal kehtivad eeskirja nr 13 tehnonõuded.

Käesolevale punktile vastav kasutustõkis, mis takistab pneumaatiliselt vabastatavate vedruakude vabastamist, peab igal juhul täitma käesolevas eeskirjas sätestatud tehnonõudeid.

| 31.11. | Kasutustõkise toimimine ei tohi hõlmata sõiduki pidurite rakendamist. |
| --- | --- |

31.11.

Kasutustõkise toimimine ei tohi hõlmata sõiduki pidurite rakendamist.

32.   ERISPETSIFIKATSIOONID

32.1.   Kaitse ulatus

| 32.1.1. | Kasutustõkis peab olema projekteeritud nii, et sõiduki oma jõuallika varal töötamine oleks takistatud vähemalt ühe järgmise vahendi abil:






  32.1.1.1. | sõiduki vähemalt kahe eraldiasetseva vooluahela katkestamine, mis on vajalikud sõiduki töötamiseks oma jõuallika abil (näiteks mootori käivitamine, süüde, mootori toide, pneumaatiliselt vabastatavad vedruakud jne), jaemüügijärgse paigaldamise korral või juhul, kui sõidukil on diiselmootor; |
| --- | --- | --- |

32.1.1.

Kasutustõkis peab olema projekteeritud nii, et sõiduki oma jõuallika varal töötamine oleks takistatud vähemalt ühe järgmise vahendi abil:

32.1.1.1.

sõiduki vähemalt kahe eraldiasetseva vooluahela katkestamine, mis on vajalikud sõiduki töötamiseks oma jõuallika abil (näiteks mootori käivitamine, süüde, mootori toide, pneumaatiliselt vabastatavad vedruakud jne), jaemüügijärgse paigaldamise korral või juhul, kui sõidukil on diiselmootor;

| 32.1.1.2. | vähemalt ühe sõiduki töötamiseks vajaliku juhtimisseadise toimimisse sekkumine koodi abil. |
| --- | --- |

32.1.1.2.

vähemalt ühe sõiduki töötamiseks vajaliku juhtimisseadise toimimisse sekkumine koodi abil.

| 32.1.2. | Kasutustõkise paigaldamine katalüüsjärelpõletiga varustatud sõidukile ei tohi põhjustada põletamata kütuse sattumist väljalaskesüsteemi. |
| --- | --- |

32.1.2.

Kasutustõkise paigaldamine katalüüsjärelpõletiga varustatud sõidukile ei tohi põhjustada põletamata kütuse sattumist väljalaskesüsteemi.

32.2.   Töökindlus

Töökindlus saavutatakse kasutustõkise nõuetekohase projekteerimise abil, kusjuures arvesse võetakse konkreetseid keskkonnatingimusi sõidukis (vt punktid 31.8 ja 33).

32.3.   Toimimiskindlus

Tuleb tagada, et kasutustõkise olek (sisse- või väljalülitatud) ei muutuks pärast ükskõik millist punktis 33 ettenähtud katset.

32.4.   Kasutustõkise sisselülitamine

| 32.4.1. | Kasutustõkis peab sisse lülituma juhi täiendava toiminguta vähemalt ühel järgmisel juhul:






  a) | süütevõtme pööramine süütelukus asendisse „0” ning ühe ukse aktiveerimine; peale selle on lubatud, et vahetult enne sõiduki tavapärast käivitamist või sellise käivitamise ajal võivad väljalülituvad kasutustõkised sisse lülituda, kui süüde katkestatakse; |
| --- | --- | --- |

32.4.1.

Kasutustõkis peab sisse lülituma juhi täiendava toiminguta vähemalt ühel järgmisel juhul:

a)

süütevõtme pööramine süütelukus asendisse „0” ning ühe ukse aktiveerimine; peale selle on lubatud, et vahetult enne sõiduki tavapärast käivitamist või sellise käivitamise ajal võivad väljalülituvad kasutustõkised sisse lülituda, kui süüde katkestatakse;

| b) | kõige rohkem 1 minut pärast võtme eemaldamist süütelukust. |
| --- | --- |

b)

kõige rohkem 1 minut pärast võtme eemaldamist süütelukust.

| 32.4.2. | Kui kasutustõkis võib vastavalt punktile 31.4 sisse lülituda, kui süütevõti on mootori töötamise asendis, võib kasutustõkis sisse lülituda ka juhiukse avamisel ja/või sõiduki kasutaja tahtlikul lülitamisel. |
| --- | --- |

32.4.2.

Kui kasutustõkis võib vastavalt punktile 31.4 sisse lülituda, kui süütevõti on mootori töötamise asendis, võib kasutustõkis sisse lülituda ka juhiukse avamisel ja/või sõiduki kasutaja tahtlikul lülitamisel.

32.5.   Väljalülitamine

| 32.5.1. | Väljalülitamine toimub ühe järgmise seadme või seadmete kombinatsiooni abil. Muud võrdväärse tõhususe ja töökindlusega seadmed on lubatud. |
| --- | --- |

32.5.1.

Väljalülitamine toimub ühe järgmise seadme või seadmete kombinatsiooni abil. Muud võrdväärse tõhususe ja töökindlusega seadmed on lubatud.

| 32.5.1.1. | Klaviatuur vähemalt 10 000 variandiga üksikult valitava koodi sisestamiseks. |
| --- | --- |

32.5.1.1.

Klaviatuur vähemalt 10 000 variandiga üksikult valitava koodi sisestamiseks.

| 32.5.1.2. | Elektriline/elektrooniline seade, näiteks kaugjuhtimispult, millel on vähemalt 50 000 varianti ning inkorporeeritud pöördkood ja/või minimaalne skaneerimisaeg 10 päeva, näiteks väikseima, 50 000 variandi puhul kuni 5 000 varianti 24 tunni kohta. |
| --- | --- |

32.5.1.2.

Elektriline/elektrooniline seade, näiteks kaugjuhtimispult, millel on vähemalt 50 000 varianti ning inkorporeeritud pöördkood ja/või minimaalne skaneerimisaeg 10 päeva, näiteks väikseima, 50 000 variandi puhul kuni 5 000 varianti 24 tunni kohta.

| 32.5.1.3. | Kui kasutustõkis lülitatakse välja kaugjuhtimise teel, peab kasutustõkis minema tagasi sisselülitatud olekusse 5 minuti jooksul pärast väljalülitumist, kui süüteseadmes ei ole tehtud täiendavat toimingut. |
| --- | --- |

32.5.1.3.

Kui kasutustõkis lülitatakse välja kaugjuhtimise teel, peab kasutustõkis minema tagasi sisselülitatud olekusse 5 minuti jooksul pärast väljalülitumist, kui süüteseadmes ei ole tehtud täiendavat toimingut.

32.6.   Olekuekraan

| 32.6.1. | Teabe edastamiseks kasutustõkise oleku kohta (sisse-/väljalülitatud, sisselülitatud asendi muutumine väljalülitatud asendiks ja vastupidi) on lubatud optilised ekraanid sees- ja väljaspool sõitjateruumi. Sõitjateruumist väljaspool asuvate optiliste signaalide intensiivsus ei tohi ületada 0,5 cd. |
| --- | --- |

32.6.1.

Teabe edastamiseks kasutustõkise oleku kohta (sisse-/väljalülitatud, sisselülitatud asendi muutumine väljalülitatud asendiks ja vastupidi) on lubatud optilised ekraanid sees- ja väljaspool sõitjateruumi. Sõitjateruumist väljaspool asuvate optiliste signaalide intensiivsus ei tohi ületada 0,5 cd.

| 32.6.2. | Kui antakse teavet lühiajalise dünaamilise protsessi kohta, nt sisselülitatud olekust väljalülitatud olekusse minek ja vastupidi, peab see olema optiline kooskõlas punktiga 32.6.1. Optilise signaali saab tekitada ka suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi lambi (lampide) samaaegse toimimise abil, tingimusel et suunatulelaternate optilise signaali kestus ei ületa 3 sekundit. |
| --- | --- |

32.6.2.

Kui antakse teavet lühiajalise dünaamilise protsessi kohta, nt sisselülitatud olekust väljalülitatud olekusse minek ja vastupidi, peab see olema optiline kooskõlas punktiga 32.6.1. Optilise signaali saab tekitada ka suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi lambi (lampide) samaaegse toimimise abil, tingimusel et suunatulelaternate optilise signaali kestus ei ületa 3 sekundit.

33.   TÖÖPARAMEETRID JA KATSETINGIMUSED

33.1.   Tööparameetrid

Kõik kasutustõkise komponendid peavad vastama käesoleva eeskirja punktis 7 ettenähtud nõuetele.

Seda nõuet ei kohaldata:

| | komponentide suhtes, mis paigaldatakse või mida katsetatakse sõiduki osana, olenemata sellest, kas kasutustõkis on paigaldatud või mitte (näiteks laternad), või |
| --- | --- |

komponentide suhtes, mis paigaldatakse või mida katsetatakse sõiduki osana, olenemata sellest, kas kasutustõkis on paigaldatud või mitte (näiteks laternad), või

| | komponentide suhtes, mida on eelnevalt katsetatud sõiduki osana ning mille kohta on olemas dokumentaalsed tõendid. |
| --- | --- |

komponentide suhtes, mida on eelnevalt katsetatud sõiduki osana ning mille kohta on olemas dokumentaalsed tõendid.

33.2.   Katsetingimused

Kõik katsed tehakse järjestikku ühel kasutustõkisel. Katsetamise eest vastutava asutuse äranägemisel võib kasutada muid näidiseid, kui ollakse seisukohal, et see ei mõjuta teiste katsete tulemusi.

33.3.   Töökindluskatse

Kui kõik allpool nimetatud katsed on tehtud, katsetatakse kasutustõkist käesoleva eeskirja punktis 7.2.1.2 kirjeldatud tavapärastes katsetingimustes, et kontrollida seadme jätkuvat normaalset töötamist. Vajaduse korral võib enne katset asendada sulavkaitsmed.

Kõik kasutustõkise komponendid peavad vastama käesoleva eeskirja punktides 7.2.2 kuni 7.2.8 ja punktis 7.2.12 ettenähtud nõuetele.

34.   JUHENDID

(Punkte 34.1 kuni 34.3 kohaldatakse ainult paigaldamise suhtes pärast jaemüüki).

Iga kasutustõkisega peab kaasas olema:

| 34.1. | paigaldamisjuhend:






  34.1.1. | sõidukite ja sõidukimudelite loetelu, millele paigaldamiseks seade on ette nähtud. Loetelu võib olla spetsiifiline või üldine, näiteks „kõik bensiinimootori ja 12-voldise negatiivse maandusega akudega autod”; |
| --- | --- | --- |

34.1.

paigaldamisjuhend:

34.1.1.

sõidukite ja sõidukimudelite loetelu, millele paigaldamiseks seade on ette nähtud. Loetelu võib olla spetsiifiline või üldine, näiteks „kõik bensiinimootori ja 12-voldise negatiivse maandusega akudega autod”;

| 34.1.2. | fotode ja/või väga selgete joonistega illustreeritud paigaldamisviis; |
| --- | --- |

34.1.2.

fotode ja/või väga selgete joonistega illustreeritud paigaldamisviis;

| 34.1.3. | tootja antud üksikasjalik paigaldamisjuhend peab tagama, et kui pädev paigaldaja järgib juhendit nõuetekohaselt, ei mõjutata sõiduki turvalisust ega töökindlust; |
| --- | --- |

34.1.3.

tootja antud üksikasjalik paigaldamisjuhend peab tagama, et kui pädev paigaldaja järgib juhendit nõuetekohaselt, ei mõjutata sõiduki turvalisust ega töökindlust;

| 34.1.4. | tootja antud paigaldamisjuhendis esitatakse kasutustõkise elektrienergiaga seotud nõuded ning antakse vajaduse korral soovitusi võimsama aku kasutamiseks; |
| --- | --- |

34.1.4.

tootja antud paigaldamisjuhendis esitatakse kasutustõkise elektrienergiaga seotud nõuded ning antakse vajaduse korral soovitusi võimsama aku kasutamiseks;

| 34.1.5. | tootja peab teatavaks tegema sõiduki paigaldamisele järgnevate kontrollimistega seotud üksikasjad. Erilist tähelepanu tuleb pöörata ohutusseadistele; |
| --- | --- |

34.1.5.

tootja peab teatavaks tegema sõiduki paigaldamisele järgnevate kontrollimistega seotud üksikasjad. Erilist tähelepanu tuleb pöörata ohutusseadistele;

| 34.2. | paigaldamissertifikaadi vorm, mille näidis on esitatud 7. lisas; |
| --- | --- |

34.2.

paigaldamissertifikaadi vorm, mille näidis on esitatud 7. lisas;

| 34.3. | üldine selgitus kasutustõkise ostjale, milles juhitakse ostja tähelepanu järgmistele asjaoludele:






  34.3.1. | kasutustõkis peab olema paigaldatud tootja juhendi kohaselt; |
| --- | --- | --- |

34.3.

üldine selgitus kasutustõkise ostjale, milles juhitakse ostja tähelepanu järgmistele asjaoludele:

34.3.1.

kasutustõkis peab olema paigaldatud tootja juhendi kohaselt;

| 34.3.2. | soovitatav on valida hea paigaldaja (asjakohaste paigaldajate leidmiseks võib ühendust võtta kasutustõkise tootjaga); |
| --- | --- |

34.3.2.

soovitatav on valida hea paigaldaja (asjakohaste paigaldajate leidmiseks võib ühendust võtta kasutustõkise tootjaga);

| 34.3.3. | kasutustõkisega kaasas oleva paigaldamissertifikaadi peaks täitma paigaldaja; |
| --- | --- |

34.3.3.

kasutustõkisega kaasas oleva paigaldamissertifikaadi peaks täitma paigaldaja;

| 34.4. | kasutusjuhend; |
| --- | --- |

34.4.

kasutusjuhend;

| 34.5. | hooldusjuhend; |
| --- | --- |

34.5.

hooldusjuhend;

| 34.6. | üldist laadi hoiatus seoses kasutustõkise mis tahes ümberehitamisest või täiendamisest tuleneva ohuga; selliste ümberehitamiste või täiendamiste tõttu kaotab punktis 34.2 nimetatud paigaldamissertifikaat automaatselt kehtivuse. |
| --- | --- |

34.6.

üldist laadi hoiatus seoses kasutustõkise mis tahes ümberehitamisest või täiendamisest tuleneva ohuga; selliste ümberehitamiste või täiendamiste tõttu kaotab punktis 34.2 nimetatud paigaldamissertifikaat automaatselt kehtivuse.

35.   KASUTUSTÕKISE TÜÜBI JA SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Igast kasutustõkise tüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada asjaomase kasutustõkise tüübile tüübikinnituse andnud haldusasutust.

Seejärel võib kõnealune asutus kas:

| a) | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et kasutustõkis või sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele või |
| --- | --- |

a)

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et kasutustõkis või sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele või

| b) | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet mõne või kõikide käesoleva eeskirja punktides 31, 32 ja 33 kirjeldatud katsete kohta. |
| --- | --- |

b)

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet mõne või kõikide käesoleva eeskirja punktides 31, 32 ja 33 kirjeldatud katsete kohta.

Tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 29.3 kindlaksmääratud korras.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

36.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 36.1. | Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud kasutustõkis või kasutustõkisega seoses tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktides 31, 32 ja 33 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

36.1.

Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud kasutustõkis või kasutustõkisega seoses tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktides 31, 32 ja 33 sätestatud nõudeid.

| 36.2. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

36.2.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

37.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 37.1. | Kasutustõkisele või sõidukile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 36 sätestatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

37.1.

Kasutustõkisele või sõidukile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 36 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

| 37.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 3. ja 4. lisas esitatud näidistele. |
| --- | --- |

37.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 3. ja 4. lisas esitatud näidistele.

38.   TOOTMISE LÕPLIKKU PEATAMIST

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud kasutustõkise või sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele.

Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud näidisele.

39.   ÜLEMINEKUSÄTTED

39.1.   Kasutustõkise tüübikinnitus

| 39.1.1. | 36 kuud pärast 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi üksnes siis, kui kinnitatav sõidukiosa või eraldi seadmestiku tüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega. |
| --- | --- |

39.1.1.

36 kuud pärast 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi üksnes siis, kui kinnitatav sõidukiosa või eraldi seadmestiku tüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega.

| 39.1.2. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkavad kinnituste andmist nendele sõidukiosadele või eraldi seadmestike tüüpidele, mis vastavad eelmiste seeriate muudatustega muudetud käesoleva eeskirja algversiooni nõuetele, eeldusel et asjaomane komponent või eraldi seadmestik on ettenähtud paigaldamiseks kasutusel olevale sõidukile varuosana ning tehniliselt pole võimalik paigaldada sõidukiosa või eraldi seadmestikku, mis vastab 01-seeria muudatuste 4. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

39.1.2.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkavad kinnituste andmist nendele sõidukiosadele või eraldi seadmestike tüüpidele, mis vastavad eelmiste seeriate muudatustega muudetud käesoleva eeskirja algversiooni nõuetele, eeldusel et asjaomane komponent või eraldi seadmestik on ettenähtud paigaldamiseks kasutusel olevale sõidukile varuosana ning tehniliselt pole võimalik paigaldada sõidukiosa või eraldi seadmestikku, mis vastab 01-seeria muudatuste 4. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

39.2.   Sõiduki tüübikinnitus

| 39.2.1. | 36 kuud pärast 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi üksnes siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega. |
| --- | --- |

39.2.1.

36 kuud pärast 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi üksnes siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega.

40.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

---

(1)  Arvesse võetakse üksnes 12-voldise elektrisüsteemiga sõidukeid.

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia ja Montenegro, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika ja 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia ja 53 –Tai. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega, kusjuures Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppeosalistele nendele riikidele antud numbrid.

(3)  Kui need standardid ei ole käesoleva eeskirja jõustumise ajal kättesaadavad, kohaldatakse asjakohaseid riiklikke nõudeid.

ETSI: European Telecommunications Standards Institute (Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut)

(4)

CEPT: Conference of European Posts and Telecommunications (Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents).

ERC: European Radio communications Committee (Euroopa Raadiosidekomitee).

(5)  Kokkuleppeosalised võivad keelata sageduse ja/või võimsuse kasutamise ja lubada teise sageduse ja/või võimsuse kasutamist.

(6)  Laternad, mida kasutatakse optiliste alarmseadmete osana ning mis kuuluvad auto standardvalgustussüsteemi, ei pea vastama punkti 7.1 tööparameetritele ning neid ei testita punktis 7.2 loetletud katsete abil.

(7)  Vt joonealune märkus 1.

(8)  Vt joonealune märkus 1.

(9)  Vt joonealune märkus 1.

(10)  Määratletud eeskirja nr 13 8. lisas. Eeskirja on muudetud.

---

1. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

1A LISA

1.   OSA

Teatis kooskõlas eeskirja nr 97 I osaga, mis käsitleb Euroopa Majanduskomisjoni sõidukiosa tüübikinnituse või eraldi seadmestiku tüübikinnituse andmist sõiduki alarmsüsteemile

(Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm))

1.   Üldised märkused

1.1.   Mark (tootja ärinimi): ...

1.2.   Tüüp: ...

1.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud seadmele (1): ...

1.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

1.4.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.5.   Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi asukoht: ...

1.6.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

2.   Seadme kirjeldus

2.1.   Alarmsüsteemi ja paigaldatud alarmsüsteemiga seotud sõidukiosade üksikasjalik kirjeldus: ...

2.1.1.   Alarmsüsteemi põhiosade loetelu: ...

2.1.2.   Valehäirete vastu võetud meetmed: ...

2.2.   Seadme pakutava kaitse aste: ...

2.3.   Seadme sisse- ja väljalülitamisviis: ...

2.4.   Tegelike vahetatavate koodide arv, kui neid kasutatakse: ...

2.5.   Seadme põhiosade loetelu ning vajaduse korral kontrollmärgid: ...

3.   Joonised

3.1.   Seadme põhiosade joonised (joonistel peab olema näha koht Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi jaoks): ...

4.   Juhendid

4.1.   Loetelu sõidukitest, millele seade kavatsetakse paigaldada; ...

4.2.   Paigaldusviisi kirjeldus koos fotode ja/või joonistega; ...

4.3.   Kasutusjuhend; ...

4.4.   Hooldusjuhend, kui on olemas; ...

4.5.   Loetelu käesoleva eeskirja punktidest, mida ei kohaldata paigaldustingimuste tõttu selliste sõiduki alarmüsteemide puhul, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna, ning mis on ette nähtud paigaldamiseks spetsiifiliste sõidukite spetsiifilistesse kohtadesse. ...

2.   OSA

Teatis kooskõlas eeskirja nr 97 II osaga, mis käsitlevad Euroopa Majanduskomisjoni süsteemi tüübikinnituse andmist sõidukitüübile seoses alarmsüsteemi ja kasutustõkisega

(Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm)

ei sisalda / sisaldavad alarmsüsteemi (2)

ei sisalda / sisaldavad kasutustõkist (2)

1.   Üldised märkused

1.1.   Mark (tootja ärinimi): ...

1.2.   Tüüp: ...

1.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud seadisele (3): ...

1.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

1.4.   Sõiduki kategooria (4): ...

1.5.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.6.   Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi asukoht: ...

1.7.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

2.   Sõiduki konstruktsioonist tulenevad üldised omadused

2.1.   Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised: ...

2.2.   vasakpoolse juhtimisega / parempoolse juhtimisega (2)...

3.   Muud

3.1.   Sõiduki omavolilist kasutamist takistavad seadmed ...

3.1.2.   Sõiduki kasutustõkis: ...

3.1.2.1.   Tüübikinnitusnumber, kui on olemas: ...

3.1.2.2.   Kasutustõkised, mis ei ole veel tüübikinnitust saanud: ...

3.1.2.2.1.   Sõiduki kasutustõkise ning ettekavatsematu käivitamise vastu võetavate meetmete üksikasjalik tehniline kirjeldus: ...

3.1.2.2.2.   Süsteem(id), mille toimimist sõiduki kasutustõkis mõjutab: ...

3.1.2.2.3.   Tegelike vahetatavate koodide arv, kui neid kasutatakse: ...

3.1.3.   Alarmsüsteem, kui on olemas: ...

3.1.3.1.   Tüübikinnitusnumber, kui on olemas: ...

3.1.3.1.1.   Sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus seoses paigaldatud alarmsüsteemiga, mis on illustreeritud fotode ja/või joonistega (kui alarmsüsteem on juba saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, võib sellele viidata alarmsüsteemi tootja teatise punktis 4.2 esitatud kirjelduses): ...

3.1.3.2.   Alarmsüsteemid, mis ei ole veel tüübikinnitust saanud: ...

3.1.3.2.1.   Alarmsüsteemi ja paigaldatud alarmsüsteemiga seotud sõidukiosade üksikasjalik kirjeldus: ...

3.1.3.2.2.   Alarmsüsteemi põhiosade loetelu: ...

3.   OSA

Teatis kooskõlas eeskirja nr 97 III osaga, mis käsitleb Euroopa Majanduskomisjoni sõidukiosa tüübikinnituse või eraldi seadmestiku tüübikinnituse andmist kasutustõkisele

(Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm)

1.   Üldised märkused

1.1.   Mark (tootja ärinimi): ...

1.2.   Tüüp: ...

1.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud seadisele (5):...

1.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

1.4.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.5.   Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi asukoht: ...

1.6.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

2.   Seadme kirjeldus

2.1.   Alarmsüsteemi ja paigaldatud alarmsüsteemiga seotud sõidukiosade üksikasjalik kirjeldus: ...

2.1.1.   Alarmsüsteemi põhiosade loetelu: ...

2.1.2.   Valehäirete vastu võetud meetmed: ...

2.2.   Seadme pakutava kaitse aste: ...

2.3.   Seadme sisse- ja väljalülitamisviis: ...

2.4.   Tegelike vahetatavate koodide arv, kui neid kasutatakse: ...

2.5.   Seadme põhiosade loetelu ning vajaduse korral kontrollmärgid: ...

3.   Joonised

3.1.   Seadme põhiosade joonised (joonistel peab olema näha koht Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi või vajaduse korral kontrollmärgi jaoks): ...

4.   Juhendid

4.1.   Loetelu sõidukitest, millele seade kavatsetakse paigaldada: ...

4.2.   Paigaldusviisi kirjeldus koos fotode ja/või joonistega: ...

4.3.   Kasutusjuhend: ...

4.4.   Hooldusjuhend, kui on olemas: ...

---

(1)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (näiteks ABC??123??).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei pruugi olla vaja midagi maha tõmmata).

(3)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (näiteks ABC??123??).

(4)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1, muudetud) 7. lisas.

(5)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (näiteks ABC??123??).

---

2. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

3. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

4. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

5. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

Joonis 1

Image

Joonis 2

Image

Joonis 3

Image

Joonisel 1 kujutatud ning sõidukile või sõiduki alarmsüsteemile kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 97 kohaselt ning kannab tüübikinnitusnumbrit 011234.

Joonisel 2 kujutatud ning sõidukile või kasutustõkisele kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 97 kohaselt ning kannab tüübikinnitusnumbrit 011234.

Joonisel 3 kujutatud ning sõidukile või sõiduki alarmsüsteemile ja kasutustõkisele kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 97 kohaselt ning kannab tüübikinnitusnumbrit 011234.

Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 97, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

NÄIDIS B

Image

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse seoses alarmsüsteemiga Madalmaades (E4) kooskõlas eeskirjadega nr 18 (1) ja nr 97.

Tüübikinnitusnumbrite esimesed kaks kohta näitavad, et tüübikinnituste andmise kuupäeval sisaldas eeskiri nr 18 02-seeria muudatusi ja eeskiri nr 97 01-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

6. LISA

VASTAVUSSERTIFIKAADI NÄIDIS

Image

---

7. LISA

PAIGALDAMISSERTIFIKAADI NÄIDIS

Image

---

8. LISA

PUNKTID 7.2.11 JA 19

Sõitjateruumi kaitsesüsteemide katse

Image

---

9. LISA

ELEKTROMAGNETILINE ÜHILDUVUS

Märkus: Elektromagnetilise ühilduvuse katsetamiseks kasutatakse sõltuvalt katserajatistest kas punkti 1 või 2.

1.   ISO MEETOD

Kaitse juhtivuslike häirete eest toiteliinides

Toiteliine ja sõiduki alarmsüsteemi või alarmsüsteemi teisi ühendusi, mis võivad olla toiteliinidega ühendatud, mõjutatakse katseimpulssidega 1, 2a/2b, 3a, 3b, 4 ja 5a/5b vastavalt rahvusvahelisele standardile ISO 7637-2:2004.

Katseimpulsi 5 puhul kohaldatakse impulssi 5b sõidukite puhul, millel on sisemise piirava dioodiga generaator, ning impulssi 5a muudel juhtudel.

Impulsi 2 puhul tuleb impulssi 2a kasutada alati ning impulssi 2b võib kasutada juhul, kui sõiduki tootja ja tehniline teenistus selles kokku lepivad.

Kokkuleppel tehnilise teenistusega ei pea katseimpulssi 5a/5b kohaldama järmistel juhtudel:

| a) | sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule, mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma generaatorita sõidukile.
  Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja:






  i) | täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 1. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale) ning |
| --- | --- | --- |

a)

sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule, mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma generaatorita sõidukile.

Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja:

i)

täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 1. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale) ning

| ii) | esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused; |
| --- | --- |

ii)

esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused;

| b) | sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga, mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma generaatorita sõidukile
  Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu. |
| --- | --- |

b)

sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga, mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma generaatorita sõidukile

Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu.

| c) | sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemi paigaldusega antakse eraldi seadmestikule, mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma generaatorita sõidukile.
  Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud.
  Seda nõuet ei kohaldata juhul, kui 1.A lisa 2. osa punktis 3.1.3.1.1 nõutud teave on saadetud tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna. |
| --- | --- |

c)

sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemi paigaldusega antakse eraldi seadmestikule, mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma generaatorita sõidukile.

Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud.

Seda nõuet ei kohaldata juhul, kui 1.A lisa 2. osa punktis 3.1.3.1.1 nõutud teave on saadetud tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna.

Sõiduki alarmsüsteem/alarmsüsteem väljalülitatud olekus ja sisselülitatud olekus

Rakendatakse katseimpulsse 1–5. Rakendatud katseimpulsside korral nõutav toimivus on esitatud 1. tabelis.

Tabel 1

Raskusaste ja toimivus (toiteliinid)

| Katsepulsi number | Katse tase | Toimivus |
| --- | --- | --- |
| 1 | III | C |
| 2a | III | B |
| 2b | III | C |
| 3a | III | A |
| 3b | III | A |
| 4 | III | B |
| 5a/5b | III | A |

Katsepulsi number

Katse tase

Toimivus

1

III

C

2a

III

B

2b

III

C

3a

III

A

3b

III

A

4

III

B

5a/5b

III

A

Kaitse ühendamisest tingitud häirete eest signaalliinides

Juhtmeid, mis ei ole ühendatud toiteliinidega (nt erisignaalliinid), katsetatakse standardi ISO/DIS 7637:1993 3. osa alusel. Rakendatud katseimpulsside korral nõutav toimivus on esitatud 2. tabelis.

Tabel 2

Katse tase ja toimivus (signaalliinid)

| Katsepulsi number | Katse tase | Toimivus |
| --- | --- | --- |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |

Katsepulsi number

Katse tase

Toimivus

3a

III

C

3b

III

A

Kaitse kiirguslike kõrgsageduslike häirete eest

Sõidukile paigaldatud sõiduki alarmsüsteemi või alarmsüsteemi katsed võib teha kooskõlas eeskirja nr 10 02-seeria muudatustega ning 6. lisas kirjeldatud katsemeetoditega sõidukite puhul ning 9. lisas kirjeldatud katsemeetoditega eraldi seadmestike puhul.

Elektrostaatilistest lahendustest tingitud elektrilised häired

Kaitset elektriliste häirete eest katsetatakse kooskõlas tehnilise aruandega ISO/TR 10605-1993.

Kokkuleppel tehnilise teenistusega ei pea vastavat nõuet kohaldama järmistel juhtudel:

| a) | sõiduki alamsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule
  Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja:






  i) | täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 2. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale), ning |
| --- | --- | --- |

a)

sõiduki alamsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule

Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja:

i)

täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 2. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale), ning

| ii) | esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused; |
| --- | --- |

ii)

esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused;

| b) | sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga
  Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu; |
| --- | --- |

b)

sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga

Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu;

| c) | sõiduki tüübikinnitus seoses sellise sõiduki alarmsüsteemi paigaldusega, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna.
  Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud.
  Seda nõuet ei kohaldata juhul, kui 1A lisa 2. osa punktis 3.1.3.1.1 nõutud teave on saadetud tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna. |
| --- | --- |

c)

sõiduki tüübikinnitus seoses sellise sõiduki alarmsüsteemi paigaldusega, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna.

Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud.

Seda nõuet ei kohaldata juhul, kui 1A lisa 2. osa punktis 3.1.3.1.1 nõutud teave on saadetud tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna.

Kiirguslik emissioon

Katsed tehakse kooskõlas eeskirja nr 10 02-seeria muudatuste sätetega ning 4. ja 5. lisas kirjeldatud katsemeetoditega sõidukite puhul või 7. ja 8. lisas kirjeldatud katsemeetoditega eraldi seadmestiku puhul.

2.   IEC MEETOD

Elektromagnetväli

Sõiduki alarmsüsteemiga või alarmsüsteemiga tuleb teha põhikatse. Süsteemi mõjutatakse IEC väljaande 839–1-3-1998 katses A-13 kirjeldatud elektromagnetväljaga, mille sagedus on 20–1 000 MHz ja tugevusaste 30 V/m.

Peale selle tehakse sõiduki alarmsüsteemiga või alarmsüsteemiga vastavalt vajadusele rahvusvahelise standardi ISO 7637 osades 1:1990, 2:1990 ja 3:1993 kirjeldatud elektri siirde katsed juhtimise ja ühendamise puhul.

Elektrostaatilistest lahendustest tingitud elektrilised häired

Sõiduki alarmsüsteemiga või alarmsüsteemiga tuleb teha põhikatse. Süsteemiga tehakse tootja valikul kas standardis EN 61000-4–2 või ISO/TR 10605-1993 kirjeldatud elektrostaatilise lahenduse taluvuse katse.

Kiirguslik emissioon

Sõiduki alarmsüsteemi või alarmsüsteemi tuleb katsetada seoses raadiosagedushäirete taluvusega kooskõlas eeskirja nr 10 02-seeria muudatustes ettenähtud katsetega ning 4. ja 5. lisas kirjeldatud katsemeetoditega sõidukite puhul ning 7. ja 8. lisas kirjeldatud katsemeetoditega eraldi seadmestiku puhul.

---

10. LISA

MEHAANILISE VÕTMEGA LÜLITITE SPETSIFIKATSIOON

| 1. | Võtmega lüliti silinder tohib kattest välja ulatuda kuni 1 mm ning väljaulatuv osa peab olema kooniline. |
| --- | --- |

1.

Võtmega lüliti silinder tohib kattest välja ulatuda kuni 1 mm ning väljaulatuv osa peab olema kooniline.

| 2. | Silindri ja silindrikorpuse vaheline ühendus peab vastu pidama tõmbejõule 600 N ja pöördemomendile 25 Nm. |
| --- | --- |

2.

Silindri ja silindrikorpuse vaheline ühendus peab vastu pidama tõmbejõule 600 N ja pöördemomendile 25 Nm.

| 3. | Võtmega lüliti silindri puurimine peab olema takistatud. |
| --- | --- |

3.

Võtmega lüliti silindri puurimine peab olema takistatud.

| 4. | Võtmeprofiilil peab olema vähemalt 1 000 permutatsiooni. |
| --- | --- |

4.

Võtmeprofiilil peab olema vähemalt 1 000 permutatsiooni.

| 5. | Võtmega lüliti ei tohi olla tööle rakendatav võtmega, mis erineb lülitile ettenähtud võtmest ainult ühe permutatsiooni poolest. |
| --- | --- |

5.

Võtmega lüliti ei tohi olla tööle rakendatav võtmega, mis erineb lülitile ettenähtud võtmest ainult ühe permutatsiooni poolest.

| 6. | Võtmega lüliti lukuauk, mis on paigaldatud väljapoole, peab olema katikuga või muul viisil sissetungiva mustuse ja vee eest kaitstud. |
| --- | --- |

6.

Võtmega lüliti lukuauk, mis on paigaldatud väljapoole, peab olema katikuga või muul viisil sissetungiva mustuse ja vee eest kaitstud.

---