# Euroopa Liidu L 180/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.180.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 180 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide12. juuli 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.180.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 180

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide12. juuli 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 621/2012, 10. juuli 2012, millega tunnustatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohast traditsioonilist nimetust [Classic - TDT-US-N0016] | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 622/2012, 11. juuli 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 641/2009 seoses eraldiseisvate ja toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade ökodisaini nõuetega (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 623/2012, 11. juuli 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa (
  1
  ) | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 624/2012, 11. juuli 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 12 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 625/2012, 11. juuli 2012, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 29. juunist 2012 kuni 6. juulini 2012 määrusega (EÜ) nr 1067/2008 muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule avatud ühenduse tariifikvootide raames III alamkvoodi all | 14 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 621/2012, 10. juuli 2012, millega tunnustatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohast traditsioonilist nimetust [Classic - TDT-US-N0016]

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 622/2012, 11. juuli 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 641/2009 seoses eraldiseisvate ja toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade ökodisaini nõuetega (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni määrus (EL) nr 623/2012, 11. juuli 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa (
  1
  )

1

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 624/2012, 11. juuli 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

12

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 625/2012, 11. juuli 2012, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 29. juunist 2012 kuni 6. juulini 2012 määrusega (EÜ) nr 1067/2008 muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule avatud ühenduse tariifikvootide raames III alamkvoodi all

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 621/2012,

10. juuli 2012,

millega tunnustatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohast traditsioonilist nimetust [Classic - TDT-US-N0016]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus), (1) eriti selle artikli 118u lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kaks Ameerika Ühendriikides tegutsevat kutseala esindusorganisatsiooni WineAmerica ja California Export Association esitasid komisjonile traditsioonilise nimetuse „Classic” kaitsetaotluse (kätte saadud 22. juunil 2010) määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa kategoorias „1. Vein” sätestatud viinamarjasaadusena, mis kannab nõukogu otsusega 2006/232/EÜ (2) heaks kiidetud Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud veinikaubanduslepingu V lisas loetletud päritolunimetust. |
| --- | --- |

(1)

Kaks Ameerika Ühendriikides tegutsevat kutseala esindusorganisatsiooni WineAmerica ja California Export Association esitasid komisjonile traditsioonilise nimetuse „Classic” kaitsetaotluse (kätte saadud 22. juunil 2010) määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa kategoorias „1. Vein” sätestatud viinamarjasaadusena, mis kannab nõukogu otsusega 2006/232/EÜ (2) heaks kiidetud Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud veinikaubanduslepingu V lisas loetletud päritolunimetust.

| (2) | Komisjoni 14. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 607/2009 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega) (3) artikli 33 kohaselt avaldati taotlus Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Avaldamise kuupäevast arvates kahe kuu jooksul ei esitatud ühtegi vastuväidet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 14. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 607/2009 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega) (3) artikli 33 kohaselt avaldati taotlus Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Avaldamise kuupäevast arvates kahe kuu jooksul ei esitatud ühtegi vastuväidet.

| (3) | Ameerika veinide alla kuuluva traditsioonilise nimetuse „Classic” kaitset käsitlev taotlus vastab määruses (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118u lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklites 31 ja 35 sätestatud tingimustele. Kaitsetaotlus tuleks heaks kiita ning traditsiooniline nimetus „Classic” kanda elektroonilisse andmebaasi „E-Bacchus” sellise veinina, mille tootjaks on taotluse esitanud kaks kutseala esindusorganisatsiooni. |
| --- | --- |

(3)

Ameerika veinide alla kuuluva traditsioonilise nimetuse „Classic” kaitset käsitlev taotlus vastab määruses (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118u lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklites 31 ja 35 sätestatud tingimustele. Kaitsetaotlus tuleks heaks kiita ning traditsiooniline nimetus „Classic” kanda elektroonilisse andmebaasi „E-Bacchus” sellise veinina, mille tootjaks on taotluse esitanud kaks kutseala esindusorganisatsiooni.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 30 lõikega 2 on nõutud, et komisjon avalikustab kutseala esindusorganisatsiooni ja selle liikmeid käsitleva teabe. Teave tuleks avalikustada elektroonilises andmebaasis „E-Bacchus”. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 30 lõikega 2 on nõutud, et komisjon avalikustab kutseala esindusorganisatsiooni ja selle liikmeid käsitleva teabe. Teave tuleks avalikustada elektroonilises andmebaasis „E-Bacchus”.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meede on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meede on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Traditsioonilist nimetust „Classic” käsitlev kaitsetaotlus kiidetakse heaks selliste Ameerika viinamarjasaaduste puhul, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa kategoorias „1. Vein”. Traditsiooniline nimetus „Classic” kantakse elektroonilisse andmebaasi „E-Bacchus”, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 87, 24.3.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 60.

3

(4)  ELT C 275, 12.10.2010, lk 15.

4

---

LISA

Kaitstud traditsiooniline nimetus

| — | Classic |
| --- | --- |

—

Classic

Määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 31 lõikes 1 osutatud keel:

| — | Inglise keel |
| --- | --- |

—

Inglise keel

Kaitse alla kuuluvad viinamarjasaaduse kategooria või kategooriad

(Määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa)

| — 1. | Vein |
| --- | --- |

— 1.

Vein

Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu

| — | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu V lisas loetletud päritolunimetused |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu V lisas loetletud päritolunimetused

Viide liikmesriigis või kolmandas riigis kohaldatavatele eeskirjadele

| — | WineAmerica 24. märtsil 2009. aastal vastu võetud resolutsioon Euroopa Ühenduse jaoks ettenähtud veinitootmise mõistete kohta (Resolution of WineAmerica on Wine Production Definitions for the European Community); |
| --- | --- |

—

WineAmerica 24. märtsil 2009. aastal vastu võetud resolutsioon Euroopa Ühenduse jaoks ettenähtud veinitootmise mõistete kohta (Resolution of WineAmerica on Wine Production Definitions for the European Community);

| — | 7. mail 2009. aastal vastu võetud otsus Kalifornia veiniekspordi programmi kohta (Decision of California Wine Export Program) |
| --- | --- |

—

7. mail 2009. aastal vastu võetud otsus Kalifornia veiniekspordi programmi kohta (Decision of California Wine Export Program)

Määratluse või kasutustingimuste kokkuvõte

| — | Vein, mis on valmistatud teatavast viinamarjasordist Ameerika Ühendriikide föderaaleeskirjade koodeksis (27. jaotis, §4.25) kindlaks määratud päritolupiirkonnas |
| --- | --- |

—

Vein, mis on valmistatud teatavast viinamarjasordist Ameerika Ühendriikide föderaaleeskirjade koodeksis (27. jaotis, §4.25) kindlaks määratud päritolupiirkonnas

Päritoluriigi/päritoluriikide nimi

| — | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid

Kolmandas riigis asutatud ja kaitstud traditsioonilise nimetuse kasutusõigusega kutseala esindusorganisatsiooni liikmete nimekiri on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/agriculture/markets/wine/e-bacchus/

---

| 12.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 622/2012,

11. juuli 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 641/2009 seoses eraldiseisvate ja toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade ökodisaini nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 641/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses eraldiseisvate ja toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade ökodisaini nõuetega) (2) artiklis 7 on nõutud, et komisjon vaatab toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade jaoks kõnealuse määruse II lisa punktis 2 sätestatud energiatõhususindeksi arvutamise meetodi läbi enne 1. jaanuari 2012. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 641/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses eraldiseisvate ja toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade ökodisaini nõuetega) (2) artiklis 7 on nõutud, et komisjon vaatab toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade jaoks kõnealuse määruse II lisa punktis 2 sätestatud energiatõhususindeksi arvutamise meetodi läbi enne 1. jaanuari 2012.

| (2) | Komisjoni tehtud läbivaatamine ja määruse (EÜ) nr 641/2009 rakendamisel saadud kogemused näitasid vajadust muuta teatavaid määruse (EÜ) nr 641/2009 sätteid, et vältida soovimatut mõju ringluspumpade turgudele ja kõnealuse määrusega hõlmatud toodete jõudlusele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni tehtud läbivaatamine ja määruse (EÜ) nr 641/2009 rakendamisel saadud kogemused näitasid vajadust muuta teatavaid määruse (EÜ) nr 641/2009 sätteid, et vältida soovimatut mõju ringluspumpade turgudele ja kõnealuse määrusega hõlmatud toodete jõudlusele.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 641/2009 muudatused

Määrust (EÜ) nr 641/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „Artikkel 1
  Reguleerimisese ja -ala
  1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded eraldiseisvate ja toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade turulelaskmiseks.
  2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:






  a) | joogivee ringluspumbad, välja arvatud I lisa punkti 2 alapunkti 1 alapunktis d sätestatud tootekirjelduse nõuded; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded eraldiseisvate ja toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade turulelaskmiseks.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:

a)

joogivee ringluspumbad, välja arvatud I lisa punkti 2 alapunkti 1 alapunktis d sätestatud tootekirjelduse nõuded;

| b) | toodetesse integreeritavad ringluspumbad, mis lastakse turule hiljemalt 1. jaanuaril 2020 ja millega asendatakse identsed toodetesse integreeritavad ringluspumbad, mis lastakse turule hiljemalt 1. augustil 2015, välja arvatud I lisa punkti 2 alapunkti 1 alapunktis e sätestatud tootekirjelduse nõuded. |
| --- | --- |

b)

toodetesse integreeritavad ringluspumbad, mis lastakse turule hiljemalt 1. jaanuaril 2020 ja millega asendatakse identsed toodetesse integreeritavad ringluspumbad, mis lastakse turule hiljemalt 1. augustil 2015, välja arvatud I lisa punkti 2 alapunkti 1 alapunktis e sätestatud tootekirjelduse nõuded.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „ringluspump”– labapump, millel on eraldi korpus või millel eraldi korpus puudub, mille hüdrauliline nimiväljundvõimsus on vahemikus 1 – 2 500 W ja mis on ette nähtud kasutamiseks küttesüsteemides või jahutuse jaotussüsteemide sekundaarahelates;

2)   „võllitihendita ringluspump”– ringluspump, mille rootor on otse töörattaga ühendatud ja mille rootor on sukeldatud pumbatavasse vedelikku;

3)   „eraldiseisev ringluspump”– ringluspump, mis on ette nähtud talitlemiseks tootest sõltumatult;

4)   „toode”– seade, mis toodab soojust ja/või kannab seda üle;

5)   „tootesse integreeritud ringluspump”– ringluspump, mis on projekteeritud talitlema toote osana ja millel on vähemalt üks järgmistest omadustest:

6)   „joogivee ringluspump”– ringluspump, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks süsteemides, milles ringleb olmevesi, nagu see on määratletud nõukogu direktiivi 98/83/EÜ artiklis 2 (3);

7)   „pumba korpus”– labapumba osa, mis ühendatakse küttesüsteemi või jahutuse jaotussüsteemi sekundaarahela torustikuga.

| 2) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Läbivaatamine
  Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi enne 1. jaanuari 2017, võttes arvesse tehnika arengut.
  Läbivaatamine hõlmab korduskasutust ja ringlussevõttu hõlbustavaid projekteerimisvõimalusi.
  Läbivaatamistulemused esitatakse ökodisaini nõuandefoorumile.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi enne 1. jaanuari 2017, võttes arvesse tehnika arengut.

Läbivaatamine hõlmab korduskasutust ja ringlussevõttu hõlbustavaid projekteerimisvõimalusi.

Läbivaatamistulemused esitatakse ökodisaini nõuandefoorumile.”

| 3) | Määruse (EÜ) nr 641/2009 I ja II lisa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt. |
| --- | --- |

3)

Määruse (EÜ) nr 641/2009 I ja II lisa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuli 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

1

(2)  ELT L 191, 23.7.2009, lk 35.

2

(3)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32.”

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 641/2009 I ja II lisa muudatused

Määruse (EÜ) nr 641/2009 I ja II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   TOOTEKIRJELDUSE NÕUDED






  1. | Alates 1. jaanuarist 2013






  a) | märgitakse eraldiseisvate ringluspumpade energiatõhususindeks, mis on arvutatud kooskõlas II lisaga, eraldiseisva ringluspumba andmesildile ja pakendile ning eraldiseisva ringluspumba tehnilistesse dokumentidesse järgmisel kujul: „EEI ≤ 0,[xx]”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   TOOTEKIRJELDUSE NÕUDED

1.

Alates 1. jaanuarist 2013

a)

märgitakse eraldiseisvate ringluspumpade energiatõhususindeks, mis on arvutatud kooskõlas II lisaga, eraldiseisva ringluspumba andmesildile ja pakendile ning eraldiseisva ringluspumba tehnilistesse dokumentidesse järgmisel kujul: „EEI ≤ 0,[xx]”;

| b) | esitatakse eraldiseisvatel ja tootesse integreeritud ringluspumpadel järgmine teave: „Kõige tõhusamate ringluspumpade energiatõhususindeks: EEI ≤ 0,20”; |
| --- | --- |

b)

esitatakse eraldiseisvatel ja tootesse integreeritud ringluspumpadel järgmine teave: „Kõige tõhusamate ringluspumpade energiatõhususindeks: EEI ≤ 0,20”;

| c) | esitatakse jäätmekäitlusettevõtetele teave kasutuskõlbmatuks muutunud eraldiseisvate ringluspumpade ja tootesse integreeritud ringluspumpade demonteerimise, ringlussevõtu või kõrvaldamise kohta; |
| --- | --- |

c)

esitatakse jäätmekäitlusettevõtetele teave kasutuskõlbmatuks muutunud eraldiseisvate ringluspumpade ja tootesse integreeritud ringluspumpade demonteerimise, ringlussevõtu või kõrvaldamise kohta;

| d) | esitatakse joogivee ringluspumpade pakendil ja tehnilistes dokumentides järgmine teave: „See ringluspump sobib kasutamiseks üksnes joogivee puhul.”; |
| --- | --- |

d)

esitatakse joogivee ringluspumpade pakendil ja tehnilistes dokumentides järgmine teave: „See ringluspump sobib kasutamiseks üksnes joogivee puhul.”;

| e) | peab selliste tootesse integreeritavate ringluspumpade puhul, mis lastakse turule hiljemalt 1. jaanuaril 2020 ja millega asendatakse identsed tootesse integreeritavad ringluspumbad, mis lastakse turule hiljemalt 1. augustil 2015, asendaval pumbal või selle pakendil olema selgelt osutatud, millis(t)e too(de)te jaoks see on ette nähtud. |
| --- | --- |

e)

peab selliste tootesse integreeritavate ringluspumpade puhul, mis lastakse turule hiljemalt 1. jaanuaril 2020 ja millega asendatakse identsed tootesse integreeritavad ringluspumbad, mis lastakse turule hiljemalt 1. augustil 2015, asendaval pumbal või selle pakendil olema selgelt osutatud, millis(t)e too(de)te jaoks see on ette nähtud.

Tootjad esitavad teabe ringluspumba paigaldamise, kasutamise ja hooldamise kohta, et minimeerida selle keskkonnamõju.

Eespool loetletud teave esitatakse nähtavalt ringluspumpade tootjate vaba juurdepääsuga veebisaitidel.

| 2. | Alates 1. augustist 2015 märgitakse tootesse integreeritud ringluspumpade energiatõhususindeks, mis on arvutatud kooskõlas II lisaga, ringluspumba andmesildile ning toote tehnilistesse dokumentidesse järgmisel kujul: „EEI ≤ 0,[xx]”.” |
| --- | --- |

2.

Alates 1. augustist 2015 märgitakse tootesse integreeritud ringluspumpade energiatõhususindeks, mis on arvutatud kooskõlas II lisaga, ringluspumba andmesildile ning toote tehnilistesse dokumentidesse järgmisel kujul: „EEI ≤ 0,[xx]”.”

| 2) | I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   ENERGIATÕHUSUSINDEKSI ARVUTAMISE METOODIKA
  Ringluspumpade energiatõhususindeksi (EEI) arvutamise metoodika on järgmine:






  1. | eraldiseisvaid pumbakorpusega ringluspumpi mõõdetakse tervikliku üksusena;
  eraldiseisvaid pumbakorpuseta ringluspumpi mõõdetakse koos sellise pumbakorpusega, mis on identne pumbakorpusega, milles neid pumpi kavatsetakse kasutada;
  tootesse integreeritud ringluspumbad demonteeritakse tootest ja neid mõõdetakse koos võrdluspumbakorpusega;
  tootesse integreeritud ringluspumpi, millel pumbakorpus puudub, mõõdetakse koos võrdluspumbakorpusega,
  kus „võrdluspumbakorpus” – on tootja tarnitav pumbakorpus samal teljel paiknevate sisend- ja väljundavadega ning mis on projekteeritud ühendamiseks küttesüsteemi või jahutuse jaotussüsteemi torustikku. |
| --- | --- | --- |

2)

I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   ENERGIATÕHUSUSINDEKSI ARVUTAMISE METOODIKA

Ringluspumpade energiatõhususindeksi (EEI) arvutamise metoodika on järgmine:

1.

eraldiseisvaid pumbakorpusega ringluspumpi mõõdetakse tervikliku üksusena;

eraldiseisvaid pumbakorpuseta ringluspumpi mõõdetakse koos sellise pumbakorpusega, mis on identne pumbakorpusega, milles neid pumpi kavatsetakse kasutada;

tootesse integreeritud ringluspumbad demonteeritakse tootest ja neid mõõdetakse koos võrdluspumbakorpusega;

tootesse integreeritud ringluspumpi, millel pumbakorpus puudub, mõõdetakse koos võrdluspumbakorpusega,

kus „võrdluspumbakorpus” – on tootja tarnitav pumbakorpus samal teljel paiknevate sisend- ja väljundavadega ning mis on projekteeritud ühendamiseks küttesüsteemi või jahutuse jaotussüsteemi torustikku.

| 2. | Kui ringluspumbal on mitu tõstekõrguse ja jõudluse sätet, tehakse mõõtmised maksimaalse sätte korral.
  „Tõstekõrgus”(H) – tõstekõrgus (meetrites) ringluspumba kindlaksmääratud tööpunktis.
  „Jõudlus”(Q) – ringluspumpa ajaühikus läbiva vee maht (m3/h). |
| --- | --- |

2.

Kui ringluspumbal on mitu tõstekõrguse ja jõudluse sätet, tehakse mõõtmised maksimaalse sätte korral.

„Tõstekõrgus”(H) – tõstekõrgus (meetrites) ringluspumba kindlaksmääratud tööpunktis.

„Jõudlus”(Q) – ringluspumpa ajaühikus läbiva vee maht (m3/h).

| 3. | Leitakse punkt, kus Q H on maksimaalne, ning määratakse kindlaks jõudlus ja tõstekõrgus kõnealuses punktis: Q100 %
  ja H100 %. |
| --- | --- |

3.

Leitakse punkt, kus Q H on maksimaalne, ning määratakse kindlaks jõudlus ja tõstekõrgus kõnealuses punktis: Q100 %
  ja H100 %.

| 4. | Arvutatakse hüdrauliline võimsus Phyd
  kõnealuses punktis.
  „Hüdrauliline võimsus” – jõudluse Q, tõstekõrguse H ja konstandi aritmeetiline korrutis.

  Phyd
  – ringluspumba pumbatavale vedelikule edastatav hüdrauliline võimsus kindlaksmääratud tööpunktis (vattides). |
| --- | --- |

4.

Arvutatakse hüdrauliline võimsus Phyd
  kõnealuses punktis.

„Hüdrauliline võimsus” – jõudluse Q, tõstekõrguse H ja konstandi aritmeetiline korrutis.

Phyd
  – ringluspumba pumbatavale vedelikule edastatav hüdrauliline võimsus kindlaksmääratud tööpunktis (vattides).

| 5. | Arvutatakse võrdlusvõimsus:

  Pref
  = 1,7 · Phyd
  - 17 · (1 – e– 0,3 · Phyd

  ), 1 W ≤ Phyd ≤ 2 500 W
  „Võrdlusvõimsus” – ringluspumba hüdraulilisest võimsusest olenev suurus, mille puhul võetakse arvesse ringluspumba kasuteguri ja suuruse omavahelist sõltuvust.

  Pref
  – ringluspumba võrdlusvõimsus teatava tõstekõrguse ja jõudluse puhul (vattides). |
| --- | --- |

5.

Arvutatakse võrdlusvõimsus:

Pref
  = 1,7 · Phyd
  - 17 · (1 – e– 0,3 · Phyd

  ), 1 W ≤ Phyd ≤ 2 500 W

„Võrdlusvõimsus” – ringluspumba hüdraulilisest võimsusest olenev suurus, mille puhul võetakse arvesse ringluspumba kasuteguri ja suuruse omavahelist sõltuvust.

Pref
  – ringluspumba võrdlusvõimsus teatava tõstekõrguse ja jõudluse puhul (vattides).

| 6. | Määratakse võrdluskarakteristik sirgjoonena järgmiste punktide vahel:
  (Q
  100 %, H
  100 %) ja (Q
  0 %, ) |
| --- | --- |

6.

Määratakse võrdluskarakteristik sirgjoonena järgmiste punktide vahel:

(Q
  100 %, H
  100 %) ja (Q
  0 %, Formula)

| 7. | Ringluspumba sätted valitakse sellised, et valitud karakteristikul saavutaks see tööpunkti, kus Q H = maksimaalne. Tootesse integreeritud ringluspumpade puhul järgitakse võrdluskarakteristikut, muutes selleks süsteemi karakteristikut ja ringluspumba kiirust.
  „Süsteemi karakteristik” – järgmisel joonisel kujutatud tõstekõrguse ja jõudluse vaheline sõltuvus (H = f(Q)), mis on tingitud hõõrdetakistusest küttesüsteemis või jahutuse jaotussüsteemis: |
| --- | --- |

7.

Ringluspumba sätted valitakse sellised, et valitud karakteristikul saavutaks see tööpunkti, kus Q H = maksimaalne. Tootesse integreeritud ringluspumpade puhul järgitakse võrdluskarakteristikut, muutes selleks süsteemi karakteristikut ja ringluspumba kiirust.

„Süsteemi karakteristik” – järgmisel joonisel kujutatud tõstekõrguse ja jõudluse vaheline sõltuvus (H = f(Q)), mis on tingitud hõõrdetakistusest küttesüsteemis või jahutuse jaotussüsteemis:

| 8. | Mõõdetakse P1
  ja H järgmiste jõudluste korral:

  Q100 %
  , 0,75 · Q100 %
  , 0,5 · Q100 %
  , 0,25 · Q100 %


  „P1
  ” – ringluspumba tarbitav elektriline võimsus (vattides) kindlaksmääratud tööpunktis. |
| --- | --- |

8.

Mõõdetakse P1
  ja H järgmiste jõudluste korral:

Q100 %
  , 0,75 · Q100 %
  , 0,5 · Q100 %
  , 0,25 · Q100 %

„P1
  ” – ringluspumba tarbitav elektriline võimsus (vattides) kindlaksmääratud tööpunktis.

| 9. | Arvutatakse PL
  järgmiselt:

  ,H kui meas ≤ Href

  PL = P1,meas, kui Hmeas > Href

  kus Href
  on tõstekõrgus võrdluskarakteristikul eri jõudluste korral. |
| --- | --- |

9.

Arvutatakse PL
  järgmiselt:

Formula,H kui meas ≤ Href

PL = P1,meas, kui Hmeas > Href

kus Href
  on tõstekõrgus võrdluskarakteristikul eri jõudluste korral.

| 10. | Kasutades mõõdetud PL
  väärtusi ja järgnevat koormusgraafikut:












  Jõudlus [%] | Aeg [%] |
| --- | --- | --- |
| 100 | 6 |
| 75 | 15 |
| 50 | 35 |
| 25 | 44 |

10.

Kasutades mõõdetud PL
  väärtusi ja järgnevat koormusgraafikut:

Jõudlus [%]

Aeg [%]

100

6

75

15

50

35

25

44

Image

arvutatakse kaalutud keskmine võimsus PL,avg
  :

PL,avg = 0,06 · PL, 100 % + 0,15 · PL,75 % + 0,35 · PL, 50 % + 0,44 · PL,25 %

Arvutatakse energiatõhususindeks (1):

Formula, kus C
  20 % = 0,49

Tootesse integreeritud ringluspumpade puhul, mis on projekteeritud kasutamiseks päikeseküttesüsteemide ja soojuspumpade primaarahelates, arvutatakse energiatõhususindeks erandkorras järgmiselt:

kus C20 %
  = 0,49 ja ns
  on eripöörlemissagedus, mis määratakse järgmiselt:

kus

| ns | ringluspumba eripöörlemissagedus [p/min]; |
| --- | --- |
| n100 % | pöörlemissagedus (p/min) tööpunktis Q
  100 % ja H
  100 %. |

ns

ringluspumba eripöörlemissagedus [p/min];

n100 %

pöörlemissagedus (p/min) tööpunktis Q
  100 % ja H
  100 %.

---

(1)  CXX % on mõõtkavategur, mis tagab, et selle kindlaksmääramise ajal üksnes XX % teatavat tüüpi ringluspumpade puhul on EEI ≤ 0,20.”

---

| 12.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 623/2012,

11. juuli 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (1), eriti selle artikli 11 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Poola on esitanud põhjendatud taotluse muudatuste tegemiseks direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Poola on esitanud põhjendatud taotluse muudatuste tegemiseks direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse.

| (2) | Poola on taotlenud rongidispetšeri („dyżurny ruchu”) kutsealase koolituse sisu muutmist; kõnealune kutseala on juba kantud direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. Kõnealused koolitusprogrammid vastavad direktiivi 2005/36/EÜ artikli 11 punkti c alapunktis ii sätestatud tingimustele, kuna pakutav koolitus on võrdväärne selle direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis i nimetatud koolituse tasemega, tagab võrreldava kutsealase standardi ning valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks, nagu nähtub järgmistest õigusaktidest: 8. jaanuari 1999. aasta akt haridussüsteemi reformi kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 12, 1999, 96); 28. märtsi 2003. aasta raudteetranspordiakt (Poola vabariigi ametlik väljaanne nr 86, 2003, 789); infrastruktuuriministri 16. augusti 2004. aasta määrus, milles käsitletakse selliste ametikohtade loetelu, mis on otseselt seotud raudteeliikluse käitamise ja turvalisusega, ning tingimusi, mida peavad täitma kõnealustel ametikohtadel töötavad ja raudteeveeremit juhtivad isikud (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 212, 2004, 2152); infrastruktuuriministri 18. juuli 2005. aasta määrus raudteeliikluse käitamise ja signalisatsiooni üldtingimuste kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 172, 2005, 1444). |
| --- | --- |

(2)

Poola on taotlenud rongidispetšeri („dyżurny ruchu”) kutsealase koolituse sisu muutmist; kõnealune kutseala on juba kantud direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. Kõnealused koolitusprogrammid vastavad direktiivi 2005/36/EÜ artikli 11 punkti c alapunktis ii sätestatud tingimustele, kuna pakutav koolitus on võrdväärne selle direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis i nimetatud koolituse tasemega, tagab võrreldava kutsealase standardi ning valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks, nagu nähtub järgmistest õigusaktidest: 8. jaanuari 1999. aasta akt haridussüsteemi reformi kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 12, 1999, 96); 28. märtsi 2003. aasta raudteetranspordiakt (Poola vabariigi ametlik väljaanne nr 86, 2003, 789); infrastruktuuriministri 16. augusti 2004. aasta määrus, milles käsitletakse selliste ametikohtade loetelu, mis on otseselt seotud raudteeliikluse käitamise ja turvalisusega, ning tingimusi, mida peavad täitma kõnealustel ametikohtadel töötavad ja raudteeveeremit juhtivad isikud (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 212, 2004, 2152); infrastruktuuriministri 18. juuli 2005. aasta määrus raudteeliikluse käitamise ja signalisatsiooni üldtingimuste kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 172, 2005, 1444).

| (3) | Poola on taotlenud ka rongikorraldaja („kierownik pociągu”) kutseala lisamist direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. Kõnealuse kutseala koolitusprogrammid vastavad selle direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis ii sätestatud tingimustele, kuna pakutav koolitus on võrdväärne selle direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis i nimetatud koolituse tasemega, tagab võrreldava kutsealase standardi ning valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks, nagu nähtub järgmistest õigusaktidest: 8. jaanuari 1999. aasta akt haridussüsteemi reformi kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 12, 1999, 96); 28. märtsi 2003. aasta raudteetranspordiakt (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 86, 2003, 789); infrastruktuuriministri 16. augusti 2004. aasta määrus, milles käsitletakse selliste ametikohtade loetelu, mis on otseselt seotud raudteeliikluse käitamise ja turvalisusega, ning tingimusi, mida peavad täitma kõnealustel ametikohtadel töötavad ja raudteeveeremit juhtivad isikud (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 212, 2004, 2152); infrastruktuuriministri 18. juuli 2005. aasta määrus raudteeliikluse käitamise ja signalisatsiooni üldtingimuste kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 172, 2005, 1444). |
| --- | --- |

(3)

Poola on taotlenud ka rongikorraldaja („kierownik pociągu”) kutseala lisamist direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. Kõnealuse kutseala koolitusprogrammid vastavad selle direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis ii sätestatud tingimustele, kuna pakutav koolitus on võrdväärne selle direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis i nimetatud koolituse tasemega, tagab võrreldava kutsealase standardi ning valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks, nagu nähtub järgmistest õigusaktidest: 8. jaanuari 1999. aasta akt haridussüsteemi reformi kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 12, 1999, 96); 28. märtsi 2003. aasta raudteetranspordiakt (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 86, 2003, 789); infrastruktuuriministri 16. augusti 2004. aasta määrus, milles käsitletakse selliste ametikohtade loetelu, mis on otseselt seotud raudteeliikluse käitamise ja turvalisusega, ning tingimusi, mida peavad täitma kõnealustel ametikohtadel töötavad ja raudteeveeremit juhtivad isikud (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 212, 2004, 2152); infrastruktuuriministri 18. juuli 2005. aasta määrus raudteeliikluse käitamise ja signalisatsiooni üldtingimuste kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 172, 2005, 1444).

| (4) | Poola on taotlenud ka siseveelaevade mehaaniku („mechanik statkowy żeglugi śródlądowej”) kutseala lisamist direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. Kõnealuse kutseala koolitusprogrammid vastavad selle direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis ii sätestatud tingimustele, kuna pakutav koolitus on võrdväärne selle direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis i nimetatud koolituse tasemega, tagab võrreldava kutsealase standardi ning valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks, nagu nähtub järgmistest õigusaktidest: 8. jaanuari 1999. aasta akt haridussüsteemi reformi kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 12, 1999, 96); infrastruktuuriministri 23. jaanuari 2003. aasta määrus siseveelaeva meeskonna kutsekvalifikatsioonide ja koosseisu kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 50, 2003, 427). |
| --- | --- |

(4)

Poola on taotlenud ka siseveelaevade mehaaniku („mechanik statkowy żeglugi śródlądowej”) kutseala lisamist direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. Kõnealuse kutseala koolitusprogrammid vastavad selle direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis ii sätestatud tingimustele, kuna pakutav koolitus on võrdväärne selle direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis i nimetatud koolituse tasemega, tagab võrreldava kutsealase standardi ning valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks, nagu nähtub järgmistest õigusaktidest: 8. jaanuari 1999. aasta akt haridussüsteemi reformi kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 12, 1999, 96); infrastruktuuriministri 23. jaanuari 2003. aasta määrus siseveelaeva meeskonna kutsekvalifikatsioonide ja koosseisu kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne nr 50, 2003, 427).

| (5) | Direktiivi 2005/36/EÜ tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2005/36/EÜ tuleks seega vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2005/36/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuli 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

1

---

LISA

Direktiivi 2005/36/EÜ II lisa punkti 4 muudetakse alapealkirja „Poolas” all järgmiselt:

| 1) | neljas taane asendatakse järgmisega:






  „— | rongidispetšer („dyżurny ruchu”),
  kelle koolitus hõlmab:






  i) | kaheksa-aastast põhiharidust ja nelja-aastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 45 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või |
| --- | --- | --- | --- |

1)

neljas taane asendatakse järgmisega:

„—

rongidispetšer („dyżurny ruchu”),

kelle koolitus hõlmab:

i)

kaheksa-aastast põhiharidust ja nelja-aastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 45 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või

| ii) | kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 63 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või |
| --- | --- |

ii)

kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 63 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või

| iii) | kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 29 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, viie päeva pikkust järelevalve all sooritatud praktikat ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või |
| --- | --- |

iii)

kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 29 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, viie päeva pikkust järelevalve all sooritatud praktikat ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või

| iv) | kuueaastast põhiharidust, kolmeaastast madalama astme keskharidust ja kolmeaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 29 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, viie päeva pikkust järelevalve all sooritatud praktikat ning kvalifikatsioonieksami sooritamist.” |
| --- | --- |

iv)

kuueaastast põhiharidust, kolmeaastast madalama astme keskharidust ja kolmeaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 29 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, viie päeva pikkust järelevalve all sooritatud praktikat ning kvalifikatsioonieksami sooritamist.”

| 2) | Lisatakse viies ja kuues taane:






  „— | rongikorraldaja („kierownik pociągu”);
  kelle koolitus hõlmab:






  i) | kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 22 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongikorraldaja tööks, kolme päeva pikkust järelevalve all sooritatud praktikat ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Lisatakse viies ja kuues taane:

„—

rongikorraldaja („kierownik pociągu”);

kelle koolitus hõlmab:

i)

kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 22 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongikorraldaja tööks, kolme päeva pikkust järelevalve all sooritatud praktikat ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või

| ii) | kuueaastast põhiharidust, kolmeaastast madalama astme keskharidust ja kolmeaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 22 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongikorraldaja tööks, kolme päeva pikkust järelevalve all sooritatud praktikat ning kvalifikatsioonieksami sooritamist. |
| --- | --- |

ii)

kuueaastast põhiharidust, kolmeaastast madalama astme keskharidust ja kolmeaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 22 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongikorraldaja tööks, kolme päeva pikkust järelevalve all sooritatud praktikat ning kvalifikatsioonieksami sooritamist.

| — | siseveelaevade mehaanik („mechanik statkowy żeglugi śródlądowej”),
  kelle koolitus hõlmab:






  i) | kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega siseveeteede masinaehitusele, samuti 24 kuu pikkust töökogemust, millest vähemalt 18 kuud moodustab siseveelaevade mehaanilise jõuseadme ja abisüsteemide käsitlemine ning kuus kuud näiteks sisepõlemismootorite parandamine laevatehastes või teenindustöökodades, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või |
| --- | --- | --- |

—

siseveelaevade mehaanik („mechanik statkowy żeglugi śródlądowej”),

kelle koolitus hõlmab:

i)

kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega siseveeteede masinaehitusele, samuti 24 kuu pikkust töökogemust, millest vähemalt 18 kuud moodustab siseveelaevade mehaanilise jõuseadme ja abisüsteemide käsitlemine ning kuus kuud näiteks sisepõlemismootorite parandamine laevatehastes või teenindustöökodades, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või

| ii) | kuueaastast põhiharidust, kolmeaastast madalama astme keskharidust ja nelja-aastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega siseveeteede masinaehitusele, samuti 24 kuu pikkust töökogemust, millest vähemalt 18 kuud moodustab siseveelaevade mehaanilise jõuseadme ja abisüsteemide käsitlemine ning kuus kuud näiteks sisepõlemismootorite parandamine laevatehastes või teenindustöökodades, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist.” |
| --- | --- |

ii)

kuueaastast põhiharidust, kolmeaastast madalama astme keskharidust ja nelja-aastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega siseveeteede masinaehitusele, samuti 24 kuu pikkust töökogemust, millest vähemalt 18 kuud moodustab siseveelaevade mehaanilise jõuseadme ja abisüsteemide käsitlemine ning kuus kuud näiteks sisepõlemismootorite parandamine laevatehastes või teenindustöökodades, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist.”

---

| 12.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 624/2012,

11. juuli 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 103,7 |
| ZZ | 103,7 |
| 0709 93 10 | TR | 107,9 |
| ZZ | 107,9 |
| 0805 50 10 | AR | 82,3 |
| BO | 90,5 |
| TR | 53,0 |
| UY | 95,3 |
| ZA | 89,9 |
| ZZ | 82,2 |
| 0808 10 80 | AR | 184,4 |
| BR | 91,3 |
| CA | 169,1 |
| CL | 123,9 |
| CN | 125,2 |
| NZ | 121,4 |
| US | 186,8 |
| UY | 68,3 |
| ZA | 110,3 |
| ZZ | 131,2 |
| 0808 30 90 | AR | 201,1 |
| CL | 106,3 |
| NZ | 179,1 |
| ZA | 119,0 |
| ZZ | 151,4 |
| 0809 10 00 | TR | 181,8 |
| ZZ | 181,8 |
| 0809 29 00 | TR | 350,9 |
| ZZ | 350,9 |
| 0809 30 | TR | 179,6 |
| ZZ | 179,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

103,7

ZZ

103,7

0709 93 10

TR

107,9

ZZ

107,9

0805 50 10

AR

82,3

BO

90,5

TR

53,0

UY

95,3

ZA

89,9

ZZ

82,2

0808 10 80

AR

184,4

BR

91,3

CA

169,1

CL

123,9

CN

125,2

NZ

121,4

US

186,8

UY

68,3

ZA

110,3

ZZ

131,2

0808 30 90

AR

201,1

CL

106,3

NZ

179,1

ZA

119,0

ZZ

151,4

0809 10 00

TR

181,8

ZZ

181,8

0809 29 00

TR

350,9

ZZ

350,9

0809 30

TR

179,6

ZZ

179,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 12.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 625/2012,

11. juuli 2012,

millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 29. juunist 2012 kuni 6. juulini 2012 määrusega (EÜ) nr 1067/2008 muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule avatud ühenduse tariifikvootide raames III alamkvoodi all

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1067/2008 (3) on avatud iga-aastane imporditariifikvoot 3 112 030 tonnile muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule. Kõnealune tariifikvoot on jaotatud neljaks alamkvoodiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1067/2008 (3) on avatud iga-aastane imporditariifikvoot 3 112 030 tonnile muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule. Kõnealune tariifikvoot on jaotatud neljaks alamkvoodiks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 3 lõike 3 kohaselt on III alamkvoot (järjekorranumber 09.4125) jaotatud neljaks kvartaalseks alaperioodiks ning kindlaks on määratud 594 597 tonni suurune kogus alaperioodiks nr 3 ajavahemikul 1. juulist kuni 30. septembrini 2012. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 3 lõike 3 kohaselt on III alamkvoot (järjekorranumber 09.4125) jaotatud neljaks kvartaalseks alaperioodiks ning kindlaks on määratud 594 597 tonni suurune kogus alaperioodiks nr 3 ajavahemikul 1. juulist kuni 30. septembrini 2012.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 4 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 teise lõigu alusel ajavahemikul 29. juunist 2012 kella 13.00 (Brüsseli aja järgi) kuni 6. juulini 2012 kella 13.00 (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 4 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 teise lõigu alusel ajavahemikul 29. juunist 2012 kella 13.00 (Brüsseli aja järgi) kuni 6. juulini 2012 kella 13.00 (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient.

| (4) | Ühtlasi ei tuleks enam väljastada impordilitsentse määruse (EÜ) nr 1067/2008 III alamkvoodi kohaselt jooksvaks kvoodi alaperioodiks. |
| --- | --- |

(4)

Ühtlasi ei tuleks enam väljastada impordilitsentse määruse (EÜ) nr 1067/2008 III alamkvoodi kohaselt jooksvaks kvoodi alaperioodiks.

| (5) | Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(5)

Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga määruses (EÜ) nr 1067/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud III alamkvoodist tulenev impordilitsentsi taotlus, mis on esitatud ajavahemikul 29. juunist 2012 kella 13.00 (Brüsseli aja järgi) kuni 6. juulini 2012 kella 13.00 (Brüsseli aja järgi), võimaldab välja anda litsentsi taotletavatele kogustele, mida eraldatakse 2,634753 % jaotuskoefitsiendi alusel.

2.   Nende taotletud koguseid hõlmavate litsentside, mis on esitatud alates 6. juulist 2012 kella 13.00 (Brüsseli aja järgi) ja mis tulenevad määruses (EÜ) nr 1067/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud III alamkvoodist, väljaandmine on jooksvaks kvoodi alaperioodiks peatatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 290, 31.10.2008, lk 3.

3

---