# Eiropas Savienības L 153/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.153.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 153 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 14. jūnijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.153.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 153

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 14. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2012/305/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 7. jūnijs) lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokola noteikumus | 1 |
| | | 2012/306/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 12. jūnijs) par to, lai noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mozambikas Republiku | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 501/2012 (2012. gada 13. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (镇江香醋 (Zhenjiang Xiang Cu) (AĢIN)) | 4 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 502/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko sāk izmeklēšanu par tādu antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kuri ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012 noteikti dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, ko veic, tos nosūtot no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas, Taizemes un Filipīnu izcelsmi, un ar ko liek šo importu reģistrēt | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko aizliedz ar riņķvadu zvejojošiem Grieķijas vai Itālijas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā vai Itālijā, veikt zilo tunzivju zvejas darbības Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā | 12 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 504/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 14 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/307/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 19. oktobris) par valsts atbalsta shēmām, ko Grieķija īstenojusi Kastorijas [Kastoria], Evijas [Evia], Florinas [Florina], Kilkis [Kilkis], Rodopi [Rodopi], Evras [Evros], Ksanti [Xanthi] un Dodekanesas [Dodecanese] prefektūrā un Lesbas [Lesbos], Samas [Samos] un Hijas [Chios] salā (parāda pārstrukturēšana) (Nr. C 23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) un C 50/05 (ex NN 20/05))
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7252)

   (
  1
  ) | 16 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2012/305/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 7. jūnijs) lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokola noteikumus

1

2012/306/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 12. jūnijs) par to, lai noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mozambikas Republiku

3

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 501/2012 (2012. gada 13. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (镇江香醋 (Zhenjiang Xiang Cu) (AĢIN))

Zhenjiang Xiang Cu

4

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 502/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko sāk izmeklēšanu par tādu antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kuri ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012 noteikti dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, ko veic, tos nosūtot no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas, Taizemes un Filipīnu izcelsmi, un ar ko liek šo importu reģistrēt

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko aizliedz ar riņķvadu zvejojošiem Grieķijas vai Itālijas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā vai Itālijā, veikt zilo tunzivju zvejas darbības Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā

12

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 504/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

14

LĒMUMI

2012/307/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 19. oktobris) par valsts atbalsta shēmām, ko Grieķija īstenojusi Kastorijas [Kastoria], Evijas [Evia], Florinas [Florina], Kilkis [Kilkis], Rodopi [Rodopi], Evras [Evros], Ksanti [Xanthi] un Dodekanesas [Dodecanese] prefektūrā un Lesbas [Lesbos], Samas [Samos] un Hijas [Chios] salā (parāda pārstrukturēšana) (Nr. C 23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) un C 50/05 (ex NN 20/05))
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7252)

   (
  1
  )

Kastoria

Evia

Florina

Kilkis

Rodopi

Evros

Xanthi

Dodecanese

Lesbos

Samos

Chios

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7252)

1

16

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura (OV L 15, 20.1.2010.) | 38 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura (OV L 15, 20.1.2010.)

(OV L 15, 20.1.2010.)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 14.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 153/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 7. jūnijs)

lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokola noteikumus

(2012/305/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Padome 2002. gada 19. decembrī pilnvaroja prezidentvalsti, kurai palīdz Komisija, sākt sarunas ar Islandi un Norvēģiju nolūkā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokolā (turpmāk “konvencija”) noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2002. gada 19. decembrī pilnvaroja prezidentvalsti, kurai palīdz Komisija, sākt sarunas ar Islandi un Norvēģiju nolūkā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokolā (turpmāk “konvencija”) noteikumus.

| (2) | Saskaņā ar Lēmumu 2004/79/EK (1) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus Konvencijas noteikumus (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts 2003. gada 19. decembrī, ņemot vērā tā noslēgšanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Lēmumu 2004/79/EK (1) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus Konvencijas noteikumus (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts 2003. gada 19. decembrī, ņemot vērā tā noslēgšanu.

| (3) | Nolīgums vēl nav noslēgts. Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas Līgums, procedūras, kas nolūkā noslēgt nolīgumu jāievēro Savienībai, ir noteiktas Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums vēl nav noslēgts. Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas Līgums, procedūras, kas nolūkā noslēgt nolīgumu jāievēro Savienībai, ir noteiktas Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā.

| (4) | Nolīgums būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums būtu jāapstiprina.

| (5) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

| (6) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par to, kā piemērot dažus 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada protokola noteikumus (2) (turpmāk “nolīgums”).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā veikt nolīguma 6. panta 1. punktā paredzēto paziņošanu, lai nolīgums kļūtu saistošs Savienībai (3).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2012. gada 7. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BØDSKOV

---

(1)  OV L 26, 29.1.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 26, 29.1.2004., 3. lpp.

2

(3)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 14.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 153/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 153/3

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 12. jūnijs)

par to, lai noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mozambikas Republiku

(2012/306/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 22. novembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1446/2007, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mozambikas Republiku (1) (“nolīgums”). Nolīgumam bija pievienots protokols, ar ko nosaka nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (2). Minētā protokola darbības termiņš beidzās 2011. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 22. novembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1446/2007, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mozambikas Republiku (1) (“nolīgums”). Nolīgumam bija pievienots protokols, ar ko nosaka nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (2). Minētā protokola darbības termiņš beidzās 2011. gada 31. decembrī.

| (2) | Savienība risināja sarunas ar Mozambiku par jaunu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mozambikas Republiku (“protokols”), ar kuru ES kuģiem nodrošina zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Mozambikas suverenitātē vai jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(2)

Savienība risināja sarunas ar Mozambiku par jaunu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mozambikas Republiku (“protokols”), ar kuru ES kuģiem nodrošina zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Mozambikas suverenitātē vai jurisdikcijā.

| (3) | Minēto sarunu rezultātā 2011. gada 2. jūnijā parafēja protokolu. |
| --- | --- |

(3)

Minēto sarunu rezultātā 2011. gada 2. jūnijā parafēja protokolu.

| (4) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/91/ES (3) protokols ir parakstīts un tiek provizoriski piemērots. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/91/ES (3) protokols ir parakstīts un tiek provizoriski piemērots.

| (5) | Protokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(5)

Protokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mozambikas Republiku (4).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt protokola 16. pantā paredzēto paziņojumu, lai izteiktu Savienības piekrišanu uzņemties šā protokola saistības (5).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2012. gada 12. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

M. GJERSKOV

---

(1)  OV L 331, 17.12.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 331, 17.12.2007., 39. lpp.

2

(3)  OV L 46, 17.2.2012., 3. lpp.

3

(4)  Protokols ir publicēts OV L 46, 17.2.2012., 4. lpp., kopā ar lēmumu par parakstīšanu.

4

(5)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

REGULAS

| 14.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 153/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 153/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 501/2012

(2012. gada 13. jūnijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Image (Zhenjiang Xiang Cu) (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 5. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Ķīnas 2007. gada 16. jūlija pieteikums reģistrēt nosaukumu

  (Zhenjiang Xiang Cu) kā aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Image

| (2) | Vācija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 2. punktu ir izteikusi iebildumu pret šādu reģistrāciju. Iebildums ir atzīts par pieņemamu saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punkta pirmās daļas c) punktu. |
| --- | --- |

(2)

Vācija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 2. punktu ir izteikusi iebildumu pret šādu reģistrāciju. Iebildums ir atzīts par pieņemamu saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punkta pirmās daļas c) punktu.

| (3) | Ar 2011. gada 2. augusta vēstuli Komisija lūdza iesaistītajām pusēm panākt savstarpēju vienošanos. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2011. gada 2. augusta vēstuli Komisija lūdza iesaistītajām pusēm panākt savstarpēju vienošanos.

| (4) | Ņemot vērā to, ka Vācija un Ķīna paredzētajā termiņā un veidā oficiālu vienošanos nav panākušas, Komisijai būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 510/2006 15. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka Vācija un Ķīna paredzētajā termiņā un veidā oficiālu vienošanos nav panākušas, Komisijai būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 510/2006 15. panta 2. punktā.

| (5) | Paziņojumā par iebildumu bija teikts, ka

  (Zhenjiang Xiang Cu) reģistrācija apdraudētu nosaukumu, preču zīmju un produktu pastāvēšanu, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 3. punkta pirmās daļas c) punktā, jo etiķa minimālais skābes saturs (4,5 g) ir mazāks nekā tas, kas norādīts Vācijas tiesību aktos (5,0 g), kā arī Eiropas standartā EN 13188. Ņemot vērā to, ka etiķskābes saturs ir etiķa kvalitātes noteicošais kritērijs, iebildumu cēlājs uzskata, ka šāda etiķa tirdzniecība Eiropas Savienībā maldinātu patērētājus, kā arī radītu konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

(5)

Image

| (6) | Tā kā Eiropas Savienībā nav īpašu tiesību aktu, etiķi ar zemāku skābumu varētu likumīgi ražot un tirgot ES, kā arī importēt Eiropas Savienībā. Turklāt

  (Zhenjiang Xiang Cu) ir rīsu etiķis ar specifiskām īpašībām un tas ir saistīts ar Ķīnas virtuvi. Tāpēc fakts, ka

  (Zhenjiang Xiang Cu) tiek tirgots ES ar minimālo kopējās skābes saturu 4,5 g/100 ml, nevarētu būt saistīts ne ar patērētāju maldināšanas risku, ne ar mēģinājumu apdraudēt godīgu un tradicionālu lietošanu. |
| --- | --- |

(6)

Image

Image

| (7) | Komisija saprot, ka Ķīna akceptētu

  (Zhenjiang Xiang Cu) minimālo skābumu, kas nav mazāks par 5,0 g uz 100 ml, un tas attiecīgi atbilstu Vācijas iestāžu pieprasījumam un iepriekš minētajam Eiropas standartam EN 13188. Vācija ir apliecinājusi, ka tādējādi tās paustās bažas tiktu kliedētas. |
| --- | --- |

(7)

Image

| (8) | Vēloties panākt pēc iespējas lielāku kompromisu, būtu jānosaka, ka

  (Zhenjiang Xiang Cu) minimālais kopējās skābes saturs ir 5,00 g/100 ml. |
| --- | --- |

(8)

Image

| (9) | Ņemot vērā iepriekšminēto, nosaukums

  (Zhenjiang Xiang Cu) būtu jāieraksta Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā. |
| --- | --- |

(9)

Image

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Atjauninātais vienotais dokuments ir pievienots šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 13. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 254, 22.9.2010., 10. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Līguma I pielikumā norādītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.8. grupa.   Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

ĶĪNA

Image (Zhenjiang Xiang Cu) (AĢIN)

---

II PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“Image” (
  ZHENJIANG XIANG CU
  )

EK Nr. CN-PGI-0005-0630-16.07.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Image” (Zhenjiang Xiang Cu)

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Ķīnas Tautas Republika

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.8. grupa. | Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.) |
| --- | --- |

1.8. grupa.

Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Zhenjiang Xiang Cu ir raudzēts rīsu etiķis, kura galvenā izejviela ir lipīgi rīsi. Tam ir īpatnēja smarža un maiga garša. Tā krāsa sniedzas no intensīvas, mirdzoši sarkanbrūnas krāsas līdz umbras toņiem. Tam ir spēcīga ceptu rīsu un raudzētu produktu smarža. Garša ir piesātināta un maiga, delikāta un svaiga, skāba, bet ne sīva un savelkoša, patīkama un mazliet saldena. Atkarībā no specifikācijas kopējais skābums (izteikts etiķskābē) ir 5,00-6,00 g uz 100 ml (ne vairāk kā 15,50 g), negaistošās skābes saturs (izteikts pienskābē) 1,20-1,60 g uz 100 ml, aminoskābju slāpeklis (izteikts slāpeklī) 0,12-0,18 g uz 100 ml un reducējošais cukurs (izteikts dekstrozē) vairāk nekā 2,20 g uz 100 ml.

Atkarībā no izturēšanas ilguma Zhenjiang Xiang Cu iedala divās kategorijās, proti, “aromātiskais etiķis”, kas ir parastais etiķa veids ar izturēšanas laiku vairāk par 180 dienām, un “nogatavinātais etiķis”, kas ir Zhenjiang aromātiskais etiķis ar izturēšanas laiku vairāk par 365 dienām.

3.3.   Izejvielas

| 1. | Lipīgie rīsi no Zhenjiang reģiona. Tiem ir noturīga laba kvalitāte, augsta glutinozitāte un piemērots kopproteīnu saturs. Amilopektīna saturs var sasniegt 100. |
| --- | --- |

1.

Lipīgie rīsi no Zhenjiang reģiona. Tiem ir noturīga laba kvalitāte, augsta glutinozitāte un piemērots kopproteīnu saturs. Amilopektīna saturs var sasniegt 100.

| 2. | Kviešu klijas, ko iegūst no vietējiem augstākā labuma kviešiem, tajās ir daudz barības vielu, kas etiķskābes baktērijām vajadzīgas fermentācijas procesa nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.

Kviešu klijas, ko iegūst no vietējiem augstākā labuma kviešiem, tajās ir daudz barības vielu, kas etiķskābes baktērijām vajadzīgas fermentācijas procesa nodrošināšanai.

| 3. | Rīsu sēnalas, ko iegūst vietējo rīsu pārstrādē; tām ir barotnes funkcija, un mikroorganismi tās izmanto, rūgšanas procesos izdalot īpašas gāzes un tādējādi veidojot vidi etiķskābes baktēriju augšanai un fermentatīvajai darbībai. |
| --- | --- |

3.

Rīsu sēnalas, ko iegūst vietējo rīsu pārstrādē; tām ir barotnes funkcija, un mikroorganismi tās izmanto, rūgšanas procesos izdalot īpašas gāzes un tādējādi veidojot vidi etiķskābes baktēriju augšanai un fermentatīvajai darbībai.

| 4. | Daqu ir cietes hidrolizētāju baktēriju celmu augšanas veicinātājs un iegūts ar tradicionāliem paņēmieniem fermentācijas procesā, izmantojot tādas augstākā labuma vietējās izejvielas kā kvieši, mieži un zaļie zirņi. |
| --- | --- |

4.

Daqu ir cietes hidrolizētāju baktēriju celmu augšanas veicinātājs un iegūts ar tradicionāliem paņēmieniem fermentācijas procesā, izmantojot tādas augstākā labuma vietējās izejvielas kā kvieši, mieži un zaļie zirņi.

| 5. | Cepti rīsi, proti, lipīga, mīksta biezputra (congee) no apceptiem augstākā labuma vietējiem rīsiem; tā ir galvenā sastāvdaļa, kas piešķir Zhenjiang aromātiskajam etiķim raksturīgo smaržu un krāsu. |
| --- | --- |

5.

Cepti rīsi, proti, lipīga, mīksta biezputra (congee) no apceptiem augstākā labuma vietējiem rīsiem; tā ir galvenā sastāvdaļa, kas piešķir Zhenjiang aromātiskajam etiķim raksturīgo smaržu un krāsu.

| 6. | Ūdens, proti, tīrs ūdens, kas sakrājies Zhenjiang reģiona savdabīgajos ģeoloģiskajos veidojumos, tajā ir daudz dažādu minerālvielu. Tas ir mazliet saldens, tam ir pietiekama cietība un pH, kas piemērots etiķa raudzēšanai. |
| --- | --- |

6.

Ūdens, proti, tīrs ūdens, kas sakrājies Zhenjiang reģiona savdabīgajos ģeoloģiskajos veidojumos, tajā ir daudz dažādu minerālvielu. Tas ir mazliet saldens, tam ir pietiekama cietība un pH, kas piemērots etiķa raudzēšanai.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Zhenjiang Xiang Cu ražošana, tostarp daqu un rīsu vīna pagatavošana, misas raudzēšana, etiķa ekstrakcija, jēletiķa tvaicēšana un glabāšana/izturēšana jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Stikla pudeles, kas atbilst pārtikas higiēnas prasībām; ārējais iepakojums var būt kartona kastes.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Zhenjiang Xiang Cu etiķeti izdrukā un piestiprina pudelei. Etiķetē jānorāda šādas galvenās ziņas: produkta nosaukums (Zhenjiang Xiang Cu), ražošanas metode (cietvielu barotnes fermentācija), etiķa kategorija (raudzēts etiķis), galvenās sastāvdaļas, tīrsvars, ražotāja nosaukums un adrese, ražošanas datums un produkta standarta kods.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Zhenjiang apgabals atrodas Ķīnas dienvidaustrumu daļā Jandzi upes dienvidu krastā. Tas atrodas starp 31° 37′–32° 19′ ziemeļu platumu un 118° 58′–119° 58′ austrumu garumu. Apgabals ietver Jurong pilsētu, Danyang pilsētu, Yangzhong pilsētu, Dantu rajonu, Jingkou rajonu, Runzhou rajonu un Zhenjiang attīstības zonu.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Zhenjiang apgabals atrodas Ķīnas dienvidaustrumu daļā pie Jandzi upes un Lielā kanāla sateces. Tajā ir tipisks mitrs musonu klimats, tas sniedzas no siltas mērenās joslas līdz subtropu joslai. Gada vidējais saules spīdēšanas ilgums ir 2 050,7 stundas, saulesgaismas procentuālā daļa – 46,8 %, gada vidējā gaisa temperatūra – 15,4 °C, vidējais gaisa mitrums – 77 % un gada vidējais nokrišņu daudzums – vairāk nekā 1 000 mm. Zhenjiang apgabalu veido daudzi pakalni, auglīga lauksaimniecības zeme, sazarots upju tīkls un daudz nelielu salu un upju ostu; tas ir zaļš apvidus ar patīkamu un mitru klimatu.

5.2.   Produkta specifika

Zhenjiang Xiang Cu krāsa sniedzas no intensīvas, mirdzoši sarkanbrūnas krāsas līdz umbras toņiem. Tam ir spēcīga ceptu rīsu un raudzētu produktu smarža. Garša ir intensīva un maiga, lai arī tai piemīt neliels skābums, ko rada etiķskābe, pienskābe, ābolskābe, dzintarskābe, citronskābe un glikonskābe, tomēr tai nav savelkošu īpašību. Garša ir delikāta un svaiga, patīkama un mazliet saldena.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām

Zhenjiang atrodas Ķīnas dienvidaustrumu daļā, tajā ir tipisks mitrs musonu klimats, un tas sniedzas no siltas mērenās joslas līdz subtropu joslai. Tas atrodas pie Jandzi upes un Lielā kanāla sateces, tā ainavu veido zemi zaļi pakalni, auglīga lauksaimniecības zeme, sarežģīts upju tīkls, daudz nelielu salu un upju ostu. Apgabals ir bagāts ar lauksaimniecības kultūraugiem – rīsiem, kviešiem un zaļajiem zirņiem, kas dod tādus blakusproduktus kā kviešu klijas un rīsu sēnalas. Fakts, ka Zhenjiang apgabalā ir daudz mitruma un zaļo zonu, veicina etiķskābes baktēriju vairošanos un augšanu. Ūdens no pakalniem un avotiem nonāk upēs, ezeros un mitrājos, pirms tam plūzdams pār akmeņiem un klintīm, tādējādi bagātinoties ar minerālvielām un iegūstot spēcīgu un nedaudz saldenu garšu, kas ir vispiemērotākā etiķa raudzēšanai.

Zhenjiang pilsēta ilgu laiku bija pazīstama kā “pilsēta kalnu mežā un etiķa dzimtene”. Etiķa ražošanu Zhenjiang iedzīvotāji uzsāka jau pirms 1 400 gadiem. Zhenjiang Xiang Cu lietošana nostiprinājās Lian dinastijas valdīšanas laikā. Ķīnas medicīnas klasiķi to uzskatīja par labāko rīsu etiķi, un tas ieguva zelta medaļu starptautiskā konkursā Cjin dinastijas valdīšanas laikā. Zhenjiang Xiang Cu ir kļuvis par pilsētas vizītkarti. Pilsētā ir gandrīz 100 ražotņu, kurās gatavo etiķi, te gaisā virmo etiķa smarža un visur vērojami ar etiķa lietošanu saistīti ēšanas paradumi un galda kultūra.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

---

| 14.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 153/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 153/8

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 502/2012

(2012. gada 13. jūnijs),

ar ko sāk izmeklēšanu par tādu antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kuri ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012 noteikti dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, ko veic, tos nosūtot no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas, Taizemes un Filipīnu izcelsmi, un ar ko liek šo importu reģistrēt

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu,

saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu nolēma pēc savas iniciatīvas izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas noteikti dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, un likt reģistrēt dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu, ko nosūta no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas, Taizemes un Filipīnu izcelsmi. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu nolēma pēc savas iniciatīvas izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas noteikti dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, un likt reģistrēt dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu, ko nosūta no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas, Taizemes un Filipīnu izcelsmi.

A.   RAŽOJUMS

| (2) | Ražojums, uz ko attiecas antidempinga pasākumu iespējama apiešana, ir daži Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidi un to daļas, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(2)

Ražojums, uz ko attiecas antidempinga pasākumu iespējama apiešana, ir daži Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidi un to daļas, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70 (“attiecīgais ražojums”).

| (3) | Izmeklējamais ražojums ir tas pats, kas definēts iepriekšējā apsvērumā, taču tas tiek nosūtīts no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai šā ražojuma izcelsme ir vai nav deklarēta Malaizijā, Taizemē un Filipīnās, un to pašlaik klasificē ar tiem pašiem KN kodiem, ar kuriem tiek klasificēts attiecīgais ražojums (“izmeklējamais ražojums”). |
| --- | --- |

(3)

Izmeklējamais ražojums ir tas pats, kas definēts iepriekšējā apsvērumā, taču tas tiek nosūtīts no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai šā ražojuma izcelsme ir vai nav deklarēta Malaizijā, Taizemē un Filipīnās, un to pašlaik klasificē ar tiem pašiem KN kodiem, ar kuriem tiek klasificēts attiecīgais ražojums (“izmeklējamais ražojums”).

B.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (4) | Pašlaik spēkā esošie pasākumi, kuri, iespējams, tiek apieti, ir antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012 (2) pēc Padomes Regulā (EK) Nr. 1890/2005 (3) noteikto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas. |
| --- | --- |

(4)

Pašlaik spēkā esošie pasākumi, kuri, iespējams, tiek apieti, ir antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012 (2) pēc Padomes Regulā (EK) Nr. 1890/2005 (3) noteikto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas.

C.   PAMATOJUMS

| (5) | Komisijas rīcībā ir pietiekami prima facie pierādījumi, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, tiek apieti, nosūtot tos no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas rīcībā ir pietiekami prima facie pierādījumi, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, tiek apieti, nosūtot tos no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām.

| (6) | Komisijas rīcībā esošie prima facie pierādījumi ir šādi: |
| --- | --- |

(6)

Komisijas rīcībā esošie prima facie pierādījumi ir šādi:

| (7) | Pēc tam, kad attiecīgajam ražojumam piemēroja pasākumus, ir ievērojami mainījies tirdzniecības modelis saistībā ar eksportu no Ķīnas Tautas Republikas, Malaizijas, Taizemes un Filipīnām uz Savienību, un šādām pārmaiņām nav cita attaisnojoša iemesla vai pamatojuma kā antidempinga maksājuma noteikšana. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad attiecīgajam ražojumam piemēroja pasākumus, ir ievērojami mainījies tirdzniecības modelis saistībā ar eksportu no Ķīnas Tautas Republikas, Malaizijas, Taizemes un Filipīnām uz Savienību, un šādām pārmaiņām nav cita attaisnojoša iemesla vai pamatojuma kā antidempinga maksājuma noteikšana.

| (8) | Minētās pārmaiņas tirdzniecības modelī acīmredzot izraisījusi dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu sūtīšana caur Malaiziju, Taizemi un Filipīnām. |
| --- | --- |

(8)

Minētās pārmaiņas tirdzniecības modelī acīmredzot izraisījusi dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu sūtīšana caur Malaiziju, Taizemi un Filipīnām.

| (9) | Turklāt pierādījumi liecina par to, ka attiecīgajam ražojumam piemērojamo spēkā esošo antidempinga pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan daudzuma, gan cenu ziņā. Šķiet, ka ievērojami izmeklējamā ražojuma importa apjomi ir aizstājuši attiecīgā ražojuma importu. Turklāt ir pietiekami pierādījumi, ka izmeklējamā ražojuma importa cenas ir ievērojami mazākas par cenu, kas nerada kaitējumu un kas konstatēta izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un kas koriģēta, ņemot vērā pieaugumu izejmateriālu cenās. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt pierādījumi liecina par to, ka attiecīgajam ražojumam piemērojamo spēkā esošo antidempinga pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan daudzuma, gan cenu ziņā. Šķiet, ka ievērojami izmeklējamā ražojuma importa apjomi ir aizstājuši attiecīgā ražojuma importu. Turklāt ir pietiekami pierādījumi, ka izmeklējamā ražojuma importa cenas ir ievērojami mazākas par cenu, kas nerada kaitējumu un kas konstatēta izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un kas koriģēta, ņemot vērā pieaugumu izejmateriālu cenās.

| (10) | Visbeidzot, pieprasījumā ir pietiekami prima facie pierādījumi, ka izmeklējamais ražojums tiek pārdots par dempinga cenām, salīdzinot ar normālo vērtību, kas attiecīgajam ražojumam tika konstatēta iepriekš un koriģēta, ņemot vērā izejmateriālu cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(10)

Visbeidzot, pieprasījumā ir pietiekami prima facie pierādījumi, ka izmeklējamais ražojums tiek pārdots par dempinga cenām, salīdzinot ar normālo vērtību, kas attiecīgajam ražojumam tika konstatēta iepriekš un koriģēta, ņemot vērā izejmateriālu cenu pieaugumu.

| (11) | Ja izmeklēšanā konstatēta tāda pasākumu apiešana caur Malaiziju, Taizemi un Filipīnām, uz kuru attiecas pamatregulas 13. pants, izņemot sūtīšanu, izmeklēšanu var attiecināt arī uz šo apiešanu. |
| --- | --- |

(11)

Ja izmeklēšanā konstatēta tāda pasākumu apiešana caur Malaiziju, Taizemi un Filipīnām, uz kuru attiecas pamatregulas 13. pants, izņemot sūtīšanu, izmeklēšanu var attiecināt arī uz šo apiešanu.

D.   PROCEDŪRA

| (12) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 13. pantam un izmeklējamā ražojuma importa reģistrāciju saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Malaizijā, Taizemē un Filipīnās. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 13. pantam un izmeklējamā ražojuma importa reģistrāciju saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Malaizijā, Taizemē un Filipīnās.

a)   Anketas

| (13) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem un zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām Malaizijā, Taizemē un Filipīnās, zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem un zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem importētājiem un importētāju apvienībām Savienībā, kā arī Ķīnas Tautas Republikas, Malaizijas, Taizemes un Filipīnu iestādēm. Informāciju var attiecīgi iegūt arī no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(13)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem un zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām Malaizijā, Taizemē un Filipīnās, zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem un zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem importētājiem un importētāju apvienībām Savienībā, kā arī Ķīnas Tautas Republikas, Malaizijas, Taizemes un Filipīnu iestādēm. Informāciju var attiecīgi iegūt arī no Savienības ražošanas nozares.

| (14) | Visām ieinteresētajām personām vienmēr nekavējoties un ne vēlāk kā šīs regulas 3. pantā norādītajā termiņā jāsazinās ar Komisiju un šīs regulas 3. panta 1. punktā noteiktajā termiņā jāpieprasa anketa ar nosacījumu, ka šīs regulas 3. panta 2. punktā norādītais termiņš attiecas uz visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(14)

Visām ieinteresētajām personām vienmēr nekavējoties un ne vēlāk kā šīs regulas 3. pantā norādītajā termiņā jāsazinās ar Komisiju un šīs regulas 3. panta 1. punktā noteiktajā termiņā jāpieprasa anketa ar nosacījumu, ka šīs regulas 3. panta 2. punktā norādītais termiņš attiecas uz visām ieinteresētajām personām.

| (15) | Attiecīgās Ķīnas Tautas Republikas, Malaizijas, Taizemes un Filipīnu iestādes tiks informētas par izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgās Ķīnas Tautas Republikas, Malaizijas, Taizemes un Filipīnu iestādes tiks informētas par izmeklēšanas sākšanu.

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

| (16) | Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(16)

Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa.

c)   Atbrīvojums no importa reģistrācijas vai pasākumiem

| (17) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu izmeklējamā ražojuma importu var atbrīvot no reģistrācijas vai pasākumiem, ja ar šādu importu pasākumi netiek apieti. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu izmeklējamā ražojuma importu var atbrīvot no reģistrācijas vai pasākumiem, ja ar šādu importu pasākumi netiek apieti.

| (18) | Iespējamā pasākumu apiešana notiek ārpus Savienības, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu atbrīvojumus var piešķirt dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu ražotājiem Malaizijā, Taizemē un Filipīnās, kuri var pierādīt, ka nav saistīti (4) ne ar vienu ražotāju, uz kuru attiecas pasākumi (5), un ja ir konstatēts, ka tie nav iesaistīti pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktā definētajā apiešanā. Ražotājiem, kuri vēlas saņemt atbrīvojumu, šīs regulas 3. panta 3. punktā norādītajā termiņā jāiesniedz pieprasījums, kas pienācīgi pamatots ar pierādījumiem. |
| --- | --- |

(18)

Iespējamā pasākumu apiešana notiek ārpus Savienības, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu atbrīvojumus var piešķirt dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu ražotājiem Malaizijā, Taizemē un Filipīnās, kuri var pierādīt, ka nav saistīti (4) ne ar vienu ražotāju, uz kuru attiecas pasākumi (5), un ja ir konstatēts, ka tie nav iesaistīti pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktā definētajā apiešanā. Ražotājiem, kuri vēlas saņemt atbrīvojumu, šīs regulas 3. panta 3. punktā norādītajā termiņā jāiesniedz pieprasījums, kas pienācīgi pamatots ar pierādījumiem.

E.   REĢISTRĀCIJA

| (19) | Ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu, izmeklējamā ražojuma imports jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka tad, ja izmeklēšanā konstatē pasākumu apiešanu, antidempinga maksājumus atbilstošā apmērā varētu piemērot ar atpakaļejošu spēku no dienas, kad reģistrēts šāds imports no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām. |
| --- | --- |

(19)

Ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu, izmeklējamā ražojuma imports jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka tad, ja izmeklēšanā konstatē pasākumu apiešanu, antidempinga maksājumus atbilstošā apmērā varētu piemērot ar atpakaļejošu spēku no dienas, kad reģistrēts šāds imports no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām.

F.   TERMIŅI

| (20) | Pareizas pārvaldības labad jānosaka termiņi, kuros:






  — | ieinteresētās personas var pieteikties Komisijā, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem vai visu pārējo informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā, |
| --- | --- | --- |

(20)

Pareizas pārvaldības labad jānosaka termiņi, kuros:

—

ieinteresētās personas var pieteikties Komisijā, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem vai visu pārējo informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā,

| — | Malaizijas, Taizemes un Filipīnu ražotāji var pieprasīt atbrīvojumu no importa reģistrācijas vai pasākumiem, |
| --- | --- |

—

Malaizijas, Taizemes un Filipīnu ražotāji var pieprasīt atbrīvojumu no importa reģistrācijas vai pasākumiem,

| — | ieinteresētās personas var iesniegt Komisijai rakstisku uzklausīšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

—

ieinteresētās personas var iesniegt Komisijai rakstisku uzklausīšanas pieprasījumu.

| (21) | Jāpievērš uzmanība, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai persona piesakās šīs regulas 3. pantā minētajā termiņā. |
| --- | --- |

(21)

Jāpievērš uzmanība, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai persona piesakās šīs regulas 3. pantā minētajā termiņā.

G.   NESADARBOŠANĀS

| (22) | Gadījumos, kad ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai arī ievērojami kavē izmeklēšanu, apstiprinošus vai negatīvus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var sagatavot, balstoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(22)

Gadījumos, kad ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai arī ievērojami kavē izmeklēšanu, apstiprinošus vai negatīvus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var sagatavot, balstoties uz pieejamajiem faktiem.

| (23) | Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un izmanto pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(23)

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un izmanto pieejamos faktus.

| (24) | Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, šai personai rezultāts var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies. |
| --- | --- |

(24)

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, šai personai rezultāts var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

H.   IZMEKLĒŠANAS GRAFIKS

| (25) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu izmeklēšana tiks pabeigta deviņu mēnešu laikā no šīs regulas publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu izmeklēšana tiks pabeigta deviņu mēnešu laikā no šīs regulas publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

I.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

| (26) | Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6). |
| --- | --- |

(26)

Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6).

J.   UZKLAUSĪŠANAS AMATPERSONA

| (27) | Turklāt tiek norādīts, ka tad, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām ir radušās grūtības īstenot savas tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot mediāciju procedūras jautājumos, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un viedokļu rakstisku un/vai mutisku iesniegšanu. Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var atrast uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm), |
| --- | --- |

(27)

Turklāt tiek norādīts, ka tad, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām ir radušās grūtības īstenot savas tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot mediāciju procedūras jautājumos, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un viedokļu rakstisku un/vai mutisku iesniegšanu. Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var atrast uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu, ar šo sāk izmeklēšanu, lai noteiktu, vai, importējot Savienībā dažus nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidus un to daļas, ko nosūta no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas, Taizemes un Filipīnu izcelsmi, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 un ex 7318 15 70 (Taric kodi 7318121011, 7318121091, 7318141011, 7318141091, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 un 7318157081), tiek apieti pasākumi, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012.

2. pants

Ar šo muitas dienestiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu uzdod veikt vajadzīgos pasākumus, lai reģistrētu šīs regulas 1. pantā noteikto importu Savienībā.

Reģistrāciju beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Komisija ar regulu var uzdot muitas dienestiem pārtraukt to ražojumu importa reģistrāciju Savienībā, kurus ražojuši ražotāji, kas iesnieguši pieteikumu par atbrīvojumu no reģistrācijas, un par kuriem konstatēts, ka tie atbilst atbrīvojuma piešķiršanas nosacījumiem.

3. pants

1.   Anketas no Komisijas jāpieprasa 15 dienu laikā no šīs regulas publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Ieinteresētajām personām, kuras vēlas, lai to viedokli ņemtu vērā izmeklēšanā, jāpiesakās, sazinoties ar Komisiju, rakstiski jāizklāsta savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai visa pārējā informācija 37 dienu laikā no dienas, kad šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

3.   Malaizijas, Taizemes un Filipīnu ražotājiem, kas pieprasa atbrīvojumu no importa reģistrācijas vai pasākumiem, tajā pašā 37 dienu termiņā jāiesniedz ar pierādījumiem pienācīgi pamatots pieprasījums.

4.   Turklāt ieinteresētās personas tajā pašā 37 dienu termiņā var pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.

5.   Ieinteresētās personas tiek lūgtas visu informāciju un pieprasījumus iesniegt elektroniski (nekonfidenciālo informāciju pa e-pastu, konfidenciālo CD-R/DVD), un tām jānorāda savs nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Tomēr pilnvaras, parakstītus apliecinājumus un to atjauninājumus, ko pievieno atbildēm uz anketas jautājumiem, iesniedz uz papīra, t. i., nosūta pa pastu vai iesniedz personīgi turpmāk norādītajā adresē. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu, ja kāda ieinteresētā persona dokumentus un pieprasījumus nevar iesniegt elektroniski, tai nekavējoties jāsazinās ar Komisiju. Sīkāku informāciju par saraksti ar Komisiju ieinteresētās personas var iegūt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence. Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā paziņojumā prasītā informācija, kā arī atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, ir ar norādi “Limited” (7), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi “For inspection by interested parties”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Kontaktinformācija:

Lietu pastkaste: TRADE-STEEL-FAST-13-A@ec.europa.eu

Fakss: +32 22984139

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2012. gada 13. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 5, 7.1.2012., 1. lpp.

2

(3)  OV L 302, 19.11.2005., 1. lpp.

3

(4)  Saskaņā ar 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 par Kopienas Muitas kodeksa īstenošanu personas uzskata par saistītām tikai tad, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) personas ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) jebkurai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viens no tiem tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) abas personas kopā tieši vai netieši kontrolē kādu trešo personu; vai h) personas ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šāda radniecība: i) vīrs un sieva; ii) tēvs vai māte un bērns; iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa; iv) vectēvs vai vecmāmiņa un bērna bērns; v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns; vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla; vii) svainis un svaine (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). Šajā kontekstā termins “persona” attiecas gan uz fizisku, gan juridisku personu.

4

(5)  Tomēr pat tad, ja ražotāji iepriekšminētajā nozīmē ir saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie pasākumi par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importu (sākotnējie antidempinga pasākumi), atbrīvojumu var piešķirt, ja nav pierādījumu, ka saistība ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecās sākotnējie pasākumi, tika izveidota vai izmantota, lai tos apietu.

5

(6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

6

(7)  Dokumentu ar norādi “Limited” uzskata par konfidenciālu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 19. pantu un PTO Nolīguma par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums) 6. pantu. Tas ir aizsargāts atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantam (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

7

Limited

---

| 14.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 153/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 153/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 503/2012

(2012. gada 13. jūnijs),

ar ko aizliedz ar riņķvadu zvejojošiem Grieķijas vai Itālijas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā vai Itālijā, veikt zilo tunzivju zvejas darbības Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulā (ES) Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteikts, kādu daudzumu zilo tunzivju Eiropas Savienības zvejas kuģi 2012. gadā drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulā (ES) Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteikts, kādu daudzumu zilo tunzivju Eiropas Savienības zvejas kuģi 2012. gadā drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā.

| (2) | Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regulā (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu (3) ir noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē Komisija par individuālajām kvotām, kas iedalītas to kuģiem, kuri garāki par 24 metriem. |
| --- | --- |

(2)

Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regulā (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu (3) ir noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē Komisija par individuālajām kvotām, kas iedalītas to kuģiem, kuri garāki par 24 metriem.

| (3) | Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt zvejniecības dzīvotspēju ilgtermiņā, saskaņā ar piesardzības pieeju ilgtspējīgā veidā izmantojot ūdeņu dzīvos resursus. |
| --- | --- |

(3)

Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt zvejniecības dzīvotspēju ilgtermiņā, saskaņā ar piesardzības pieeju ilgtspējīgā veidā izmantojot ūdeņu dzīvos resursus.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1224/2009 36. panta 2. punktā noteikts, ka tad, ja Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju vai citu tās rīcībā esošo informāciju, konstatē, ka Eiropas Savienībai, dalībvalstij vai dalībvalstu grupai pieejamās zvejas iespējas var uzskatīt par pilnībā izmantotām attiecībā uz vienu vai vairākiem zvejas rīkiem vai flotēm, Komisija informē par to attiecīgās dalībvalstis un aizliedz zvejas darbības attiecībā uz konkrēto apgabalu, zvejas rīku, krājumu, krājumu grupu vai konkrētajās zvejas darbībās iesaistīto floti. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1224/2009 36. panta 2. punktā noteikts, ka tad, ja Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju vai citu tās rīcībā esošo informāciju, konstatē, ka Eiropas Savienībai, dalībvalstij vai dalībvalstu grupai pieejamās zvejas iespējas var uzskatīt par pilnībā izmantotām attiecībā uz vienu vai vairākiem zvejas rīkiem vai flotēm, Komisija informē par to attiecīgās dalībvalstis un aizliedz zvejas darbības attiecībā uz konkrēto apgabalu, zvejas rīku, krājumu, krājumu grupu vai konkrētajās zvejas darbībās iesaistīto floti.

| (5) | Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka zvejas iespējas, kas zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā iedalītas ar riņķvadu zvejojošiem Grieķijas vai Itālijas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā vai Itālijā, ir pilnībā apgūtas no 2012. gada 7. jūnija. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka zvejas iespējas, kas zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā iedalītas ar riņķvadu zvejojošiem Grieķijas vai Itālijas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā vai Itālijā, ir pilnībā apgūtas no 2012. gada 7. jūnija.

| (6) | Grieķija 8. jūnijā informēja Komisiju par to, ka no 2012. gada 8. jūnija plkst. 8.00 ir aizliegusi veikt zvejas darbības ar riņķvadu zvejojošajam kuģim, kas 2012. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā. |
| --- | --- |

(6)

Grieķija 8. jūnijā informēja Komisiju par to, ka no 2012. gada 8. jūnija plkst. 8.00 ir aizliegusi veikt zvejas darbības ar riņķvadu zvejojošajam kuģim, kas 2012. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā.

| (7) | Itālija 2012. gada 3., 5. un 8. jūnijā informēja Komisiju par to, ka ir aizliegusi veikt zvejas darbības 12 ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri 2012. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā; četriem kuģiem aizliegumu piemēroja no 3. jūnija, četriem kuģiem – no 5. jūnija un pārējiem četriem kuģiem – no 8. jūnija, tādējādi no 2012. gada 8. jūnija plkst. 11.30 tika aizliegts veikt visas darbības. |
| --- | --- |

(7)

Itālija 2012. gada 3., 5. un 8. jūnijā informēja Komisiju par to, ka ir aizliegusi veikt zvejas darbības 12 ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri 2012. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā; četriem kuģiem aizliegumu piemēroja no 3. jūnija, četriem kuģiem – no 5. jūnija un pārējiem četriem kuģiem – no 8. jūnija, tādējādi no 2012. gada 8. jūnija plkst. 11.30 tika aizliegts veikt visas darbības.

| (8) | Neskarot augstākminētos Grieķijas un Itālijas pasākumus, nepieciešams, lai Komisija apstiprinātu aizliegumu no 2012. gada 8. jūnija ar riņķvadu zvejojošiem Grieķijas vai Itālijas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā vai Itālijā, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā, |
| --- | --- |

(8)

Neskarot augstākminētos Grieķijas un Itālijas pasākumus, nepieciešams, lai Komisija apstiprinātu aizliegumu no 2012. gada 8. jūnija ar riņķvadu zvejojošiem Grieķijas vai Itālijas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā vai Itālijā, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Zilās tunzivs zveja Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ar riņķvadu zvejojošiem Grieķijas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā, ir aizliegta no 2012. gada 8. jūnija plkst. 8.00.

No minētās dienas ir aizliegts arī paturēt uz kuģa, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šiem krājumiem.

2. pants

Zilo tunzivju zveja Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ar riņķvadu zvejojošiem Itālijas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Itālijā, ir aizliegta vēlākais no 2012. gada 8. jūnija plkst. 11.30.

No minētās dienas ir aizliegts arī paturēt uz kuģa, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šiem krājumiem.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 13. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas locekle

Maria DAMANAKI

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 25, 27.1.2012., 55. lpp.

2

(3)  OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.

3

---

| 14.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 153/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 153/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 504/2012

(2012. gada 13. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 13. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| MK | 45,6 |
| TR | 57,2 |
| ZZ | 52,7 |
| 0707 00 05 | MK | 26,2 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0805 50 10 | AR | 72,8 |
| BO | 105,1 |
| TR | 107,0 |
| ZA | 101,4 |
| ZZ | 96,6 |
| 0808 10 80 | AR | 111,6 |
| BR | 83,7 |
| CH | 68,9 |
| CL | 100,9 |
| CN | 136,2 |
| NZ | 141,5 |
| US | 156,6 |
| UY | 61,9 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 108,1 |
| 0809 10 00 | TR | 186,0 |
| ZZ | 186,0 |
| 0809 29 00 | TR | 444,0 |
| ZZ | 444,0 |
| 0809 40 05 | ZA | 300,5 |
| ZZ | 300,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

55,3

MK

45,6

TR

57,2

ZZ

52,7

0707 00 05

MK

26,2

TR

119,6

ZZ

72,9

0709 93 10

TR

97,9

ZZ

97,9

0805 50 10

AR

72,8

BO

105,1

TR

107,0

ZA

101,4

ZZ

96,6

0808 10 80

AR

111,6

BR

83,7

CH

68,9

CL

100,9

CN

136,2

NZ

141,5

US

156,6

UY

61,9

ZA

111,6

ZZ

108,1

0809 10 00

TR

186,0

ZZ

186,0

0809 29 00

TR

444,0

ZZ

444,0

0809 40 05

ZA

300,5

ZZ

300,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 14.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 153/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 153/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 19. oktobris)

par valsts atbalsta shēmām, ko Grieķija īstenojusi Kastorijas [Kastoria], Evijas [Evia], Florinas [Florina], Kilkis [Kilkis], Rodopi [Rodopi], Evras [Evros], Ksanti [Xanthi] un Dodekanesas [Dodecanese] prefektūrā un Lesbas [Lesbos], Samas [Samos] un Hijas [Chios] salā (parāda pārstrukturēšana)

(Nr. C 23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) un C 50/05 (ex NN 20/05))

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7252)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/307/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1) un ņemot vērā iesniegtās piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Pēc tam, kad Komisija bija saņēmusi informāciju par to, ka 1993. gadā un turpmākajos gados saistībā ar atkārtotām sarunām par parādiem uzņēmumiem Kastorijas un Evijas prefektūrā ir piešķirts atbalsts, Komisija 2003. gada 27. maija vēstulē lūdza, lai Grieķijas iestādes ne vēlāk četru nedēļu laikā iesniedz šā pasākuma juridiskā pamata tekstu kopā ar citu informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu pārbaudi saskaņā ar EK līguma 87. un 88. pantu (3). |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad Komisija bija saņēmusi informāciju par to, ka 1993. gadā un turpmākajos gados saistībā ar atkārtotām sarunām par parādiem uzņēmumiem Kastorijas un Evijas prefektūrā ir piešķirts atbalsts, Komisija 2003. gada 27. maija vēstulē lūdza, lai Grieķijas iestādes ne vēlāk četru nedēļu laikā iesniedz šā pasākuma juridiskā pamata tekstu kopā ar citu informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu pārbaudi saskaņā ar EK līguma 87. un 88. pantu (3).

| (2) | Ar 2003. gada 10. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 17. jūlijā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai Grieķijas iestāžu vēstuli, kurā tās lūdza par vienu mēnesi pagarināt 1. apsvērumā minēto termiņu. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2003. gada 10. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 17. jūlijā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai Grieķijas iestāžu vēstuli, kurā tās lūdza par vienu mēnesi pagarināt 1. apsvērumā minēto termiņu.

| (3) | Ar 2003. gada 4. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 6. augustā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai tās 2003. gada 27. maija vēstulē pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2003. gada 4. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 6. augustā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai tās 2003. gada 27. maija vēstulē pieprasīto informāciju.

| (4) | Pēc informācijas pārbaudes Komisija konstatēja, ka atbalsts piešķirts bez Komisijas atļaujas. Tāpēc Komisija nolēma sākt lietu, ko tā reģistrēja nepaziņota atbalsta reģistrā ar numuru NN 153/03. |
| --- | --- |

(4)

Pēc informācijas pārbaudes Komisija konstatēja, ka atbalsts piešķirts bez Komisijas atļaujas. Tāpēc Komisija nolēma sākt lietu, ko tā reģistrēja nepaziņota atbalsta reģistrā ar numuru NN 153/03.

| (5) | Ar 2004. gada 21. jūnija vēstuli (4) Komisija informēja Grieķiju par lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru (C 23/04) (turpmāk “lēmums par pirmās procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(5)

Ar 2004. gada 21. jūnija vēstuli (4) Komisija informēja Grieķiju par lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru (C 23/04) (turpmāk “lēmums par pirmās procedūras sākšanu”).

| (6) | Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo atbalstu.

| (7) | Komisija no ieinteresētajām trešām personām nesaņēma nevienu piezīmi. |
| --- | --- |

(7)

Komisija no ieinteresētajām trešām personām nesaņēma nevienu piezīmi.

| (8) | Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2004. gada 13. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 19. jūlijā, lūdza par vienu mēnesi pagarināt termiņu, kurā Grieķijas iestādēm bija jāsniedz atbilde uz lēmumu par pirmās procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2004. gada 13. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 19. jūlijā, lūdza par vienu mēnesi pagarināt termiņu, kurā Grieķijas iestādēm bija jāsniedz atbilde uz lēmumu par pirmās procedūras sākšanu.

| (9) | Ar 2004. gada 6. augusta faksu Komisija piešķīra pieprasīto pagarinājumu. |
| --- | --- |

(9)

Ar 2004. gada 6. augusta faksu Komisija piešķīra pieprasīto pagarinājumu.

| (10) | Ar 2004. gada 9. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 10. augustā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai Grieķijas iestāžu atbildi uz lēmumu par pirmās procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Ar 2004. gada 9. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 10. augustā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai Grieķijas iestāžu atbildi uz lēmumu par pirmās procedūras sākšanu.

| (11) | Pārbaudot Grieķijas iestāžu 2003. gada 4. augusta vēstulē minēto informāciju, Komisija konstatēja, ka aplūkojamais atbalsts attiecas ne vien uz Kastorijas un Evijas, bet arī uz Florinas un Kilkis prefektūru. Tāpēc Komisija 2004. gada 22. aprīlī nosūtīja Grieķijas iestādēm faksu, kurā tā lūdza sniegt papildu informāciju par atbalsta shēmām šajās prefektūrās. |
| --- | --- |

(11)

Pārbaudot Grieķijas iestāžu 2003. gada 4. augusta vēstulē minēto informāciju, Komisija konstatēja, ka aplūkojamais atbalsts attiecas ne vien uz Kastorijas un Evijas, bet arī uz Florinas un Kilkis prefektūru. Tāpēc Komisija 2004. gada 22. aprīlī nosūtīja Grieķijas iestādēm faksu, kurā tā lūdza sniegt papildu informāciju par atbalsta shēmām šajās prefektūrās.

| (12) | Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2004. gada 26. maija vēstulē lūdza par vienu mēnesi pagarināt termiņu, kurā Grieķijas iestādēm bija jāsniedz iepriekš minētā papildu informācija. |
| --- | --- |

(12)

Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2004. gada 26. maija vēstulē lūdza par vienu mēnesi pagarināt termiņu, kurā Grieķijas iestādēm bija jāsniedz iepriekš minētā papildu informācija.

| (13) | Ar 2004. gada 7. jūnija faksu Komisija piešķīra pieprasīto pagarinājumu. |
| --- | --- |

(13)

Ar 2004. gada 7. jūnija faksu Komisija piešķīra pieprasīto pagarinājumu.

| (14) | Ar 2004. gada 1. jūlija vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai tās 2004. gada 22. aprīļa faksā pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(14)

Ar 2004. gada 1. jūlija vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai tās 2004. gada 22. aprīļa faksā pieprasīto informāciju.

| (15) | Pēc informācijas pārbaudes Komisija konstatēja, ka atbalsts piešķirts bez Komisijas atļaujas. Tāpēc Komisija nolēma sākt lietu, ko tā reģistrēja nepaziņota atbalsta reģistrā ar numuru NN 70/04. |
| --- | --- |

(15)

Pēc informācijas pārbaudes Komisija konstatēja, ka atbalsts piešķirts bez Komisijas atļaujas. Tāpēc Komisija nolēma sākt lietu, ko tā reģistrēja nepaziņota atbalsta reģistrā ar numuru NN 70/04.

| (16) | Ar 2005. gada 9. jūnija vēstuli (7) Komisija informēja Grieķiju par lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz Florinas un Kilkis prefektūrā piešķirto atbalstu (C 20/05) (turpmāk “lēmums par otrās procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(16)

Ar 2005. gada 9. jūnija vēstuli (7) Komisija informēja Grieķiju par lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz Florinas un Kilkis prefektūrā piešķirto atbalstu (C 20/05) (turpmāk “lēmums par otrās procedūras sākšanu”).

| (17) | Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(17)

Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo atbalstu.

| (18) | Komisija no ieinteresētajām trešām personām nesaņēma nevienu piezīmi. |
| --- | --- |

(18)

Komisija no ieinteresētajām trešām personām nesaņēma nevienu piezīmi.

| (19) | Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2005. gada 24. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 28. jūnijā, lūdza par diviem mēnešiem pagarināt termiņu, kurā Grieķijas iestādēm bija jāsniedz atbilde uz lēmumu par otrās procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(19)

Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2005. gada 24. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 28. jūnijā, lūdza par diviem mēnešiem pagarināt termiņu, kurā Grieķijas iestādēm bija jāsniedz atbilde uz lēmumu par otrās procedūras sākšanu.

| (20) | Ar 2005. gada 13. jūlija faksu Komisija piešķīra pieprasīto pagarinājumu. |
| --- | --- |

(20)

Ar 2005. gada 13. jūlija faksu Komisija piešķīra pieprasīto pagarinājumu.

| (21) | Ar 2005. gada 18. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 24. augustā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai Grieķijas iestāžu atbildi uz lēmumu par otrās procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(21)

Ar 2005. gada 18. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 24. augustā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai Grieķijas iestāžu atbildi uz lēmumu par otrās procedūras sākšanu.

| (22) | Pārbaudot Grieķijas iestāžu 2004. gada 1. jūlija vēstulē minēto informāciju, Komisija konstatēja, ka atbalsts piešķirts ne vien lēmumos par pirmās un otrās procedūras sākšanu minētajās, bet arī citās prefektūrās. Tāpēc Komisija 2004. gada 12. novembrī nosūtīja Grieķijas iestādēm faksu, kurā tā lūdza sniegt papildu informāciju par šiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(22)

Pārbaudot Grieķijas iestāžu 2004. gada 1. jūlija vēstulē minēto informāciju, Komisija konstatēja, ka atbalsts piešķirts ne vien lēmumos par pirmās un otrās procedūras sākšanu minētajās, bet arī citās prefektūrās. Tāpēc Komisija 2004. gada 12. novembrī nosūtīja Grieķijas iestādēm faksu, kurā tā lūdza sniegt papildu informāciju par šiem atbalsta pasākumiem.

| (23) | Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2004. gada 13. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 15. decembrī, lūdza, lai Eiropas Komisija par vienu mēnesi pagarina termiņu, kurā Grieķijas iestādēm bija jāsniedz iepriekš minētā papildu informācija. |
| --- | --- |

(23)

Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2004. gada 13. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 15. decembrī, lūdza, lai Eiropas Komisija par vienu mēnesi pagarina termiņu, kurā Grieķijas iestādēm bija jāsniedz iepriekš minētā papildu informācija.

| (24) | Ar 2005. gada 6. janvāra faksu Komisija piešķīra pieprasīto pagarinājumu. |
| --- | --- |

(24)

Ar 2005. gada 6. janvāra faksu Komisija piešķīra pieprasīto pagarinājumu.

| (25) | Ar 2005. gada 27. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 1. februārī, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai tās 2004. gada 12. novembra vēstulē pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(25)

Ar 2005. gada 27. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 1. februārī, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai tās 2004. gada 12. novembra vēstulē pieprasīto informāciju.

| (26) | Pēc informācijas pārbaudes Komisija konstatēja, ka atbalsts piešķirts bez Komisijas atļaujas. Tāpēc Komisija nolēma sākt lietu, ko tā reģistrēja nepaziņota atbalsta reģistrā ar numuru NN 20/05. |
| --- | --- |

(26)

Pēc informācijas pārbaudes Komisija konstatēja, ka atbalsts piešķirts bez Komisijas atļaujas. Tāpēc Komisija nolēma sākt lietu, ko tā reģistrēja nepaziņota atbalsta reģistrā ar numuru NN 20/05.

| (27) | Ar 2005. gada 22. decembra vēstuli (10) Komisija informēja Grieķiju par lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz Rodopi, Evras, Ksantes un Dodekanesas prefektūrā un Lesbas, Samas un Hijas salā piešķirto atbalstu (C 50/05) (turpmāk “lēmums par trešās procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(27)

Ar 2005. gada 22. decembra vēstuli (10) Komisija informēja Grieķiju par lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz Rodopi, Evras, Ksantes un Dodekanesas prefektūrā un Lesbas, Samas un Hijas salā piešķirto atbalstu (C 50/05) (turpmāk “lēmums par trešās procedūras sākšanu”).

| (28) | Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (11). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(28)

Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (11). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo atbalstu.

| (29) | Komisija no ieinteresētajām trešām personām nesaņēma nevienu piezīmi. |
| --- | --- |

(29)

Komisija no ieinteresētajām trešām personām nesaņēma nevienu piezīmi.

| (30) | Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2006. gada 23. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 25. janvārī, lūdza par trim mēnešiem pagarināt termiņu, kurā Grieķijas iestādēm bija jāsniedz atbilde uz lēmumu par trešās procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(30)

Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2006. gada 23. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 25. janvārī, lūdza par trim mēnešiem pagarināt termiņu, kurā Grieķijas iestādēm bija jāsniedz atbilde uz lēmumu par trešās procedūras sākšanu.

| (31) | Ar 2006. gada 3. februāra faksu Komisija piešķīra pieprasīto pagarinājumu. |
| --- | --- |

(31)

Ar 2006. gada 3. februāra faksu Komisija piešķīra pieprasīto pagarinājumu.

| (32) | Ar 2006. gada 10. maija vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 11. maijā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai Grieķijas iestāžu atbildi uz lēmumu par trešās procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(32)

Ar 2006. gada 10. maija vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 11. maijā, Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai Grieķijas iestāžu atbildi uz lēmumu par trešās procedūras sākšanu.

| (33) | Pēc visu iesniegto juridisko pamatu pārbaudes Komisija 2011. gada 12. janvārī nosūtīja Grieķijas iestādēm faksu, lūdzot vienā mēnesī sniegt papildu skaidrojumus par aplūkojamo atbalstu. |
| --- | --- |

(33)

Pēc visu iesniegto juridisko pamatu pārbaudes Komisija 2011. gada 12. janvārī nosūtīja Grieķijas iestādēm faksu, lūdzot vienā mēnesī sniegt papildu skaidrojumus par aplūkojamo atbalstu.

| (34) | Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2011. gada 7. februāra e-pasta vēstulē lūdza par 40 darba dienām pagarināt iepriekš minēto termiņu. |
| --- | --- |

(34)

Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2011. gada 7. februāra e-pasta vēstulē lūdza par 40 darba dienām pagarināt iepriekš minēto termiņu.

| (35) | Ar 2011. gada 17. februāra faksu Komisija termiņu pagarināja par 20 darba dienām. |
| --- | --- |

(35)

Ar 2011. gada 17. februāra faksu Komisija termiņu pagarināja par 20 darba dienām.

| (36) | Ar 2011. gada 15. marta un 2011. gada 29. marta e-pasta vēstulēm Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai iepriekš minētos skaidrojumus. |
| --- | --- |

(36)

Ar 2011. gada 15. marta un 2011. gada 29. marta e-pasta vēstulēm Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nodeva Komisijai iepriekš minētos skaidrojumus.

II.   APRAKSTS

| (37) | Valdības 1993. gada 30. septembra lēmumā Nr. 69836/B1461 paredzēta visu to 1993. gada 30. jūnijā pastāvošo parādu konversija – neatkarīgi no tā, vai pienācis to samaksas termiņš –, kas saistīti ar visu veidu (gan apgrozāmā kapitāla, gan pamatkapitāla) aizdevumiem drahmās un ārvalstu valūtā, kuri piešķirti rūpniecības un amatniecības uzņēmumiem, kas neatkarīgi no to galvenās pārvaldes oficiālās atrašanās vietas ir dibināti un darbojas Kastorijas un Evijas prefektūrā, kā arī to parādu konversija, kas saistīti ar banku garantijām drahmās un ārvalstu valūtā, kuras izsniegtas par labu minētajiem uzņēmumiem, izveidojot jaunu aizdevumu, kas jāatmaksā desmit gados, reizi sešos mēnešos veicot vienādus kopējus (pamatsummas un procentu) maksājumus vai reizi sešos mēnešos veicot vienādus pamatsummas (vienkāršas amortizācijas) maksājumus un reizi sešos mēnešos aprēķinot procentus saskaņā ar likmi, ko tajā laikā piemēro parāda pārstrukturēšanai (jaunajam aizdevumam piemērojamā likme ir likme, kas attiecas uz pēdējā laidiena 12 mēnešu Valsts kases zīmēm, kuras izlaistas pirms katra aizdevuma procentu aprēķināšanas perioda, un kas palielināta par diviem procentu punktiem, ar desmit procentu punktu samazinājumu pirmajos piecos gados, kuru sedz no konta, kas atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75) (12). |
| --- | --- |

(37)

Valdības 1993. gada 30. septembra lēmumā Nr. 69836/B1461 paredzēta visu to 1993. gada 30. jūnijā pastāvošo parādu konversija – neatkarīgi no tā, vai pienācis to samaksas termiņš –, kas saistīti ar visu veidu (gan apgrozāmā kapitāla, gan pamatkapitāla) aizdevumiem drahmās un ārvalstu valūtā, kuri piešķirti rūpniecības un amatniecības uzņēmumiem, kas neatkarīgi no to galvenās pārvaldes oficiālās atrašanās vietas ir dibināti un darbojas Kastorijas un Evijas prefektūrā, kā arī to parādu konversija, kas saistīti ar banku garantijām drahmās un ārvalstu valūtā, kuras izsniegtas par labu minētajiem uzņēmumiem, izveidojot jaunu aizdevumu, kas jāatmaksā desmit gados, reizi sešos mēnešos veicot vienādus kopējus (pamatsummas un procentu) maksājumus vai reizi sešos mēnešos veicot vienādus pamatsummas (vienkāršas amortizācijas) maksājumus un reizi sešos mēnešos aprēķinot procentus saskaņā ar likmi, ko tajā laikā piemēro parāda pārstrukturēšanai (jaunajam aizdevumam piemērojamā likme ir likme, kas attiecas uz pēdējā laidiena 12 mēnešu Valsts kases zīmēm, kuras izlaistas pirms katra aizdevuma procentu aprēķināšanas perioda, un kas palielināta par diviem procentu punktiem, ar desmit procentu punktu samazinājumu pirmajos piecos gados, kuru sedz no konta, kas atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75) (12).

| (38) | Alternatīvi iepriekš minētie uzņēmumi var uz pieciem gadiem saņemt procentu samazinājumu desmit procentu punktu apmērā attiecībā uz to 1993. gada 30. jūnijā pastāvošajiem nesamaksātajiem parādiem drahmās un ārvalstu valūtā, kas ir saistīti ar ieguldījumiem pamatkapitālā un apgrozāmajā kapitālā. |
| --- | --- |

(38)

Alternatīvi iepriekš minētie uzņēmumi var uz pieciem gadiem saņemt procentu samazinājumu desmit procentu punktu apmērā attiecībā uz to 1993. gada 30. jūnijā pastāvošajiem nesamaksātajiem parādiem drahmās un ārvalstu valūtā, kas ir saistīti ar ieguldījumiem pamatkapitālā un apgrozāmajā kapitālā.

| (39) | Pēc pārstrukturēšanas uzņēmumiem jābūt dzīvotspējīgiem (tas nozīmē, ka uzņēmumi bija nonākuši zināmās grūtībās); atbilstību šim kritērijam pārbaudīja bankas. |
| --- | --- |

(39)

Pēc pārstrukturēšanas uzņēmumiem jābūt dzīvotspējīgiem (tas nozīmē, ka uzņēmumi bija nonākuši zināmās grūtībās); atbilstību šim kritērijam pārbaudīja bankas.

| (40) | Ar valdības lēmumiem Nr. 2035824/5887 (1994. gada 1. jūnijs), 2045909/7431/0025 (1994. gada 26. augusts), 2071670/11297 (1994. gada 9. novembris) un 72742/B1723 (1994. gada 8. decembris) ir pielāgoti ar jaunajiem aizdevumiem saistītie atvieglojumu periodi un procentu samazinājumi, nodrošinot to segumu ar valsts garantiju. |
| --- | --- |

(40)

Ar valdības lēmumiem Nr. 2035824/5887 (1994. gada 1. jūnijs), 2045909/7431/0025 (1994. gada 26. augusts), 2071670/11297 (1994. gada 9. novembris) un 72742/B1723 (1994. gada 8. decembris) ir pielāgoti ar jaunajiem aizdevumiem saistītie atvieglojumu periodi un procentu samazinājumi, nodrošinot to segumu ar valsts garantiju.

| (41) | Valdības 1993. gada 14. septembra lēmumā Nr. 66336/B1398 paredzēti tādi paši atbalsta pasākumi un nosacījumi, kā aprakstīts 37. apsvērumā. Tajā paredzēts arī piešķirt valsts garantiju Florinas un Kilkis prefektūras rūpniecības un amatniecības uzņēmumu pārstrukturētā parāda pamatsummai un procentiem un likumā Nr. 128/75 noteiktajās budžeta robežās nodrošināt valsts segumu līdz 1992. gada 31. decembrim nesamaksātajiem kavējuma procentiem, kas attiecas uz minēto uzņēmumu apgrozāmajam kapitālam vai pamatkapitālam piešķirtajiem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(41)

Valdības 1993. gada 14. septembra lēmumā Nr. 66336/B1398 paredzēti tādi paši atbalsta pasākumi un nosacījumi, kā aprakstīts 37. apsvērumā. Tajā paredzēts arī piešķirt valsts garantiju Florinas un Kilkis prefektūras rūpniecības un amatniecības uzņēmumu pārstrukturētā parāda pamatsummai un procentiem un likumā Nr. 128/75 noteiktajās budžeta robežās nodrošināt valsts segumu līdz 1992. gada 31. decembrim nesamaksātajiem kavējuma procentiem, kas attiecas uz minēto uzņēmumu apgrozāmajam kapitālam vai pamatkapitālam piešķirtajiem aizdevumiem.

| (42) | Valdības 1993. gada 14. septembra lēmums Nr. 66336/B1398 ir grozīts ar lēmumu Nr. 30755/B1199 (1994. gada 21. jūlijs), lēmumu Nr. 60029/B1541 (1994. gada 23. septembris), lēmumu Nr. 72742/B1723 (1994. gada 8. decembris), lēmumu Nr. 236/B22 (1995. gada 4. janvāris), lēmumu Nr. 8014/B285 (1995. gada 28. februāris), lēmumu Nr. 44678/B1145 (1995. gada 3. jūlijs), lēmumu Nr. 44446/B1613 (1996. gada 24. decembris), lēmumu Nr. 40410/B1678 (1997. gada 9. decembris), lēmumu Nr. 10995/B546 (1999. gada 24. marts), lēmumu Nr. 12169/B736 (2000. gada 22. marts) un lēmumu Nr. 35913/B2043 (2000. gada 24. oktobris). Ar visiem šiem lēmumiem ir grozīti aizdevumu termiņi, ar jaunajiem aizdevumiem saistītie atvieglojumu periodi un procentu likmju samazinājumi un pagarināts termiņš, kuram beidzoties, jāveic atlikušās iemaksas. |
| --- | --- |

(42)

Valdības 1993. gada 14. septembra lēmums Nr. 66336/B1398 ir grozīts ar lēmumu Nr. 30755/B1199 (1994. gada 21. jūlijs), lēmumu Nr. 60029/B1541 (1994. gada 23. septembris), lēmumu Nr. 72742/B1723 (1994. gada 8. decembris), lēmumu Nr. 236/B22 (1995. gada 4. janvāris), lēmumu Nr. 8014/B285 (1995. gada 28. februāris), lēmumu Nr. 44678/B1145 (1995. gada 3. jūlijs), lēmumu Nr. 44446/B1613 (1996. gada 24. decembris), lēmumu Nr. 40410/B1678 (1997. gada 9. decembris), lēmumu Nr. 10995/B546 (1999. gada 24. marts), lēmumu Nr. 12169/B736 (2000. gada 22. marts) un lēmumu Nr. 35913/B2043 (2000. gada 24. oktobris). Ar visiem šiem lēmumiem ir grozīti aizdevumu termiņi, ar jaunajiem aizdevumiem saistītie atvieglojumu periodi un procentu likmju samazinājumi un pagarināts termiņš, kuram beidzoties, jāveic atlikušās iemaksas.

| (43) | Pēc pārstrukturēšanas uzņēmumiem jābūt dzīvotspējīgiem (tas nozīmē, ka uzņēmumi bija nonākuši zināmās grūtībās); atbilstību šim kritērijam pārbaudīja bankas. |
| --- | --- |

(43)

Pēc pārstrukturēšanas uzņēmumiem jābūt dzīvotspējīgiem (tas nozīmē, ka uzņēmumi bija nonākuši zināmās grūtībās); atbilstību šim kritērijam pārbaudīja bankas.

| (44) | Valdības 1994. gada 13. janvāra lēmumā Nr. 1648/B.22 paredzēti šādi pasākumi:






  a) | jauniem apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kas no 1993. gada 1. aprīļa piešķirti rūpniecības, amatniecības, kalnrūpniecības, intensīvās lopkopības, viesnīcu nozares un kuģniecības uzņēmumiem, kuri neatkarīgi no to galvenās pārvaldes oficiālās atrašanās vietas ir dibināti Ksantes, Rodopi un Evras prefektūrā, piemēro procentu samazinājumu 10 (desmit) procentu punktu apmērā, ko sedz no konta, kurš atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75, līdz 20 % no uzņēmuma iepriekšējā gada apgrozījuma vai 50 % no kārtējā gada pasūtījumiem attiecībā uz procentiem, kas iegrāmatoti laikposmā no 1993. gada 1. aprīļa līdz 1996. gada 31. martam, ar valsts garantiju, kuras kopējā maksimālā summa ir GRD 100 000 000 (EUR 293 470); |
| --- | --- | --- |

(44)

Valdības 1994. gada 13. janvāra lēmumā Nr. 1648/B.22 paredzēti šādi pasākumi:

a)

jauniem apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kas no 1993. gada 1. aprīļa piešķirti rūpniecības, amatniecības, kalnrūpniecības, intensīvās lopkopības, viesnīcu nozares un kuģniecības uzņēmumiem, kuri neatkarīgi no to galvenās pārvaldes oficiālās atrašanās vietas ir dibināti Ksantes, Rodopi un Evras prefektūrā, piemēro procentu samazinājumu 10 (desmit) procentu punktu apmērā, ko sedz no konta, kurš atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75, līdz 20 % no uzņēmuma iepriekšējā gada apgrozījuma vai 50 % no kārtējā gada pasūtījumiem attiecībā uz procentiem, kas iegrāmatoti laikposmā no 1993. gada 1. aprīļa līdz 1996. gada 31. martam, ar valsts garantiju, kuras kopējā maksimālā summa ir GRD 100 000 000 (EUR 293 470);

| b) | visu to 1993. gada 31. decembrī pastāvošo parādu konversija – neatkarīgi no tā, vai pienācis to samaksas termiņš –, kas ir saistīti ar apgrozāmā kapitāla un pamatkapitāla aizdevumiem, kuri piešķirti rūpniecības, amatniecības, kalnrūpniecības, intensīvās lopkopības, viesnīcu nozares un kuģniecības uzņēmumiem Trāķijas [Thrace] reģionā, izveidojot jaunu aizdevumu, kurš jāatmaksā desmit gados, reizi sešos mēnešos veicot vienādus kopējus (pamatsummas un procentu) maksājumus, un kuru finansē no konta, kas atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75, ar valsts garantiju; |
| --- | --- |

b)

visu to 1993. gada 31. decembrī pastāvošo parādu konversija – neatkarīgi no tā, vai pienācis to samaksas termiņš –, kas ir saistīti ar apgrozāmā kapitāla un pamatkapitāla aizdevumiem, kuri piešķirti rūpniecības, amatniecības, kalnrūpniecības, intensīvās lopkopības, viesnīcu nozares un kuģniecības uzņēmumiem Trāķijas [Thrace] reģionā, izveidojot jaunu aizdevumu, kurš jāatmaksā desmit gados, reizi sešos mēnešos veicot vienādus kopējus (pamatsummas un procentu) maksājumus, un kuru finansē no konta, kas atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75, ar valsts garantiju;

| c) | pārstrukturētajā parādā iekļauj līdz 1992. gada 31. decembrim nesamaksātos kavējuma procentus, kas attiecas uz apgrozāmā kapitāla vai pamatkapitāla aizdevumiem. |
| --- | --- |

c)

pārstrukturētajā parādā iekļauj līdz 1992. gada 31. decembrim nesamaksātos kavējuma procentus, kas attiecas uz apgrozāmā kapitāla vai pamatkapitāla aizdevumiem.

| (45) | Pēc pārstrukturēšanas uzņēmumiem jābūt dzīvotspējīgiem (tas nozīmē, ka uzņēmumi bija nonākuši zināmās grūtībās); atbilstību šim kritērijam pārbaudīja bankas. |
| --- | --- |

(45)

Pēc pārstrukturēšanas uzņēmumiem jābūt dzīvotspējīgiem (tas nozīmē, ka uzņēmumi bija nonākuši zināmās grūtībās); atbilstību šim kritērijam pārbaudīja bankas.

| (46) | Valdības lēmumā Nr. 1648/B.22/13.1.1994. ir veikti vairāki grozījumi, pieņemot šādus valdības lēmumus: Nr. 14237/B.664/6.4.1994., 235/B.21/4.1.1995., 44678/B.1145/3.7.1995., 14946/B.566/30.4.1996., 44446/B.1613/24.12.1996., 32576/B.1282/9.10.1997. (13), 11362/B.472/7.4.1997., 40412/B.1677/9.12.1997. (14), 42998/B.2026/15.12.1998., 19954/B.957/7.6.1999., 10123/B.507/17.3.1999., 6244/B.270/18.2.2000. un 35913/B.2043/24.10.2000. (15). Ar visiem šiem lēmumiem ir grozīti tehniskie aspekti, piemēram, procentu samazinājumi, atvieglojumu periodi, aizdevumu termiņi un termiņi, kuriem beidzoties, jāveic atlikušās iemaksas. |
| --- | --- |

(46)

Valdības lēmumā Nr. 1648/B.22/13.1.1994. ir veikti vairāki grozījumi, pieņemot šādus valdības lēmumus: Nr. 14237/B.664/6.4.1994., 235/B.21/4.1.1995., 44678/B.1145/3.7.1995., 14946/B.566/30.4.1996., 44446/B.1613/24.12.1996., 32576/B.1282/9.10.1997. (13), 11362/B.472/7.4.1997., 40412/B.1677/9.12.1997. (14), 42998/B.2026/15.12.1998., 19954/B.957/7.6.1999., 10123/B.507/17.3.1999., 6244/B.270/18.2.2000. un 35913/B.2043/24.10.2000. (15). Ar visiem šiem lēmumiem ir grozīti tehniskie aspekti, piemēram, procentu samazinājumi, atvieglojumu periodi, aizdevumu termiņi un termiņi, kuriem beidzoties, jāveic atlikušās iemaksas.

| (47) | Ar lēmumu Nr. 2003341/683/0025/17.2.94 apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kas no 1993. gada 1. aprīļa piešķirti rūpniecības, amatniecības, kalnrūpniecības, intensīvās lopkopības, viesnīcu nozares un kuģniecības uzņēmumiem, kuri neatkarīgi no to galvenās pārvaldes oficiālās atrašanās vietas ir dibināti Ksantes, Rodopi un Evras prefektūrā, tiek piešķirta valsts garantija, kuras kopējā maksimālā summa vienam uzņēmumam ir GRD 100 000 000 (EUR 293 470); valsts garantija ir piešķirta arī līdz 1993. gada 31. decembrim nesamaksātajiem ar pārstrukturēšanu saistītajiem parādiem (pamatsummai un procentiem), kas saistīti ar agrākajiem aizdevumiem, kuri piešķirti saskaņā ar apvienotā lēmuma Nr. 1648/G.G.54/B.22/13.1.94 noteikumiem. |
| --- | --- |

(47)

Ar lēmumu Nr. 2003341/683/0025/17.2.94 apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kas no 1993. gada 1. aprīļa piešķirti rūpniecības, amatniecības, kalnrūpniecības, intensīvās lopkopības, viesnīcu nozares un kuģniecības uzņēmumiem, kuri neatkarīgi no to galvenās pārvaldes oficiālās atrašanās vietas ir dibināti Ksantes, Rodopi un Evras prefektūrā, tiek piešķirta valsts garantija, kuras kopējā maksimālā summa vienam uzņēmumam ir GRD 100 000 000 (EUR 293 470); valsts garantija ir piešķirta arī līdz 1993. gada 31. decembrim nesamaksātajiem ar pārstrukturēšanu saistītajiem parādiem (pamatsummai un procentiem), kas saistīti ar agrākajiem aizdevumiem, kuri piešķirti saskaņā ar apvienotā lēmuma Nr. 1648/G.G.54/B.22/13.1.94 noteikumiem.

| (48) | Lēmumā Nr. 2003341/683/0025/17.2.94 ir veikti vairāki grozījumi, pieņemot šādus lēmumus: Nr. 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996., 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998., 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999., 2/14774/0025/31.5.2000., 2/82257/0025/18.12.2000., 2/7555/0025/25.5.2001., 2/61352/0025/31.1.2002. un 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Ar visiem šiem lēmumiem tiek piešķirta valsts garantija, ja piemēro pasākumus, kas paredzēti dažādajos lēmumos, ar kuriem groza valdības lēmumu Nr. 1648/B.22/13.1.1994. (sk. 46. apsvērumu). |
| --- | --- |

(48)

Lēmumā Nr. 2003341/683/0025/17.2.94 ir veikti vairāki grozījumi, pieņemot šādus lēmumus: Nr. 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996., 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998., 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999., 2/14774/0025/31.5.2000., 2/82257/0025/18.12.2000., 2/7555/0025/25.5.2001., 2/61352/0025/31.1.2002. un 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Ar visiem šiem lēmumiem tiek piešķirta valsts garantija, ja piemēro pasākumus, kas paredzēti dažādajos lēmumos, ar kuriem groza valdības lēmumu Nr. 1648/B.22/13.1.1994. (sk. 46. apsvērumu).

| (49) | Iepriekš minētajā sarakstā ir valdības lēmums Nr. 2/82257/0025/18.12.2000., kurā noteikts, ka lēmums ir piemērojams, ja uzņēmumi ir absolūti dzīvotspējīgi (nevis kļūst dzīvotspējīgi pēc pārstrukturēšanas, kā minēts pārējos šajā lēmumā minētajos valdības lēmumos), bet tas ļauj pieņemt, ka uzņēmumi nebija nonākuši grūtībās. |
| --- | --- |

(49)

Iepriekš minētajā sarakstā ir valdības lēmums Nr. 2/82257/0025/18.12.2000., kurā noteikts, ka lēmums ir piemērojams, ja uzņēmumi ir absolūti dzīvotspējīgi (nevis kļūst dzīvotspējīgi pēc pārstrukturēšanas, kā minēts pārējos šajā lēmumā minētajos valdības lēmumos), bet tas ļauj pieņemt, ka uzņēmumi nebija nonākuši grūtībās.

| (50) | Saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 2041901/16.5.1989. attiecībā uz atlikušajiem maksājumiem, kas attiecas uz apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kuri no 1989. gada 1. aprīļa piešķirti rūpniecības un amatniecības uzņēmumiem, kuru galvenās pārvaldes oficiālā atrašanās vieta ir Evras, Lesbas, Samas, Hijas un Dodekanesas prefektūrā, piemēro procentu samazinājumu trīs procentu punktu apmērā, ko sedz no kopīgā konta, kurš atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 2041901/16.5.1989. attiecībā uz atlikušajiem maksājumiem, kas attiecas uz apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kuri no 1989. gada 1. aprīļa piešķirti rūpniecības un amatniecības uzņēmumiem, kuru galvenās pārvaldes oficiālā atrašanās vieta ir Evras, Lesbas, Samas, Hijas un Dodekanesas prefektūrā, piemēro procentu samazinājumu trīs procentu punktu apmērā, ko sedz no kopīgā konta, kurš atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75.

| (51) | Saskaņā ar lēmumu Nr. 2078809/10.10.89. attiecībā uz atlikušajiem maksājumiem, kas attiecas uz apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kuri no 1989. gada 1. aprīļa piešķirti rūpniecības un amatniecības uzņēmumiem, kuru galvenās pārvaldes oficiālā atrašanās vieta ir Rodopi, Ksantes un Samas prefektūrā, piemēro procentu samazinājumu trīs procentu punktu apmērā, ko sedz no kopīgā konta, kurš atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar lēmumu Nr. 2078809/10.10.89. attiecībā uz atlikušajiem maksājumiem, kas attiecas uz apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kuri no 1989. gada 1. aprīļa piešķirti rūpniecības un amatniecības uzņēmumiem, kuru galvenās pārvaldes oficiālā atrašanās vieta ir Rodopi, Ksantes un Samas prefektūrā, piemēro procentu samazinājumu trīs procentu punktu apmērā, ko sedz no kopīgā konta, kurš atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75.

| (52) | Valdības lēmumi Nr. 9034/B.289/10.2.2003. un 37497/B.1232/2.6.2003. papildina 50. un 51. apsvērumā minētos lēmumus, precizējot paredzēto procentu samazinājumu piemērošanas jomu un dažus tehniskus aspektus. |
| --- | --- |

(52)

Valdības lēmumi Nr. 9034/B.289/10.2.2003. un 37497/B.1232/2.6.2003. papildina 50. un 51. apsvērumā minētos lēmumus, precizējot paredzēto procentu samazinājumu piemērošanas jomu un dažus tehniskus aspektus.

III.   IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

| (53) | Saistībā ar minētajām atbalsta shēmām Komisija apšauba ne vien apgalvojumu, ka valsts atbalsts nepastāv, bet arī atbalsta, kas saskaņā ar Komisijas viedokli faktiski pastāv, saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(53)

Saistībā ar minētajām atbalsta shēmām Komisija apšauba ne vien apgalvojumu, ka valsts atbalsts nepastāv, bet arī atbalsta, kas saskaņā ar Komisijas viedokli faktiski pastāv, saderību ar iekšējo tirgu.

a)   
  Pirmās procedūras sākšanas pamatojums

| (54) | Pirmās procedūras sākšanas iemesli ir šādi:






  a) | kad Komisija Grieķijas iestādēm lūdza sniegt paskaidrojumus par aplūkojamo atbalstu, tās norādīja, ka valdības lēmumi, kas ir atbalsta pasākumu juridiskais pamats, nav paziņoti, jo iestādes uzskatīja, ka atbalsts, kuru tās īsteno, nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē; turklāt, lai gan iestādēm nebija zināms precīzs saņēmēju skaits, tās apgalvoja, ka aplūkojamā atbalsta summas visticamāk atbilst de minimis noteikumam; |
| --- | --- | --- |

(54)

Pirmās procedūras sākšanas iemesli ir šādi:

a)

kad Komisija Grieķijas iestādēm lūdza sniegt paskaidrojumus par aplūkojamo atbalstu, tās norādīja, ka valdības lēmumi, kas ir atbalsta pasākumu juridiskais pamats, nav paziņoti, jo iestādes uzskatīja, ka atbalsts, kuru tās īsteno, nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē; turklāt, lai gan iestādēm nebija zināms precīzs saņēmēju skaits, tās apgalvoja, ka aplūkojamā atbalsta summas visticamāk atbilst de minimis noteikumam;

| b) | tā kā atbalsta piešķiršanas laikā de minimis noteikums lauksaimniecības nozarē nebija piemērojams un lēmumi, kas ir aplūkojamo atbalsta pasākumu juridiskais pamats, bija paredzēti, lai palīdzētu uzņēmumiem, kuriem ir likviditātes problēmas, Komisija uzskata, ka atbalsts jāanalizē, ņemot vērā dažādos noteikumus, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, bija piemērojami grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti; |
| --- | --- |

b)

tā kā atbalsta piešķiršanas laikā de minimis noteikums lauksaimniecības nozarē nebija piemērojams un lēmumi, kas ir aplūkojamo atbalsta pasākumu juridiskais pamats, bija paredzēti, lai palīdzētu uzņēmumiem, kuriem ir likviditātes problēmas, Komisija uzskata, ka atbalsts jāanalizē, ņemot vērā dažādos noteikumus, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, bija piemērojami grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti;

| c) | attiecībā uz lauksaimniecības nozari pieejamā informācija neļauj noteikt, vai valsts garantija ir piešķirta saskaņā ar dažādajiem noteikumiem, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, bija piemērojami valsts atbalstam garantiju veidā; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz lauksaimniecības nozari pieejamā informācija neļauj noteikt, vai valsts garantija ir piešķirta saskaņā ar dažādajiem noteikumiem, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, bija piemērojami valsts atbalstam garantiju veidā;

| d) | rūpniecības un amatniecības nozarē de minimis noteikums, protams, bija piemērojams, bet, ņemot vērā, ka Grieķijas iestādēm nebija zināms šajos valdības lēmumos paredzētā atbalsta saņēmēju skaits, kā arī to, ka de minimis atbalsta maksimālo robežu aprēķina nevis vienreizējiem pasākumiem, bet trīs gadu periodam, nav iespējams noteikt, vai uz iepriekš minētajos lēmumos paredzēto atbalstu faktiski varēja attiekties de minimis noteikums; šajos apstākļos atbalsta pasākumi jāanalizē, pamatojoties arī uz dažādajiem noteikumiem par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas bija piemērojami no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti; |
| --- | --- |

d)

rūpniecības un amatniecības nozarē de minimis noteikums, protams, bija piemērojams, bet, ņemot vērā, ka Grieķijas iestādēm nebija zināms šajos valdības lēmumos paredzētā atbalsta saņēmēju skaits, kā arī to, ka de minimis atbalsta maksimālo robežu aprēķina nevis vienreizējiem pasākumiem, bet trīs gadu periodam, nav iespējams noteikt, vai uz iepriekš minētajos lēmumos paredzēto atbalstu faktiski varēja attiekties de minimis noteikums; šajos apstākļos atbalsta pasākumi jāanalizē, pamatojoties arī uz dažādajiem noteikumiem par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas bija piemērojami no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti;

| e) | pieejamā informācija neļauj noteikt, vai valsts garantija šajās nozarēs ir piešķirta saskaņā ar dažādajiem noteikumiem, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, bija piemērojami valsts atbalstam garantiju veidā. |
| --- | --- |

e)

pieejamā informācija neļauj noteikt, vai valsts garantija šajās nozarēs ir piešķirta saskaņā ar dažādajiem noteikumiem, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, bija piemērojami valsts atbalstam garantiju veidā.

b)   
  Otrās procedūras sākšanas pamatojums

| (55) | Otrās procedūras sākšanas iemesli ir šādi:






  a) | kad Komisija Grieķijas iestādēm lūdza sniegt paskaidrojumus par aplūkojamo atbalstu, iestādes apgalvoja, ka aplūkojamā atbalsta summas visticamāk atbilst de minimis noteikumam, lai gan tām nebija zināms precīzs saņēmēju skaits; taču de minimis noteikums līdz 2005. gada 1. janvārim uz lauksaimniecības nozari neattiecās, turklāt Komisijas rīcībā nebija nekādu datu, kas tai ļautu noteikt, kādā mērā uz summām, kuras lauksaimniecības uzņēmumi bija saņēmuši, piemērojot lēmumu Nr. 66336/B.1398, varētu attiecināt Komisijas 2004. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 1860/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē (17), ar kuru lauksaimniecības nozarē ieviesa de minimis noteikumu; |
| --- | --- | --- |

(55)

Otrās procedūras sākšanas iemesli ir šādi:

a)

kad Komisija Grieķijas iestādēm lūdza sniegt paskaidrojumus par aplūkojamo atbalstu, iestādes apgalvoja, ka aplūkojamā atbalsta summas visticamāk atbilst de minimis noteikumam, lai gan tām nebija zināms precīzs saņēmēju skaits; taču de minimis noteikums līdz 2005. gada 1. janvārim uz lauksaimniecības nozari neattiecās, turklāt Komisijas rīcībā nebija nekādu datu, kas tai ļautu noteikt, kādā mērā uz summām, kuras lauksaimniecības uzņēmumi bija saņēmuši, piemērojot lēmumu Nr. 66336/B.1398, varētu attiecināt Komisijas 2004. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 1860/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē (17), ar kuru lauksaimniecības nozarē ieviesa de minimis noteikumu;

| b) | tā kā šie lēmumi bija paredzēti, lai palīdzētu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, atbalsts jāanalizē, ņemot vērā dažādos noteikumus, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem (t. i., no 1993. gada 21. septembra), bija piemērojami grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti; |
| --- | --- |

b)

tā kā šie lēmumi bija paredzēti, lai palīdzētu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, atbalsts jāanalizē, ņemot vērā dažādos noteikumus, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem (t. i., no 1993. gada 21. septembra), bija piemērojami grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti;

| c) | attiecībā uz lauksaimniecības nozari pieejamā informācija neļauj noteikt, vai valsts garantija ir piešķirta saskaņā ar dažādajiem noteikumiem, kas no 1993. gada 21. septembra bija piemērojami valsts atbalstam garantiju veidā; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz lauksaimniecības nozari pieejamā informācija neļauj noteikt, vai valsts garantija ir piešķirta saskaņā ar dažādajiem noteikumiem, kas no 1993. gada 21. septembra bija piemērojami valsts atbalstam garantiju veidā;

| d) | rūpniecības un amatniecības nozarē de minimis noteikums, protams, bija piemērojams, bet, ņemot vērā, ka Grieķijas iestādēm nebija zināms šajos lēmumos paredzētā atbalsta saņēmēju skaits, kā arī to, ka atbalsta maksimālo robežu aprēķina nevis vienreizējiem pasākumiem, bet trīs gadu periodam, nav iespējams noteikt, vai uz iepriekš minētajos lēmumos paredzēto atbalstu faktiski varēja attiekties de minimis noteikums; šajos apstākļos atbalsta pasākumi jāanalizē, pamatojoties arī uz noteikumiem par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas bija piemērojami no 1993. gada 21. septembra, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti; |
| --- | --- |

d)

rūpniecības un amatniecības nozarē de minimis noteikums, protams, bija piemērojams, bet, ņemot vērā, ka Grieķijas iestādēm nebija zināms šajos lēmumos paredzētā atbalsta saņēmēju skaits, kā arī to, ka atbalsta maksimālo robežu aprēķina nevis vienreizējiem pasākumiem, bet trīs gadu periodam, nav iespējams noteikt, vai uz iepriekš minētajos lēmumos paredzēto atbalstu faktiski varēja attiekties de minimis noteikums; šajos apstākļos atbalsta pasākumi jāanalizē, pamatojoties arī uz noteikumiem par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas bija piemērojami no 1993. gada 21. septembra, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti;

| e) | pieejamā informācija neļauj noteikt, vai valsts garantija šajās nozarēs ir piešķirta saskaņā ar dažādajiem noteikumiem, kas no 1993. gada 21. septembra bija piemērojami valsts atbalstam garantiju veidā. |
| --- | --- |

e)

pieejamā informācija neļauj noteikt, vai valsts garantija šajās nozarēs ir piešķirta saskaņā ar dažādajiem noteikumiem, kas no 1993. gada 21. septembra bija piemērojami valsts atbalstam garantiju veidā.

c)   
  Trešās procedūras sākšanas pamatojums

| (56) | Trešās procedūras sākšanas iemesli ir šādi:






  a) | tāpat kā saistībā ar pirmās un otrās procedūras sākšanu Grieķijas iestādes sniedza informāciju, kurā tās apgalvoja, ka attiecīgās summas visticamāk atbilst de minimis noteikumam, taču de minimis noteikums līdz 2005. gada 1. janvārim uz lauksaimniecības nozari neattiecās, turklāt Komisijas rīcībā nebija nekādu datu, kas tai ļautu noteikt, kādā mērā uz summām, kuras lauksaimniecības uzņēmumi bija saņēmuši, piemērojot lēmumus, kas ir aplūkojamās atbalsta shēmas juridiskais pamats, varētu attiecināt Regulas (EK) Nr. 1860/2004 darbības jomu; |
| --- | --- | --- |

(56)

Trešās procedūras sākšanas iemesli ir šādi:

a)

tāpat kā saistībā ar pirmās un otrās procedūras sākšanu Grieķijas iestādes sniedza informāciju, kurā tās apgalvoja, ka attiecīgās summas visticamāk atbilst de minimis noteikumam, taču de minimis noteikums līdz 2005. gada 1. janvārim uz lauksaimniecības nozari neattiecās, turklāt Komisijas rīcībā nebija nekādu datu, kas tai ļautu noteikt, kādā mērā uz summām, kuras lauksaimniecības uzņēmumi bija saņēmuši, piemērojot lēmumus, kas ir aplūkojamās atbalsta shēmas juridiskais pamats, varētu attiecināt Regulas (EK) Nr. 1860/2004 darbības jomu;

| b) | tā kā šie valdības lēmumi bija paredzēti, lai palīdzētu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, atbalsts jāanalizē, ņemot vērā dažādos noteikumus, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, bija piemērojami grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti; |
| --- | --- |

b)

tā kā šie valdības lēmumi bija paredzēti, lai palīdzētu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, atbalsts jāanalizē, ņemot vērā dažādos noteikumus, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, bija piemērojami grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti;

| c) | rūpniecības, viesnīcu un amatniecības nozarē de minimis noteikums, protams, bija piemērojams, bet, ņemot vērā, ka Grieķijas iestādes nebija norādījušas atbalsta saņēmēju skaitu, kā arī to, ka de minimis atbalsta maksimālo robežu aprēķina nevis vienreizējiem pasākumiem, bet trīs gadu periodam, nav iespējams noteikt, vai uz iepriekš minētajos lēmumos paredzēto atbalstu faktiski varēja attiekties de minimis noteikums; šajos apstākļos atbalsta pasākumi jāanalizē, pamatojoties arī uz noteikumiem par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas bija piemērojami no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti; |
| --- | --- |

c)

rūpniecības, viesnīcu un amatniecības nozarē de minimis noteikums, protams, bija piemērojams, bet, ņemot vērā, ka Grieķijas iestādes nebija norādījušas atbalsta saņēmēju skaitu, kā arī to, ka de minimis atbalsta maksimālo robežu aprēķina nevis vienreizējiem pasākumiem, bet trīs gadu periodam, nav iespējams noteikt, vai uz iepriekš minētajos lēmumos paredzēto atbalstu faktiski varēja attiekties de minimis noteikums; šajos apstākļos atbalsta pasākumi jāanalizē, pamatojoties arī uz noteikumiem par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas bija piemērojami no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti;

| d) | ogļu un kuģniecības nozarē de minimis noteikumu piemēro tikai no Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (18) spēkā stāšanās dienas, tomēr c) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ atbalsta pasākumi jāanalizē, pamatojoties arī uz dažādajiem noteikumiem par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas bija piemērojami no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti; |
| --- | --- |

d)

ogļu un kuģniecības nozarē de minimis noteikumu piemēro tikai no Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (18) spēkā stāšanās dienas, tomēr c) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ atbalsta pasākumi jāanalizē, pamatojoties arī uz dažādajiem noteikumiem par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas bija piemērojami no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti;

| e) | uz jūras transporta nozari de minimis noteikums neattiecās, tāpēc atbalsta pasākumi jāanalizē, pamatojoties uz noteikumiem par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas bija piemērojami no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti; |
| --- | --- |

e)

uz jūras transporta nozari de minimis noteikums neattiecās, tāpēc atbalsta pasākumi jāanalizē, pamatojoties uz noteikumiem par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas bija piemērojami no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, taču pieejamā informācija neļauj noteikt, cik lielā mērā šie noteikumi ir ievēroti;

| f) | nevienā no iepriekš minētajām nozarēm pieejamā informācija neļauj noteikt, vai valsts garantija tikusi piešķirta saskaņā ar dažādajiem noteikumiem, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, bija piemērojami valsts atbalstam garantiju veidā; |
| --- | --- |

f)

nevienā no iepriekš minētajām nozarēm pieejamā informācija neļauj noteikt, vai valsts garantija tikusi piešķirta saskaņā ar dažādajiem noteikumiem, kas no dienas, kad bija stājies spēkā pirmais no iepriekš minētajiem lēmumiem, bija piemērojami valsts atbalstam garantiju veidā;

| g) | saskaņā ar lēmumu Nr. 2041901/16.5.1989. un 51. un 52. apsvērumā minētajiem lēmumiem atbalstu bija paredzēts piešķirt nevis Rodopi, Evras un Ksantes, bet citām prefektūrām, un nav iespējams noteikt, vai šajos lēmumos paredzētā atbalsta sistēma papildina iepriekš minētajās trīs prefektūrās piemērojamo sistēmu, vai ir atsevišķa sistēma; katrā ziņā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nav iespējams noteikt, vai ir ievēroti valsts atbalsta noteikumi (reģionālā atbalsta noteikumi vai de minimis noteikums); |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar lēmumu Nr. 2041901/16.5.1989. un 51. un 52. apsvērumā minētajiem lēmumiem atbalstu bija paredzēts piešķirt nevis Rodopi, Evras un Ksantes, bet citām prefektūrām, un nav iespējams noteikt, vai šajos lēmumos paredzētā atbalsta sistēma papildina iepriekš minētajās trīs prefektūrās piemērojamo sistēmu, vai ir atsevišķa sistēma; katrā ziņā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nav iespējams noteikt, vai ir ievēroti valsts atbalsta noteikumi (reģionālā atbalsta noteikumi vai de minimis noteikums);

| h) | ja g) apakšpunktā minētajos valdības lēmumos paredzētā sistēma papildina Rodopi, Evras un Ksantes prefektūrā piemērojamo sistēmu, nav iespējams noteikt, vai plānotajiem atbalsta pasākumiem varēja piemērot de minimis noteikumu, nedz arī to, vai tos var uzskatīt par saderīgiem ar noteikumiem, kas reglamentē atbalsta piešķiršanu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai; |
| --- | --- |

h)

ja g) apakšpunktā minētajos valdības lēmumos paredzētā sistēma papildina Rodopi, Evras un Ksantes prefektūrā piemērojamo sistēmu, nav iespējams noteikt, vai plānotajiem atbalsta pasākumiem varēja piemērot de minimis noteikumu, nedz arī to, vai tos var uzskatīt par saderīgiem ar noteikumiem, kas reglamentē atbalsta piešķiršanu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai;

| i) | ja g) apakšpunktā minētajos valdības lēmumos paredzētā sistēma ir neatkarīga atbalsta sistēma, tad, ņemot vērā, ka šajos lēmumos par to nav sniegta sīkāka informācija, jāpārbauda, cik atbilstoši tā tika piemērota attiecībā uz dzīvotspējīgiem un grūtībās nonākušiem uzņēmumiem; pēc analīzes Komisija nonāca pie šādiem secinājumiem:






  i) | attiecībā uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nav iespējams noteikt, vai plānotajiem atbalsta pasākumiem varēja piemērot de minimis noteikumu, nedz arī to, vai tos var uzskatīt par saderīgiem ar noteikumiem, kas reglamentē atbalsta piešķiršanu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai; |
| --- | --- | --- |

i)

ja g) apakšpunktā minētajos valdības lēmumos paredzētā sistēma ir neatkarīga atbalsta sistēma, tad, ņemot vērā, ka šajos lēmumos par to nav sniegta sīkāka informācija, jāpārbauda, cik atbilstoši tā tika piemērota attiecībā uz dzīvotspējīgiem un grūtībās nonākušiem uzņēmumiem; pēc analīzes Komisija nonāca pie šādiem secinājumiem:

i)

attiecībā uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nav iespējams noteikt, vai plānotajiem atbalsta pasākumiem varēja piemērot de minimis noteikumu, nedz arī to, vai tos var uzskatīt par saderīgiem ar noteikumiem, kas reglamentē atbalsta piešķiršanu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai;

| ii) | attiecībā uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem nav iespējams noteikt, vai apgrozāmais kapitāls, ko veido aizdevums kopā ar piešķirto procentu samazinājumu, ir izmantots attaisnotu ieguldījumu finansēšanai saskaņā ar Savienības reģionālā atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem nav iespējams noteikt, vai apgrozāmais kapitāls, ko veido aizdevums kopā ar piešķirto procentu samazinājumu, ir izmantots attaisnotu ieguldījumu finansēšanai saskaņā ar Savienības reģionālā atbalsta noteikumiem.

IV.   GRIEĶIJAS IESTĀŽU APSVĒRUMI ATTIECĪBĀ UZ OFICIĀLĀS PROCEDŪRAS SĀKŠANU

a)   
  Grieķijas iestāžu apsvērumi attiecībā uz pirmās procedūras sākšanu

| (57) | Grieķijas iestāžu 2004. gada 9. augusta vēstulē ir minēti šādi argumenti:






  a) | aizdevumu konsolidācija ir administratīvs instruments, kas nav saistīts ar lielām valsts iestāžu izmaksām; |
| --- | --- | --- |

(57)

Grieķijas iestāžu 2004. gada 9. augusta vēstulē ir minēti šādi argumenti:

a)

aizdevumu konsolidācija ir administratīvs instruments, kas nav saistīts ar lielām valsts iestāžu izmaksām;

| b) | procentu aprēķināšanu reizi sešos mēnešos savā judikatūrā jau ir atbalstījusi valsts Augstākā tiesa, atzīstot, ka salikto procentu aprēķināšana reizi ceturksnī ir nelikumīga un nepareiza un turklāt rada pārmērīgu slogu parādniekiem; |
| --- | --- |

b)

procentu aprēķināšanu reizi sešos mēnešos savā judikatūrā jau ir atbalstījusi valsts Augstākā tiesa, atzīstot, ka salikto procentu aprēķināšana reizi ceturksnī ir nelikumīga un nepareiza un turklāt rada pārmērīgu slogu parādniekiem;

| c) | valsts garantijas piešķiršanu nevar uzskatīt par atbalstu, jo tās izmantošana ir saistīta ar īpaši stingriem pasākumiem attiecībā uz galveno parādnieku; |
| --- | --- |

c)

valsts garantijas piešķiršanu nevar uzskatīt par atbalstu, jo tās izmantošana ir saistīta ar īpaši stingriem pasākumiem attiecībā uz galveno parādnieku;

| d) | pārskata periodā procentu likmes Grieķijā bija un arī pēc samazinājumu piemērošanas saglabājās daudz augstākas nekā vidējās procentu likmes pārējā Savienības teritorijā, līdz ar to nevar runāt par konkurences traucējumiem – arī tāpēc, ka saņēmējuzņēmumiem bija jābūt dzīvotspējīgiem; turklāt samazinājumu finansēšanai izmantoja īpašu kontu, kas nebija saistīts ar valsts budžetu; |
| --- | --- |

d)

pārskata periodā procentu likmes Grieķijā bija un arī pēc samazinājumu piemērošanas saglabājās daudz augstākas nekā vidējās procentu likmes pārējā Savienības teritorijā, līdz ar to nevar runāt par konkurences traucējumiem – arī tāpēc, ka saņēmējuzņēmumiem bija jābūt dzīvotspējīgiem; turklāt samazinājumu finansēšanai izmantoja īpašu kontu, kas nebija saistīts ar valsts budžetu;

| e) | atvieglojumu periodu piešķiršanu nevar uzskatīt par atbalsta pasākumu, jo parāds un procenti saglabājas, – tā ir vienkārši atmaksas termiņa pārstrukturēšana, pamatojoties uz ekonomisko situāciju; |
| --- | --- |

e)

atvieglojumu periodu piešķiršanu nevar uzskatīt par atbalsta pasākumu, jo parāds un procenti saglabājas, – tā ir vienkārši atmaksas termiņa pārstrukturēšana, pamatojoties uz ekonomisko situāciju;

| f) | valdības lēmums Nr. 72742/B1723 (sk. 42. apsvērumu) neradīja nekādas papildu izmaksas salīdzinājumā ar sākotnējā lēmumā, kas ir aplūkojamās shēmas pamats, paredzētajām izmaksām; |
| --- | --- |

f)

valdības lēmums Nr. 72742/B1723 (sk. 42. apsvērumu) neradīja nekādas papildu izmaksas salīdzinājumā ar sākotnējā lēmumā, kas ir aplūkojamās shēmas pamats, paredzētajām izmaksām;

| g) | vērtspapīru izlaišanu saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 2071670/11297 nevar uzskatīt par uzņēmumu atbalsta pasākumu, jo uzņēmumi ir pielāgojušies pārstrukturēto aizdevumu līmenim, turklāt Grieķijas valsts garantija neaptver visu veidu maksājumus, ko bankas uzliek aizdevējiem; |
| --- | --- |

g)

vērtspapīru izlaišanu saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 2071670/11297 nevar uzskatīt par uzņēmumu atbalsta pasākumu, jo uzņēmumi ir pielāgojušies pārstrukturēto aizdevumu līmenim, turklāt Grieķijas valsts garantija neaptver visu veidu maksājumus, ko bankas uzliek aizdevējiem;

| h) | valdības lēmums Nr. 69836/B1451 un tā grozījumi attiecas uz pārstrādes uzņēmumiem kopumā, nevis konkrēti uz lauksaimniecības nozares pārstrādes uzņēmumiem, kurus aptver Padomes 1990. gada 29. marta Regula (EEK) Nr. 866/90 attiecībā uz lauksaimniecības produktu pārstrādes un laišanas tirgū nosacījumu uzlabošanu (19), Padomes 1997. gada 20. maija Regula (EK) Nr. 951/97 attiecībā uz lauksaimniecības produktu pārstrādes un laišanas tirgū nosacījumu uzlabošanu (20) un Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai (21); šīs regulas tika piemērotas, īstenojot darbības programmas saskaņā ar otro un trešo Kopienas atbalsta shēmu; uzņēmumiem, kas bija veikuši ieguldījumus un šajā nolūkā saņēmuši atbalstu no Lauku attīstības un pārtikas ministrijas, nebija tiesību uz parādu pārstrukturēšanu, jo tā nebija paredzēta; nepiemēroja arī de minimis noteikumu, jo uzņēmēji varēja saņemt subsīdijas tikai tad, ja bija veikuši darbu un seguši izmaksas; |
| --- | --- |

h)

valdības lēmums Nr. 69836/B1451 un tā grozījumi attiecas uz pārstrādes uzņēmumiem kopumā, nevis konkrēti uz lauksaimniecības nozares pārstrādes uzņēmumiem, kurus aptver Padomes 1990. gada 29. marta Regula (EEK) Nr. 866/90 attiecībā uz lauksaimniecības produktu pārstrādes un laišanas tirgū nosacījumu uzlabošanu (19), Padomes 1997. gada 20. maija Regula (EK) Nr. 951/97 attiecībā uz lauksaimniecības produktu pārstrādes un laišanas tirgū nosacījumu uzlabošanu (20) un Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai (21); šīs regulas tika piemērotas, īstenojot darbības programmas saskaņā ar otro un trešo Kopienas atbalsta shēmu; uzņēmumiem, kas bija veikuši ieguldījumus un šajā nolūkā saņēmuši atbalstu no Lauku attīstības un pārtikas ministrijas, nebija tiesību uz parādu pārstrukturēšanu, jo tā nebija paredzēta; nepiemēroja arī de minimis noteikumu, jo uzņēmēji varēja saņemt subsīdijas tikai tad, ja bija veikuši darbu un seguši izmaksas;

| i) | de minimis noteikums pieminēts vienīgi tādēļ, lai paskaidrotu, ka lielākajā daļā gadījumu atbalsta summas bija mazākas par de minimis maksimālo robežu, bez īpašas norādes uz lauksaimniecības nozari; |
| --- | --- |

i)

de minimis noteikums pieminēts vienīgi tādēļ, lai paskaidrotu, ka lielākajā daļā gadījumu atbalsta summas bija mazākas par de minimis maksimālo robežu, bez īpašas norādes uz lauksaimniecības nozari;

| j) | kritērijs, saskaņā ar kuru pēc pārstrukturēšanas uzņēmumiem bija jābūt dzīvotspējīgiem, nav saistīts ar kredītiestāžu sagatavoto uzņēmumu kopējo dzīvotspējas novērtējumu, jo atbilstību pārstrukturēšanai nosaka uzreiz pēc dzīvotspējas izpētes; |
| --- | --- |

j)

kritērijs, saskaņā ar kuru pēc pārstrukturēšanas uzņēmumiem bija jābūt dzīvotspējīgiem, nav saistīts ar kredītiestāžu sagatavoto uzņēmumu kopējo dzīvotspējas novērtējumu, jo atbilstību pārstrukturēšanai nosaka uzreiz pēc dzīvotspējas izpētes;

| k) | pārstrukturēšana bija saistīta ar agrākiem aizdevumiem un neattiecās uz jaunu ieguldījumu finansēšanu; |
| --- | --- |

k)

pārstrukturēšana bija saistīta ar agrākiem aizdevumiem un neattiecās uz jaunu ieguldījumu finansēšanu;

| l) | attiecībā uz pārstrukturēšanas kopējo dotācijas ekvivalentu jāievēro, ka lielākajā daļā gadījumu atbalsta summas bija nelielas, visi apgabali, kuriem pasākumi bija paredzēti (Kastorijas un Evijas prefektūrā), ir mazāk labvēlīgi apgabali Padomes 1975. gada 28. aprīļa Direktīvas 75/268/EEK par zemkopību kalnainos apvidos un dažos lauksaimniecībai neizdevīgos apvidos (22) izpratnē un visa valsts ir 1. mērķa reģions; |
| --- | --- |

l)

attiecībā uz pārstrukturēšanas kopējo dotācijas ekvivalentu jāievēro, ka lielākajā daļā gadījumu atbalsta summas bija nelielas, visi apgabali, kuriem pasākumi bija paredzēti (Kastorijas un Evijas prefektūrā), ir mazāk labvēlīgi apgabali Padomes 1975. gada 28. aprīļa Direktīvas 75/268/EEK par zemkopību kalnainos apvidos un dažos lauksaimniecībai neizdevīgos apvidos (22) izpratnē un visa valsts ir 1. mērķa reģions;

| m) | uz jauniem aizdevumiem attiecās tā pati procentu likme, kas attiecās uz Grieķijas Valsts kases zīmju pēdējo laidienu; samazinājums neattiecas uz visu pārstrukturētā aizdevuma termiņu, bet tikai uz pirmajiem kritiskajiem gadiem; atšķirība starp likmēm nebija pārāk liela (1–2. punkti); |
| --- | --- |

m)

uz jauniem aizdevumiem attiecās tā pati procentu likme, kas attiecās uz Grieķijas Valsts kases zīmju pēdējo laidienu; samazinājums neattiecas uz visu pārstrukturētā aizdevuma termiņu, bet tikai uz pirmajiem kritiskajiem gadiem; atšķirība starp likmēm nebija pārāk liela (1–2. punkti);

| n) | shēma pastāvēja no 1993. gada 30. jūnija līdz 2003. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

n)

shēma pastāvēja no 1993. gada 30. jūnija līdz 2003. gada 30. jūnijam.

b)   
  Grieķijas iestāžu apsvērumi attiecībā uz otrās procedūras sākšanu

| (58) | Grieķijas iestāžu 2005. gada 18. augusta vēstulē ir izklāstīti turpmāk minētie argumenti, kuru lielākā daļa jau bija iekļauti iestāžu atbildē uz lēmumu par pirmās procedūras sākšanu (sk. iepriekšējo apsvērumu):






  a) | aizdevumu konsolidācija ir administratīvs instruments, kas nav saistīts ar lielām valsts iestāžu izmaksām (iestādes piebilst, ka šā instrumenta nolūks nav selektīva atbalsta piešķiršana); |
| --- | --- | --- |

(58)

Grieķijas iestāžu 2005. gada 18. augusta vēstulē ir izklāstīti turpmāk minētie argumenti, kuru lielākā daļa jau bija iekļauti iestāžu atbildē uz lēmumu par pirmās procedūras sākšanu (sk. iepriekšējo apsvērumu):

a)

aizdevumu konsolidācija ir administratīvs instruments, kas nav saistīts ar lielām valsts iestāžu izmaksām (iestādes piebilst, ka šā instrumenta nolūks nav selektīva atbalsta piešķiršana);

| b) | procentu aprēķināšanu reizi sešos mēnešos savā judikatūrā jau ir atbalstījusi valsts Augstākā tiesa, atzīstot, ka salikto procentu aprēķināšana reizi ceturksnī ir nelikumīga un nepareiza un turklāt rada pārmērīgu slogu parādniekiem; |
| --- | --- |

b)

procentu aprēķināšanu reizi sešos mēnešos savā judikatūrā jau ir atbalstījusi valsts Augstākā tiesa, atzīstot, ka salikto procentu aprēķināšana reizi ceturksnī ir nelikumīga un nepareiza un turklāt rada pārmērīgu slogu parādniekiem;

| c) | pārskata periodā procentu likmes Grieķijā bija un arī pēc samazinājumu piemērošanas saglabājās daudz augstākas nekā pārējā Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

c)

pārskata periodā procentu likmes Grieķijā bija un arī pēc samazinājumu piemērošanas saglabājās daudz augstākas nekā pārējā Savienības teritorijā;

| d) | valsts garantijas piešķiršanu nevar uzskatīt par atbalstu, jo arī tad, ja to izmanto, tā ir saistīta ar īpaši stingriem nosacījumiem attiecībā uz galveno parādnieku; |
| --- | --- |

d)

valsts garantijas piešķiršanu nevar uzskatīt par atbalstu, jo arī tad, ja to izmanto, tā ir saistīta ar īpaši stingriem nosacījumiem attiecībā uz galveno parādnieku;

| e) | kavējuma procentu un procentu likmju samazinājumu finansēšanai izmantoja īpašu kontu, kas bija atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75 un nebija saistīts ar valsts budžetu; |
| --- | --- |

e)

kavējuma procentu un procentu likmju samazinājumu finansēšanai izmantoja īpašu kontu, kas bija atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75 un nebija saistīts ar valsts budžetu;

| f) | atvieglojumu periodu piešķiršanu nevar uzskatīt par atbalsta pasākumu, jo parāds un procenti saglabājas, – tā ir vienkārši atmaksas termiņa pārstrukturēšana, pamatojoties uz ekonomisko situāciju; |
| --- | --- |

f)

atvieglojumu periodu piešķiršanu nevar uzskatīt par atbalsta pasākumu, jo parāds un procenti saglabājas, – tā ir vienkārši atmaksas termiņa pārstrukturēšana, pamatojoties uz ekonomisko situāciju;

| g) | saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 66336/B.1398/1993 un tā grozījumiem iespēja saņemt atbalstu bija Florinas un Kilkis prefektūrā dibinātiem uzņēmumiem, tas nebija saistīts ar lielām valsts iestāžu izmaksām un to varēja piešķirt, ja attiecīgie uzņēmumi bija atzīti par dzīvotspējīgiem, līdz ar to atbalsts neradīja konkurences traucējumus EK līguma 87. panta izpratnē; turklāt jāatceras, ka Florinas un Kilkis prefektūrai ir kopīgas robežas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un ka pārskata periodā (20. gadsimta 90. gados) šīs prefektūras ievērojami cieta reģionā notiekošās karadarbības un tā nestabilitātes dēļ; |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 66336/B.1398/1993 un tā grozījumiem iespēja saņemt atbalstu bija Florinas un Kilkis prefektūrā dibinātiem uzņēmumiem, tas nebija saistīts ar lielām valsts iestāžu izmaksām un to varēja piešķirt, ja attiecīgie uzņēmumi bija atzīti par dzīvotspējīgiem, līdz ar to atbalsts neradīja konkurences traucējumus EK līguma 87. panta izpratnē; turklāt jāatceras, ka Florinas un Kilkis prefektūrai ir kopīgas robežas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un ka pārskata periodā (20. gadsimta 90. gados) šīs prefektūras ievērojami cieta reģionā notiekošās karadarbības un tā nestabilitātes dēļ;

| h) | visbeidzot, iepriekš minētais lēmums attiecas uz rūpniecības un amatniecības uzņēmumiem; Grieķijas iestādes apgalvo, ka šie noteikumi neattiecas uz lauksaimniecības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

h)

visbeidzot, iepriekš minētais lēmums attiecas uz rūpniecības un amatniecības uzņēmumiem; Grieķijas iestādes apgalvo, ka šie noteikumi neattiecas uz lauksaimniecības uzņēmumiem.

c)   
  Grieķijas iestāžu apsvērumi attiecībā uz trešās procedūras sākšanu

| (59) | Grieķijas iestāžu 2006. gada 10. maija vēstulē ir minēti šādi argumenti:






  a) | prefektūras, uz kurām attiecas aplūkojamie lēmumi, atradās grūtā ekonomiskā situācijā, t. i., tajās bija zems ekonomiskās aktivitātes līmenis un augstāks bezdarba līmenis nekā citur valstī; šo situāciju vēl vairāk sarežģīja karastāvoklis kaimiņvalstīs (piemēram, Kosovā); tātad konkurences traucējumi nevarēja rasties un parāda pārstrukturēšanas un samazinājumu veidā piešķirtajam atbalstam varēja piemērot EK līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu; |
| --- | --- | --- |

(59)

Grieķijas iestāžu 2006. gada 10. maija vēstulē ir minēti šādi argumenti:

a)

prefektūras, uz kurām attiecas aplūkojamie lēmumi, atradās grūtā ekonomiskā situācijā, t. i., tajās bija zems ekonomiskās aktivitātes līmenis un augstāks bezdarba līmenis nekā citur valstī; šo situāciju vēl vairāk sarežģīja karastāvoklis kaimiņvalstīs (piemēram, Kosovā); tātad konkurences traucējumi nevarēja rasties un parāda pārstrukturēšanas un samazinājumu veidā piešķirtajam atbalstam varēja piemērot EK līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu;

| b) | atbalsta pasākumi bija vērsti uz to, lai risinātu tādas problēmas kā dinamisma trūkums vietējos tirgos, darba tirgus sašaurināšanās un pieprasījuma samazināšanās, kā arī ekonomikas ilgtermiņa attīstības problēmas; |
| --- | --- |

b)

atbalsta pasākumi bija vērsti uz to, lai risinātu tādas problēmas kā dinamisma trūkums vietējos tirgos, darba tirgus sašaurināšanās un pieprasījuma samazināšanās, kā arī ekonomikas ilgtermiņa attīstības problēmas;

| c) | attiecībā uz Komisijas iebildumu, ka, ņemot vērā augsto konkurences līmeni lauksaimniecības nozarē, atbalsts varētu negatīvi ietekmēt Kopienas tirdzniecības nosacījumus, jāievēro, ka no visiem pārbaudītajiem lēmumiem tikai lēmums Nr. 1648/B22/13.1.1994. attiecas uz intensīvās lopkopības uzņēmumiem, turklāt laikposmā no 1995. līdz 2004. gadam attiecīgajās prefektūrās, t. i., Evras, Rodopi un Ksantes prefektūrā, gaļas ražošana bija tikai neliela lauksaimnieciskās ražošanas daļa, un, lai gan iekšzemes kopprodukta (IKP) apjoms (gan absolūtos skaitļos, gan uz vienu iedzīvotāju) šajās prefektūrās minētajā laikposmā palielinājās, tas joprojām bija ievērojami zemāks nekā vidēji valstī; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz Komisijas iebildumu, ka, ņemot vērā augsto konkurences līmeni lauksaimniecības nozarē, atbalsts varētu negatīvi ietekmēt Kopienas tirdzniecības nosacījumus, jāievēro, ka no visiem pārbaudītajiem lēmumiem tikai lēmums Nr. 1648/B22/13.1.1994. attiecas uz intensīvās lopkopības uzņēmumiem, turklāt laikposmā no 1995. līdz 2004. gadam attiecīgajās prefektūrās, t. i., Evras, Rodopi un Ksantes prefektūrā, gaļas ražošana bija tikai neliela lauksaimnieciskās ražošanas daļa, un, lai gan iekšzemes kopprodukta (IKP) apjoms (gan absolūtos skaitļos, gan uz vienu iedzīvotāju) šajās prefektūrās minētajā laikposmā palielinājās, tas joprojām bija ievērojami zemāks nekā vidēji valstī;

| d) | valdības lēmumos Nr. 2041901/16.5.1989. un 2078809/1989, kuros paredzēti procentu samazinājumi apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kas piešķirti uzņēmumiem Evras, Lesbas, Samas, Hijas un Dodekanesas prefektūrā, vienlaikus noteikts, ka uzņēmumiem gan pirms, gan pēc parādu pārstrukturēšanas jābūt dzīvotspējīgiem; |
| --- | --- |

d)

valdības lēmumos Nr. 2041901/16.5.1989. un 2078809/1989, kuros paredzēti procentu samazinājumi apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kas piešķirti uzņēmumiem Evras, Lesbas, Samas, Hijas un Dodekanesas prefektūrā, vienlaikus noteikts, ka uzņēmumiem gan pirms, gan pēc parādu pārstrukturēšanas jābūt dzīvotspējīgiem;

| e) | Grieķijas kompetentajām iestādēm bija uzdots vākt datus par saņēmējiem un faktiski piešķirto atbalstu, taču saskaņā ar iestāžu teikto tām nebija šādu iespēju; |
| --- | --- |

e)

Grieķijas kompetentajām iestādēm bija uzdots vākt datus par saņēmējiem un faktiski piešķirto atbalstu, taču saskaņā ar iestāžu teikto tām nebija šādu iespēju;

| f) | procentu likmju samazinājumu finansēšanai izmanto kontu, kas atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75 un nav valsts līdzekļu konts, jo ir paredzēts galvenokārt finansējuma pārdalīšanai. |
| --- | --- |

f)

procentu likmju samazinājumu finansēšanai izmanto kontu, kas atvērts saskaņā ar likumu Nr. 128/75 un nav valsts līdzekļu konts, jo ir paredzēts galvenokārt finansējuma pārdalīšanai.

d)   
  Grieķijas iestāžu 2011. gada 15. un 29. marta vēstules

| (60) | Grieķijas iestāžu 2011. gada 15. un 29. marta vēstulēs vispirms norādīti termiņi, līdz kuriem bija spēkā sākotnējie valdības lēmumi, kas reglamentē aplūkojamās shēmas. Tie ir šādi:






  a) | lēmums Nr. 69836/B1461 (Kastorijas un Evijas prefektūra) bija spēkā līdz 2003. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- | --- |

(60)

Grieķijas iestāžu 2011. gada 15. un 29. marta vēstulēs vispirms norādīti termiņi, līdz kuriem bija spēkā sākotnējie valdības lēmumi, kas reglamentē aplūkojamās shēmas. Tie ir šādi:

a)

lēmums Nr. 69836/B1461 (Kastorijas un Evijas prefektūra) bija spēkā līdz 2003. gada 30. jūnijam;

| b) | lēmums Nr. 66336/B/398/14-9-1993 (Florinas un Kilkis prefektūra) bija spēkā līdz 2000. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

b)

lēmums Nr. 66336/B/398/14-9-1993 (Florinas un Kilkis prefektūra) bija spēkā līdz 2000. gada 30. jūnijam;

| c) | lēmums Nr. 1648/B.22/13.1.94 (Ksantes, Rodopi un Evras prefektūra) bija spēkā līdz 2005. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

c)

lēmums Nr. 1648/B.22/13.1.94 (Ksantes, Rodopi un Evras prefektūra) bija spēkā līdz 2005. gada 31. decembrim;

| d) | lēmums Nr. 2041901/16-5-1989 (Rodopi, Evras, Ksantes un Dodekanesas prefektūra, Lesbas, Samas un Hijas sala) bija spēkā līdz 2004. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

d)

lēmums Nr. 2041901/16-5-1989 (Rodopi, Evras, Ksantes un Dodekanesas prefektūra, Lesbas, Samas un Hijas sala) bija spēkā līdz 2004. gada 31. decembrim.

| (61) | Turpmāk Grieķijas iestādes norāda, ka kritērijs, saskaņā ar kuru uzņēmumiem pēc pārstrukturēšanas bija jābūt dzīvotspējīgiem, nav vienīgais vērā ņemtais faktors, – ir veikts vispārējs novērtējums par uzņēmumu dzīvotspēju pirms un pēc pārstrukturēšanas. |
| --- | --- |

(61)

Turpmāk Grieķijas iestādes norāda, ka kritērijs, saskaņā ar kuru uzņēmumiem pēc pārstrukturēšanas bija jābūt dzīvotspējīgiem, nav vienīgais vērā ņemtais faktors, – ir veikts vispārējs novērtējums par uzņēmumu dzīvotspēju pirms un pēc pārstrukturēšanas.

| (62) | Vēstulēs iekļautas arī tabulas, kurās norādīts aplūkojamā atbalsta dotācijas ekvivalents, ko saņēmis katrs uzņēmums, lai atspoguļotu to uzņēmumu procentuālo daudzumu, kuriem piešķirtais atbalsts varētu atbilst de minimis shēmai. Taču Grieķijas iestādes norāda, ka attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar valdības lēmumiem Nr. 2041901/16-5-1989 (Ksantes, Rodopi un Evras, Samas, Lesbas, Hijas un Dodekanesas prefektūrā) un 1648/B.22/13.1.94 (Ksantes, Rodopi un Evras prefektūrā), pieejamie dati attiecas tikai uz laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam. Dati par atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 69836/B1461 (Kastorijas un Evijas prefektūrā), attiecas uz laikposmu no 1993. līdz 1998. gadam, bet dati par atbalstu saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 66336/B/398/14-9-1993 (Florinas un Kilkis prefektūrā) aptver laikposmu no 1993. līdz 2001. gadam. Šie dati bija pieprasīti kredītiestādēm, no kurām dažas uz pieprasījumu neatbildēja. Grieķijas iestādes tomēr uzskata, ka savāktie dati atspoguļo gandrīz visu piešķirtā atbalsta summu, jo bankas, kas ir sniegušas atbildi, attiecīgajās prefektūrās ir galvenās aizdevējas. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu viedokli datu analīze liecina, ka aplūkojamā atbalsta summa 73,55–99,46 % gadījumu atkarībā no attiecīgā trīs gadu perioda un lēmuma nepārsniedz de minimis maksimālo robežu. |
| --- | --- |

(62)

Vēstulēs iekļautas arī tabulas, kurās norādīts aplūkojamā atbalsta dotācijas ekvivalents, ko saņēmis katrs uzņēmums, lai atspoguļotu to uzņēmumu procentuālo daudzumu, kuriem piešķirtais atbalsts varētu atbilst de minimis shēmai. Taču Grieķijas iestādes norāda, ka attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar valdības lēmumiem Nr. 2041901/16-5-1989 (Ksantes, Rodopi un Evras, Samas, Lesbas, Hijas un Dodekanesas prefektūrā) un 1648/B.22/13.1.94 (Ksantes, Rodopi un Evras prefektūrā), pieejamie dati attiecas tikai uz laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam. Dati par atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 69836/B1461 (Kastorijas un Evijas prefektūrā), attiecas uz laikposmu no 1993. līdz 1998. gadam, bet dati par atbalstu saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 66336/B/398/14-9-1993 (Florinas un Kilkis prefektūrā) aptver laikposmu no 1993. līdz 2001. gadam. Šie dati bija pieprasīti kredītiestādēm, no kurām dažas uz pieprasījumu neatbildēja. Grieķijas iestādes tomēr uzskata, ka savāktie dati atspoguļo gandrīz visu piešķirtā atbalsta summu, jo bankas, kas ir sniegušas atbildi, attiecīgajās prefektūrās ir galvenās aizdevējas. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu viedokli datu analīze liecina, ka aplūkojamā atbalsta summa 73,55–99,46 % gadījumu atkarībā no attiecīgā trīs gadu perioda un lēmuma nepārsniedz de minimis maksimālo robežu.

| (63) | Visbeidzot, Grieķijas iestādes norāda, ka lauksaimniecības produktu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem nebija tiesību saņemt atbalstu, bet kalnrūpniecības uzņēmumi faktiski ir marmora un akmens lauztuves. |
| --- | --- |

(63)

Visbeidzot, Grieķijas iestādes norāda, ka lauksaimniecības produktu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem nebija tiesību saņemt atbalstu, bet kalnrūpniecības uzņēmumi faktiski ir marmora un akmens lauztuves.

V.   NOVĒRTĒJUMS

V.I.   ATBALSTA PASTĀVĒŠANA

| (64) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Absolūtā izteiksmē aplūkojamais atbalsts atbilst šai definīcijai tādā nozīmē, ka to piešķir valsts vai to piešķir no valsts līdzekļiem, tas ir paredzēts konkrētiem uzņēmumiem (lauksaimniecības, amatniecības, rūpniecības, viesnīcu, ieguves (sk. 63. apsvērumu) un kuģniecības nozarē iepriekš minētajās prefektūrās), dod šiem uzņēmumiem priekšroku ar tādiem pasākumiem kā aizdevumu pārstrukturēšana, iemaksu apmēra samazināšana, pagarinot aizdevumu atmaksas termiņu, procentu likmju samazinājumi un garantiju piešķiršana, turklāt tas var ietekmēt tirdzniecību (23) un radīt konkurences traucējumus (24). |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Absolūtā izteiksmē aplūkojamais atbalsts atbilst šai definīcijai tādā nozīmē, ka to piešķir valsts vai to piešķir no valsts līdzekļiem, tas ir paredzēts konkrētiem uzņēmumiem (lauksaimniecības, amatniecības, rūpniecības, viesnīcu, ieguves (sk. 63. apsvērumu) un kuģniecības nozarē iepriekš minētajās prefektūrās), dod šiem uzņēmumiem priekšroku ar tādiem pasākumiem kā aizdevumu pārstrukturēšana, iemaksu apmēra samazināšana, pagarinot aizdevumu atmaksas termiņu, procentu likmju samazinājumi un garantiju piešķiršana, turklāt tas var ietekmēt tirdzniecību (23) un radīt konkurences traucējumus (24).

| (65) | Grieķijas iestādes ir centušās pierādīt, ka aplūkojamie atbalsta pasākumi varētu atbilst de minimis shēmai un tāpēc nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Taču, kamēr bija spēkā valdības lēmumi, kas veido aplūkojamo atbalsta shēmu juridisko pamatu, de minimis noteikums visās attiecīgajās nozarēs nebija piemērojams (tas bija viens no attiecīgo procedūru sākšanas iemesliem), turklāt, kā atzinušas pašas Grieķijas iestādes, dati nav pilnīgi (sk. 62. apsvērumu). Turklāt de minimis atbalsta summas dažādās nozarēs atšķiras (rūpniecības un lauksaimniecības nozarē tās nav vienādas), bet sniegtās tabulas liek secināt, ka Grieķijas iestādes nav bijušas pietiekami informētas par šīm atšķirībām. Visbeidzot, Komisija ir konstatējusi, ka pretēji Grieķijas iestāžu apgalvojumiem par to, ka lauksaimniecības produktu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem nebija tiesību uz atbalstu saskaņā ar attiecīgajām atbalsta shēmām, iepriekš minētās tabulas skaidri liecina, ka daži šo nozaru uzņēmumi tomēr ir saņēmuši atbalstu, kas tika uzskatīts par atbilstošu de minimis shēmai, lai gan ir skaidri redzams, ka ir pārsniegta pieļaujamā maksimālā robeža. |
| --- | --- |

(65)

Grieķijas iestādes ir centušās pierādīt, ka aplūkojamie atbalsta pasākumi varētu atbilst de minimis shēmai un tāpēc nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Taču, kamēr bija spēkā valdības lēmumi, kas veido aplūkojamo atbalsta shēmu juridisko pamatu, de minimis noteikums visās attiecīgajās nozarēs nebija piemērojams (tas bija viens no attiecīgo procedūru sākšanas iemesliem), turklāt, kā atzinušas pašas Grieķijas iestādes, dati nav pilnīgi (sk. 62. apsvērumu). Turklāt de minimis atbalsta summas dažādās nozarēs atšķiras (rūpniecības un lauksaimniecības nozarē tās nav vienādas), bet sniegtās tabulas liek secināt, ka Grieķijas iestādes nav bijušas pietiekami informētas par šīm atšķirībām. Visbeidzot, Komisija ir konstatējusi, ka pretēji Grieķijas iestāžu apgalvojumiem par to, ka lauksaimniecības produktu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem nebija tiesību uz atbalstu saskaņā ar attiecīgajām atbalsta shēmām, iepriekš minētās tabulas skaidri liecina, ka daži šo nozaru uzņēmumi tomēr ir saņēmuši atbalstu, kas tika uzskatīts par atbilstošu de minimis shēmai, lai gan ir skaidri redzams, ka ir pārsniegta pieļaujamā maksimālā robeža.

| (66) | Komisija atgādina, ka neviens individuāls atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar atbalsta shēmu, kura atbalsta piešķiršanas laikā atbilst nosacījumiem, kas paredzēti piemērojamā de minimis regulā, nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(66)

Komisija atgādina, ka neviens individuāls atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar atbalsta shēmu, kura atbalsta piešķiršanas laikā atbilst nosacījumiem, kas paredzēti piemērojamā de minimis regulā, nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (67) | Kad Grieķijas iestādes sākotnēji piešķīra aplūkojamo atbalstu lauksaimniecības nozarē, Savienības noteikumu par de minimis atbalstu nebija. |
| --- | --- |

(67)

Kad Grieķijas iestādes sākotnēji piešķīra aplūkojamo atbalstu lauksaimniecības nozarē, Savienības noteikumu par de minimis atbalstu nebija.

| (68) | Pirmie šajā jomā pieņemtie noteikumi bija Regulas (EK) Nr. 1860/2004 (25) noteikumi. |
| --- | --- |

(68)

Pirmie šajā jomā pieņemtie noteikumi bija Regulas (EK) Nr. 1860/2004 (25) noteikumi.

| (69) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1860/2004, kas attiecas tiklab uz lauksaimniecības produktu primāro ražošanu, kā uz lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, atbalsts, kurš vienam saņēmējam jebkurā trīs gadu periodā nepārsniedz EUR 3 000 maksimālo robežu, neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, nerada un nedraud radīt konkurences traucējumus, tāpēc uz to neattiecas LESD 107. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1860/2004, kas attiecas tiklab uz lauksaimniecības produktu primāro ražošanu, kā uz lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, atbalsts, kurš vienam saņēmējam jebkurā trīs gadu periodā nepārsniedz EUR 3 000 maksimālo robežu, neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, nerada un nedraud radīt konkurences traucējumus, tāpēc uz to neattiecas LESD 107. panta 1. punkts.

| (70) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1860/2004 5. pantu tas pats attiecas uz atbalstu, kas piešķirts pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ja ir ievēroti tās 1. un 3. pantā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1860/2004 5. pantu tas pats attiecas uz atbalstu, kas piešķirts pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ja ir ievēroti tās 1. un 3. pantā minētie nosacījumi.

| (71) | Regula (EK) Nr. 1860/2004 no 2008. gada 1. janvāra ir aizstāta ar Komisijas 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1535/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē (26), saskaņā ar kuru de minimis atbalsta summa vienam saņēmējam trīs fiskālo gadu periodā ir palielināta līdz EUR 7 500 neatkarīgi no atbalsta veida un mērķiem, maksimālajai robežai uz vienu dalībvalsti nepārsniedzot 0,75 % no gadā saražotās produkcijas vērtības. |
| --- | --- |

(71)

Regula (EK) Nr. 1860/2004 no 2008. gada 1. janvāra ir aizstāta ar Komisijas 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1535/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē (26), saskaņā ar kuru de minimis atbalsta summa vienam saņēmējam trīs fiskālo gadu periodā ir palielināta līdz EUR 7 500 neatkarīgi no atbalsta veida un mērķiem, maksimālajai robežai uz vienu dalībvalsti nepārsniedzot 0,75 % no gadā saražotās produkcijas vērtības.

| (72) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1535/2007 6. panta 1. punktu “šo regulu piemēro atbalstam, ko lauksaimniecības produktu ražošanas nozares uzņēmumiem piešķir līdz 2008. gada 1. janvārim, ja šis atbalsts atbilst visiem 1. līdz 4. panta nosacījumiem, izņemot prasību skaidri atsaukties uz šo regulu, kas minēta 4. panta 1. punkta pirmajā daļā”. Taču šī regula attiecas tikai uz lauksaimniecības produktu primāro ražošanu. |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1535/2007 6. panta 1. punktu “šo regulu piemēro atbalstam, ko lauksaimniecības produktu ražošanas nozares uzņēmumiem piešķir līdz 2008. gada 1. janvārim, ja šis atbalsts atbilst visiem 1. līdz 4. panta nosacījumiem, izņemot prasību skaidri atsaukties uz šo regulu, kas minēta 4. panta 1. punkta pirmajā daļā”. Taču šī regula attiecas tikai uz lauksaimniecības produktu primāro ražošanu.

| (73) | De minimis noteikums, kas no 2007. gada 1. janvāra ir piemērojams attiecībā uz lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, ir izklāstīts Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (27). |
| --- | --- |

(73)

De minimis noteikums, kas no 2007. gada 1. janvāra ir piemērojams attiecībā uz lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, ir izklāstīts Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (27).

| (74) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1998/2006 2. panta 2. punktu, ja atbalsta summa vienam saņēmējam trīs fiskālo gadu periodā nepārsniedz EUR 200 000, atbalsts neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, nerada un nedraud radīt konkurences traucējumus, tāpēc uz to neattiecas LESD 107. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1998/2006 2. panta 2. punktu, ja atbalsta summa vienam saņēmējam trīs fiskālo gadu periodā nepārsniedz EUR 200 000, atbalsts neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, nerada un nedraud radīt konkurences traucējumus, tāpēc uz to neattiecas LESD 107. panta 1. punkts.

| (75) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1998/2006 5. panta 1. punktu “šo regulu piemēro atbalstam, kas pirms tās stāšanās spēkā piešķirts uzņēmumiem, kuri darbojas transporta nozarē, un uzņēmumiem, kuri darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā, ja šis atbalsts atbilst visiem 1. un 2. pantā paredzētajiem nosacījumiem”. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1998/2006 5. panta 1. punktu “šo regulu piemēro atbalstam, kas pirms tās stāšanās spēkā piešķirts uzņēmumiem, kuri darbojas transporta nozarē, un uzņēmumiem, kuri darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā, ja šis atbalsts atbilst visiem 1. un 2. pantā paredzētajiem nosacījumiem”.

| (76) | Tāpēc Komisija saskaņā ar izvērtētajiem valdības lēmumiem piešķirto atbalstu neuzskatīs par valsts atbalstu, ja tā summa vienam saņēmējam nepārsniegs šādas robežas:






  a) | lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā: EUR 3 000 trīs gadu periodā, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis Regulas (EK) Nr. 1860/2004 noteikumiem, vai EUR 7 500 trīs fiskālo gadu periodā, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis Regulas (EK) Nr. 1535/2007 noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

(76)

Tāpēc Komisija saskaņā ar izvērtētajiem valdības lēmumiem piešķirto atbalstu neuzskatīs par valsts atbalstu, ja tā summa vienam saņēmējam nepārsniegs šādas robežas:

a)

lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā: EUR 3 000 trīs gadu periodā, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis Regulas (EK) Nr. 1860/2004 noteikumiem, vai EUR 7 500 trīs fiskālo gadu periodā, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis Regulas (EK) Nr. 1535/2007 noteikumiem;

| b) | lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā: EUR 3 000 trīs gadu periodā, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis Regulas (EK) Nr. 1860/2004 noteikumiem, vai EUR 200 000 trīs fiskālo gadu periodā, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis Regulas (EK) Nr. 1998/2006 noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā: EUR 3 000 trīs gadu periodā, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis Regulas (EK) Nr. 1860/2004 noteikumiem, vai EUR 200 000 trīs fiskālo gadu periodā, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis Regulas (EK) Nr. 1998/2006 noteikumiem.

| (77) | Taču Komisija atgādina, ka Regulas (EK) Nr. 1998/2006 un Regulas (EK) Nr. 1535/2007 noteikumi neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(77)

Taču Komisija atgādina, ka Regulas (EK) Nr. 1998/2006 un Regulas (EK) Nr. 1535/2007 noteikumi neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

| (78) | Aplūkojamā atbalsta piešķiršanas laikā citās nozarēs, izņemot lauksaimniecību (t. i., šajā lēmumā minētajās dažādajās nozarēs, izņemot kuģu būves nozari, kas aplūkota turpmāk 80. un 81. apsvērumā (28)), bija piemērojams Komisijas 1992. gada 20. maija paziņojumā “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem” (29) (turpmāk “1992. gada pamatnostādnes”) izklāstītais de minimis noteikums. Saskaņā ar minēto paziņojumu “vienreizējus atbalsta maksājumus, kas nepārsniedz ECU 50 000, ja tie attiecas uz konkrētu izdevumu veidu un shēmām, saskaņā ar kurām atbalsta apjoms, kuru trīs gadu periodā attiecībā uz konkrētu izdevumu veidu var saņemt viens uzņēmums, ir ierobežots līdz šai summai, turpmāk neuzskata par atbalstu, kas paziņojams saskaņā ar [EK līguma] 93. panta 3. punktu (30), ar noteikumu, ka atbalsta piešķiršanas vai atbalsta shēmas nosacījumos ir skaidri noteikts, ka jebkāds papildu atbalsts, kuru tas pats uzņēmums var saņemt attiecībā uz to pašu izdevumu veidu no citiem avotiem vai saskaņā ar citām shēmām, nepalielina kopējo uzņēmuma saņemto atbalsta summu līdz līmenim, kas pārsniedz ECU 50 000 ierobežojumu”. Vēlāk šis noteikums tika grozīts ar Komisijas 1996. gada paziņojumu par de minimis noteikumu valsts atbalstam (31) (turpmāk “1996. gada paziņojums”), kurā de minimis atbalsta summa tam pašam periodam tika noteikta ECU 100 000 apmērā, un ar Regulu (EK) Nr. 69/2001, kurā atbalsta summa tam pašam periodam tika noteikta EUR 100 000 apmērā. |
| --- | --- |

(78)

Aplūkojamā atbalsta piešķiršanas laikā citās nozarēs, izņemot lauksaimniecību (t. i., šajā lēmumā minētajās dažādajās nozarēs, izņemot kuģu būves nozari, kas aplūkota turpmāk 80. un 81. apsvērumā (28)), bija piemērojams Komisijas 1992. gada 20. maija paziņojumā “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem” (29) (turpmāk “1992. gada pamatnostādnes”) izklāstītais de minimis noteikums. Saskaņā ar minēto paziņojumu “vienreizējus atbalsta maksājumus, kas nepārsniedz ECU 50 000, ja tie attiecas uz konkrētu izdevumu veidu un shēmām, saskaņā ar kurām atbalsta apjoms, kuru trīs gadu periodā attiecībā uz konkrētu izdevumu veidu var saņemt viens uzņēmums, ir ierobežots līdz šai summai, turpmāk neuzskata par atbalstu, kas paziņojams saskaņā ar [EK līguma] 93. panta 3. punktu (30), ar noteikumu, ka atbalsta piešķiršanas vai atbalsta shēmas nosacījumos ir skaidri noteikts, ka jebkāds papildu atbalsts, kuru tas pats uzņēmums var saņemt attiecībā uz to pašu izdevumu veidu no citiem avotiem vai saskaņā ar citām shēmām, nepalielina kopējo uzņēmuma saņemto atbalsta summu līdz līmenim, kas pārsniedz ECU 50 000 ierobežojumu”. Vēlāk šis noteikums tika grozīts ar Komisijas 1996. gada paziņojumu par de minimis noteikumu valsts atbalstam (31) (turpmāk “1996. gada paziņojums”), kurā de minimis atbalsta summa tam pašam periodam tika noteikta ECU 100 000 apmērā, un ar Regulu (EK) Nr. 69/2001, kurā atbalsta summa tam pašam periodam tika noteikta EUR 100 000 apmērā.

| (79) | Ņemot vērā analizēto shēmu piemērošanas beigu termiņus (ilgākais līdz 2005. gada 31. decembrim) un to, ka attiecībā uz 78. apsvērumā minētajām nozarēm regulas nav piemērojamas ar atpakaļejošu spēku, Komisija saskaņā ar izvērtētajiem valdības lēmumiem piešķirto atbalstu neuzskatīs par valsts atbalstu, ja tā summa vienam saņēmējam nepārsniegs šādas robežas:






  a) | ECU 50 000 jebkurā trīs gadu periodā no 1992. gada 19. augusta līdz 1996. gada 5. martam, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis 1992. gada pamatnostādņu noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

(79)

Ņemot vērā analizēto shēmu piemērošanas beigu termiņus (ilgākais līdz 2005. gada 31. decembrim) un to, ka attiecībā uz 78. apsvērumā minētajām nozarēm regulas nav piemērojamas ar atpakaļejošu spēku, Komisija saskaņā ar izvērtētajiem valdības lēmumiem piešķirto atbalstu neuzskatīs par valsts atbalstu, ja tā summa vienam saņēmējam nepārsniegs šādas robežas:

a)

ECU 50 000 jebkurā trīs gadu periodā no 1992. gada 19. augusta līdz 1996. gada 5. martam, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis 1992. gada pamatnostādņu noteikumiem;

| b) | ECU/EUR 100 000 jebkurā trīs gadu periodā no 1996. gada 6. marta līdz 2001. gada 1. februārim, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis attiecīgajiem 1996. gada paziņojuma noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

ECU/EUR 100 000 jebkurā trīs gadu periodā no 1996. gada 6. marta līdz 2001. gada 1. februārim, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis attiecīgajiem 1996. gada paziņojuma noteikumiem;

| c) | EUR 100 000 jebkurā trīs gadu periodā no 2001. gada 2. februāra līdz 2005. gada 31. decembrim, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 69/2001 noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

EUR 100 000 jebkurā trīs gadu periodā no 2001. gada 2. februāra līdz 2005. gada 31. decembrim, ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 69/2001 noteikumiem.

| (80) | Visbeidzot, kuģu būves nozarē de minimis noteikumu piemēro tikai no Regulas (EK) Nr. 69/2001 spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(80)

Visbeidzot, kuģu būves nozarē de minimis noteikumu piemēro tikai no Regulas (EK) Nr. 69/2001 spēkā stāšanās dienas.

| (81) | Tāpēc Komisija saskaņā ar izvērtētajiem valdības lēmumiem piešķirto atbalstu neuzskatīs par valsts atbalstu, ja tā summa vienam saņēmējam jebkurā trīs gadu periodā no 2001. gada 2. februāra līdz 2007. gada 30. jūnijam nepārsniegs EUR 100 000 un ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 69/2001 noteikumiem. |
| --- | --- |

(81)

Tāpēc Komisija saskaņā ar izvērtētajiem valdības lēmumiem piešķirto atbalstu neuzskatīs par valsts atbalstu, ja tā summa vienam saņēmējam jebkurā trīs gadu periodā no 2001. gada 2. februāra līdz 2007. gada 30. jūnijam nepārsniegs EUR 100 000 un ja atbalsta piešķiršanas laikā tas būs atbildis attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 69/2001 noteikumiem.

| (82) | Pārējie Grieķijas iestāžu argumenti, lai pamatotu valsts atbalsta neesību, Komisijai nav pieņemami turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ, un šie iemesli attiecas uz visiem gadījumiem, kad attiecīgie argumenti minēti:






  a) | apgalvojot, ka aizdevumu konsolidācija nav saistīta ar lielām valsts iestāžu izmaksām (sk. jo īpaši 57. apsvēruma a) apakšpunktu un 58. apsvēruma a) apakšpunktu), Grieķijas iestādes atzīst, ka šis pasākums valstij rada izmaksas, t. i., to finansē no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

(82)

Pārējie Grieķijas iestāžu argumenti, lai pamatotu valsts atbalsta neesību, Komisijai nav pieņemami turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ, un šie iemesli attiecas uz visiem gadījumiem, kad attiecīgie argumenti minēti:

a)

apgalvojot, ka aizdevumu konsolidācija nav saistīta ar lielām valsts iestāžu izmaksām (sk. jo īpaši 57. apsvēruma a) apakšpunktu un 58. apsvēruma a) apakšpunktu), Grieķijas iestādes atzīst, ka šis pasākums valstij rada izmaksas, t. i., to finansē no valsts līdzekļiem;

| b) | kamēr nebija stājies spēkā Paziņojums par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (32) (turpmāk “2000. gada paziņojums”), uzskatīja, ka visās garantijās ir valsts atbalsta elements (sk. 105. apsvēruma a) apakšpunktu); saskaņā ar 2000. gada paziņojumu var uzskatīt, ka garantija nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ja saņēmēji nav finansiālās grūtībās nonākuši aizdevuma ņēmēji un principā spētu iegūt aizdevumu finanšu tirgos ar tirgus nosacījumiem bez valsts iesaistīšanās, ja garantija ir saistīta ar konkrētu finanšu darījumu, noslēgta par fiksētu maksimālo summu, nesedz vairāk kā 80 % no nenomaksātā aizdevuma vai citas finanšu saistības (izņemot obligācijas un līdzīgus instrumentus) un nav beztermiņa, shēmas noteikumu pamatā ir reālistisks riska novērtējums, tādējādi, ņemot vērā saņēmējuzņēmumu prēmijas, shēma visticamāk ir pašfinansējoša, shēma paredz noteikumus, ar kuriem piešķir garantijas nākotnē, vispārējo shēmas finansējumu pārskata vismaz reizi gadā un prēmijas sedz gan parastos riskus, kas saistīti ar garantijas piešķiršanu, gan shēmas administratīvās izmaksas, tostarp peļņu no kapitāla, ja valsts nodrošina sākuma kapitālu shēmas sākšanai; taču Grieķijas iestādes nav iesniegušas dokumentus, kas apliecina, ka šajā gadījumā būtu piemērojams šis scenārijs; |
| --- | --- |

b)

kamēr nebija stājies spēkā Paziņojums par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (32) (turpmāk “2000. gada paziņojums”), uzskatīja, ka visās garantijās ir valsts atbalsta elements (sk. 105. apsvēruma a) apakšpunktu); saskaņā ar 2000. gada paziņojumu var uzskatīt, ka garantija nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ja saņēmēji nav finansiālās grūtībās nonākuši aizdevuma ņēmēji un principā spētu iegūt aizdevumu finanšu tirgos ar tirgus nosacījumiem bez valsts iesaistīšanās, ja garantija ir saistīta ar konkrētu finanšu darījumu, noslēgta par fiksētu maksimālo summu, nesedz vairāk kā 80 % no nenomaksātā aizdevuma vai citas finanšu saistības (izņemot obligācijas un līdzīgus instrumentus) un nav beztermiņa, shēmas noteikumu pamatā ir reālistisks riska novērtējums, tādējādi, ņemot vērā saņēmējuzņēmumu prēmijas, shēma visticamāk ir pašfinansējoša, shēma paredz noteikumus, ar kuriem piešķir garantijas nākotnē, vispārējo shēmas finansējumu pārskata vismaz reizi gadā un prēmijas sedz gan parastos riskus, kas saistīti ar garantijas piešķiršanu, gan shēmas administratīvās izmaksas, tostarp peļņu no kapitāla, ja valsts nodrošina sākuma kapitālu shēmas sākšanai; taču Grieķijas iestādes nav iesniegušas dokumentus, kas apliecina, ka šajā gadījumā būtu piemērojams šis scenārijs;

| c) | attiecībā uz konkurenci atvieglojumu periodu piešķiršana (sk. 57. apsvēruma e) apakšpunktu un 58. apsvēruma f) apakšpunktu) nav vienkārši atmaksas termiņa pārstrukturēšana, jo tā konkrētā laikā samazina parāda atmaksas slogu, līdz ar to nodrošinot saņēmējam īslaicīgu finansiālu atvieglojumu; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz konkurenci atvieglojumu periodu piešķiršana (sk. 57. apsvēruma e) apakšpunktu un 58. apsvēruma f) apakšpunktu) nav vienkārši atmaksas termiņa pārstrukturēšana, jo tā konkrētā laikā samazina parāda atmaksas slogu, līdz ar to nodrošinot saņēmējam īslaicīgu finansiālu atvieglojumu;

| d) | arī tad, ja saskaņā ar likumu Nr. 128/75 atvērtais konts, ko izmanto procentu likmju samazinājumu finansēšanai (sk. 57. apsvēruma d) apakšpunktu, 58. apsvēruma e) apakšpunktu un 59. apsvēruma f) apakšpunktu), atbilstoši Grieķijas iestāžu apgalvojumam nav daļa no Grieķijas valsts budžeta, tas tomēr ir valsts līdzekļu konts (33); |
| --- | --- |

d)

arī tad, ja saskaņā ar likumu Nr. 128/75 atvērtais konts, ko izmanto procentu likmju samazinājumu finansēšanai (sk. 57. apsvēruma d) apakšpunktu, 58. apsvēruma e) apakšpunktu un 59. apsvēruma f) apakšpunktu), atbilstoši Grieķijas iestāžu apgalvojumam nav daļa no Grieķijas valsts budžeta, tas tomēr ir valsts līdzekļu konts (33);

| e) | aizdevumu procentu likmju samazinājumu piešķiršana dod saņēmējuzņēmumiem priekšrocības arī tad, ja procentu likmes attiecīgajā valstī ir augstas; |
| --- | --- |

e)

aizdevumu procentu likmju samazinājumu piešķiršana dod saņēmējuzņēmumiem priekšrocības arī tad, ja procentu likmes attiecīgajā valstī ir augstas;

| f) | lai gan vērtspapīru izlaišana, kas paredzēta, lai iegūtu garantiju (sk. 57. apsvēruma g) apakšpunktu), saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 2071670/11297 Grieķijas valstij nav saistīta ar tiešām izmaksām, tā tomēr ietver atbalsta elementu, jo, paredzot šo iespēju, valsts saņēmējuzņēmumiem ne vien piedāvā iespēju iegūt kapitālu, bet arī atsakās no viena valsts garantijas iegūšanas priekšnoteikuma; |
| --- | --- |

f)

lai gan vērtspapīru izlaišana, kas paredzēta, lai iegūtu garantiju (sk. 57. apsvēruma g) apakšpunktu), saskaņā ar valdības lēmumu Nr. 2071670/11297 Grieķijas valstij nav saistīta ar tiešām izmaksām, tā tomēr ietver atbalsta elementu, jo, paredzot šo iespēju, valsts saņēmējuzņēmumiem ne vien piedāvā iespēju iegūt kapitālu, bet arī atsakās no viena valsts garantijas iegūšanas priekšnoteikuma;

| g) | tas, ka Grieķijā bija augstas procentu likmes (sk. 57. apsvēruma d) apakšpunktu), nenozīmē, ka nepastāvēja valsts atbalsts tādā nozīmē, ka neatkarīgi no ekonomiskajiem apstākļiem, kādos notika pārstrukturēšana, piemērojot samazinājumus, atbalsta piešķiršana atbrīvoja saņēmējus no sloga, ko citkārt tiem uzņēmējdarbības gaitā nāktos uzņemties. |
| --- | --- |

g)

tas, ka Grieķijā bija augstas procentu likmes (sk. 57. apsvēruma d) apakšpunktu), nenozīmē, ka nepastāvēja valsts atbalsts tādā nozīmē, ka neatkarīgi no ekonomiskajiem apstākļiem, kādos notika pārstrukturēšana, piemērojot samazinājumus, atbalsta piešķiršana atbrīvoja saņēmējus no sloga, ko citkārt tiem uzņēmējdarbības gaitā nāktos uzņemties.

| (83) | Ņemot vērā visus šos aspektus, Komisija var tikai secināt, ka uz atbalsta pasākumiem, kas neatbilst de minimis atbalsta jomai un 68.–81. apsvērumā definētajiem de minimis atbalsta piešķiršanas priekšnoteikumiem, attiecas LESD 107. panta 1. punkta darbības joma. |
| --- | --- |

(83)

Ņemot vērā visus šos aspektus, Komisija var tikai secināt, ka uz atbalsta pasākumiem, kas neatbilst de minimis atbalsta jomai un 68.–81. apsvērumā definētajiem de minimis atbalsta piešķiršanas priekšnoteikumiem, attiecas LESD 107. panta 1. punkta darbības joma.

V.II.   ATBALSTA SADERĪBA

| (84) | LESD 107. panta 2. un 3. punktā paredzētajos gadījumos dažus atbalsta veidus izņēmuma kārtā var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(84)

LESD 107. panta 2. un 3. punktā paredzētajos gadījumos dažus atbalsta veidus izņēmuma kārtā var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

| (85) | Konkrētajā gadījumā saistībā ar katru sākto procedūru jāpārbauda, kurš atbrīvojums varētu attiekties uz katru attiecīgo nozari (nošķirot lauksaimniecību un pārējās nozares). |
| --- | --- |

(85)

Konkrētajā gadījumā saistībā ar katru sākto procedūru jāpārbauda, kurš atbrīvojums varētu attiekties uz katru attiecīgo nozari (nošķirot lauksaimniecību un pārējās nozares).

V.II.1.   UZŅĒMUMIEM KASTORIJAS UN EVIJAS PREFEKTŪRĀ PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS, SĀKOT PIRMO PROCEDŪRU

a)   
  Lauksaimniecības nozare

| (86) | Ņemot vērā piešķirtā atbalsta veidu, vienīgais atbrīvojums, uz kuru iespējams pamatoties, lai pierādītu atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, ir LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētais atbrīvojums, saskaņā ar kuru atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā piešķirtā atbalsta veidu, vienīgais atbrīvojums, uz kuru iespējams pamatoties, lai pierādītu atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, ir LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētais atbrīvojums, saskaņā ar kuru atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu.

| (87) | Tā kā aplūkojamais atbalsts ir nepaziņots atbalsts, būtisks nosacījums, lai šo atbrīvojumu varētu piemērot, ir atbalsta atbilstība tā piešķiršanas laikā spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju attiecīgā shēma darbojās no 1993. gada 30. jūnija līdz 2003. gada 30. jūnijam. Tāpēc šīs shēmas saderība ar iekšējo tirgu jāaplūko, ņemot vērā šajā laikā piemērojamos valsts atbalsta noteikumus. |
| --- | --- |

(87)

Tā kā aplūkojamais atbalsts ir nepaziņots atbalsts, būtisks nosacījums, lai šo atbrīvojumu varētu piemērot, ir atbalsta atbilstība tā piešķiršanas laikā spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju attiecīgā shēma darbojās no 1993. gada 30. jūnija līdz 2003. gada 30. jūnijam. Tāpēc šīs shēmas saderība ar iekšējo tirgu jāaplūko, ņemot vērā šajā laikā piemērojamos valsts atbalsta noteikumus.

| (88) | Atbalsts šķietami bija paredzēts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, un tas bija viens no iemesliem, kuru dēļ Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē šajā sakarā ir norādījušas, ka kritērijam, saskaņā ar kuru uzņēmumiem pēc pārstrukturēšanas bija jābūt dzīvotspējīgiem, nebija pilnīgi nekādas saistības ar kredītiestāžu veikto uzņēmumu dzīvotspējas vispārējo novērtējumu, jo lēmums par atbilstību pārstrukturēšanai tika pieņemts uzreiz pēc dzīvotspējas izpētes. Šis arguments ir minēts arī iestāžu 2011. gada 15. un 29. marta vēstulēs (sk. 61. apsvērumu). |
| --- | --- |

(88)

Atbalsts šķietami bija paredzēts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, un tas bija viens no iemesliem, kuru dēļ Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē šajā sakarā ir norādījušas, ka kritērijam, saskaņā ar kuru uzņēmumiem pēc pārstrukturēšanas bija jābūt dzīvotspējīgiem, nebija pilnīgi nekādas saistības ar kredītiestāžu veikto uzņēmumu dzīvotspējas vispārējo novērtējumu, jo lēmums par atbilstību pārstrukturēšanai tika pieņemts uzreiz pēc dzīvotspējas izpētes. Šis arguments ir minēts arī iestāžu 2011. gada 15. un 29. marta vēstulēs (sk. 61. apsvērumu).

| (89) | Komisija uzskata, ka šis skaidrojums neļauj izslēgt iespēju, ka atbalstu piešķīra grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo arī tad, ja lēmums par atbilstību pārstrukturēšanai tika pieņemts uzreiz pēc dzīvotspējas izpētes, kā apgalvo Grieķijas iestādes, izpētē galvenā uzmanība tika pievērsta saņēmēju dzīvotspējas izredzēm pēc pārstrukturēšanas. Tātad ir iespējams, ka pretendenti izpētes veikšanas laikā varēja būt nonākuši grūtībās, bet tos tomēr uzņēma shēmā, jo iestāde, kas veica izpēti, prognozēja, ka pēc parādu pārstrukturēšanas šie uzņēmumi atkal varētu kļūt dzīvotspējīgi (Komisija ir uzsvērusi šo pierādījumu arī lēmuma par LESD 108. panta 2. punktā paredzētās procedūras sākšanu 23. punktā, jo valdības lēmuma Nr. 2045909/7931/0025 preambulā ir minēta nepieciešamība Kastorijas un Evijas prefektūrā atbalstīt uzņēmumus, kam ir naudas plūsmas grūtības). |
| --- | --- |

(89)

Komisija uzskata, ka šis skaidrojums neļauj izslēgt iespēju, ka atbalstu piešķīra grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo arī tad, ja lēmums par atbilstību pārstrukturēšanai tika pieņemts uzreiz pēc dzīvotspējas izpētes, kā apgalvo Grieķijas iestādes, izpētē galvenā uzmanība tika pievērsta saņēmēju dzīvotspējas izredzēm pēc pārstrukturēšanas. Tātad ir iespējams, ka pretendenti izpētes veikšanas laikā varēja būt nonākuši grūtībās, bet tos tomēr uzņēma shēmā, jo iestāde, kas veica izpēti, prognozēja, ka pēc parādu pārstrukturēšanas šie uzņēmumi atkal varētu kļūt dzīvotspējīgi (Komisija ir uzsvērusi šo pierādījumu arī lēmuma par LESD 108. panta 2. punktā paredzētās procedūras sākšanu 23. punktā, jo valdības lēmuma Nr. 2045909/7931/0025 preambulā ir minēta nepieciešamība Kastorijas un Evijas prefektūrā atbalstīt uzņēmumus, kam ir naudas plūsmas grūtības).

i)   Noteikumi, kas attiecīgajā periodā bija piemērojami atbalstam grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai

I.   No 1993. gada 1. oktobra līdz 1997. gada 31. decembrim

| (90) | Uz atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem attiecas vairāki noteikumi. Laikā, kad stājās spēkā valdības lēmums Nr. 69836/B1461, saskaņā ar Komisijas politiku šo atbalsta veidu lauksaimniecības nozarē uzskatīja par darbības atbalstu, ko varēja atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tikai tad, ja bija ievēroti trīs šādi nosacījumi:






  a) | šim atbalstam bija jāattiecas uz finanšu maksājumiem par aizdevumiem, kas saņemti, lai finansētu jau veiktus ieguldījumus; |
| --- | --- | --- |

(90)

Uz atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem attiecas vairāki noteikumi. Laikā, kad stājās spēkā valdības lēmums Nr. 69836/B1461, saskaņā ar Komisijas politiku šo atbalsta veidu lauksaimniecības nozarē uzskatīja par darbības atbalstu, ko varēja atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tikai tad, ja bija ievēroti trīs šādi nosacījumi:

a)

šim atbalstam bija jāattiecas uz finanšu maksājumiem par aizdevumiem, kas saņemti, lai finansētu jau veiktus ieguldījumus;

| b) | jebkura aizdevuma iegūšanas laikā saņemta atbalsta un aplūkojamā atbalsta kopējais dotācijas ekvivalents nedrīkstēja pārsniegt Komisijas parasti atļauto procentuālo daļu, t. i.,:






  i) | ieguldījumiem lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā: 35 % vai 75 % mazāk labvēlīgos apgabalos saskaņā ar Direktīvu 75/268/EEK; |
| --- | --- | --- |

b)

jebkura aizdevuma iegūšanas laikā saņemta atbalsta un aplūkojamā atbalsta kopējais dotācijas ekvivalents nedrīkstēja pārsniegt Komisijas parasti atļauto procentuālo daļu, t. i.,:

i)

ieguldījumiem lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā: 35 % vai 75 % mazāk labvēlīgos apgabalos saskaņā ar Direktīvu 75/268/EEK;

| ii) | ieguldījumiem lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā: 55 % vai 75 % 1. mērķa reģionos nozaru programmām atbilstošiem projektiem vai kādam no Padomes Regulas (EEK) Nr. 866/90 (34) 1. panta mērķiem un 35 % (vai 50 % 1. mērķa reģionos) citiem projektiem, kuri nav izslēgti, pamatojoties uz kritērijiem, kas minēti Komisijas 1990. gada 7. jūnija Lēmuma 90/342/EEK, ar ko nosaka atlases kritērijus ieguldījumiem lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nosacījumu uzlabošanai (35), pielikuma 2. punktā (vai Komisijas Lēmumā 94/173/EEK (36), ar ko šis lēmums aizstāts). |
| --- | --- |

ii)

ieguldījumiem lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā: 55 % vai 75 % 1. mērķa reģionos nozaru programmām atbilstošiem projektiem vai kādam no Padomes Regulas (EEK) Nr. 866/90 (34) 1. panta mērķiem un 35 % (vai 50 % 1. mērķa reģionos) citiem projektiem, kuri nav izslēgti, pamatojoties uz kritērijiem, kas minēti Komisijas 1990. gada 7. jūnija Lēmuma 90/342/EEK, ar ko nosaka atlases kritērijus ieguldījumiem lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nosacījumu uzlabošanai (35), pielikuma 2. punktā (vai Komisijas Lēmumā 94/173/EEK (36), ar ko šis lēmums aizstāts).

| c) | minēto atbalstu varēja izmaksāt tikai pēc jauno aizdevumu procentu likmju grozījumiem, lai ņemtu vērā procentu likmju pārmaiņas (šādos gadījumos atbalsta summai bija jābūt mazākai par jauno aizdevumu procentu likmju starpību vai vienādai ar to), vai tam bija jāattiecas uz visiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kas bija snieguši dzīvotspējas garantijas, jo īpaši tad, ja ar pastāvošajiem aizdevumiem saistītais finanšu slogs bija tik smags, ka apdraudēja uzņēmumu dzīvotspēju vai radīja bankrota risku. |
| --- | --- |

c)

minēto atbalstu varēja izmaksāt tikai pēc jauno aizdevumu procentu likmju grozījumiem, lai ņemtu vērā procentu likmju pārmaiņas (šādos gadījumos atbalsta summai bija jābūt mazākai par jauno aizdevumu procentu likmju starpību vai vienādai ar to), vai tam bija jāattiecas uz visiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kas bija snieguši dzīvotspējas garantijas, jo īpaši tad, ja ar pastāvošajiem aizdevumiem saistītais finanšu slogs bija tik smags, ka apdraudēja uzņēmumu dzīvotspēju vai radīja bankrota risku.

| (91) | Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē apgalvo, ka lēmums Nr. 69836/B1451 un tā turpmākie grozījumi attiecas uz pārstrādes uzņēmumiem kopumā, nevis konkrēti uz lauksaimniecības nozares pārstrādes uzņēmumiem, kurus aptver Regula (EEK) Nr. 866/90, Regula (EK) Nr. 951/97 un Regula (EK) Nr. 1257/1999, ka visa Grieķija ir 1. mērķa reģions un ka uzņēmumi, kas bija veikuši ieguldījumus un tāpēc saņēmuši atbalstu no Lauku attīstības un pārtikas ministrijas, nevarēja gūt labumu no parādu pārstrukturēšanas, jo tā nebija paredzēta. Iestādes turklāt norāda, ka attiecībā uz pārstrukturēšanas kopējo dotācijas ekvivalentu jāievēro, ka lielākajā daļā gadījumu piešķirtā atbalsta summas bija nelielas un pārstrukturēšana attiecās uz agrākiem aizdevumiem un tātad uz jau veiktiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(91)

Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē apgalvo, ka lēmums Nr. 69836/B1451 un tā turpmākie grozījumi attiecas uz pārstrādes uzņēmumiem kopumā, nevis konkrēti uz lauksaimniecības nozares pārstrādes uzņēmumiem, kurus aptver Regula (EEK) Nr. 866/90, Regula (EK) Nr. 951/97 un Regula (EK) Nr. 1257/1999, ka visa Grieķija ir 1. mērķa reģions un ka uzņēmumi, kas bija veikuši ieguldījumus un tāpēc saņēmuši atbalstu no Lauku attīstības un pārtikas ministrijas, nevarēja gūt labumu no parādu pārstrukturēšanas, jo tā nebija paredzēta. Iestādes turklāt norāda, ka attiecībā uz pārstrukturēšanas kopējo dotācijas ekvivalentu jāievēro, ka lielākajā daļā gadījumu piešķirtā atbalsta summas bija nelielas un pārstrukturēšana attiecās uz agrākiem aizdevumiem un tātad uz jau veiktiem ieguldījumiem.

| (92) | Pirmām kārtām, Grieķijas iestāžu sniegtie skaidrojumi nav pietiekami, lai Komisija varētu būt pilnīgi pārliecināta, ka saskaņā ar lēmumu Nr. 69836/B1451 un tā turpmākajiem grozījumiem atbalstu nav saņēmuši daži lauksaimniecības produktu pārstrādes uzņēmumi, jo tas, ka lēmumā nav konkrētu norāžu attiecībā uz šiem uzņēmumiem, nenozīmē, ka tie nepiederēja pie pārstrādes uzņēmumu (rūpniecisko uzņēmumu) kopējās kategorijas, uz kuru attiecās lēmuma piemērošanas joma. |
| --- | --- |

(92)

Pirmām kārtām, Grieķijas iestāžu sniegtie skaidrojumi nav pietiekami, lai Komisija varētu būt pilnīgi pārliecināta, ka saskaņā ar lēmumu Nr. 69836/B1451 un tā turpmākajiem grozījumiem atbalstu nav saņēmuši daži lauksaimniecības produktu pārstrādes uzņēmumi, jo tas, ka lēmumā nav konkrētu norāžu attiecībā uz šiem uzņēmumiem, nenozīmē, ka tie nepiederēja pie pārstrādes uzņēmumu (rūpniecisko uzņēmumu) kopējās kategorijas, uz kuru attiecās lēmuma piemērošanas joma.

| (93) | Attiecībā uz 90. apsvērumā minēto nosacījumu ievērošanu Komisija ir konstatējusi, ka lēmums Nr. 69836/B1451 un tā turpmākie grozījumi attiecās vai nu uz ieguldījumu, vai apgrozāmā kapitāla aizdevumu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz 90. apsvērumā minēto nosacījumu ievērošanu Komisija ir konstatējusi, ka lēmums Nr. 69836/B1451 un tā turpmākie grozījumi attiecās vai nu uz ieguldījumu, vai apgrozāmā kapitāla aizdevumu pārstrukturēšanu.

| (94) | Pamatojoties uz Grieķijas iestāžu sniegto informāciju, attiecībā uz ieguldījumu aizdevumu pārstrukturēšanu Komisija ir konstatējusi, ka 90. apsvēruma a) apakšpunktā minētais nosacījums ir ievērots, jo aizdevumi attiecās uz jau veiktiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(94)

Pamatojoties uz Grieķijas iestāžu sniegto informāciju, attiecībā uz ieguldījumu aizdevumu pārstrukturēšanu Komisija ir konstatējusi, ka 90. apsvēruma a) apakšpunktā minētais nosacījums ir ievērots, jo aizdevumi attiecās uz jau veiktiem ieguldījumiem.

| (95) | Komisija turklāt ir konstatējusi, ka ir ievērots 90. apsvēruma c) apakšpunktā minētais otrais alternatīvais nosacījums, jo, pamatojoties uz finanšu iestāžu veiktu novērtējumu, saņēmējuzņēmumiem pēc pārstrukturēšanas bija jābūt uzskatāmiem par dzīvotspējīgiem. |
| --- | --- |

(95)

Komisija turklāt ir konstatējusi, ka ir ievērots 90. apsvēruma c) apakšpunktā minētais otrais alternatīvais nosacījums, jo, pamatojoties uz finanšu iestāžu veiktu novērtējumu, saņēmējuzņēmumiem pēc pārstrukturēšanas bija jābūt uzskatāmiem par dzīvotspējīgiem.

| (96) | Taču Komisijas rīcībā esošā informācija nav pietiekama, lai ļautu nešaubīgi secināt, ka ir ievērots 90. apsvēruma b) apakšpunktā minētais nosacījums, jo Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē skaidro, ka uz uzņēmumiem, kas nodarbojās ar lauksaimniecības produktu apstrādi un tirdzniecību, attiecās, inter alia, Regulas (EEK) Nr. 866/90 un Regulas (EK) Nr. 951/97 noteikumi un ka šīs regulas tika piemērotas atbilstoši to noteikumiem, bet tas nozīmē, ka uzņēmumiem jau varēja būt piešķirts maksimālajai intensitātei (75 % 1. mērķa reģionos, kas attiecas uz visu Grieķiju) atbilstošs atbalsts saskaņā ar minētajām regulām, un nav izslēgts, ka, piemērojot attiecīgo shēmu, šī intensitāte atbalsta kumulācijas dēļ varēja būt pārsniegta. |
| --- | --- |

(96)

Taču Komisijas rīcībā esošā informācija nav pietiekama, lai ļautu nešaubīgi secināt, ka ir ievērots 90. apsvēruma b) apakšpunktā minētais nosacījums, jo Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē skaidro, ka uz uzņēmumiem, kas nodarbojās ar lauksaimniecības produktu apstrādi un tirdzniecību, attiecās, inter alia, Regulas (EEK) Nr. 866/90 un Regulas (EK) Nr. 951/97 noteikumi un ka šīs regulas tika piemērotas atbilstoši to noteikumiem, bet tas nozīmē, ka uzņēmumiem jau varēja būt piešķirts maksimālajai intensitātei (75 % 1. mērķa reģionos, kas attiecas uz visu Grieķiju) atbilstošs atbalsts saskaņā ar minētajām regulām, un nav izslēgts, ka, piemērojot attiecīgo shēmu, šī intensitāte atbalsta kumulācijas dēļ varēja būt pārsniegta.

| (97) | Attiecībā uz apgrozāmā kapitāla aizdevumu pārstrukturēšanu shēmu nebija iespējams piemērot, ievērojot visus 90. apsvērumā minētos nosacījumus, jo pirmais nosacījums (a) apakšpunkts) tieši paredz, ka aizdevumiem jābūt saistītiem ar ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz apgrozāmā kapitāla aizdevumu pārstrukturēšanu shēmu nebija iespējams piemērot, ievērojot visus 90. apsvērumā minētos nosacījumus, jo pirmais nosacījums (a) apakšpunkts) tieši paredz, ka aizdevumiem jābūt saistītiem ar ieguldījumiem.

II.   No 1998. gada 1. janvāra līdz 2000. gada 30. jūnijam

| (98) | Šā lēmuma 90. apsvērumā minētie nosacījumi 1997. gadā tika aizstāti ar Komisijas paziņojuma “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” noteikumiem (turpmāk “1997. gada pamatnostādnes”) (37). Minēto pamatnostādņu 4.4. punkts paredz, ka “lauksaimniecības nozarē attiecībā uz jauniem atbalstiem šīs pamatnostādnes stājas spēkā 1998. gada 1. janvārī. Attiecībā uz pastāvošiem atbalstiem tās stājas spēkā tajā pašā dienā, bet gadījumos, kad Komisija pret vienu vai vairākām dalībvalstīm šajā kontekstā ir sākusi procedūru saskaņā ar [EK] līguma 93. panta 2. punktu, pēc tam, kad Komisija attiecībā uz iesaistītajām dalībvalstīm ir pieņēmusi galīgu lēmumu saskaņā ar [EK] līguma 93. panta 2. punktu”. |
| --- | --- |

(98)

Šā lēmuma 90. apsvērumā minētie nosacījumi 1997. gadā tika aizstāti ar Komisijas paziņojuma “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” noteikumiem (turpmāk “1997. gada pamatnostādnes”) (37). Minēto pamatnostādņu 4.4. punkts paredz, ka “lauksaimniecības nozarē attiecībā uz jauniem atbalstiem šīs pamatnostādnes stājas spēkā 1998. gada 1. janvārī. Attiecībā uz pastāvošiem atbalstiem tās stājas spēkā tajā pašā dienā, bet gadījumos, kad Komisija pret vienu vai vairākām dalībvalstīm šajā kontekstā ir sākusi procedūru saskaņā ar [EK] līguma 93. panta 2. punktu, pēc tam, kad Komisija attiecībā uz iesaistītajām dalībvalstīm ir pieņēmusi galīgu lēmumu saskaņā ar [EK] līguma 93. panta 2. punktu”.

| (99) | Lauksaimniecības nozarei pilnīgi jaunajās 1997. gada pamatnostādnēs, inter alia, bija paredzēts:






  a) | glābšanas atbalsts: likviditātes atbalsts, kam jābūt pamatotam ar nopietnām sociālām grūtībām un ko piešķir kā aizdevumu garantijas vai aizdevumus ar parastajām komerciālajām procentu likmēm; tam jābūt ierobežotam ar summu, kas vajadzīga uzņēmuma darbības turpināšanai (piemēram, algu un ikdienas piegāžu izmaksu segšanai), to drīkst piešķirt tikai uz tik ilgu laiku, kāds vajadzīgs, lai izstrādātu nepieciešamos un iespējamos atveseļošanas pasākumus, un tas nedrīkst radīt nesamērīgu negatīvu ietekmi uz rūpniecības un lauksaimniecības apstākļiem citās dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

(99)

Lauksaimniecības nozarei pilnīgi jaunajās 1997. gada pamatnostādnēs, inter alia, bija paredzēts:

a)

glābšanas atbalsts: likviditātes atbalsts, kam jābūt pamatotam ar nopietnām sociālām grūtībām un ko piešķir kā aizdevumu garantijas vai aizdevumus ar parastajām komerciālajām procentu likmēm; tam jābūt ierobežotam ar summu, kas vajadzīga uzņēmuma darbības turpināšanai (piemēram, algu un ikdienas piegāžu izmaksu segšanai), to drīkst piešķirt tikai uz tik ilgu laiku, kāds vajadzīgs, lai izstrādātu nepieciešamos un iespējamos atveseļošanas pasākumus, un tas nedrīkst radīt nesamērīgu negatīvu ietekmi uz rūpniecības un lauksaimniecības apstākļiem citās dalībvalstīs;

| b) | pārstrukturēšanas atbalsts: atbalsts, kura piešķiršana ir saistīta ar pārstrukturēšanas plānu, kurā paredzēta jaudas samazināšana vai neatgriezeniska ražošanas jaudu slēgšana, ja nozarē pastāv strukturāls ražošanas jaudas pārpalikums (jaudas samazinājumam jāpapildina samazinājums, ko piemērotu, ja nebūtu pārstrukturēšanas atbalsta); atbrīvojums no šīs prasības attiecas vienīgi uz gadījumiem, kad lēmumi, kas par labu visiem saņēmējiem pieņemti jebkurā 12 secīgu mēnešu periodā, kopumā neattiecas uz tādu ražojumu daudzumu, kas pārsniedz noteiktu procentuālu daļu no šādu ražojumu kopējās gada produkcijas attiecīgajā valstī (pasākumiem, kuru mērķis ir konkrēti ražojumi vai uzņēmēji, tie ir 3 %, bet citiem pasākumiem, kam nav tāda mērķa, – 1,5 %). |
| --- | --- |

b)

pārstrukturēšanas atbalsts: atbalsts, kura piešķiršana ir saistīta ar pārstrukturēšanas plānu, kurā paredzēta jaudas samazināšana vai neatgriezeniska ražošanas jaudu slēgšana, ja nozarē pastāv strukturāls ražošanas jaudas pārpalikums (jaudas samazinājumam jāpapildina samazinājums, ko piemērotu, ja nebūtu pārstrukturēšanas atbalsta); atbrīvojums no šīs prasības attiecas vienīgi uz gadījumiem, kad lēmumi, kas par labu visiem saņēmējiem pieņemti jebkurā 12 secīgu mēnešu periodā, kopumā neattiecas uz tādu ražojumu daudzumu, kas pārsniedz noteiktu procentuālu daļu no šādu ražojumu kopējās gada produkcijas attiecīgajā valstī (pasākumiem, kuru mērķis ir konkrēti ražojumi vai uzņēmēji, tie ir 3 %, bet citiem pasākumiem, kam nav tāda mērķa, – 1,5 %).

| (100) | Dalībvalstīm bija tiesības lūgt, lai tiktu piemēroti šie lauksaimniecības nozares noteikumi, nevis ar lauksaimniecību nesaistītām nozarēm piemērojamie 1997. gada pamatnostādņu noteikumi (uz šīm nozarēm attiecās stingri nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz pārstrukturēšanas plāniem un saņēmēju ieguldījumu pārstrukturēšanā, sk. b) iedaļas “Ar lauksaimniecību nesaistītās nozares” 109.–121. apsvērumu turpmāk). |
| --- | --- |

(100)

Dalībvalstīm bija tiesības lūgt, lai tiktu piemēroti šie lauksaimniecības nozares noteikumi, nevis ar lauksaimniecību nesaistītām nozarēm piemērojamie 1997. gada pamatnostādņu noteikumi (uz šīm nozarēm attiecās stingri nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz pārstrukturēšanas plāniem un saņēmēju ieguldījumu pārstrukturēšanā, sk. b) iedaļas “Ar lauksaimniecību nesaistītās nozares” 109.–121. apsvērumu turpmāk).

| (101) | Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē nav sniegušas nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu secināt, ka atbalsta shēma bija pielāgota, lai atbilstu šiem noteikumiem, un ka attiecīgajā periodā piešķirtais atbalsts līdz ar to ir piešķirts saskaņā ar attiecīgajiem 1997. gada pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem, proti, vai nu saskaņā ar iepriekš 99. apsvēruma b) apakšpunktā aprakstītajiem nosacījumiem, vai saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti ar lauksaimniecību nesaistītām nozarēm (tāda pārstrukturēšanas plāna iesniegšana, kurā paredzēts pieņemamā termiņā atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem; negatīvās ietekmes uz konkurentiem mazināšana; principa par vienreizēju atbalstu (“one time, last time”) pienācīga ievērošana; jaudas samazināšana, ja attiecīgajā nozarē pastāv strukturāls jaudas pārpalikums, un atbalsts, kas ir proporcionāls pārstrukturēšanas izmaksām un ieguvumiem un sedz arī pārstrukturēšanas sociālās izmaksas). |
| --- | --- |

(101)

Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē nav sniegušas nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu secināt, ka atbalsta shēma bija pielāgota, lai atbilstu šiem noteikumiem, un ka attiecīgajā periodā piešķirtais atbalsts līdz ar to ir piešķirts saskaņā ar attiecīgajiem 1997. gada pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem, proti, vai nu saskaņā ar iepriekš 99. apsvēruma b) apakšpunktā aprakstītajiem nosacījumiem, vai saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti ar lauksaimniecību nesaistītām nozarēm (tāda pārstrukturēšanas plāna iesniegšana, kurā paredzēts pieņemamā termiņā atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem; negatīvās ietekmes uz konkurentiem mazināšana; principa par vienreizēju atbalstu (“one time, last time”) pienācīga ievērošana; jaudas samazināšana, ja attiecīgajā nozarē pastāv strukturāls jaudas pārpalikums, un atbalsts, kas ir proporcionāls pārstrukturēšanas izmaksām un ieguvumiem un sedz arī pārstrukturēšanas sociālās izmaksas).

III.   No 2000. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 30. jūnijam

| (102) | Kopienas 1997. gada pamatnostādnes 1999. gada 9. oktobrī aizstāja ar Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”) (38). Šo pamatnostādņu 6.3. punkts nosaka, ka “dalībvalstīm ir jāpielāgo spēkā esošās glābšanas un pārstrukturēšanas programmas, kas jāturpina piemērot pēc 2000. gada 30. jūnija, lai tās pēc šā datuma būtu pieskaņotas šīm pamatnostādnēm”. Turklāt, “lai Komisijai būtu iespējams uzraudzīt pielāgošanas procesu, dalībvalstīm līdz 1999. gada 31. decembrim ir tai jāiesniedz visu šādu programmu saraksts. Pēc tam, un katrā ziņā līdz 2000. gada 30. jūnijam, tām ir Komisijai jāsniedz pietiekama informācija, kas dotu tai iespēju pārbaudīt, vai programmas tiešām ir pārveidotas saskaņā ar šīm pamatnostādnēm”. |
| --- | --- |

(102)

Kopienas 1997. gada pamatnostādnes 1999. gada 9. oktobrī aizstāja ar Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”) (38). Šo pamatnostādņu 6.3. punkts nosaka, ka “dalībvalstīm ir jāpielāgo spēkā esošās glābšanas un pārstrukturēšanas programmas, kas jāturpina piemērot pēc 2000. gada 30. jūnija, lai tās pēc šā datuma būtu pieskaņotas šīm pamatnostādnēm”. Turklāt, “lai Komisijai būtu iespējams uzraudzīt pielāgošanas procesu, dalībvalstīm līdz 1999. gada 31. decembrim ir tai jāiesniedz visu šādu programmu saraksts. Pēc tam, un katrā ziņā līdz 2000. gada 30. jūnijam, tām ir Komisijai jāsniedz pietiekama informācija, kas dotu tai iespēju pārbaudīt, vai programmas tiešām ir pārveidotas saskaņā ar šīm pamatnostādnēm”.

| (103) | Kopienas 1999. gada pamatnostādnēs bija iekļauta arī īpaša iedaļa par grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanu lauksaimniecības nozarē. Salīdzinājumā ar 1997. gada pamatnostādnēm šajā iedaļā ir definēts strukturāls jaudas pārpalikums nozarē, 99. apsvēruma b) apakšpunktā minētais atbrīvojums attiecināts tikai uz lauksaimniecības produktu primārās ražošanas uzņēmumiem (līdz ar to uz lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības apakšnozari automātiski attiecas prasība par jaudas samazināšanu) un paredzēts nosacījums par vienreizēju atbalstu, saskaņā ar kuru pārstrukturēšanas atbalstu var piešķirt tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

(103)

Kopienas 1999. gada pamatnostādnēs bija iekļauta arī īpaša iedaļa par grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanu lauksaimniecības nozarē. Salīdzinājumā ar 1997. gada pamatnostādnēm šajā iedaļā ir definēts strukturāls jaudas pārpalikums nozarē, 99. apsvēruma b) apakšpunktā minētais atbrīvojums attiecināts tikai uz lauksaimniecības produktu primārās ražošanas uzņēmumiem (līdz ar to uz lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības apakšnozari automātiski attiecas prasība par jaudas samazināšanu) un paredzēts nosacījums par vienreizēju atbalstu, saskaņā ar kuru pārstrukturēšanas atbalstu var piešķirt tikai vienu reizi.

| (104) | Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē nav sniegušas nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu secināt, ka atbalsta shēma bija pielāgota, lai atbilstu šiem noteikumiem, un ka attiecīgajā periodā piešķirtais atbalsts līdz ar to ir piešķirts saskaņā ar attiecīgajiem 1999. gada pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem, proti, pēc tāda pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas, kurā paredzēta jaudu slēgšana, ja pastāv strukturāls jaudas pārpalikums, vajadzības gadījumā piemērojot 103. apsvērumā minēto ierobežoto atbrīvojumu un pamatojoties uz principu par vienreizēju atbalstu. |
| --- | --- |

(104)

Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē nav sniegušas nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu secināt, ka atbalsta shēma bija pielāgota, lai atbilstu šiem noteikumiem, un ka attiecīgajā periodā piešķirtais atbalsts līdz ar to ir piešķirts saskaņā ar attiecīgajiem 1999. gada pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem, proti, pēc tāda pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas, kurā paredzēta jaudu slēgšana, ja pastāv strukturāls jaudas pārpalikums, vajadzības gadījumā piemērojot 103. apsvērumā minēto ierobežoto atbrīvojumu un pamatojoties uz principu par vienreizēju atbalstu.

ii)   Garantijas

| (105) | Vēl viens faktors, ko Komisija ir ņēmusi vērā lēmumā par LESD 108. panta 2. punktā minētās procedūras sākšanu, ir jautājums par garantiju veidā piešķirta atbalsta saderību. Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē ir minējušas vairākus apsvērumus (sk. 57. apsvēruma c) un g) apakšpunktu). Komisija uzskata par vajadzīgu saistībā ar šiem apsvērumiem sniegt šādas piezīmes:






  a) | attiecībā uz c) apakšpunktu: tas, ka garantiju piešķiršana ir saistīta ar stingriem nosacījumiem, neizslēdz valsts atbalsta pastāvēšanu, gluži pretēji, noteikumos, kas bija piemērojami aplūkojamās shēmas pastāvēšanas laikā, kā norādīts dalībvalstīm adresētajās vēstulēs Nr. SG(89) D/4328 (1989. gada 5. aprīlis) un SG(89) D/12772 (1989. gada 12. oktobris) un 38. punktā Komisijas paziņojumā dalībvalstīm par EEK līguma 92. un 93. panta un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošanu publiskiem uzņēmumiem ražošanas nozarē (39), ir skaidri noteikts, ka “.. uz visām tieši vai pastarpināti ar finanšu iestāžu starpniecību sniegtajām valsts garantijām attiecas EEK līguma 92. panta 1. punkta darbības joma”, un paredzēta tādu nosacījumu piemērošana, starp kuriem var būt uzņēmuma pasludināšana par bankrotējušu. Lai gan iepriekš minētās vēstules 2000. gadā ir aizstātas ar Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā, kurā ir paredzēti nosacījumi, kas ļauj izslēgt valsts atbalsta pastāvēšanu, Grieķijas iestāžu 2004. gada 9. augusta vēstulē sniegtā informācija neliecina, ka piešķirtās garantijas atbilda kādam no šiem nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

(105)

Vēl viens faktors, ko Komisija ir ņēmusi vērā lēmumā par LESD 108. panta 2. punktā minētās procedūras sākšanu, ir jautājums par garantiju veidā piešķirta atbalsta saderību. Grieķijas iestādes 2004. gada 9. augusta vēstulē ir minējušas vairākus apsvērumus (sk. 57. apsvēruma c) un g) apakšpunktu). Komisija uzskata par vajadzīgu saistībā ar šiem apsvērumiem sniegt šādas piezīmes:

a)

attiecībā uz c) apakšpunktu: tas, ka garantiju piešķiršana ir saistīta ar stingriem nosacījumiem, neizslēdz valsts atbalsta pastāvēšanu, gluži pretēji, noteikumos, kas bija piemērojami aplūkojamās shēmas pastāvēšanas laikā, kā norādīts dalībvalstīm adresētajās vēstulēs Nr. SG(89) D/4328 (1989. gada 5. aprīlis) un SG(89) D/12772 (1989. gada 12. oktobris) un 38. punktā Komisijas paziņojumā dalībvalstīm par EEK līguma 92. un 93. panta un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošanu publiskiem uzņēmumiem ražošanas nozarē (39), ir skaidri noteikts, ka “.. uz visām tieši vai pastarpināti ar finanšu iestāžu starpniecību sniegtajām valsts garantijām attiecas EEK līguma 92. panta 1. punkta darbības joma”, un paredzēta tādu nosacījumu piemērošana, starp kuriem var būt uzņēmuma pasludināšana par bankrotējušu. Lai gan iepriekš minētās vēstules 2000. gadā ir aizstātas ar Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā, kurā ir paredzēti nosacījumi, kas ļauj izslēgt valsts atbalsta pastāvēšanu, Grieķijas iestāžu 2004. gada 9. augusta vēstulē sniegtā informācija neliecina, ka piešķirtās garantijas atbilda kādam no šiem nosacījumiem;

| b) | arī tad, ja Grieķijas iestādes būtu sniegušas informāciju, lai pierādītu, ka piešķirtās garantijas atbilst nosacījumiem, kas ļauj izslēgt valsts atbalsta pastāvēšanu, Komisijai šis pamatojums nebūtu pieņemams, jo – minot tikai vienu piemēru – atbrīvojumu var piemērot tikai tad, ja saņēmējuzņēmumi nav nonākuši finansiālās grūtībās; |
| --- | --- |

b)

arī tad, ja Grieķijas iestādes būtu sniegušas informāciju, lai pierādītu, ka piešķirtās garantijas atbilst nosacījumiem, kas ļauj izslēgt valsts atbalsta pastāvēšanu, Komisijai šis pamatojums nebūtu pieņemams, jo – minot tikai vienu piemēru – atbrīvojumu var piemērot tikai tad, ja saņēmējuzņēmumi nav nonākuši finansiālās grūtībās;

| c) | attiecībā uz g) apakšpunktu: tas, ka garantija nesedz dažus maksājumus, nepierāda, ka ir ievēroti visi nosacījumi, kas ļautu uzskatīt atbalstu, ar ko garantiju piešķiršana parasti ir saistīta, par saderīgu ar iekšējo tirgu, turklāt jāatzīst, ka pārējā informācija, ko Grieķijas iestādes ir sniegušas 2004. gada 9. augusta vēstulē, neliecina, ka nosacījumi būtu ievēroti. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz g) apakšpunktu: tas, ka garantija nesedz dažus maksājumus, nepierāda, ka ir ievēroti visi nosacījumi, kas ļautu uzskatīt atbalstu, ar ko garantiju piešķiršana parasti ir saistīta, par saderīgu ar iekšējo tirgu, turklāt jāatzīst, ka pārējā informācija, ko Grieķijas iestādes ir sniegušas 2004. gada 9. augusta vēstulē, neliecina, ka nosacījumi būtu ievēroti.

| (106) | Ievērojot iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka aplūkojamās shēmas pastāvēšanas laikā garantijas bija daļa no instrumentu kopuma atbalsta sniegšanai grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, tāpēc to saderība ir saistīta ar pārstrukturēšanas procesu kopumā, bet par to, kā pietiekami skaidri norādīts 94.–104. apsvērumā sniegtajā analīzē, Grieķijas iestādes nav nodrošinājušas pietiekamu informāciju, lai novērstu Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (šie konstatējumi attiecībā uz garantijām vienlīdz attiecas uz šajā lēmumā minētajām trim procedūrām un uz visām minētajām nozarēm, izņemot valdības 2000. gada 18. decembra lēmumā Nr. 2/82257/0025 minētās garantijas, kuras, ņemot vērā izmantoto dzīvotspējas kritēriju, t. i., dzīvotspēju pirms parādu pārstrukturēšanas, tiks analizētas atsevišķi). |
| --- | --- |

(106)

Ievērojot iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka aplūkojamās shēmas pastāvēšanas laikā garantijas bija daļa no instrumentu kopuma atbalsta sniegšanai grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, tāpēc to saderība ir saistīta ar pārstrukturēšanas procesu kopumā, bet par to, kā pietiekami skaidri norādīts 94.–104. apsvērumā sniegtajā analīzē, Grieķijas iestādes nav nodrošinājušas pietiekamu informāciju, lai novērstu Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (šie konstatējumi attiecībā uz garantijām vienlīdz attiecas uz šajā lēmumā minētajām trim procedūrām un uz visām minētajām nozarēm, izņemot valdības 2000. gada 18. decembra lēmumā Nr. 2/82257/0025 minētās garantijas, kuras, ņemot vērā izmantoto dzīvotspējas kritēriju, t. i., dzīvotspēju pirms parādu pārstrukturēšanas, tiks analizētas atsevišķi).

| (107) | Neviens no pārējiem Grieķijas iestāžu 2004. gada 9. augusta vēstulē minētajiem argumentiem (piemērotā procentu likme, jautājums par papildu izdevumiem, ko rada vai nerada valdības lēmumi, kuri ir shēmas juridiskā pamata neatņemama daļa, procentu aprēķināšanas biežums) nesatur būtiskus elementus, kas spētu mainīt Komisijas iepriekš izklāstīto nostāju. |
| --- | --- |

(107)

Neviens no pārējiem Grieķijas iestāžu 2004. gada 9. augusta vēstulē minētajiem argumentiem (piemērotā procentu likme, jautājums par papildu izdevumiem, ko rada vai nerada valdības lēmumi, kuri ir shēmas juridiskā pamata neatņemama daļa, procentu aprēķināšanas biežums) nesatur būtiskus elementus, kas spētu mainīt Komisijas iepriekš izklāstīto nostāju.

| (108) | Tā kā Grieķijas iestāžu sniegtā informācija nav novērsusi Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, Komisija var tikai secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(108)

Tā kā Grieķijas iestāžu sniegtā informācija nav novērsusi Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, Komisija var tikai secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

b)   
  Ar lauksaimniecību nesaistītās nozares

| (109) | Tāpat kā lauksaimniecības nozarē Komisijai attiecīgais atbalsts jāizvērtē saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami atbalstam grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(109)

Tāpat kā lauksaimniecības nozarē Komisijai attiecīgais atbalsts jāizvērtē saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami atbalstam grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (110) | Laikā, kad stājās spēkā valdības lēmums Nr. 69836/B1461, t. i., 1993. gada 1. oktobrī, attiecīgie noteikumi bija izklāstīti Astotajā ziņojumā par konkurences politiku, jo īpaši tā 177., 227. un 228. punktā. |
| --- | --- |

(110)

Laikā, kad stājās spēkā valdības lēmums Nr. 69836/B1461, t. i., 1993. gada 1. oktobrī, attiecīgie noteikumi bija izklāstīti Astotajā ziņojumā par konkurences politiku, jo īpaši tā 177., 227. un 228. punktā.

| (111) | Ziņojuma 177. punktā noteikts, ka arī tad, ja glābšanas pasākumi ir vajadzīgi, lai dotu uzņēmumiem atelpu un iespēju izstrādāt ilgāka termiņa risinājumus grūtību pārvarēšanai, tie nedrīkstētu kavēt nepieciešamos jaudas samazinājumus un tāpēc būtu jāizmanto tikai gadījumos, kad tie ir vajadzīgi, lai risinātu nopietnas sociālas problēmas. |
| --- | --- |

(111)

Ziņojuma 177. punktā noteikts, ka arī tad, ja glābšanas pasākumi ir vajadzīgi, lai dotu uzņēmumiem atelpu un iespēju izstrādāt ilgāka termiņa risinājumus grūtību pārvarēšanai, tie nedrīkstētu kavēt nepieciešamos jaudas samazinājumus un tāpēc būtu jāizmanto tikai gadījumos, kad tie ir vajadzīgi, lai risinātu nopietnas sociālas problēmas.

| (112) | Ziņojuma 227. punktā noteikts, ka glābšanas atbalstu, pamatojoties uz Līgumu, var piešķirt, ja tas ir saistīts ar pārstrukturēšanu, kuras mērķis ir atjaunot attiecīgā uzņēmuma un/vai reģionu ilgtermiņa dzīvotspēju, un ja attiecīgajam reģionam vai rūpniecības nozarei to piemēro pietiekami konkrēti, lai varētu novērtēt tā rezultātus. |
| --- | --- |

(112)

Ziņojuma 227. punktā noteikts, ka glābšanas atbalstu, pamatojoties uz Līgumu, var piešķirt, ja tas ir saistīts ar pārstrukturēšanu, kuras mērķis ir atjaunot attiecīgā uzņēmuma un/vai reģionu ilgtermiņa dzīvotspēju, un ja attiecīgajam reģionam vai rūpniecības nozarei to piemēro pietiekami konkrēti, lai varētu novērtēt tā rezultātus.

| (113) | Ziņojuma 228. punktā plašāk izskaidrota Komisijas nostāja attiecībā uz glābšanas atbalstu un sniegta pārstrukturēšanas atbalsta definīcija. |
| --- | --- |

(113)

Ziņojuma 228. punktā plašāk izskaidrota Komisijas nostāja attiecībā uz glābšanas atbalstu un sniegta pārstrukturēšanas atbalsta definīcija.

| (114) | Glābšanas atbalstam jābūt:






  a) | likviditātes atbalstam, ko piešķir kā aizdevumu garantijas vai aizdevumus ar parastajām komerciālajām procentu likmēm; |
| --- | --- | --- |

(114)

Glābšanas atbalstam jābūt:

a)

likviditātes atbalstam, ko piešķir kā aizdevumu garantijas vai aizdevumus ar parastajām komerciālajām procentu likmēm;

| b) | ierobežotam ar summu, kas vajadzīga uzņēmuma darbības turpināšanai, algu un ikdienas piegāžu izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

b)

ierobežotam ar summu, kas vajadzīga uzņēmuma darbības turpināšanai, algu un ikdienas piegāžu izmaksu segšanai;

| c) | to drīkst piešķirt tikai uz tik ilgu laiku (parasti sešiem mēnešiem), kāds vajadzīgs, lai izstrādātu nepieciešamos un iespējamos atveseļošanas pasākumus; |
| --- | --- |

c)

to drīkst piešķirt tikai uz tik ilgu laiku (parasti sešiem mēnešiem), kāds vajadzīgs, lai izstrādātu nepieciešamos un iespējamos atveseļošanas pasākumus;

| d) | tam jābūt pamatotam ar nopietnām sociālām grūtībām, un uzņēmuma darbības turpināšana nedrīkst radīt negatīvu ietekmi uz rūpniecības apstākļiem citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

d)

tam jābūt pamatotam ar nopietnām sociālām grūtībām, un uzņēmuma darbības turpināšana nedrīkst radīt negatīvu ietekmi uz rūpniecības apstākļiem citās dalībvalstīs.

| (115) | Pārstrukturēšanas atbalstam jābūt arī cieši saistītam ar stabilas pārstrukturēšanas un/vai pārveides programmas īstenošanu un pienācīgi un efektīvi jāpalīdz atjaunot attiecīgās ražošanas dzīvotspēju, atbalsta intensitāte un apjoms stingri jāierobežo līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītu uzņēmumu neizbēgamajā pārejas periodā pirms programmas stāšanās spēkā, un attiecīgajam periodam tāpēc jābūt ierobežotam un palīdzība pakāpeniski jāsamazina. |
| --- | --- |

(115)

Pārstrukturēšanas atbalstam jābūt arī cieši saistītam ar stabilas pārstrukturēšanas un/vai pārveides programmas īstenošanu un pienācīgi un efektīvi jāpalīdz atjaunot attiecīgās ražošanas dzīvotspēju, atbalsta intensitāte un apjoms stingri jāierobežo līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītu uzņēmumu neizbēgamajā pārejas periodā pirms programmas stāšanās spēkā, un attiecīgajam periodam tāpēc jābūt ierobežotam un palīdzība pakāpeniski jāsamazina.

| (116) | Šie nosacījumi vispirms tika aizstāti ar Kopienas 1994. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (40), kas stājās spēkā 1994. gada 23. decembrī (turpmāk “1994. gada pamatnostādnes”), tad ar 1997. gada pamatnostādnēm, kuras stājās spēkā 1998. gada 1. janvārī, un vēlāk ar 1999. gada pamatnostādnēm, ko piemēroja no 2000. gada 1. jūlija, ņemot vērā sešu mēnešu pielāgošanās periodu, kas dalībvalstīm tika dots attiecībā uz atbalsta shēmām (sk. 98. un 102. apsvērumu). |
| --- | --- |

(116)

Šie nosacījumi vispirms tika aizstāti ar Kopienas 1994. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (40), kas stājās spēkā 1994. gada 23. decembrī (turpmāk “1994. gada pamatnostādnes”), tad ar 1997. gada pamatnostādnēm, kuras stājās spēkā 1998. gada 1. janvārī, un vēlāk ar 1999. gada pamatnostādnēm, ko piemēroja no 2000. gada 1. jūlija, ņemot vērā sešu mēnešu pielāgošanās periodu, kas dalībvalstīm tika dots attiecībā uz atbalsta shēmām (sk. 98. un 102. apsvērumu).

| (117) | Kopienas 1994. gada pamatnostādnēs ir apstiprināta Komisijas politika attiecībā uz glābšanas atbalstu (sk. 114. apsvērumu) un sīkāk noteikts iesniedzamo pārstrukturēšanas plānu saturs un nosacījumi (izredzes pieņemamā termiņā atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem; negatīvās ietekmes uz konkurentiem mazināšana; principa par vienreizēju atbalstu pienācīga ievērošana; jaudas samazināšana, ja attiecīgajā nozarē pastāv strukturāls jaudas pārpalikums, un atbalsts, kas ir proporcionāls pārstrukturēšanas izmaksām un ieguvumiem un sedz arī pārstrukturēšanas sociālās izmaksas). |
| --- | --- |

(117)

Kopienas 1994. gada pamatnostādnēs ir apstiprināta Komisijas politika attiecībā uz glābšanas atbalstu (sk. 114. apsvērumu) un sīkāk noteikts iesniedzamo pārstrukturēšanas plānu saturs un nosacījumi (izredzes pieņemamā termiņā atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem; negatīvās ietekmes uz konkurentiem mazināšana; principa par vienreizēju atbalstu pienācīga ievērošana; jaudas samazināšana, ja attiecīgajā nozarē pastāv strukturāls jaudas pārpalikums, un atbalsts, kas ir proporcionāls pārstrukturēšanas izmaksām un ieguvumiem un sedz arī pārstrukturēšanas sociālās izmaksas).

| (118) | Ar lauksaimniecību nesaistītajās nozarēs 1997. gada pamatnostādnes, kas bija tapušas, regulāri pārskatot Komisijas politiku attiecībā uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, satura ziņā neatšķiras no 1994. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(118)

Ar lauksaimniecību nesaistītajās nozarēs 1997. gada pamatnostādnes, kas bija tapušas, regulāri pārskatot Komisijas politiku attiecībā uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, satura ziņā neatšķiras no 1994. gada pamatnostādnēm.

| (119) | Kopienas 1999. gada pamatnostādnēs ir iekļauti stingrāki glābšanas atbalsta piešķiršanas nosacījumi, paredzot noteiktu termiņu pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai. Pārstrukturēšanas nosacījumu ziņā pamatnostādnes ir daudz ierobežojošākas attiecībā uz MVU un tajās ir paredzēta iespēja samazināt jaudu piespiedu kārtā arī gadījumos, kad nozarē nav strukturāla jaudas pārpalikuma. |
| --- | --- |

(119)

Kopienas 1999. gada pamatnostādnēs ir iekļauti stingrāki glābšanas atbalsta piešķiršanas nosacījumi, paredzot noteiktu termiņu pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai. Pārstrukturēšanas nosacījumu ziņā pamatnostādnes ir daudz ierobežojošākas attiecībā uz MVU un tajās ir paredzēta iespēja samazināt jaudu piespiedu kārtā arī gadījumos, kad nozarē nav strukturāla jaudas pārpalikuma.

| (120) | Tā kā Grieķijas iestāžu 2004. gada 9. augusta vēstulē sniegtie skaidrojumi vienlīdz attiecas gan uz lauksaimniecību, gan uz citām nozarēm, Komisija tāpat kā lauksaimniecības nozares gadījumā var tikai secināt, ka Grieķijas iestādes nav sniegušas nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu atzīt, ka ir ievēroti dažādie 1994., 1997. un 1999. gada pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi (minot tikai vienu piemēru, nekas neliecina, ka saņēmējuzņēmumi būtu iesnieguši pārstrukturēšanas plānus, tostarp nepieciešamos kompensācijas pasākumus). Šis konstatējums vienlīdz attiecas uz Astotajā ziņojumā par konkurences politiku izklāstīto noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(120)

Tā kā Grieķijas iestāžu 2004. gada 9. augusta vēstulē sniegtie skaidrojumi vienlīdz attiecas gan uz lauksaimniecību, gan uz citām nozarēm, Komisija tāpat kā lauksaimniecības nozares gadījumā var tikai secināt, ka Grieķijas iestādes nav sniegušas nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu atzīt, ka ir ievēroti dažādie 1994., 1997. un 1999. gada pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi (minot tikai vienu piemēru, nekas neliecina, ka saņēmējuzņēmumi būtu iesnieguši pārstrukturēšanas plānus, tostarp nepieciešamos kompensācijas pasākumus). Šis konstatējums vienlīdz attiecas uz Astotajā ziņojumā par konkurences politiku izklāstīto noteikumu ievērošanu.

| (121) | Tā kā trūkst pierādījumu, kas apliecinātu, ka ir ievēroti iepriekš minētie noteikumi, Komisija nevar atzīt, ka atbalsts uzņēmumiem ir piešķirts pēc tam, kad tie bija iesnieguši pārstrukturēšanas plānus, kuros atbilstoši dažādo iepriekš minēto noteikumu prasībām bija iekļauti visi vajadzīgie elementi (jo īpaši izredzes pieņemamā termiņā atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem; negatīvās ietekmes uz konkurentiem mazināšana; principa par vienreizēju atbalstu pienācīga ievērošana; jaudas samazināšana un atbalsts, kas ir proporcionāls pārstrukturēšanas izmaksām un ieguvumiem un sedz arī pārstrukturēšanas sociālās izmaksas). Tāpēc Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, nav novērstas, un Komisija var tikai secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(121)

Tā kā trūkst pierādījumu, kas apliecinātu, ka ir ievēroti iepriekš minētie noteikumi, Komisija nevar atzīt, ka atbalsts uzņēmumiem ir piešķirts pēc tam, kad tie bija iesnieguši pārstrukturēšanas plānus, kuros atbilstoši dažādo iepriekš minēto noteikumu prasībām bija iekļauti visi vajadzīgie elementi (jo īpaši izredzes pieņemamā termiņā atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem; negatīvās ietekmes uz konkurentiem mazināšana; principa par vienreizēju atbalstu pienācīga ievērošana; jaudas samazināšana un atbalsts, kas ir proporcionāls pārstrukturēšanas izmaksām un ieguvumiem un sedz arī pārstrukturēšanas sociālās izmaksas). Tāpēc Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, nav novērstas, un Komisija var tikai secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

V.II.2.   UZŅĒMUMIEM FLORINAS UN KILKIS PREFEKTŪRĀ PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS, SĀKOT OTRO PROCEDŪRU

a)   
  Lauksaimniecības nozare

| (122) | Grieķijas iestādes 2005. gada 18. augusta vēstulē apgalvo, ka pamatlēmums, kas reglamentē atbalsta piešķiršanu (valdības lēmums Nr. 66336/B.1398/1993), attiecas uz rūpniecības un amatniecības uzņēmumiem un neviens no tā noteikumiem neskar lauksaimniecības uzņēmumus. |
| --- | --- |

(122)

Grieķijas iestādes 2005. gada 18. augusta vēstulē apgalvo, ka pamatlēmums, kas reglamentē atbalsta piešķiršanu (valdības lēmums Nr. 66336/B.1398/1993), attiecas uz rūpniecības un amatniecības uzņēmumiem un neviens no tā noteikumiem neskar lauksaimniecības uzņēmumus.

| (123) | Komisija ir ņēmusi vērā šo informāciju un tāpēc uzskata, ka attiecīgā shēma nav jāanalizē, ņemot vērā noteikumus, kas atbalsta piešķiršanas laikā bija piemērojami valsts atbalstam lauksaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

(123)

Komisija ir ņēmusi vērā šo informāciju un tāpēc uzskata, ka attiecīgā shēma nav jāanalizē, ņemot vērā noteikumus, kas atbalsta piešķiršanas laikā bija piemērojami valsts atbalstam lauksaimniecības nozarē.

b)   
  Ar lauksaimniecību nesaistītās nozares

| (124) | Procedūras sākšanas laikā Komisija uzskatīja, ka shēma ir paredzēta grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo valdības lēmumā Nr. 66336/B.1398/1993 bija noteikts, ka uzņēmumiem pēc pārstrukturēšanas jābūt dzīvotspējīgiem (bet tas neizslēdz iespēju, ka laikā, kad tos uzņēma atbalsta shēmā, uzņēmumi bija nonākuši grūtībās), tāpēc aplūkojamā atbalsta saderība jāanalizē, ņemot vērā piešķiršanas laikā spēkā esošos noteikumus par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(124)

Procedūras sākšanas laikā Komisija uzskatīja, ka shēma ir paredzēta grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo valdības lēmumā Nr. 66336/B.1398/1993 bija noteikts, ka uzņēmumiem pēc pārstrukturēšanas jābūt dzīvotspējīgiem (bet tas neizslēdz iespēju, ka laikā, kad tos uzņēma atbalsta shēmā, uzņēmumi bija nonākuši grūtībās), tāpēc aplūkojamā atbalsta saderība jāanalizē, ņemot vērā piešķiršanas laikā spēkā esošos noteikumus par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

| (125) | Noteikumi par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kas bija spēkā aplūkojamā atbalsta piešķiršanas laikā, hronoloģiskā secībā bija Astotā ziņojuma par konkurences politiku 177., 227. un 228. punktā, 1994. gada pamatnostādnēs un 1997. gada pamatnostādnēs izklāstītie noteikumi. |
| --- | --- |

(125)

Noteikumi par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kas bija spēkā aplūkojamā atbalsta piešķiršanas laikā, hronoloģiskā secībā bija Astotā ziņojuma par konkurences politiku 177., 227. un 228. punktā, 1994. gada pamatnostādnēs un 1997. gada pamatnostādnēs izklāstītie noteikumi.

| (126) | Attiecībā uz Astotā ziņojuma par konkurences politiku 177., 227. un 228. punkta un 1994., 1997. un 1999. gada pamatnostādņu noteikumu ievērošanu Grieķijas iestāžu 2005. gada 18. augusta vēstulē sniegtie skaidrojumi neatšķiras no skaidrojumiem, kas sniegti, pamatojot atbalsta piešķiršanu uzņēmumiem Kastorijas un Evijas prefektūrā (57. apsvēruma a)–f) apakšpunktā izklāstītie Grieķijas iestāžu argumenti ir tādi paši kā 56. apsvēruma a)–e) apakšpunktā minētie argumenti). Tāpēc 110.–121. apsvērumā sniegtā Komisijas analīze vienlīdz attiecas arī uz šo gadījumu, t. i., Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, nav novērstas, un Komisija var tikai secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(126)

Attiecībā uz Astotā ziņojuma par konkurences politiku 177., 227. un 228. punkta un 1994., 1997. un 1999. gada pamatnostādņu noteikumu ievērošanu Grieķijas iestāžu 2005. gada 18. augusta vēstulē sniegtie skaidrojumi neatšķiras no skaidrojumiem, kas sniegti, pamatojot atbalsta piešķiršanu uzņēmumiem Kastorijas un Evijas prefektūrā (57. apsvēruma a)–f) apakšpunktā izklāstītie Grieķijas iestāžu argumenti ir tādi paši kā 56. apsvēruma a)–e) apakšpunktā minētie argumenti). Tāpēc 110.–121. apsvērumā sniegtā Komisijas analīze vienlīdz attiecas arī uz šo gadījumu, t. i., Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, nav novērstas, un Komisija var tikai secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

| (127) | Grieķijas iestādes 2005. gada 18. augusta vēstulē ir centušās pamatot aplūkojamo atbalstu, kā iemeslu minot arī apstākli, ka Florinas un Kilkis prefektūra robežojas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un ka vietējie uzņēmumi ir ievērojami cietuši reģiona nestabilitātes un tur notiekošās karadarbības dēļ. |
| --- | --- |

(127)

Grieķijas iestādes 2005. gada 18. augusta vēstulē ir centušās pamatot aplūkojamo atbalstu, kā iemeslu minot arī apstākli, ka Florinas un Kilkis prefektūra robežojas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un ka vietējie uzņēmumi ir ievērojami cietuši reģiona nestabilitātes un tur notiekošās karadarbības dēļ.

| (128) | Pamatojoties uz ārkārtējiem notikumiem, varētu būt pieļaujama LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošana, jo saskaņā ar to atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, kuru nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Taču Grieķijas iestādes nav sniegušas nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka abu prefektūru uzņēmumi ir cietuši grūtības, kā apgalvo iestādes, vai ļautu noteikt cēloņsakarību starp šīm grūtībām un Dienvidslāvijas notikumu izraisīto reģiona nestabilitāti. Komisijas rīcībā nav arī nekādas informācijas par to, ka Grieķijas iestāžu minētajiem notikumiem visā shēmas pastāvēšanas laikā varētu būt bijusi aprakstītā ietekme. Visbeidzot, Komisijai nav skaidrs, kāpēc shēma abās prefektūrās attiecās tikai uz dažām ekonomikas nozarēm, jo minētajiem notikumiem, loģiski spriežot, būtu vajadzējis ietekmēt visus vietējos uzņēmumus neatkarīgi no nozares. |
| --- | --- |

(128)

Pamatojoties uz ārkārtējiem notikumiem, varētu būt pieļaujama LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošana, jo saskaņā ar to atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, kuru nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Taču Grieķijas iestādes nav sniegušas nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka abu prefektūru uzņēmumi ir cietuši grūtības, kā apgalvo iestādes, vai ļautu noteikt cēloņsakarību starp šīm grūtībām un Dienvidslāvijas notikumu izraisīto reģiona nestabilitāti. Komisijas rīcībā nav arī nekādas informācijas par to, ka Grieķijas iestāžu minētajiem notikumiem visā shēmas pastāvēšanas laikā varētu būt bijusi aprakstītā ietekme. Visbeidzot, Komisijai nav skaidrs, kāpēc shēma abās prefektūrās attiecās tikai uz dažām ekonomikas nozarēm, jo minētajiem notikumiem, loģiski spriežot, būtu vajadzējis ietekmēt visus vietējos uzņēmumus neatkarīgi no nozares.

| (129) | Ņemot vērā šos faktorus, Komisija nevar atzīt, ka attiecīgajai shēmai varētu piemērot LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Tāpēc Komisija atkal var tikai secināt, ka aplūkojamā atbalsta shēma nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā šos faktorus, Komisija nevar atzīt, ka attiecīgajai shēmai varētu piemērot LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Tāpēc Komisija atkal var tikai secināt, ka aplūkojamā atbalsta shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

V.II.3.   UZŅĒMUMIEM RODOPI, EVRAS, KSANTES, LESBAS, SAMAS, HIJAS UN DODEKANESAS PREFEKTŪRĀ PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS, SĀKOT TREŠO PROCEDŪRU

| (130) | Ņemot vērā, ka lēmumā par procedūras sākšanu Komisija ir norādījusi, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tā nespēs noteikt, vai divi 1989. gadā pieņemtie un turpmākie valdības lēmumi (sīkāk aprakstīti iepriekš 50.–52. apsvērumā) attiecās uz atsevišķu atbalsta shēmu vai bija integrēti kopējā sistēmā, kas analizēta dažādajās sāktajās procedūrās, un to, ka Grieķijas iestāžu 2006. gada 10. maija vēstulē šajā sakarā nav sniegti nekādi skaidrojumi, pārbaudāmajos valdības lēmumos paredzētā atbalsta saderība ar iekšējo tirgu tiks novērtēta atsevišķi. Komisija atsevišķi analizēs arī valdības 2000. gada 18. decembra lēmumā Nr. 2/82257/0025 (sk. 49. apsvērumu) paredzētās garantijas, jo atšķirībā no pārējiem šeit minētajiem gadījumiem šis lēmums paredz, ka saņēmējuzņēmumiem jābūt dzīvotspējīgiem, nevis jākļūst dzīvotspējīgiem pēc pārstrukturēšanas. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā, ka lēmumā par procedūras sākšanu Komisija ir norādījusi, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tā nespēs noteikt, vai divi 1989. gadā pieņemtie un turpmākie valdības lēmumi (sīkāk aprakstīti iepriekš 50.–52. apsvērumā) attiecās uz atsevišķu atbalsta shēmu vai bija integrēti kopējā sistēmā, kas analizēta dažādajās sāktajās procedūrās, un to, ka Grieķijas iestāžu 2006. gada 10. maija vēstulē šajā sakarā nav sniegti nekādi skaidrojumi, pārbaudāmajos valdības lēmumos paredzētā atbalsta saderība ar iekšējo tirgu tiks novērtēta atsevišķi. Komisija atsevišķi analizēs arī valdības 2000. gada 18. decembra lēmumā Nr. 2/82257/0025 (sk. 49. apsvērumu) paredzētās garantijas, jo atšķirībā no pārējiem šeit minētajiem gadījumiem šis lēmums paredz, ka saņēmējuzņēmumiem jābūt dzīvotspējīgiem, nevis jākļūst dzīvotspējīgiem pēc pārstrukturēšanas.

| (131) | Ar 44.–52. apsvērumā minētajiem valdības lēmumiem saistītajā analīzē tāpat kā pirmajās divās procedūrās pārbaudīto shēmu gadījumā ir divas galvenās daļas, proti, atbalsts lauksaimniecības nozarē un ar lauksaimniecību nesaistītās nozarēs, bet ar lauksaimniecību nesaistītās nozares ir iedalītas vairākās apakšgrupās, vienkopus analizējot atbalstu rūpniecības, viesnīcu un amatniecības nozarē un atsevišķi – kuģniecības nozarē. LESD 108. panta 2. punktā paredzētā procedūra sākotnēji attiecās arī uz ogļu nozari, taču šī nozare šeit netiks analizēta, jo Grieķijas iestādes 2011. gada 15. un 29. marta vēstulē ir paskaidrojušas, ka attiecīgās ieguves darbības attiecās uz marmora un akmens lauztuvēm, bet tas nozīmē, ka iesaistītie uzņēmumi ietilpst rūpniecības nozares analīzes jomā. |
| --- | --- |

(131)

Ar 44.–52. apsvērumā minētajiem valdības lēmumiem saistītajā analīzē tāpat kā pirmajās divās procedūrās pārbaudīto shēmu gadījumā ir divas galvenās daļas, proti, atbalsts lauksaimniecības nozarē un ar lauksaimniecību nesaistītās nozarēs, bet ar lauksaimniecību nesaistītās nozares ir iedalītas vairākās apakšgrupās, vienkopus analizējot atbalstu rūpniecības, viesnīcu un amatniecības nozarē un atsevišķi – kuģniecības nozarē. LESD 108. panta 2. punktā paredzētā procedūra sākotnēji attiecās arī uz ogļu nozari, taču šī nozare šeit netiks analizēta, jo Grieķijas iestādes 2011. gada 15. un 29. marta vēstulē ir paskaidrojušas, ka attiecīgās ieguves darbības attiecās uz marmora un akmens lauztuvēm, bet tas nozīmē, ka iesaistītie uzņēmumi ietilpst rūpniecības nozares analīzes jomā.

a)   
  Lauksaimniecības nozare

| (132) | Komisijai atbalsta shēma jāizvērtē saskaņā ar noteikumiem, kas atbalsta piešķiršanas laikā bija piemērojami valsts atbalstam grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(132)

Komisijai atbalsta shēma jāizvērtē saskaņā ar noteikumiem, kas atbalsta piešķiršanas laikā bija piemērojami valsts atbalstam grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (133) | Attiecīgie noteikumi, kas bija piemērojami lauksaimniecības nozarē, ir izklāstīti 90. un 98.–103. apsvērumā. Ņemot vērā, ka attiecīgās shēmas piemērošanas termiņš beidzās 2005. gada 31. decembrī, piemērojamo noteikumu saraksts būtu jāpapildina ar Kopienas 2004. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (41) (turpmāk “2004. gada pamatnostādnes”); 2004. gada pamatnostādnes stājās spēkā 2004. gada 10. oktobrī, pastiprinot 1999. gada pamatnostādnēs paredzētos nosacījumus (jo īpaši vēlreiz apstiprinot, ka atbalsta saņēmējam pārstrukturēšanā jādod reāls ieguldījums bez atbalsta). Turklāt, ņemot vērā saņēmēju īpatnības (intensīvās lopkopības un piensaimniecības uzņēmumi), ir pamats uzskatīt, ka shēma varēja aptvert tiklab primāro ražošanu (lopu audzēšanu), kā pārstrādi un tirdzniecību (saimniecības, kam ir savas produktu pārstrādes līnijas). |
| --- | --- |

(133)

Attiecīgie noteikumi, kas bija piemērojami lauksaimniecības nozarē, ir izklāstīti 90. un 98.–103. apsvērumā. Ņemot vērā, ka attiecīgās shēmas piemērošanas termiņš beidzās 2005. gada 31. decembrī, piemērojamo noteikumu saraksts būtu jāpapildina ar Kopienas 2004. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (41) (turpmāk “2004. gada pamatnostādnes”); 2004. gada pamatnostādnes stājās spēkā 2004. gada 10. oktobrī, pastiprinot 1999. gada pamatnostādnēs paredzētos nosacījumus (jo īpaši vēlreiz apstiprinot, ka atbalsta saņēmējam pārstrukturēšanā jādod reāls ieguldījums bez atbalsta). Turklāt, ņemot vērā saņēmēju īpatnības (intensīvās lopkopības un piensaimniecības uzņēmumi), ir pamats uzskatīt, ka shēma varēja aptvert tiklab primāro ražošanu (lopu audzēšanu), kā pārstrādi un tirdzniecību (saimniecības, kam ir savas produktu pārstrādes līnijas).

| (134) | Izvērtējot, vai bija ievēroti nosacījumi, Komisija ir konstatējusi, ka valdības 1994. gada 13. janvāra lēmumā Nr. 1648/B22 un tā turpmākajos grozījumos bija paredzēta tādu aizdevumu pārstrukturēšana, ko varēja izmantot pamatkapitāla un apgrozāmā kapitāla finansēšanai. |
| --- | --- |

(134)

Izvērtējot, vai bija ievēroti nosacījumi, Komisija ir konstatējusi, ka valdības 1994. gada 13. janvāra lēmumā Nr. 1648/B22 un tā turpmākajos grozījumos bija paredzēta tādu aizdevumu pārstrukturēšana, ko varēja izmantot pamatkapitāla un apgrozāmā kapitāla finansēšanai.

| (135) | Attiecībā uz tādu aizdevumu pārstrukturēšanu, kas saistīti ar ieguldījumiem, Grieķijas iestādes 2006. gada 10. maija vēstulē nav sniegušas nekādu informāciju, kura Komisijai ļautu apstiprināt, ka pārstrukturētie aizdevumi faktiski bija saistīti ar jau veiktiem ieguldījumiem. Tāpēc Komisija nevar atzīt, ka ir ievērots 90. apsvēruma a) apakšpunktā minētais nosacījums. |
| --- | --- |

(135)

Attiecībā uz tādu aizdevumu pārstrukturēšanu, kas saistīti ar ieguldījumiem, Grieķijas iestādes 2006. gada 10. maija vēstulē nav sniegušas nekādu informāciju, kura Komisijai ļautu apstiprināt, ka pārstrukturētie aizdevumi faktiski bija saistīti ar jau veiktiem ieguldījumiem. Tāpēc Komisija nevar atzīt, ka ir ievērots 90. apsvēruma a) apakšpunktā minētais nosacījums.

| (136) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija arī nevar nešaubīgi secināt, ka ir pilnīgi ievērots 90. apsvēruma b) apakšpunktā minētais nosacījums, jo Grieķija 2006. gada 10. maija vēstulē šajā sakarā nav sniegusi sīkāku informāciju. |
| --- | --- |

(136)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija arī nevar nešaubīgi secināt, ka ir pilnīgi ievērots 90. apsvēruma b) apakšpunktā minētais nosacījums, jo Grieķija 2006. gada 10. maija vēstulē šajā sakarā nav sniegusi sīkāku informāciju.

| (137) | Attiecībā uz 90. apsvēruma c) apakšpunktā minēto prasību Komisija ir konstatējusi, ka ir ievērota otra alternatīva, jo saņēmējuzņēmumiem bija jābūt dzīvotspējīgiem pēc pārstrukturēšanas, pamatojoties uz banku veiktu novērtējumu. |
| --- | --- |

(137)

Attiecībā uz 90. apsvēruma c) apakšpunktā minēto prasību Komisija ir konstatējusi, ka ir ievērota otra alternatīva, jo saņēmējuzņēmumiem bija jābūt dzīvotspējīgiem pēc pārstrukturēšanas, pamatojoties uz banku veiktu novērtējumu.

| (138) | Attiecībā uz apgrozāmā kapitāla finansēšanai izmantoto aizdevumu pārstrukturēšanu aplūkojamo shēmu arī nebija iespējams piemērot atbilstoši visiem 90. apsvērumā izklāstītajiem nosacījumiem, jo pirmajā prasībā (90. apsvēruma a) apakšpunkts) ir īpaši noteikts, ka aizdevumiem jābūt saistītiem ar ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(138)

Attiecībā uz apgrozāmā kapitāla finansēšanai izmantoto aizdevumu pārstrukturēšanu aplūkojamo shēmu arī nebija iespējams piemērot atbilstoši visiem 90. apsvērumā izklāstītajiem nosacījumiem, jo pirmajā prasībā (90. apsvēruma a) apakšpunkts) ir īpaši noteikts, ka aizdevumiem jābūt saistītiem ar ieguldījumiem.

| (139) | Aplūkojot atbalstu, kas piešķirts no 1998. gada 1. janvāra līdz 2004. gada pamatnostādņu piemērošanas sākuma dienai, 98.–104. apsvērumā veikto analīzi pēc būtības var attiecināt arī uz pašreizējo gadījumu, jo Grieķija 2006. gada 10. maija vēstulē nav sniegusi nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu apstiprināt, ka saņēmēji aplūkojamā atbalsta iegūšanai ir iesnieguši pārstrukturēšanas plānus kopā ar obligāto ieguldījumu. |
| --- | --- |

(139)

Aplūkojot atbalstu, kas piešķirts no 1998. gada 1. janvāra līdz 2004. gada pamatnostādņu piemērošanas sākuma dienai, 98.–104. apsvērumā veikto analīzi pēc būtības var attiecināt arī uz pašreizējo gadījumu, jo Grieķija 2006. gada 10. maija vēstulē nav sniegusi nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu apstiprināt, ka saņēmēji aplūkojamā atbalsta iegūšanai ir iesnieguši pārstrukturēšanas plānus kopā ar obligāto ieguldījumu.

| (140) | Visbeidzot, attiecībā atbalstu, kas piešķirts no 2004. gada pamatnostādņu piemērošanas sākuma dienas, Komisija var tikai piebilst, ka Grieķija 2006. gada 10. maija vēstulē nav norādījusi faktus, kuri Komisijai ļautu apstiprināt, ka saņēmēji aplūkojamā atbalsta iegūšanai ir iesnieguši pārstrukturēšanas plānus kopā ar obligāto ieguldījumu. Tāpēc Komisija nevar apgalvot, ka būtu novērstas visas šaubas, ko tā bija izteikusi, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(140)

Visbeidzot, attiecībā atbalstu, kas piešķirts no 2004. gada pamatnostādņu piemērošanas sākuma dienas, Komisija var tikai piebilst, ka Grieķija 2006. gada 10. maija vēstulē nav norādījusi faktus, kuri Komisijai ļautu apstiprināt, ka saņēmēji aplūkojamā atbalsta iegūšanai ir iesnieguši pārstrukturēšanas plānus kopā ar obligāto ieguldījumu. Tāpēc Komisija nevar apgalvot, ka būtu novērstas visas šaubas, ko tā bija izteikusi, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

| (141) | Grieķijas iestādes 2006. gada 10. maija vēstulē aplūkojamā atbalsta piešķiršanu ir centušās pamatot ar karadarbību kaimiņu reģionos. Saskaņā ar Grieķijas viedokli šajos apstākļos atbalstam varēja piemērot atbrīvojumu LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu (sk. 59. apsvēruma a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

(141)

Grieķijas iestādes 2006. gada 10. maija vēstulē aplūkojamā atbalsta piešķiršanu ir centušās pamatot ar karadarbību kaimiņu reģionos. Saskaņā ar Grieķijas viedokli šajos apstākļos atbalstam varēja piemērot atbrīvojumu LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu (sk. 59. apsvēruma a) apakšpunktu).

| (142) | Komisijai šis arguments nav pieņemams vairāku iemeslu dēļ:






  a) | no regulējuma viedokļa konflikta pastāvēšanu uzskata par ārkārtēju notikumu, uz kuru var attiekties tikai LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkts, saskaņā ar kuru atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, kuru nodarījušas dabas katastrofas vai citi ārkārtēji notikumi, ir saderīgs ar iekšējo tirgu; |
| --- | --- | --- |

(142)

Komisijai šis arguments nav pieņemams vairāku iemeslu dēļ:

a)

no regulējuma viedokļa konflikta pastāvēšanu uzskata par ārkārtēju notikumu, uz kuru var attiekties tikai LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkts, saskaņā ar kuru atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, kuru nodarījušas dabas katastrofas vai citi ārkārtēji notikumi, ir saderīgs ar iekšējo tirgu;

| b) | lauksaimniecības nozarē atbalsta pasākumu saderību vērtē, ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, saskaņā ar kuru atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, nevis ņemot vērā 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, saskaņā ar kuru atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, un 349. pantā (42) minētajos reģionos, ievērojot to strukturālo, sociālo un ekonomisko stāvokli, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

b)

lauksaimniecības nozarē atbalsta pasākumu saderību vērtē, ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, saskaņā ar kuru atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, nevis ņemot vērā 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, saskaņā ar kuru atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, un 349. pantā (42) minētajos reģionos, ievērojot to strukturālo, sociālo un ekonomisko stāvokli, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu;

| c) | lai varētu piemērot šo izņēmumu, atbalstam būtu jābūt piešķirtam saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, bet no iepriekš teiktā redzams, ka šajā gadījumā tas nav noticis. |
| --- | --- |

c)

lai varētu piemērot šo izņēmumu, atbalstam būtu jābūt piešķirtam saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, bet no iepriekš teiktā redzams, ka šajā gadījumā tas nav noticis.

| (143) | Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nevar noteikt, vai atbalstam ir piemērojams LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkts:






  a) | 2006. gada 10. maija vēstulē Grieķija ir pamatoti norādījusi, ka shēmas pastāvēšanas laikā kopējais IKP un IKP uz vienu iedzīvotāju attiecīgajās prefektūrās bija ļoti zems salīdzinājumā ar citiem valsts reģioniem, piebilstot, ka IKP minētajā laikposmā nedaudz palielinājās, bet tas liecina, ka kaimiņu reģionos notiekošās karadarbības ietekme uz apdraudēto zonu ekonomiku nebija katastrofāla; |
| --- | --- | --- |

(143)

Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nevar noteikt, vai atbalstam ir piemērojams LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkts:

a)

2006. gada 10. maija vēstulē Grieķija ir pamatoti norādījusi, ka shēmas pastāvēšanas laikā kopējais IKP un IKP uz vienu iedzīvotāju attiecīgajās prefektūrās bija ļoti zems salīdzinājumā ar citiem valsts reģioniem, piebilstot, ka IKP minētajā laikposmā nedaudz palielinājās, bet tas liecina, ka kaimiņu reģionos notiekošās karadarbības ietekme uz apdraudēto zonu ekonomiku nebija katastrofāla;

| b) | kā liecina shēmas juridiskā pamata apraksts, daži grozījumi shēmā tika veikti gandrīz desmit gadus pēc tam, kad karadarbība kaimiņu reģionos bija beigusies, tātad nevar uzskatīt, ka Grieķija bija spiesta iejaukties pierobežas apgabalos notiekošās karadarbības dēļ un ka tāpēc pastāvēja cēloņsakarība starp karadarbību un uzņēmumu grūtībām (lai apstiprinātu šo piebildi, pietiek tikai ar vienu piemēru: 48. apsvērumā minētais valdības 2004. gada 28. janvāra lēmums Nr. 2/64046/0025/2003 attiecas uz aizdevumiem, kas rūpniecības uzņēmumiem, t. i., potenciāli arī intensīvās lopkopības uzņēmumiem, bija pieejami līdz 2004. gada 31. decembrim). |
| --- | --- |

b)

kā liecina shēmas juridiskā pamata apraksts, daži grozījumi shēmā tika veikti gandrīz desmit gadus pēc tam, kad karadarbība kaimiņu reģionos bija beigusies, tātad nevar uzskatīt, ka Grieķija bija spiesta iejaukties pierobežas apgabalos notiekošās karadarbības dēļ un ka tāpēc pastāvēja cēloņsakarība starp karadarbību un uzņēmumu grūtībām (lai apstiprinātu šo piebildi, pietiek tikai ar vienu piemēru: 48. apsvērumā minētais valdības 2004. gada 28. janvāra lēmums Nr. 2/64046/0025/2003 attiecas uz aizdevumiem, kas rūpniecības uzņēmumiem, t. i., potenciāli arī intensīvās lopkopības uzņēmumiem, bija pieejami līdz 2004. gada 31. decembrim).

| (144) | Attiecībā uz pārējām piezīmēm, kas minētas Grieķijas iestāžu 2006. gada 10. maija vēstulē, Komisija uzsver šādus aspektus (šie apsvērumi, izņemot b) apakšpunktā minētos, attiecas arī uz visām pārējām sāktajā procedūrā minētajām nozarēm):






  a) | tādas problēmas kā dinamisma trūkums vietējos tirgos un pieprasījuma samazināšanās nevar atrisināt, piešķirot grūtībās nonākušiem uzņēmumiem atbalsta dotācijas bez pārstrukturēšanas pasākumiem. Piemērotāks palīdzības veids ir strukturāli pasākumi; |
| --- | --- | --- |

(144)

Attiecībā uz pārējām piezīmēm, kas minētas Grieķijas iestāžu 2006. gada 10. maija vēstulē, Komisija uzsver šādus aspektus (šie apsvērumi, izņemot b) apakšpunktā minētos, attiecas arī uz visām pārējām sāktajā procedūrā minētajām nozarēm):

a)

tādas problēmas kā dinamisma trūkums vietējos tirgos un pieprasījuma samazināšanās nevar atrisināt, piešķirot grūtībās nonākušiem uzņēmumiem atbalsta dotācijas bez pārstrukturēšanas pasākumiem. Piemērotāks palīdzības veids ir strukturāli pasākumi;

| b) | attiecīgajās prefektūrās saražotās gaļas proporcijai Grieķijas kopējā produkcijā nav nekāda sakara ar konkurences traucējumu risku, ko rada atbalsta piešķiršana ārpus spēkā esošā tiesiskā regulējuma (šajā gadījumā atbalsta piešķiršana grūtībās nonākušiem uzņēmumiem bez pārstrukturēšanas plāna); saskaņā ar Tiesas judikatūru, ja dalībvalsts piešķirts finansiāls atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem (kā tas pēc būtības ir šajā gadījumā), tas var radīt šim uzņēmumam konkurences priekšrocības, kādu nav pārējiem uzņēmumiem, kas nesaņem šo palīdzību (43); |
| --- | --- |

b)

attiecīgajās prefektūrās saražotās gaļas proporcijai Grieķijas kopējā produkcijā nav nekāda sakara ar konkurences traucējumu risku, ko rada atbalsta piešķiršana ārpus spēkā esošā tiesiskā regulējuma (šajā gadījumā atbalsta piešķiršana grūtībās nonākušiem uzņēmumiem bez pārstrukturēšanas plāna); saskaņā ar Tiesas judikatūru, ja dalībvalsts piešķirts finansiāls atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem (kā tas pēc būtības ir šajā gadījumā), tas var radīt šim uzņēmumam konkurences priekšrocības, kādu nav pārējiem uzņēmumiem, kas nesaņem šo palīdzību (43);

| c) | jautājums par uzņēmumu dzīvotspēju abos 1989. gadā pieņemtajos valdības lēmumos noteiktajā izpratnē tiks aplūkots turpmāk šajā lēmumā; |
| --- | --- |

c)

jautājums par uzņēmumu dzīvotspēju abos 1989. gadā pieņemtajos valdības lēmumos noteiktajā izpratnē tiks aplūkots turpmāk šajā lēmumā;

| d) | arguments, saskaņā ar kuru atbilstoši likumam Nr. 128/75 atvērtais konts nav valsts līdzekļu konts, ir aplūkots 82. apsvēruma d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

arguments, saskaņā ar kuru atbilstoši likumam Nr. 128/75 atvērtais konts nav valsts līdzekļu konts, ir aplūkots 82. apsvēruma d) apakšpunktā.

| (145) | Ievērojot šos apsvērumus, Komisija ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(145)

Ievērojot šos apsvērumus, Komisija ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

b)   
  Rūpniecības, amatniecības un viesnīcu nozare

| (146) | Komisijai aplūkojamā shēma jāizvērtē saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(146)

Komisijai aplūkojamā shēma jāizvērtē saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (147) | Tāpat kā pirmajās divās procedūrās minētā atbalsta gadījumā noteikumi, kas aplūkojamā atbalsta piešķiršanas laikā bija piemērojami grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, hronoloģiskā secībā bija Astotā ziņojuma par konkurences politiku 177., 227. un 228. punkts, 1994., 1997. un 1999. gada pamatnostādnes. Tā kā šajā gadījumā dažās prefektūrās shēma bija spēkā līdz 2005. gada 31. decembrim, šim sarakstam jāpievieno 2004. gada pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(147)

Tāpat kā pirmajās divās procedūrās minētā atbalsta gadījumā noteikumi, kas aplūkojamā atbalsta piešķiršanas laikā bija piemērojami grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, hronoloģiskā secībā bija Astotā ziņojuma par konkurences politiku 177., 227. un 228. punkts, 1994., 1997. un 1999. gada pamatnostādnes. Tā kā šajā gadījumā dažās prefektūrās shēma bija spēkā līdz 2005. gada 31. decembrim, šim sarakstam jāpievieno 2004. gada pamatnostādnes.

| (148) | Grieķijas iestāžu 2006. gada 10. maija vēstulē nosūtītajā informācijā, kas izklāstīta 59. apsvērumā, nav sīkāku ziņu attiecībā uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu reglamentējošo noteikumu ievērošanu. Tāpēc Komisijai nav iespēju pārbaudīt, vai ir ievērots Astotā ziņojuma par konkurences politiku 177., 227. un 228. punkts un 1994., 1997., 1999. un 2004. gada pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(148)

Grieķijas iestāžu 2006. gada 10. maija vēstulē nosūtītajā informācijā, kas izklāstīta 59. apsvērumā, nav sīkāku ziņu attiecībā uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu reglamentējošo noteikumu ievērošanu. Tāpēc Komisijai nav iespēju pārbaudīt, vai ir ievērots Astotā ziņojuma par konkurences politiku 177., 227. un 228. punkts un 1994., 1997., 1999. un 2004. gada pamatnostādnes.

| (149) | Tāpēc Komisija nevar apgalvot, ka būtu novērstas visas šaubas, ko tā bija izteikusi, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(149)

Tāpēc Komisija nevar apgalvot, ka būtu novērstas visas šaubas, ko tā bija izteikusi, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

c)   
  Kuģniecības nozare

| (150) | Aplūkojamās shēmas saderība ar iekšējo tirgu tiks aplūkota no diviem viedokļiem, ņemot vērā, ka termins “kuģniecības nozare” aptver gan kuģu būvi, gan pārvadājumus ar kuģiem. |
| --- | --- |

(150)

Aplūkojamās shēmas saderība ar iekšējo tirgu tiks aplūkota no diviem viedokļiem, ņemot vērā, ka termins “kuģniecības nozare” aptver gan kuģu būvi, gan pārvadājumus ar kuģiem.

| (151) | Komisijai aplūkojamā shēma jāizvērtē saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(151)

Komisijai aplūkojamā shēma jāizvērtē saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (152) | Kuģu būves nozarē pēc valdības 1994. gada 13. janvāra lēmuma Nr. 1648/B.22 stāšanās spēkā grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai ir bijuši piemērojami šādi noteikumi:






  a) | līdz 1998. gada 31. decembrim: Padomes 1990. gada 21. decembra Direktīva 90/684/EEK par atbalstu kuģu būvei (44); |
| --- | --- | --- |

(152)

Kuģu būves nozarē pēc valdības 1994. gada 13. janvāra lēmuma Nr. 1648/B.22 stāšanās spēkā grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai ir bijuši piemērojami šādi noteikumi:

a)

līdz 1998. gada 31. decembrim: Padomes 1990. gada 21. decembra Direktīva 90/684/EEK par atbalstu kuģu būvei (44);

| b) | no 1999. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim: Padomes 1998. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1540/98, ar ko paredz jaunus noteikumus par atbalstu kuģu būves nozarei (45); |
| --- | --- |

b)

no 1999. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim: Padomes 1998. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1540/98, ar ko paredz jaunus noteikumus par atbalstu kuģu būves nozarei (45);

| c) | no 2004. gada 1. janvāra: Nostādnes par valsts atbalstu kuģu būvei (46). |
| --- | --- |

c)

no 2004. gada 1. janvāra: Nostādnes par valsts atbalstu kuģu būvei (46).

| (153) | Grieķijas iestādes 2006. gada 10. maija vēstulē nav sniegušas nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu atzīt, ka aplūkojamā atbalsta shēma ir piemērota saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu šajā nozarē. Tāpēc Komisija nevar apgalvot, ka būtu novērstas visas šaubas, ko tā bija izteikusi, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(153)

Grieķijas iestādes 2006. gada 10. maija vēstulē nav sniegušas nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu atzīt, ka aplūkojamā atbalsta shēma ir piemērota saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu šajā nozarē. Tāpēc Komisija nevar apgalvot, ka būtu novērstas visas šaubas, ko tā bija izteikusi, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (154) | Arī attiecībā uz jūras transportu Komisijai aplūkojamā shēma jāizvērtē saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(154)

Arī attiecībā uz jūras transportu Komisijai aplūkojamā shēma jāizvērtē saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (155) | Kuģniecības nozarē pēc valdības 1994. gada 13. janvāra lēmuma Nr. 1648/B.22 stāšanās spēkā grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu ir reglamentējuši un turpina reglamentēt šādi noteikumi:






  a) | finanšu un nodokļu pasākumi, kas attiecas uz Kopienā reģistrētu kuģu ekspluatāciju (47); |
| --- | --- | --- |

(155)

Kuģniecības nozarē pēc valdības 1994. gada 13. janvāra lēmuma Nr. 1648/B.22 stāšanās spēkā grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu ir reglamentējuši un turpina reglamentēt šādi noteikumi:

a)

finanšu un nodokļu pasākumi, kas attiecas uz Kopienā reģistrētu kuģu ekspluatāciju (47);

| b) | 1997. gada Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (48); |
| --- | --- |

b)

1997. gada Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (48);

| c) | Kopienas 2004. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (49). |
| --- | --- |

c)

Kopienas 2004. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (49).

| (156) | Grieķijas iestādes 2006. gada 10. maija vēstulē nav sniegušas arī nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu atzīt, ka aplūkojamā atbalsta shēma ir piemērota saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu šajā nozarē. Tāpēc Komisija nevar apgalvot, ka būtu novērstas visas šaubas, ko tā bija izteikusi, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(156)

Grieķijas iestādes 2006. gada 10. maija vēstulē nav sniegušas arī nekādu informāciju, kas Komisijai ļautu atzīt, ka aplūkojamā atbalsta shēma ir piemērota saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu šajā nozarē. Tāpēc Komisija nevar apgalvot, ka būtu novērstas visas šaubas, ko tā bija izteikusi, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu.

d)   
  Atbalsts uzņēmumiem Lesbas, Samas, Hijas un Dodekanesas prefektūrā, kas arī minēts trešajā procedūrā

| (157) | Tā kā Komisijas rīcībā nebija pietiekamas informācijas, tā saistībā ar LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru aplūkoja divas hipotēzes:






  a) | valdības 1989. gada 16. maija lēmumā Nr. 2041901 un valdības 1989. gada 10. oktobra lēmumā Nr. 2078809 un to grozījumos paredzētais atbalsts ietilpa tajā pašā sistēmā, kas bija izveidota, pamatojoties uz 44.–48. apsvērumā minētajiem lēmumiem; |
| --- | --- | --- |

(157)

Tā kā Komisijas rīcībā nebija pietiekamas informācijas, tā saistībā ar LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru aplūkoja divas hipotēzes:

a)

valdības 1989. gada 16. maija lēmumā Nr. 2041901 un valdības 1989. gada 10. oktobra lēmumā Nr. 2078809 un to grozījumos paredzētais atbalsts ietilpa tajā pašā sistēmā, kas bija izveidota, pamatojoties uz 44.–48. apsvērumā minētajiem lēmumiem;

| b) | atbalsts bija daļa no finansēšanas sistēmas, kuras pamatā nebija tie paši lēmumi. |
| --- | --- |

b)

atbalsts bija daļa no finansēšanas sistēmas, kuras pamatā nebija tie paši lēmumi.

| (158) | Grieķija 2006. gada 10. maija vēstulē apgalvo, ka saskaņā ar abiem 1989. gadā pieņemtajiem valdības lēmumiem uzņēmumiem bija jābūt dzīvotspējīgiem gan pirms, gan pēc parādu pārstrukturēšanas. Komisija šim apgalvojumam nevar piekrist, jo pēc atkārtotas pārbaudes ir redzams, ka nevienā no abiem minētajiem lēmumiem nav noteikts, ka uzņēmumiem bija jābūt dzīvotspējīgiem gan pirms, gan pēc parādu pārstrukturēšanas. Tāpēc Komisija izvērtēs abos lēmumos un to grozījumos paredzētā atbalsta saderību, pamatojoties ne vien uz abām 157. apsvērumā izklāstītajām hipotēzēm, bet attiecībā uz otro hipotēzi neizslēdzot arī iespēju, ka atbalsts varēja būt piešķirts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(158)

Grieķija 2006. gada 10. maija vēstulē apgalvo, ka saskaņā ar abiem 1989. gadā pieņemtajiem valdības lēmumiem uzņēmumiem bija jābūt dzīvotspējīgiem gan pirms, gan pēc parādu pārstrukturēšanas. Komisija šim apgalvojumam nevar piekrist, jo pēc atkārtotas pārbaudes ir redzams, ka nevienā no abiem minētajiem lēmumiem nav noteikts, ka uzņēmumiem bija jābūt dzīvotspējīgiem gan pirms, gan pēc parādu pārstrukturēšanas. Tāpēc Komisija izvērtēs abos lēmumos un to grozījumos paredzētā atbalsta saderību, pamatojoties ne vien uz abām 157. apsvērumā izklāstītajām hipotēzēm, bet attiecībā uz otro hipotēzi neizslēdzot arī iespēju, ka atbalsts varēja būt piešķirts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

| (159) | Attiecībā uz pirmo 157. apsvērumā minēto hipotēzi, t. i., ja abi 1989. gadā pieņemtie valdības lēmumi un to grozījumi ietilpst tajā pašā sistēmā, kas bija izveidota, pamatojoties uz 44.–48. apsvērumā minētajiem lēmumiem, Komisija ir spiesta atzīt, ka 146.–149. apsvērumā veiktā analīze paliek spēkā, Grieķijas 2006. gada 10. maija vēstulē sniegtie skaidrojumi nenovērš Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un tā ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz pirmo 157. apsvērumā minēto hipotēzi, t. i., ja abi 1989. gadā pieņemtie valdības lēmumi un to grozījumi ietilpst tajā pašā sistēmā, kas bija izveidota, pamatojoties uz 44.–48. apsvērumā minētajiem lēmumiem, Komisija ir spiesta atzīt, ka 146.–149. apsvērumā veiktā analīze paliek spēkā, Grieķijas 2006. gada 10. maija vēstulē sniegtie skaidrojumi nenovērš Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un tā ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (160) | Attiecībā uz otro hipotēzi jāaplūko divi scenāriji, saskaņā ar kuriem atbalstu piešķīra vai nu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, vai dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz otro hipotēzi jāaplūko divi scenāriji, saskaņā ar kuriem atbalstu piešķīra vai nu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, vai dzīvotspējīgiem uzņēmumiem.

| (161) | Pirmajā scenārijā 146.–149. apsvērumā veiktā analīze paliek spēkā un Grieķijas 2006. gada 10. maija vēstulē sniegtie skaidrojumi nenovērš Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, tāpēc tā ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(161)

Pirmajā scenārijā 146.–149. apsvērumā veiktā analīze paliek spēkā un Grieķijas 2006. gada 10. maija vēstulē sniegtie skaidrojumi nenovērš Komisijas izteiktās šaubas, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, tāpēc tā ir spiesta secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (162) | Otrajā scenārijā Komisija arī atzīmē, ka Grieķijas 2006. gada 10. maija, 2011. gada 15. marta un 2011. gada 29. marta vēstulēs sniegtie skaidrojumi neļauj noteikt, vai ar apgrozāmo kapitālu, kas veidots, izmantojot subsidētus aizdevumus, ir finansēti attaisnoti ieguldījumi Savienības reģionālā atbalsta noteikumu izpratnē (kopš valdības 1989. gada 16. maija lēmuma Nr. 2041901 stāšanās spēkā piemērojamie noteikumi ir bijuši Komisijas paziņojums par 92. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta piemērošanas metodēm reģionālajam atbalstam (50) un vēlāk 1998. gada pamatnostādnes par valstu reģionālo atbalstu (51)). Tāpēc Komisijai jāsecina, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(162)

Otrajā scenārijā Komisija arī atzīmē, ka Grieķijas 2006. gada 10. maija, 2011. gada 15. marta un 2011. gada 29. marta vēstulēs sniegtie skaidrojumi neļauj noteikt, vai ar apgrozāmo kapitālu, kas veidots, izmantojot subsidētus aizdevumus, ir finansēti attaisnoti ieguldījumi Savienības reģionālā atbalsta noteikumu izpratnē (kopš valdības 1989. gada 16. maija lēmuma Nr. 2041901 stāšanās spēkā piemērojamie noteikumi ir bijuši Komisijas paziņojums par 92. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta piemērošanas metodēm reģionālajam atbalstam (50) un vēlāk 1998. gada pamatnostādnes par valstu reģionālo atbalstu (51)). Tāpēc Komisijai jāsecina, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (163) | Ja ar šo apgrozāmo kapitālu nav finansēti attaisnoti ieguldījumi Savienības valstu reģionālā atbalsta noteikumu izpratnē, Komisijai jāpārbauda, vai šā kapitāla veidošanai piešķirto atbalstu, kas tādā gadījumā uzskatāms par darbības atbalstu, var atzīt par saderīgu saskaņā ar attiecīgajiem Savienības valstu reģionālā atbalsta noteikumiem. Šajā sakarā Komisija vēlas uzsvērt, ka attiecīgā dalībvalsts atbild par to, lai tiktu izpildīts pienākums sadarboties ar Komisiju un sniegt tai visu vajadzīgo informāciju, lai Komisija varētu pārbaudīt aplūkojamā atbalsta saderību (52). Tā kā Grieķijas dažādajās vēstulēs sniegtā informācija Komisijai neļauj pārliecināties par shēmas atbilstību Savienības valstu reģionālā atbalsta noteikumiem, tai atliek tikai secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(163)

Ja ar šo apgrozāmo kapitālu nav finansēti attaisnoti ieguldījumi Savienības valstu reģionālā atbalsta noteikumu izpratnē, Komisijai jāpārbauda, vai šā kapitāla veidošanai piešķirto atbalstu, kas tādā gadījumā uzskatāms par darbības atbalstu, var atzīt par saderīgu saskaņā ar attiecīgajiem Savienības valstu reģionālā atbalsta noteikumiem. Šajā sakarā Komisija vēlas uzsvērt, ka attiecīgā dalībvalsts atbild par to, lai tiktu izpildīts pienākums sadarboties ar Komisiju un sniegt tai visu vajadzīgo informāciju, lai Komisija varētu pārbaudīt aplūkojamā atbalsta saderību (52). Tā kā Grieķijas dažādajās vēstulēs sniegtā informācija Komisijai neļauj pārliecināties par shēmas atbilstību Savienības valstu reģionālā atbalsta noteikumiem, tai atliek tikai secināt, ka aplūkojamā shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (164) | Atšķirībā no pārējos šajā lēmumā minētajos lēmumos paredzētajām garantijām saskaņā ar valdības 2000. gada 18. decembra lēmumu Nr. 2/82257/0025 piešķirto garantiju nevar uzskatīt par palīdzības instrumentu grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanai, jo valdības lēmumā Nr. 2/82257/0025 ir noteikts, ka garantiju var piešķirt tikai dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, nevis uzņēmumiem, kas kļūst dzīvotspējīgi pēc parādu pārstrukturēšanas. Tāpēc garantija būtu jāvērtē saskaņā ar spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(164)

Atšķirībā no pārējos šajā lēmumā minētajos lēmumos paredzētajām garantijām saskaņā ar valdības 2000. gada 18. decembra lēmumu Nr. 2/82257/0025 piešķirto garantiju nevar uzskatīt par palīdzības instrumentu grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanai, jo valdības lēmumā Nr. 2/82257/0025 ir noteikts, ka garantiju var piešķirt tikai dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, nevis uzņēmumiem, kas kļūst dzīvotspējīgi pēc parādu pārstrukturēšanas. Tāpēc garantija būtu jāvērtē saskaņā ar spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem.

| (165) | No valdības 2000. gada 18. decembra lēmuma Nr. 2/82257/0025 spēkā stāšanās dienas līdz 2005. gada 31. decembrim (shēmas beigu termiņš) uz garantijām attiecās 2000. gada paziņojums. |
| --- | --- |

(165)

No valdības 2000. gada 18. decembra lēmuma Nr. 2/82257/0025 spēkā stāšanās dienas līdz 2005. gada 31. decembrim (shēmas beigu termiņš) uz garantijām attiecās 2000. gada paziņojums.

| (166) | Saskaņā ar 2000. gada paziņojumu Komisijai jānovērtē ar garantijas piešķiršanu saistītā atbalsta saderība, pamatojoties uz noteikumiem, kas attiecas uz citiem atbalsta veidiem un ir izklāstīti attiecīgajām nozarēm piemērojamajos pamatnoteikumos un pamatnostādnēs. Turklāt garantijas var apstiprināt tikai tad, ja to sniegšana ir līgumiski saistīta ar īpašiem nosacījumiem, starp kuriem var būt arī saņēmējuzņēmuma obligāta pasludināšana par bankrotējušu vai cita līdzīga procedūra. |
| --- | --- |

(166)

Saskaņā ar 2000. gada paziņojumu Komisijai jānovērtē ar garantijas piešķiršanu saistītā atbalsta saderība, pamatojoties uz noteikumiem, kas attiecas uz citiem atbalsta veidiem un ir izklāstīti attiecīgajām nozarēm piemērojamajos pamatnoteikumos un pamatnostādnēs. Turklāt garantijas var apstiprināt tikai tad, ja to sniegšana ir līgumiski saistīta ar īpašiem nosacījumiem, starp kuriem var būt arī saņēmējuzņēmuma obligāta pasludināšana par bankrotējušu vai cita līdzīga procedūra.

| (167) | Šajā gadījumā Grieķijas iestādes par piešķirtajām garantijām nav sniegušas nekādu informāciju. Tāpēc Komisija tās nevar novērtēt, ņemot vērā dažādos attiecīgajām nozarēm piemērojamos noteikumus, un nevar noteikt, vai ar šo atbalsta pasākumu nevarēja būt pārsniegta uzņēmumiem, kas nav grūtībās nonākuši uzņēmumi, maksimāli piemērojamā atbalsta intensitāte (turklāt atbildē uz lēmumu par trešās procedūras sākšanu Grieķija nav sniegusi nekādu informāciju par dažādo noteikumu ievērošanu). |
| --- | --- |

(167)

Šajā gadījumā Grieķijas iestādes par piešķirtajām garantijām nav sniegušas nekādu informāciju. Tāpēc Komisija tās nevar novērtēt, ņemot vērā dažādos attiecīgajām nozarēm piemērojamos noteikumus, un nevar noteikt, vai ar šo atbalsta pasākumu nevarēja būt pārsniegta uzņēmumiem, kas nav grūtībās nonākuši uzņēmumi, maksimāli piemērojamā atbalsta intensitāte (turklāt atbildē uz lēmumu par trešās procedūras sākšanu Grieķija nav sniegusi nekādu informāciju par dažādo noteikumu ievērošanu).

| (168) | Šajos apstākļos Komisija nevar secināt, ka saskaņā ar valdības 2000. gada 18. decembra lēmumu Nr. 2/82257/0025 garantiju veidā piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(168)

Šajos apstākļos Komisija nevar secināt, ka saskaņā ar valdības 2000. gada 18. decembra lēmumu Nr. 2/82257/0025 garantiju veidā piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

VI.   NOBEIGUMS

| (169) | Komisija ir konstatējusi, ka Grieķija, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, ir nelikumīgi īstenojusi aplūkojamos atbalsta pasākumus. Iepriekš izklāstītā analīze apliecina, ka atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo Grieķija nav sniegusi nekādu informāciju, kas apstiprinātu, ka ir ievēroti dažādie iepriekš minētie noteikumi, tāpēc Komisija nevar apgalvot, ka būtu novērstas šaubas, ko tā ir izteikusi, sākot dažādās procedūras. Šajā sakarā Komisija atgādina, ka attiecīgā dalībvalsts atbild par to, lai tiktu izpildīts pienākums sadarboties ar Komisiju un sniegt tai visu vajadzīgo informāciju, lai Komisija varētu pārbaudīt aplūkojamā atbalsta saderību. |
| --- | --- |

(169)

Komisija ir konstatējusi, ka Grieķija, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, ir nelikumīgi īstenojusi aplūkojamos atbalsta pasākumus. Iepriekš izklāstītā analīze apliecina, ka atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo Grieķija nav sniegusi nekādu informāciju, kas apstiprinātu, ka ir ievēroti dažādie iepriekš minētie noteikumi, tāpēc Komisija nevar apgalvot, ka būtu novērstas šaubas, ko tā ir izteikusi, sākot dažādās procedūras. Šajā sakarā Komisija atgādina, ka attiecīgā dalībvalsts atbild par to, lai tiktu izpildīts pienākums sadarboties ar Komisiju un sniegt tai visu vajadzīgo informāciju, lai Komisija varētu pārbaudīt aplūkojamā atbalsta saderību.

| (170) | Saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (53), ja nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisijai jāizlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (šajā gadījumā no visiem uzņēmumiem, kas izmantojuši pārbaudītajos valdības lēmumos paredzētās priekšrocības). Grieķijai jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai no saņēmējiem atgūtu tiem piešķirto nesaderīgo atbalstu. Saskaņā ar 42. punktu Komisijas paziņojumā “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” (54) Grieķijai šis lēmums jāizpilda četru mēnešu laikā no tā paziņošanas. Atgūstamajā atbalstā jāiekļauj procenti, kas aprēķināti saskaņā ar Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (55). |
| --- | --- |

(170)

Saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (53), ja nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisijai jāizlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (šajā gadījumā no visiem uzņēmumiem, kas izmantojuši pārbaudītajos valdības lēmumos paredzētās priekšrocības). Grieķijai jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai no saņēmējiem atgūtu tiem piešķirto nesaderīgo atbalstu. Saskaņā ar 42. punktu Komisijas paziņojumā “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” (54) Grieķijai šis lēmums jāizpilda četru mēnešu laikā no tā paziņošanas. Atgūstamajā atbalstā jāiekļauj procenti, kas aprēķināti saskaņā ar Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (55).

| (171) | Šis lēmums jāizpilda nekavējoties, jo īpaši attiecībā uz visa saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirtā individuālā atbalsta atgūšanu, izņemot individuālu atbalstu, kas bija piešķirts konkrētiem projektiem un atbalsta piešķiršanas laikā atbilda visiem nosacījumiem, kuri bija paredzēti de minimis vai atbrīvojuma regulā, kas bija piemērojama saskaņā ar 1. un 2. pantu Padomes 1998. gada 7. maija Regulā (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (56), vai Komisijas apstiprinātas atbalsta shēmas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(171)

Šis lēmums jāizpilda nekavējoties, jo īpaši attiecībā uz visa saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirtā individuālā atbalsta atgūšanu, izņemot individuālu atbalstu, kas bija piešķirts konkrētiem projektiem un atbalsta piešķiršanas laikā atbilda visiem nosacījumiem, kuri bija paredzēti de minimis vai atbrīvojuma regulā, kas bija piemērojama saskaņā ar 1. un 2. pantu Padomes 1998. gada 7. maija Regulā (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (56), vai Komisijas apstiprinātas atbalsta shēmas nosacījumiem.

| (172) | Taču saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas noilguma periods. Noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam vai nu kā individuāls atbalsts, vai kā atbalsts saskaņā ar atbalsta shēmu. Visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu, un pēc katra pārtraukuma noilgums sākas no jauna. |
| --- | --- |

(172)

Taču saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas noilguma periods. Noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam vai nu kā individuāls atbalsts, vai kā atbalsts saskaņā ar atbalsta shēmu. Visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu, un pēc katra pārtraukuma noilgums sākas no jauna.

| (173) | Šajā gadījumā atpakaļejošie termiņi, ko Komisija var piemērot atbalsta atgūšanas nolūkā, ir šādi:






  a) | attiecībā uz pirmajā procedūrā minēto atbalstu: 1993. gada 1. oktobris, ņemot vērā, ka Komisijas pirmā darbība ir veikta 2003. gada 27. maijā, bet 1993. gada 14. septembrī pieņemtais valdības lēmums Nr. 69836/B1461 ir publicēts Grieķijas Valdības Vēstnesī 1993. gada 1. oktobrī un stājies spēkā tajā pašā dienā; |
| --- | --- | --- |

(173)

Šajā gadījumā atpakaļejošie termiņi, ko Komisija var piemērot atbalsta atgūšanas nolūkā, ir šādi:

a)

attiecībā uz pirmajā procedūrā minēto atbalstu: 1993. gada 1. oktobris, ņemot vērā, ka Komisijas pirmā darbība ir veikta 2003. gada 27. maijā, bet 1993. gada 14. septembrī pieņemtais valdības lēmums Nr. 69836/B1461 ir publicēts Grieķijas Valdības Vēstnesī 1993. gada 1. oktobrī un stājies spēkā tajā pašā dienā;

| b) | attiecībā uz otrajā procedūrā minēto atbalstu: 1994. gada 22. aprīlis, ņemot vērā, ka Komisijas pirmā darbība ir veikta 2004. gada 22. aprīlī; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz otrajā procedūrā minēto atbalstu: 1994. gada 22. aprīlis, ņemot vērā, ka Komisijas pirmā darbība ir veikta 2004. gada 22. aprīlī;

| c) | attiecībā uz trešajā procedūrā minēto atbalstu: 1994. gada 12. novembris, ņemot vērā, ka Komisijas pirmā darbība ir veikta 2004. gada 12. novembrī, |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz trešajā procedūrā minēto atbalstu: 1994. gada 12. novembris, ņemot vērā, ka Komisijas pirmā darbība ir veikta 2004. gada 12. novembrī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Parāda pārstrukturēšanas atbalsta shēmas, ko Grieķija, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, ir nelikumīgi īstenojusi Kastorijas, Evijas, Florinas, Kilkis, Rodopi, Evras, Ksantes un Dodekanesas prefektūrā un Lesbas, Samas un Hijas salā, nav saderīgas ar iekšējo tirgu.

2. pants

Individuālu atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar kādu no 1. pantā minētajām atbalsta shēmām, neuzskata par atbalstu, ja piešķiršanas laikā tas atbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti regulā, kas pieņemta, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 994/98 2. pantu, un ir piemērojama atbalsta piešķiršanas laikā.

3. pants

1.   Grieķija no saņēmējiem atgūst nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minētajām shēmām.

2.   Par atgūstamajām summām aprēķina procentus no dienas, kad tās nodotas saņēmēju rīcībā, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.

4.   No šā lēmuma paziņošanas dienas Grieķija atceļ visus saskaņā ar 1. pantā minētajām shēmām piešķirtā atbalsta neveiktos maksājumus.

4. pants

Saskaņā ar 1. pantā minētajām shēmām piešķirtā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

Grieķija nodrošina šā lēmuma izpildi četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

5. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Grieķija nosūta Komisijai šādu informāciju:

| a) | to saņēmēju sarakstu, kas saņēmuši atbalstu saskaņā ar 1. pantā minētajām atbalsta shēmām, un kopējo summu, kuru katrs saņēmējs saņēmis saskaņā ar attiecīgo shēmu; |
| --- | --- |

a)

to saņēmēju sarakstu, kas saņēmuši atbalstu saskaņā ar 1. pantā minētajām atbalsta shēmām, un kopējo summu, kuru katrs saņēmējs saņēmis saskaņā ar attiecīgo shēmu;

| b) | kopējo summu (pamatsummu un procentus), kas jāatgūst no katra saņēmēja, ja uz atbalstu nevar attiecināt de minimis noteikumu; |
| --- | --- |

b)

kopējo summu (pamatsummu un procentus), kas jāatgūst no katra saņēmēja, ja uz atbalstu nevar attiecināt de minimis noteikumu;

| c) | šā lēmuma izpildei veikto un plānoto pasākumu sīku aprakstu; |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma izpildei veikto un plānoto pasākumu sīku aprakstu;

| d) | dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Grieķija informē Komisiju par šā lēmuma izpildei pieņemto valsts pasākumu īstenošanas gaitu, līdz saskaņā ar 1. pantā minētajām atbalsta shēmām piešķirtais atbalsts ir atgūts. Pēc Komisijas pieprasījuma Grieķija nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Tā sniedz arī sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau atgūti no saņēmējiem.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 19. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV C 52, 2.3.2005., 9. lpp. (attiecībā uz lietu C 23/04), OV C 176, 16.7.2005., 13. lpp. (attiecībā uz lietu C 20/05), OV C 63, 16.3.2006., 2. lpp. (attiecībā uz lietu C 50/05).

1

(2)  Valdības lēmums Nr. 69836/B1461, kas grozīts ar lēmumiem Nr. 2035824/5887, 2045909/7431/0025, 2071670/11297 un 72742/B1723.

2

(3)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir aizstāti ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, bet atsauce uz Eiropas Kopienu aizstāta ar atsauci uz Eiropas Savienību.

3

(4)  Vēstule SG-Greffe (2004) D/202445.

4

(5)  OV C 52, 2.3.2005., 9. lpp.

5

(6)  Valdības 1993. gada 14. septembra lēmums Nr. 66336/B1398 (ar grozījumiem).

6

(7)  Vēstule SG-Greffe (2005) D/202557.

7

(8)  OV C 176, 16.7.2005., 13. lpp.

8

(9)  Apvienotais lēmums Nr. 1648/B.22/13.1.94, lēmums Nr. 2003341/683/0025/17.2.94, apvienotais lēmums Nr. 14237/B.664/6.4.1994., lēmums Nr. 2022973/3968/0025/18.5.1994., apvienotais lēmums Nr. 235/B.21/4.1.1995., apvienotais lēmums Nr. 44678/B.1145/3.7.1995., lēmums Nr. 2043231/6673/0025/11.7.95, apvienotais lēmums Nr. 14946/B.566/30.4.1996., lēmums Nr. 2030175/4446/0025/10.6.1996., apvienotais lēmums Nr. 44446/B.1613/24.12.1996., lēmums Nr. 2087184/49/0025/11.7.1997., lēmums Nr. 11362/B.472/7.4.1997., lēmums Nr. 32576/B.1282/9.10.1997., lēmums Nr. 2016123/2133/0025/6.3.1998., lēmums Nr. 40412/B.1677/9.12.1997., lēmums Nr. 2090373/11216/0025/1.6.1998., lēmums Nr. 42998/B.2026/15.12.1998., lēmums Nr. 44247/B.2108/23.12.1998., lēmums Nr. 19954/B.957/7.6.1999., lēmums Nr. 2/42929/0025/7.10.1999., lēmums Nr. 10123/B.507/17.3.1999., lēmums Nr. 2/21857/0025/7.10.1999., lēmums Nr. 6244/B.270/18.2.2000., lēmums Nr. 2/14774/0025/31.5.2000., lēmums Nr. 35913/B.2043/24.10.2000., lēmums Nr. 2/82257/0025/18.12.2000., lēmums Nr. 43407/B.2428/19.12.2000., lēmums Nr. 2/7555/0025/25.5.2001., lēmums Nr. 33951/B.1498/10.10.2001., lēmums Nr. 2/61352/0025/2001/31.1.2002., lēmums Nr. 42567/B.1770/4.12.2001., lēmums Nr. 75113/B.2455/11.11.2003., lēmums Nr. 2/64046/0025/2003/28.1.2004., lēmums Nr. 2041901/16.5.1989.; 2078809/10.10.1989., lēmums Nr. 9034/B.289/10.2.2003., lēmums Nr. 80295/B.2631/28.11.2003., lēmums Nr. 37497/B.1232/2.6.2003.

9

(10)  Vēstule SG-Greffe (2005) D/207656.

10

(11)  OV C 63, 16.3.2006., 2. lpp.

11

(12)  Šā Grieķijas Bankā atvērtā konta finansējumu nodrošina nodevas par komercbanku piešķirtajiem aizdevumiem. Visus konta pārtēriņus sedz valsts (saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju kontā jau sen ir pārtēriņš, tātad to finansē valsts). Eiropas Kopienu Tiesas (tagad Eiropas Savienības Tiesa) 1988. gada 7. jūnija spriedumā lietā C 57/86 Grieķijas Republika pret Komisiju, Recueil 1988, 2855. lpp., ir konstatējusi, ka Grieķijas Bankas pārvaldība un darījumi atrodas tiešā valsts kontolē.

12

Grieķijas Republika pret Komisiju

Recueil

(13)  Grozīts ar lēmumu Nr. 43407/B.2428/19.12.2000., kas grozīts ar lēmumu Nr. 33951/B.1498/10.10.2001., kurš savukārt grozīts ar lēmumu Nr. 75113/B.2455/11.11.2003.

13

(14)  Grozīts ar lēmumu Nr. 44247/B.2108/23.12.1998.

14

(15)  Grozīts ar lēmumu Nr. 42567/B.1770/4.12.2001.

15

(16)  Savukārt grozīts ar lēmumu Nr. 2/42929/0025/7.10.1999.

16

(17)  OV L 325, 28.10.2004., 4. lpp. Regula (EK) Nr. 1860/2004 no 2008. gada 1. janvāra ir atcelta un aizstāta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1535/2007.

17

(18)  OV L 10 of 13.1.2001., 30. lpp.

18

(19)  OV L 91, 6.4.1990., 1. lpp.

19

(20)  OV L 142, 2.6.1997., 22. lpp.

20

(21)  OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.

21

(22)  OV L 128, 19.5.1975., 1. lpp.

22

(23)  Jebkurš atbalsta pasākums, kas dod priekšrocības kādam uzņēmumam tirdzniecībai atvērtā nozarē (piemēram, lauksaimniecībā vai rūpniecībā) vai var piesaistīt patērētājus no citām dalībvalstīm (piemēram, viesnīcu nozarē) ietekmē tirdzniecības plūsmas. Lauksaimniecības nozarē Grieķijas daļa Kopienas iekšējā tirdzniecībā bija EUR 13,684 miljardi importa jomā un EUR 19,31 miljards eksporta jomā.

23

(24)  Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, lai pierādītu, ka pastāv konkurences traucējumi, pietiek ar to, ka, piešķirot uzņēmumam priekšrocības, kādas tas nebūtu varējis iegūt parastos tirgus apstākļos un kādu nav citiem konkurējošiem uzņēmumiem, tiek uzlaboti uzņēmuma konkurences apstākļi (1980. gada spriedums lietā 730/79 Philip Morris pret Komisiju, Recueil, 2671. lpp., speciālizdevums grieķu valodā 1980/III, 13. lpp.).

24

Philip Morris

Recueil

(25)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi.

25

(26)  OV L 337, 21.12.2007., 35. lpp.

26

(27)  OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.

27

(28)  Jūras transporta nozarei de minimis noteikumu šajā gadījumā nevar piemērot, jo tā nav iekļauta nevienā no tiesību aktiem, kas reglamentē de minimis atbalstu, izņemot Regulu (EK) Nr. 1998/2006, kura neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

28

de minimis

de minimis

(29)  OV C 213, 19.8.1992., 2. lpp.

29

(30)  Tagad Līguma 108. panta 3. punkts.

30

(31)  OV C 68, 6.3.1996., 9. lpp.

31

(32)  OV C 71, 11.3.2000., 14. lpp.

32

(33)  Sk. 11. zemsvītras piezīmi.

33

(34)  OV L 91, 6.4.1990., 1. lpp., Regula (EEK) Nr. 866/90 ir atcelta un aizstāta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 951/97 (OV L 142, 2.6.1997., 22. lpp.).

34

(35)  OV L 163, 29.6.1990., 71. lpp.

35

(36)  OV L 79, 23.3.1994., 29. lpp.

36

(37)  OV C 283, 19.9.1997., 2. lpp.

37

(38)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

38

(39)  OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp.

39

(40)  OV C 368, 23.12.1994., 12. lpp.

40

(41)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

41

(42)  Salu reģioni.

42

(43)  Sk. 24. zemsvītras piezīmi, lieta C-730/79, 11. un 12. pamatojums.

43

(44)  OV L 380, 31.12.1990., 27. lpp.

44

(45)  OV L 202, 18.7.1998., 1. lpp.

45

(46)  OV C 317, 30.12.2003., 11. lpp. Šo nostādņu termiņš pirmo reizi ir pagarināts 2006. gadā (OV C 260, 28.10.2006., 7. lpp.), bet otro reizi – 2008. gadā (OV C 173, 8.7.2008., 3. lpp.).

46

(47)  SEC(1989) 921 galīgā redakcija, 3.8.1989.

47

(48)  OV C 205, 5.7.1997., 5. lpp.

48

(49)  OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp.

49

(50)  OV C 212, 12.8.1988., 2. lpp.

50

(51)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

51

(52)  Pirmās instances tiesas (tagad Vispārējā tiesa) 2005. gada spriedums lietā T-171 Sardīnijas reģions pret Komisiju, Krājums II-2123. lpp., 129. punkts.

52

(53)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

53

(54)  OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp.

54

(55)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

55

(56)  OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.

56

---

Labojumi

| 14.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 153/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 153/38

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 15, 2010. gada 20. janvāris
  )

Uz vāka un 1. lappusē virsrakstā:

tekstu:

“par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura”

lasīt šādi:

“par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos”.

---