# Den Europæiske Unions L 109/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.109.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 109 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang21. april 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.109.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 109

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang21. april 2012

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 347/2012 af 16. april 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 med hensyn til kravene ved typegodkendelse af visse klasser af motorkøretøjer for så vidt angår avancerede nødbremsesystemer | 1 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 348/2012 af 20. april 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 18 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2012/201/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 26. marts 2012 om ændring af beslutning 98/213/EF om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets direktiv 89/106/EØF for så vidt angår sæt til indervægge
  (meddelt under nummer C(2012) 1866)

   (
  1
  ) | 20 |
| | | 2012/202/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 29. marts 2012 om ændring af beslutning 1999/94/EF om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets direktiv 89/106/EØF for så vidt angår færdigstøbte byggevarer af normal-, let- eller porebeton
  (meddelt under nummer C(2012) 1977)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2012/203/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 19. april 2012 om ændring af bilag I til beslutning 2006/766/EF for så vidt angår oplysningerne om Chile i listen over tredjelande, hvorfra import til konsum af levende, kølede, frosne eller forarbejdede toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle er tilladt
  (meddelt under nummer C(2012) 2446)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2012/204/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 19. april 2012 om ændring af bilagene til beslutning 2003/467/EF for så vidt angår erklæring af Letland som officielt frit for brucellose og af visse regioner i Italien, Polen og Portugal som officielt frie for tuberkulose, brucellose og enzootisk kvægleukose
  (meddelt under nummer C(2012) 2451)

   (
  1
  ) | 26 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 347/2012 af 16. april 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 med hensyn til kravene ved typegodkendelse af visse klasser af motorkøretøjer for så vidt angår avancerede nødbremsesystemer

1

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 348/2012 af 20. april 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

18

AFGØRELSER

2012/201/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 26. marts 2012 om ændring af beslutning 98/213/EF om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets direktiv 89/106/EØF for så vidt angår sæt til indervægge
  (meddelt under nummer C(2012) 1866)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 1866)

1

20

2012/202/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 29. marts 2012 om ændring af beslutning 1999/94/EF om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets direktiv 89/106/EØF for så vidt angår færdigstøbte byggevarer af normal-, let- eller porebeton
  (meddelt under nummer C(2012) 1977)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 1977)

1

22

2012/203/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 19. april 2012 om ændring af bilag I til beslutning 2006/766/EF for så vidt angår oplysningerne om Chile i listen over tredjelande, hvorfra import til konsum af levende, kølede, frosne eller forarbejdede toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle er tilladt
  (meddelt under nummer C(2012) 2446)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 2446)

1

24

2012/204/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 19. april 2012 om ændring af bilagene til beslutning 2003/467/EF for så vidt angår erklæring af Letland som officielt frit for brucellose og af visse regioner i Italien, Polen og Portugal som officielt frie for tuberkulose, brucellose og enzootisk kvægleukose
  (meddelt under nummer C(2012) 2451)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 2451)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 21.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 347/2012

af 16. april 2012

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 med hensyn til kravene ved typegodkendelse af visse klasser af motorkøretøjer for så vidt angår avancerede nødbremsesystemer

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 af 13. juli 2009 om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (1), særlig artikel 14, stk. 1, litra a), og artikel 14, stk. 3, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 661/2009 er en særskilt forordning, som vedrører typegodkendelsesproceduren i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 661/2009 er en særskilt forordning, som vedrører typegodkendelsesproceduren i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (2).

| (2) | I forordning (EF) nr. 661/2009 fastlægges de grundlæggende krav for typegodkendelse af motorkøretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 for så vidt angår montering af nødbremsesystemer (AEBS — Advanced Emergency Braking Systems). Derfor bør der fastsættes særlige procedurer, prøvninger og krav til sådanne typegodkendelser. |
| --- | --- |

(2)

I forordning (EF) nr. 661/2009 fastlægges de grundlæggende krav for typegodkendelse af motorkøretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 for så vidt angår montering af nødbremsesystemer (AEBS — Advanced Emergency Braking Systems). Derfor bør der fastsættes særlige procedurer, prøvninger og krav til sådanne typegodkendelser.

| (3) | I forordning (EF) nr. 661/2009 fastlægges en generel forpligtelse om, at køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 skal være udstyret med AEBS. |
| --- | --- |

(3)

I forordning (EF) nr. 661/2009 fastlægges en generel forpligtelse om, at køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 skal være udstyret med AEBS.

| (4) | I forordning (EF) nr. 661/2009 bestemmes det, at Kommissionen i visse tilfælde kan vedtage foranstaltninger til fritagelse af visse køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 for forpligtelsen til at montere AEBS. |
| --- | --- |

(4)

I forordning (EF) nr. 661/2009 bestemmes det, at Kommissionen i visse tilfælde kan vedtage foranstaltninger til fritagelse af visse køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 for forpligtelsen til at montere AEBS.

| (5) | En cost-benefit-analyse og en analyse af tekniske aspekter og sikkerhedsaspekter har påvist, at det vil være nødvendigt med en længere frist, før vidtrækkende krav til AEBS kan gøres gældende for alle køretøjer i klasse M2, M3, N2 and N3. Der skal i især tages hensyn til disse køretøjers bremseteknologi og ophænget af deres bagaksler ved fastlæggelsen af detaljerede regler for specifikke prøvninger og tekniske krav til typegodkendelse af disse køretøjer for så vidt angår AEBS. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at gennemføre disse krav i to trin begyndende med godkendelsesniveau 1, som omfatter passende krav til kollisionsadvarsel og nødbremsning for køretøjstyper i klasse M3 og N3 og for køretøjstyper i kategori N2 med en totalmasse på over 8 tons, forudsat at disse køretøjstyper er udstyret med pneumatiske eller luft-over-hydraulik bremsesystemer og med pneumatiske ophængningssystemer for bagakslerne. Disse krav bør udvides yderligere og i et andet trin suppleres med et godkendelsesniveau 2, der også skal finde anvendelse på køretøjstyper med hydrauliske bremsesystemer og ikke-pneumatiske ophængningssystemer for bagakslerne og omfatte køretøjer i klasse M2 og N2 med en totalmasse på ikke over 8 tons. Den tidsmæssige gennemførelse af godkendelsesniveau 2 bør omfatte en tilstrækkelig frist til at indhente yderligere erfaringer med disse systemer og til at muliggøre en yderligere teknisk udvikling på dette område og til at De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) kan vedtage internationale harmoniserede funktions- og prøvningskrav for køretøjstyperne i de pågældende køretøjsklasser. Kommissionen skal derfor senest to år før gennemførelsesdatoen for godkendelsesniveau 2 vedtage prøvningskriterierne for advarsel og bremseaktivering for køretøjer i klasse M2 og N2 med en totalmasse på ikke over 8 tons eller derunder, idet der tages hensyn til udviklingen på FN/ECE-niveau inden for dette område. |
| --- | --- |

(5)

En cost-benefit-analyse og en analyse af tekniske aspekter og sikkerhedsaspekter har påvist, at det vil være nødvendigt med en længere frist, før vidtrækkende krav til AEBS kan gøres gældende for alle køretøjer i klasse M2, M3, N2 and N3. Der skal i især tages hensyn til disse køretøjers bremseteknologi og ophænget af deres bagaksler ved fastlæggelsen af detaljerede regler for specifikke prøvninger og tekniske krav til typegodkendelse af disse køretøjer for så vidt angår AEBS. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at gennemføre disse krav i to trin begyndende med godkendelsesniveau 1, som omfatter passende krav til kollisionsadvarsel og nødbremsning for køretøjstyper i klasse M3 og N3 og for køretøjstyper i kategori N2 med en totalmasse på over 8 tons, forudsat at disse køretøjstyper er udstyret med pneumatiske eller luft-over-hydraulik bremsesystemer og med pneumatiske ophængningssystemer for bagakslerne. Disse krav bør udvides yderligere og i et andet trin suppleres med et godkendelsesniveau 2, der også skal finde anvendelse på køretøjstyper med hydrauliske bremsesystemer og ikke-pneumatiske ophængningssystemer for bagakslerne og omfatte køretøjer i klasse M2 og N2 med en totalmasse på ikke over 8 tons. Den tidsmæssige gennemførelse af godkendelsesniveau 2 bør omfatte en tilstrækkelig frist til at indhente yderligere erfaringer med disse systemer og til at muliggøre en yderligere teknisk udvikling på dette område og til at De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) kan vedtage internationale harmoniserede funktions- og prøvningskrav for køretøjstyperne i de pågældende køretøjsklasser. Kommissionen skal derfor senest to år før gennemførelsesdatoen for godkendelsesniveau 2 vedtage prøvningskriterierne for advarsel og bremseaktivering for køretøjer i klasse M2 og N2 med en totalmasse på ikke over 8 tons eller derunder, idet der tages hensyn til udviklingen på FN/ECE-niveau inden for dette område.

| (6) | Cost-benefit-analysen har også påvist, at den obligatoriske anvendelse af AEBS ville medføre flere omkostninger end fordele, og at den derfor ikke ville være egnet til følgende køretøjsgrupper: sættevognstrækkere i klasse N2 med en totalmasse på over 3,5 tons men ikke over 8 tons, M2- og M3-køretøjer i gruppe A, gruppe I og gruppe II samt M3-ledbusser i gruppe A, gruppe I og gruppe II. Desuden betyder tekniske og fysiske begrænsninger, at det ikke er muligt at montere kollisionsdetektionsudstyr på en sådan måde, at der sikres en pålidelig funktion, på visse køretøjer til særlig anvendelse, terrængående køretøjer og køretøjer med mere end tre aksler. Køretøjer i disse grupper bør derfor fritages for forpligtelsen til at montere AEBS. |
| --- | --- |

(6)

Cost-benefit-analysen har også påvist, at den obligatoriske anvendelse af AEBS ville medføre flere omkostninger end fordele, og at den derfor ikke ville være egnet til følgende køretøjsgrupper: sættevognstrækkere i klasse N2 med en totalmasse på over 3,5 tons men ikke over 8 tons, M2- og M3-køretøjer i gruppe A, gruppe I og gruppe II samt M3-ledbusser i gruppe A, gruppe I og gruppe II. Desuden betyder tekniske og fysiske begrænsninger, at det ikke er muligt at montere kollisionsdetektionsudstyr på en sådan måde, at der sikres en pålidelig funktion, på visse køretøjer til særlig anvendelse, terrængående køretøjer og køretøjer med mere end tre aksler. Køretøjer i disse grupper bør derfor fritages for forpligtelsen til at montere AEBS.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

Denne forordning finder anvendelse på motorkøretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 som defineret i bilag II til direktiv 2007/46/EF med følgende undtagelser:

| 1) | sættevognstrækkere i klasse N2 med en totalmasse på over 3,5 tons men ikke over 8 tons |
| --- | --- |

1)

sættevognstrækkere i klasse N2 med en totalmasse på over 3,5 tons men ikke over 8 tons

| 2) | klasse M2- og M3-køretøjer i gruppe A, gruppe I og gruppe II |
| --- | --- |

2)

klasse M2- og M3-køretøjer i gruppe A, gruppe I og gruppe II

| 3) | klasse M3-ledbusser i gruppe A, gruppe I og gruppe II |
| --- | --- |

3)

klasse M3-ledbusser i gruppe A, gruppe I og gruppe II

| 4) | terrængående køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 som omhandlet i punkt 4.2 og 4.3 i del A i bilag II til direktiv 2007/46/EF |
| --- | --- |

4)

terrængående køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 som omhandlet i punkt 4.2 og 4.3 i del A i bilag II til direktiv 2007/46/EF

| 5) | køretøjer til særlig anvendelse i klasse M2, M3, N2 og N3 som omhandlet i punkt 5 i del A i bilag II til direktiv 2007/46/EF |
| --- | --- |

5)

køretøjer til særlig anvendelse i klasse M2, M3, N2 og N3 som omhandlet i punkt 5 i del A i bilag II til direktiv 2007/46/EF

| 6) | køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 med mere end tre aksler. |
| --- | --- |

6)

køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 med mere end tre aksler.

Artikel 2

Definitioner

Ved anvendelsen af nærværende forordning finder definitionerne i direktiv 2007/46/EF og forordning (EF) nr. 661/2009 anvendelse.

Endvidere forstås ved:

1)   »køretøjstype for så vidt angår køretøjets avancerede nødbremsesystem (AEBS)«: en klasse af køretøjer, som ikke adskiller sig fra hinanden på væsentlige punkter som:

2)   »prøvekøretøj«: det køretøj, der prøves

3)   »mål«: en masseproduceret køretøjsserie i klasse M1, AA, sedan, som defineret i punkt 1 i del C, i bilag II til direktiv 2007/46/EF, eller, hvis der er tale om et blødt mål, en genstand, der er repræsentativt for et sådant køretøj med hensyn til de detektionskarakteristika, der avendes i AEBS-sensorsystemet ved prøvningen

4)   »blødt mål«: et mål, der vil lide mindst mulig skade og forårsage mindst mulig skade på prøvekøretøjet i tilfælde af en kollision

5)   »bevægende mål«: et mål, der bevæger sig med en konstant hastighed i samme retning som og i midten af samme bevægelsesbane som prøvekøretøjet

6)   »stationært mål«: et stillestående mål, der vender i samme retning som og befinder sig i midten af samme bevægelsesbane som prøvekøretøjet

7)   »kollisionsadvarselsfase«: fasen umiddelbart før nødbremsningsfasen, hvor AEBS advarer føreren om risikoen for en kollision fremad

8)   »nødbremsningsfase«: den fase, der starter, når AEBS udsender en bremsekommando om deceleration på mindst 4 m/s2 til køretøjets driftsbremsesystem

9)   »fællesfelt«: et område, hvori to eller flere informationsfunktioner kan vises, men dog ikke samtidig

10)   »selvtest«: en integreret funktion, der kontrollerer systemsvigt semikontinuerligt, i det mindste når systemet er aktivt

11)   »tid til kollision (TTC — time to collision)«: den tidsværdi, der fremkommer ved at dele afstanden mellem prøvekøretøjet og målet med prøvekøretøjets og målets relative hastighed i et givent øjeblik.

Artikel 3

Medlemsstaternes forpligtelser

1.   Med virkning fra den 1. november 2013 skal de nationale myndigheder hvad angår AEBS nægte at meddele EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af nye typer af køretøjer, som ikke er i overensstemmelse med kravene i bilag II og III, dog med undtagelse af kravene til godkendelsesniveau 2 i bilag II og godkendelses-/forkastelseskriterierne i tillæg 2 til nævnte bilag og med undtagelse af køretøjer ikke udstyret med pneumatisk bagakselophæng.

2.   Med virkning fra den 1. november 2015 skal de nationale myndigheder hvad angår AEBS anse typeattester for nye køretøjer for ikke længere at være gyldige til de i artikel 26 i direktiv 2007/46/EF nævnte formål og forbyde registrering, salg og ibrugtagning af sådanne køretøjer, hvis de ikke er i overensstemmelse med kravene i bilag II og III, med undtagelse af kravene til godkendelsesniveau 2 i bilag II og godkendelses-/forkastelseskriterierne i tillæg 2 til nævnte bilag og med undtagelse af køretøjer ikke udstyret med pneumatisk bagakselophæng.

3.   Med virkning fra den 1. november 2016 skal de nationale myndigheder hvad angår AEBS nægte at meddele EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af nye typer af køretøjer, som ikke er i overensstemmelse med kravene i bilag II og III, herunder kravene til godkendelsesniveau 2 i bilag II og godkendelses-/forkastelseskriterierne i tillæg 2 til nævnte bilag.

4.   Med virkning fra den 1. november 2018 skal de nationale myndigheder hvad angår AEBS anse typeattester for nye køretøjer for ikke længere at være gyldige til de i artikel 26 i direktiv 2007/46/EF nævnte formål og forbyde registrering, salg og ibrugtagning af sådanne køretøjer, hvis de ikke er i overensstemmelse med kravene i bilag II og III, herunder kravene til godkendelsesniveau 2 i bilag II og godkendelses-/forkastelseskriterierne i tillæg 2 til nævnte bilag.

5.   Uden at dette berører bestemmelserne i stk. 1-4 må de nationale myndigheder ikke hvad angår AEBS:

| a) | nægte at meddele EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af en ny type køretøj, hvis det pågældende køretøj er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 661/2009 og denne forordning |
| --- | --- |

a)

nægte at meddele EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af en ny type køretøj, hvis det pågældende køretøj er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 661/2009 og denne forordning

| b) | forbyde registrering, salg eller ibrugtagning af et nyt køretøj, hvis dette køretøj er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 661/2009 og nærværende forordning |
| --- | --- |

b)

forbyde registrering, salg eller ibrugtagning af et nyt køretøj, hvis dette køretøj er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 661/2009 og nærværende forordning

| c) | meddele EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse til godkendelsesniveau 2 for en ny type køretøj i klasse M2 eller N2 med totalmasse på ikke over 8 tons, før kravene til godkendelses-/forkastelsesværdier og prøvning er blevet specificeret i henhold til artikel 5. |
| --- | --- |

c)

meddele EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse til godkendelsesniveau 2 for en ny type køretøj i klasse M2 eller N2 med totalmasse på ikke over 8 tons, før kravene til godkendelses-/forkastelsesværdier og prøvning er blevet specificeret i henhold til artikel 5.

Artikel 4

EF-typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår AEBS

1.   Fabrikanten eller dennes repræsentant skal til den typegodkendende myndighed indsende ansøgningen om EF-typegodkendelse af en køretøjstype med hensyn til AEBS.

2.   Ansøgningen udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som findes i del 1 i bilag I.

3.   Hvis alle relevante krav i bilag II til nærværende forordning er opfyldt, meddeler godkendelsesmyndigheden EF-typegodkendelse og udsteder et typegodkendelsesnummer i overensstemmelse med nummereringssystemet i bilag VII til direktiv 2007/46/EF.

En godkendende myndighed må ikke give samme nummer til to forskellige køretøjstyper.

4.   Ved anvendelse af stk. 3 udsteder den typegodkendende myndighed en EF-typegodkendelsesattest i overensstemmelse med modellen i del 2 i bilag I.

Artikel 5

Ændring af tillæg 2 til bilag II

Inden den 31. december 2014 ændrer Kommissionen tillæg 2 til bilag II for at indføre godkendelses-/forkastelsesværdier for de krav til advarsel og aktivering, som køretøjstyper i klasse M2 og N2 med en totalmasse på ikke over 8 tons skal opfylde for være i overensstemmelse med godkendelsesniveau 2.

Artikel 6

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 200 af 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1.

2

---

BILAG I

Standardiseret oplysningsskema og EF-typegodkendelsesattest for typegodkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår AEBS

DEL 1

Oplysningsskema

MODEL

Oplysningsskema nr. ... vedrørende EF-typegodkendelse af et motorkøretøj for så vidt angår avancerede nødbremsesystemer (AEBS).

Nedennævnte oplysninger skal indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i den relevante målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal ligeledes være tilstrækkelig detaljerede.

Hvis de i bilag I til forordning (EU) nr. 347/2012 omhandlede systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.

0.   GENERELT

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

0.2.   Type: ...

0.2.0.1.   Chassis: ...

0.2.0.2.   Karrosseri/færdigopbygget køretøj: ...

0.2.1.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

0.3.   Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (1): ...

0.3.0.1.   Chassis: ...

0.3.0.2.   Karrosseri/færdigopbygget køretøj: ...

0.3.1.   Mærkets placering: ...

0.3.1.1.   Chassis: ...

0.3.1.2.   Karrosseri/færdigopbygget køretøj: ...

0.4.   Køretøjets klasse (2): ...

0.5.   Fabrikantens navn og adresse: ...

0.6.   Anbringelsessted og -måde for foreskrevne skilte og påskrifter, og anbringelsessted for køretøjets identifikationsnummer: ...

0.6.1.   På chassiset: ...

0.6.2.   På karrosseriet: ...

0.8.   Navn og adresse på samlefabrik(ker)

0.9.   Navn og adresse på fabrikantens repræsentant (i givet fald): ...

1.   KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER

1.1.   Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...

1.2.   Målskitse for hele køretøjet: ...

1.3.   Antal aksler og hjul: ...

1.3.1.   Antal aksler med tvillingemontering samt anbringelse: ...

1.3.2.   Antal styrede aksler og deres placering: ...

1.3.3.   Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): ...

2.   MASSE OG DIMENSIONER (3)
   (4)

(i kg og mm) (Der henvises i givet fald til tegninger)

2.1.   Akselafstand(e) (ved fuld last) (5)

2.1.1.   Køretøjer med to aksler: ...

2.1.1.1.   Køretøjer med tre eller flere aksler

2.3.   Sporvidde(r) og akselbredde(r)

2.3.1.   Sporvidde for hver styret aksel (6): ...

2.3.2.   Sporvidde for alle andre aksler (6): ...

2.3.4.   Bredde af den forreste aksel (målt ved dækkets yderste del, dog bortset fra dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen): ...

2.4.   Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål)

2.4.1.   For chassis uden karrosseri

2.4.1.1.   Længde (7): ...

2.4.1.1.1.   Største tilladte længde: ...

2.4.1.1.2.   Mindste tilladte længde: ...

2.4.1.2.   Bredde (8): ...

2.4.1.2.1.   Største tilladte bredde: ...

2.4.1.2.2.   Mindste tilladte bredde: ...

2.4.2.   For chassis med karrosseri

2.4.2.1.   Længde (7): ...

2.4.2.1.1.   Lastefladens længde: ...

2.4.2.2.   Bredde (8): ...

2.4.3.   For karrosseri godkendt uden chassis (køretøjer i klasse M2 og M3)

2.4.3.1.   Længde (7): ...

2.4.3.2.   Bredde (8): ...

2.6.   Masse i køreklar stand

Masse af køretøj med karrosseri og — for trækkende køretøjer i andre klasser end M1, med koblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten — i køreklar stand, eller masse af chassis eller af chassis med førerhus uden karrosseri og/eller koblingsanordning, hvis karrosseri og/eller koblingsanordning ikke monteres af fabrikanten, (med væsker, værktøj, eventuelt reservehjul og fører samt for busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) (9) (største og mindste for hver variant): ...

4.7.   Køretøjets konstruktivt bestemte maksimalhastighed (i km/h) (10): ...

8.   BREMSER

(Følgende nærmere oplysninger, herunder i givet fald identifikationsmuligheder)

8.1.   Bremsetype og -karakteristik (som defineret i punkt 1.6 i bilag I til Rådets direktiv 71/320/EØF (11) med nærmere oplysninger og tegninger af tromler, skiver, slanger, bremseskoenes/-klodsernes/-belægningernes fabrikat og type, effektivt bremseareal, radius af tromler, sko eller skiver, bremsetromlernes masse, justeringsanordninger, relevante dele af aksel (aksler) og hjulophæng: ...

8.2.   Funktionsdiagram, beskrivelse og/eller tegning af bremsesystemet som beskrevet i punkt 1.2 i bilag I til direktiv 71/320/EØF, herunder nærmere oplysninger om og tegninger af transmission og betjening: ...

8.2.1.   Driftsbremsesystem: ...

8.2.2.   Nødbremsesystem: ...

8.2.4.   Eventuelt yderligere bremsesystem: ...

8.3.   Betjening og transmission af bremsesystemer til påhængskøretøjer i køretøjer, der er beregnet til at trække et påhængskøretøj: ...

8.4.   Køretøjet er udstyret til at trække et påhængskøretøj med elektrisk/pneumatisk/hydraulisk (12) driftsbremse: ja/nej (12)

8.5.   Blokeringsfri bremser

8.5.1.   beskrivelse af systemets funktion (herunder elektroniske dele), blokdiagram over de elektriske forbindelser samt diagram over hydraulik- eller trykluftkredsløbet: ...

8.6.   Beregning og kurver i henhold til tillægget til punkt 1.1.4.2 i tillægget til bilag II til direktiv 71/320/EØF (i de relevante tilfælde tillægget til bilag XI): ...

8.7.   Beskrivelse og/eller tegning af energiforsyning (skal ligeledes specificeres for bremsesystem med servoforstærkning): ...

8.7.1.   For trykluftbremsesystemer, arbejdstrykket p2 i bremsebeholderen (-beholderne): ...

8.7.2.   For vakuumbremsesystemer, begyndelsesenerginiveauet i beholderen (beholderne): ...

13.   SÆRLIGE FORSKRIFTER FOR BUSSER

13.1.   Køretøjets kategori: Gruppe III/gruppe B (12)

Forklarende noter

DEL 2

MODEL

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

EF-TYPEGODKENDELSESATTEST

Meddelelse vedrørende:

| — | EF-typegodkendelse (13) |
| --- | --- |

—

EF-typegodkendelse (13)

| — | udvidelse af EF-typegodkendelse (13) |
| --- | --- |

—

udvidelse af EF-typegodkendelse (13)

| — | afslag på EF-typegodkendelse (13) |
| --- | --- |

—

afslag på EF-typegodkendelse (13)

| — | inddragelse af EF-typegodkendelse (13) |
| --- | --- |

—

inddragelse af EF-typegodkendelse (13)

for en type køretøj for så vidt angår avancerede nødbremsesystemer (AEBS)

i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 347/2012 med senere ændringer og i overensstemmelse med godkendelsesniveau 1 (13)/godkendelsesniveau 2 (13)

EF-typegodkendelsesnummer: _

Årsag til udvidelse:

AFSNIT I

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):

0.2.   Type:

0.2.1.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r):

0.3.   Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet (14)

0.3.1.   Mærkets placering:

0.4.   Køretøjets klasse (15):

0.5.   Fabrikantens navn og adresse:

0.8.   Navn(-e) og adresse(-r) på samlefabrik(ker):

0.9.   Fabrikantens repræsentant:

AFSNIT II

1.   Eventuelle supplerende oplysninger: Jf. addendum

2.   Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningerne:

3.   Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste:

4.   Prøvningsrapportens nummer:

5.   Eventuelle bemærkninger: Jf. addendum

6.   Sted:

7.   Dato:

8.   Underskrift:

| Bilag | : | Informationspakke
  Prøvningsrapport. |
| --- | --- | --- |

Bilag

:

Informationspakke

Prøvningsrapport.

---

(1)  Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??).

(2)  Klassifikation i henhold til definitionerne i del A i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).

(3)  Ved udførelse med normalt førerhus og med førerhus med sovekabine oplyses for begge udførelser masse og dimensioner

(4)  ISO-standard nr. 612:1978 — Road vehicles — Dimensions of motor vehicles and towed vehicles — terms and definitions.

(5)

| (g1) | Motorkøretøj og påhængskøretøj med trækstang: punkt nr. 6.4.1
  Sættevogne og kærrer: punkt nr. 6.4.2.

  Bemærk:

  Ved kærrer betragtes koblingsanordningens akse som forreste aksel. |
| --- | --- |

(g1)

Motorkøretøj og påhængskøretøj med trækstang: punkt nr. 6.4.1

Sættevogne og kærrer: punkt nr. 6.4.2.

Bemærk:

Ved kærrer betragtes koblingsanordningens akse som forreste aksel.

(6)

| (g4) | Punkt nr. 6.5. |
| --- | --- |

(g4)

Punkt nr. 6.5.

(7)

| (g5) | Punkt nr. 6.1 og for køretøjer i andre klasser end M1: punkt 2.4.1 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/27/EF (EFT L 233 af 25.8.1997, s. 1)
  Hvis der er tale om påhængskøretøjer, angives længden som omhandlet i punkt 6.1.2 i ISO-standard 612:1978. |
| --- | --- |

(g5)

Punkt nr. 6.1 og for køretøjer i andre klasser end M1: punkt 2.4.1 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/27/EF (EFT L 233 af 25.8.1997, s. 1)

Hvis der er tale om påhængskøretøjer, angives længden som omhandlet i punkt 6.1.2 i ISO-standard 612:1978.

(8)

| (g7) | punkt nr. 6.2 og for køretøjer i andre klasser end M1: punkt 2.4.2 i bilag I til direktiv 97/27/EF. |
| --- | --- |

(g7)

punkt nr. 6.2 og for køretøjer i andre klasser end M1: punkt 2.4.2 i bilag I til direktiv 97/27/EF.

(9)  Massen af føreren og eventuelt medfølgende personale sættes til 75 kg pr. person (fordelt med 68 kg for personen selv og syv kg for dennes bagage i henhold til ISO-standard 2416 — 1992), brændstofbeholderen fyldes til 90 % af det af fabrikanten opgivne volumen og de øvrige væskeholdige systemer (undtagen dem med spildevand) til 100 % af det opgivne volumen.

(10)  Hvad angår påhængskøretøjer, den maksimale hastighed som angivet af fabrikanten.

(11)  EFT L 202 af 6.9.1971, s. 37.

(12)  Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder foreligger).

(13)  Det ikke gældende overstreges.

(14)  Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af disse oplysninger, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??).

(15)  Som defineret i afsnit A i bilag II til direktiv 2007/46/EF.

Addendum

til EF-typegodkendelsesattest nr. ...

1.   Yderligere oplysninger

1.1.   kort beskrivelse af det avancerede nødbremsesystem (AEBS), der er monteret i køretøjet:

4.   Prøvningsresultater i henhold til bilag II til forordning (EU) nr. 347/2012.

4.1.   nærmere oplysninger, der gør det muligt at identificere og reproducere de mål, der er brugt til prøvningen

4.2.   liste over aktive handlinger, der medfører afbrydelse af kollisionsadvarselsfasen

4.3.   liste over aktive handlinger, der medfører afbrydelse af nødbremsefasen

4.4.   beskrivelse af advarselsangivelsen og den rækkefølge, som kollisionsadvarselssignalerne afgives til føreren på

4.5.   køretøjets masse og belastningstilstand ved prøvningen

4.6.   nærmere oplysninger til specifik identifikation af prøvemålene

4.7.   resultat af prøvning af advarsel og aktivering med stationært mål

4.8.   resultat af prøvning af advarsel og aktivering med bevægende mål

4.9.   resultat af prøvning af fejldetektion

4.10.   resultat af deaktiveringsprøvning (kun hvis køretøjet er udstyret med et middel til at deaktivere nødbremsesystemet)

4.11.   resultat af fejlreaktionsprøvningen

4.12.   køretøjstypen med dens avancerede nødbremsesystem (AEBS) opfylder kravene til godkendelsesniveau 1 som anført i tillæg 1 til bilag II til forordning (EU) nr. 347/2012: ja/nej (1)

4.13.   køretøjstypen med dens avancerede nødbremsesystem (AEBS) opfylder kravene til godkendelsesniveau 2 som anført i tillæg 2 til bilag II til forordning (EU) nr. 347/2012: ja/nej (1)

5.   Eventuelle bemærkninger:

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG II

Krav og prøvninger ved typegodkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår AEBS

1.   Krav

1.1.   Generelle krav

1.1.1.   Ethvert køretøj, der er omfattet af denne forordning, skal for så vidt angår det monterede AEBS-system opfylde funktionskravene i punkt 1.1-1.6.2 i dette bilag og skal være udstyret med en blokeringsfri bremsefunktion i henhold til funktionskravene i bilag 13 til FN/ECE-regulativ nr. 13 (1).

1.1.2.   AEBS-systemets effektivitet må ikke kunne forringes af magnetiske eller elektriske felter. Denne betingelse anses for opfyldt, hvis FN/ECE-regulativ nr. 10, ændringsserie 03, er overholdt.

1.1.3.   Overensstemmelse med komplekse elektroniske styresystemers sikkerhedsaspekter skal påvises ved opfyldelse af kravene i bilag III.

1.2.   Præstationskrav

1.2.1.   Systemet skal give føreren passende advarsler som beskrevet i punkt 1.2.1.1-1.2.1.3:

| 1.2.1.1. | En kollisionsadvarsel, når AEBS har detekteret en risiko for kollision med et forankørende køretøj i klasse M, N eller O i samme vognbane, som bevæger sig med en lavere hastighed, er blevet bragt til stilstand eller er stationært og ikke er blevet identificeret som værende i bevægelse. Advarslen skal være som nærmere angivet i punkt 1.5.1. |
| --- | --- |

1.2.1.1.

En kollisionsadvarsel, når AEBS har detekteret en risiko for kollision med et forankørende køretøj i klasse M, N eller O i samme vognbane, som bevæger sig med en lavere hastighed, er blevet bragt til stilstand eller er stationært og ikke er blevet identificeret som værende i bevægelse. Advarslen skal være som nærmere angivet i punkt 1.5.1.

| 1.2.1.2. | En fejladvarsel, hvis der er en fejl i AEBS, der forhindrer opfyldelsen af kravene i dette bilag. Advarslen skal være som nærmere angivet i punkt 1.5.4.






  1.2.1.2.1 | Der må ikke være et kendeligt tidsinterval mellem de enkelte AEBS-selvkontroller, og der må ikke være en kendelig forsinkelse med hensyn til tænding af advarselssignalet i tilfælde af en elektrisk detekterbar fejl. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2.

En fejladvarsel, hvis der er en fejl i AEBS, der forhindrer opfyldelsen af kravene i dette bilag. Advarslen skal være som nærmere angivet i punkt 1.5.4.

1.2.1.2.1

Der må ikke være et kendeligt tidsinterval mellem de enkelte AEBS-selvkontroller, og der må ikke være en kendelig forsinkelse med hensyn til tænding af advarselssignalet i tilfælde af en elektrisk detekterbar fejl.

| 1.2.1.3. | Hvis køretøjet er udstyret med et middel til manuel deaktivering af AEBS, skal der afgives en deaktiveringsadvarsel, når systemet deaktiveres. Dette skal være som nærmere angivet i punk 1.4.2. |
| --- | --- |

1.2.1.3.

Hvis køretøjet er udstyret med et middel til manuel deaktivering af AEBS, skal der afgives en deaktiveringsadvarsel, når systemet deaktiveres. Dette skal være som nærmere angivet i punk 1.4.2.

1.2.2.   Den advarsel/de advarsler, der er omhandlet i punkt 1.2.1.1, skal, med forbehold af bestemmelserne i punkt 1.3.1, 1.3.2 og 1.3.3, efterfølges af en nødbremsefase, der har til formål at foretage en betydelig reduktion af prøvekøretøjets hastighed. Dette skal prøves i henhold til punkt 2.4 og 2.5.

1.2.3.   AEBS skal være aktivt mindst i hastighedsområdet fra 15 km/h til køretøjets konstruktivt bestemte maksimalhastighed og i alle belastningstilstande, medmindre det deaktiveres manuelt i overensstemmelse med punkt 1.4.

1.2.4.   AEBS skal være konstrueret til at minimisere genereringen af kollisionsadvarselssignaler og til at undgå automatisk bremsning i situationer, hvor føreren ikke ville kunne se en umiddelbar risiko for kollision fremad. Dette skal påvises i overensstemmelse med punkt 2.8.

1.3.   Afbrydelse foretaget af føreren

1.3.1.   AEBS kan omfatte et middel for føreren til at afbryde kollisionsadvarselsfasen. Hvis et køretøjs bremsesystem bruges til at angive en haptisk advarsel, skal systemet give føreren mulighed for at afbryde advarselsbremsningen.

1.3.2.   AEBS skal omfatte et middel for føreren til at afbryde nødbremsefasen.

1.3.3.   I de tilfælde, der er omhandlet i punkt 1.3.1 og 1.3.2, kan afbrydelsen foretages ved enhver aktiv handling (f.eks. kick down, betjening af afviserblink), som angiver, at føreren er opmærksom på nødsituationen. Køretøjsfabrikanten giver i forbindelse med typegodkendelsen den tekniske tjeneste en liste over disse aktive handlinger, og denne skal vedhæftes den prøvningsrapport, der er omhandlet i afsnit II i del 2 i bilag I.

1.4.   Når et køretøj er udstyret med et middel til deaktivering af AEBS-funktionen, finder følgende betingelser anvendelse i relevant omfang:

| 1.4.1. | AEBS-funktionen skal automatisk genindkobles ved begyndelsen af hver ny tændingscyklus. |
| --- | --- |

1.4.1.

AEBS-funktionen skal automatisk genindkobles ved begyndelsen af hver ny tændingscyklus.

| 1.4.2. | Et konstant optisk advarselssignal skal fortælle føreren, at AEBS-funktionen er blevet deaktiveret. Den gule kontrollampe omhandlet i punkt 1.5.4 kan anvendes til dette formål. |
| --- | --- |

1.4.2.

Et konstant optisk advarselssignal skal fortælle føreren, at AEBS-funktionen er blevet deaktiveret. Den gule kontrollampe omhandlet i punkt 1.5.4 kan anvendes til dette formål.

1.5.   Afgivelse af advarsler

1.5.1.   Den kollisionsadvarsel, der er omhandlet i punkt 1.2.1.1, skal afgives med mindst to midler valgt blandt akustiske, haptiske og optiske midler.

Timingen af advarselssignaler skal være således, at de giver føreren mulighed for at reagere på en kollisionsrisiko og bringe situationen under kontrol, og skal også undgå at genere føreren som følge af for tidlige eller for hyppige advarsler. Dette skal prøves i henhold til punkt 2.4.2 og 2.5.2.

1.5.2.   En beskrivelse af advarselsangivelsen og den rækkefølge, som kollisionsadvarselssignalerne afgives til føreren på, skal gives af køretøjsfabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen og skal angives i prøvningsrapporten.

1.5.3.   Når et optisk signal anvendes som del af kollisionsadvarslen, kan det optiske signal være en blinkende udgave af det fejladvarselssignal, der er specificeret i punkt 1.2.1.2.

1.5.4.   Det i punkt 1.2.1.2 omhandlede fejladvarsel skal være et konstant gult optisk advarselssignal.

1.5.5.   Hvert optisk AEBS-advarselssignal skal aktiveres, enten når tændingen (startanordningen) står på »on« (kørsel), eller når tændingen (startanordningen) er i en position mellem »on« (kørsel) og »start«, der af fabrikanten er angivet som en kontrolposition (initial system(power-on)). Dette krav gælder ikke for advarselssignaler, der vises i et fællesfelt.

1.5.6.   Advarselssignalerne skal også være synlige i fuldt dagslys; føreren skal fra førersædet let kunne kontrollere, at signalerne er funktionsdygtige.

1.5.7.   Når føreren får et optisk advarselssignal, der angiver, at AEBS midlertidigt er ude af funktion, f.eks. som følge af ugunstige vejrforhold, skal signalet være konstant og farven gul. Fejladvarselssignalet i 1.5.4 kan anvendes til dette formål.

1.6.   Bestemmelser vedrørende periodisk syn

1.6.1.   Ved et periodisk teknisk syn skal det være muligt at kontrollere, at AEBS's funktionsstatus er korrekt ved hjælp af en synlig observation af fejladvarselssignalets status efter »power-ON« og evt. pærekontrol.

Hvis fejladvarselssignalet vises i et fællesfelt, skal det først observeres, at fællesfeltet er i funktion, før status af fejladvarselssignalet kontrolleres.

1.6.2.   Ved typegodkendelsen afgives en fortrolig beskrivelse af den anvendte metode til beskyttelse mod simpel uautoriseret manipulation af det af fabrikanten valgte fejladvarselssignal.

Alternativt anses dette beskyttelseskrav for at være opfyldt, når der findes et ekstra system til kontrol af korrekt driftsstatus for AEBS.

2.   Prøvningsprocedurer

2.1.   Prøvningsbetingelser

2.1.1.   Prøvningen udføres på en flad og tør asfalt- eller betonoverflade med god friktion.

2.1.2.   Den omgivende temperatur skal være mellem 0 °C og 45 °C.

2.1.3.   Den vandrette sigtbarhed skal være således, at målet kan iagttages under hele prøvningen.

2.1.4.   Prøvningerne må kun finde sted, når der ikke er vind, som kan påvirke resultaterne.

2.2.   Forhold ved køretøjet

2.2.1.   Prøvningsvægt

Køretøjet prøves ved belastningsforhold, som aftales mellem fabrikanten og den tekniske tjeneste. Der må ikke foretages ændringer, når prøvningsproceduren er påbegyndt.

2.3.   Prøvemål

2.3.1.   De mål, der anvendes ved prøvningerne, skal være normale masseproducerede køretøjsserier i klasse M1, AA, sedan, eller et »blødt mål«, der er repræsentativt for et sådant køretøj med hensyn til de detektionskarakteristika, der anvendes af AEBS-sensorsystemet ved prøvningen (2).

2.3.2.   Detaljer, der gør det muligt specifikt at identificere og reproducere målet/målene, skal anføres i køretøjets typegodkendelsesdokumentation som omhandlet i punkt 4.6 i addendum til afsnit II i del 2 i bilag I.

2.4.   Prøvning af advarsel og aktivering med et stationært mål

2.4.1.   Prøvekøretøjet skal bevæge sig mod det stationære mål i en lige linje i mindst to sekunder forud for den funktionelle del af prøvningen med en forskydning mellem prøvekøretøj og målets midterlinje på højst 0,5 m.

Den funktionelle del at prøvningen starter, når prøvekøretøjet bevæger sig med en hastighed på 80 ± 2 km/h og befinder sig i en afstand på mindst 120 m fra målet.

Fra starten af den funktionelle del og indtil kollisionspunktet må der af føreren ikke foretages justering af nogen af prøvekøretøjets betjeningsanordninger, bortset fra en let justering af styreanordningen for at modvirke afdrift.

2.4.2.   Timingen af de kollisionsadvarselsmidler, der er omhandlet i punkt 1.5.1, skal være i overensstemmelse med følgende:

| 2.4.2.1 | Mindst én haptisk eller akustisk advarsel skal afgives senest ved de værdier, der er angivet i: | For godkendelsesniveau 1 Kolonne B i tabellen i tillæg 1 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1

Mindst én haptisk eller akustisk advarsel skal afgives senest ved de værdier, der er angivet i:

For godkendelsesniveau 1 Kolonne B i tabellen i tillæg 1

| | For godkendelsesniveau 2 Kolonne B i tabellen i tillæg 2 |
| --- | --- |

For godkendelsesniveau 2 Kolonne B i tabellen i tillæg 2

Disse værdier skal være opnået før indledning af nødbremsefasen.

| 2.4.2.2. | Advarsel med mindst to advarselsmidler skal være afgivet senest ved de værdier, der er angivet i: | For godkendelsesniveau 1 Kolonne C i tabellen i tillæg 1 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2.

Advarsel med mindst to advarselsmidler skal være afgivet senest ved de værdier, der er angivet i:

For godkendelsesniveau 1 Kolonne C i tabellen i tillæg 1

| | For godkendelsesniveau 2 Kolonne C i tabellen i tillæg 2 |
| --- | --- |

For godkendelsesniveau 2 Kolonne C i tabellen i tillæg 2

Disse værdier skal være opnået før indledning af nødbremsefasen.

| 2.4.2.3. | Ingen hastighedsreduktion i advarselsfasen må være på over 15 km/h eller 30 % af prøvekøretøjets samlede hastighedsreduktion, afhængig af hvilken værdi er den største. |
| --- | --- |

2.4.2.3.

Ingen hastighedsreduktion i advarselsfasen må være på over 15 km/h eller 30 % af prøvekøretøjets samlede hastighedsreduktion, afhængig af hvilken værdi er den største.

2.4.3.   Kollisionsadvarselsfasen skal efterfølges af nødbremsefasen.

2.4.4.   Nødbremsefasen må ikke starte før en »tid til kollision« (TTC) på 3,0 sekunder eller mindre.

Overensstemmelse kontrolleres efter aftale mellem den tekniske tjeneste og køretøjsfabrikanten ved enten faktiske målinger under prøvningen eller ved hjælp af dokumentation leveret af køretøjsfabrikanten.

2.4.5.   Prøvekøretøjets samlede hastighedsreduktion i det øjeblik, hvor det kolliderer med det stationære mål, må ikke være mindre end den værdi, der er angivet i:

| | For godkendelsesniveau 1 Kolonne D i tabellen i tillæg 1 |
| --- | --- |

For godkendelsesniveau 1 Kolonne D i tabellen i tillæg 1

| | For godkendelsesniveau 2 Kolonne D i tabellen i tillæg 2 |
| --- | --- |

For godkendelsesniveau 2 Kolonne D i tabellen i tillæg 2

2.5.   Prøvning af advarsel og aktivering med et bevægende mål

2.5.1.   Prøvekøretøjet og det bevægende mål skal bevæge sig i samme retning i en lige linje i mindst to sekunder forud for den funktionelle del af prøvningen med en forskydning mellem prøvekøretøj og målets midterlinje på højst 0,5 m.

Den funktionelle del at prøvningen starter, når prøvekøretøjet bevæger sig med en hastighed på 80 ± 2 km/h og det bevægende mål med en hastighed svarende til værdien angivet i:

| | For godkendelsesniveau 1 Kolonne H i tabellen i tillæg 1 |
| --- | --- |

For godkendelsesniveau 1 Kolonne H i tabellen i tillæg 1

| | For godkendelsesniveau 2 Kolonne H i tabellen i tillæg 2 |
| --- | --- |

For godkendelsesniveau 2 Kolonne H i tabellen i tillæg 2

Afstanden mellem prøvekøretøjet og det bevægende mål skal være mindst 120 m.

Fra starten af den funktionelle del af prøvningen og indtil prøvekøretøjet kommer ned på en hastighed svarende til målets hastighed må der af føreren ikke foretages justering af nogen af prøvekøretøjets betjeningsanordninger, bortset fra en let justering af styreanordningen for at modvirke afdrift.

2.5.2.   Timingen af de kollisionsadvarselsmidler, der er omhandlet i punkt 1.5.1, skal være i overensstemmelse med følgende:

| 2.5.2.1. | Mindst én haptisk eller akustisk advarsel skal afgives senest ved de værdier, der er angivet i: | For godkendelsesniveau 1 Kolonne E i tabellen i tillæg 1 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1.

Mindst én haptisk eller akustisk advarsel skal afgives senest ved de værdier, der er angivet i:

For godkendelsesniveau 1 Kolonne E i tabellen i tillæg 1

| | For godkendelsesniveau 2 Kolonne E i tabellen i tillæg 2 |
| --- | --- |

For godkendelsesniveau 2 Kolonne E i tabellen i tillæg 2

Disse værdier skal være opnået før indledning af nødbremsefasen.

| 2.5.2.2. | Advarsel med mindst to advarselsmidler skal være afgivet senest ved den værdi, der er angivet i: | For godkendelsesniveau 1 Kolonne F i tabellen i tillæg 1 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.2.

Advarsel med mindst to advarselsmidler skal være afgivet senest ved den værdi, der er angivet i:

For godkendelsesniveau 1 Kolonne F i tabellen i tillæg 1

| | For godkendelsesniveau 2 Kolonne F i tabellen i tillæg 2 |
| --- | --- |

For godkendelsesniveau 2 Kolonne F i tabellen i tillæg 2

Disse værdier skal være opnået før indledning af nødbremsefasen.

| 2.5.2.3. | Ingen hastighedsreduktion i advarselsfasen må være på over 15 km/h eller 30 % af prøvekøretøjets samlede hastighedsreduktion, afhængig af hvilken værdi er den største. |
| --- | --- |

2.5.2.3.

Ingen hastighedsreduktion i advarselsfasen må være på over 15 km/h eller 30 % af prøvekøretøjets samlede hastighedsreduktion, afhængig af hvilken værdi er den største.

2.5.3.   Kollisionsadvarselsfasen skal efterfølges af nødbremsefasen, som skal bevirke, at prøvekøretøjer ikke kører ind i det bevægende mål.

2.5.4.   Nødbremsefasen må ikke starte før en »tid til kollision« (TTC) på 3,0 sekunder eller mindre.

Overensstemmelse kontrolleres efter aftale mellem den tekniske tjeneste og køretøjsfabrikanten ved enten faktiske målinger under prøvningen eller ved hjælp af dokumentation leveret af køretøjsfabrikanten.

2.6.   Prøvning af fejldetektion

2.6.1.   Der simuleres et elektrisk svigt, f.eks. ved at afbryde strømkilden til en AEBS-komponent eller ved at afbryde en elektrisk forbindelse mellem AEBS-komponenter. Når der simuleres et AEBS-svigt, må hverken de elektriske forbindelser til det fejladvarselssignal, der er omhandlet i punkt 1.5.4, eller til det valgfrie middel til deaktivering af AEBS-funktionen, der er omhandlet i punkt 1.4, være frakoblet.

2.6.2.   Det fejladvarselssignal, der er omhandlet i punkt 1.5.4, skal aktiveres og forblive aktiveret senest 10 sekunder efter, at køretøjet er blevet kørt med en hastighed på over 15 km/h, og det skal genaktiveres umiddelbart efter en efterfølgende cyklus med tændingsslukning (»off«) og tænding (»on«), så længe den simulerede fejl er til stede.

2.7.   Prøvning af deaktivering

2.7.1.   Hvis køretøjet er udstyret med et middel til at deaktivere AEBS, drejes startnøglen til »on« (kørsel), og AEBS deaktiveres. Det advarselssignal, der er omhandlet i punkt 1.4.2 skal aktiveres. Startnøglen drejes til slukket (»off«). Startnøglen drejes igen til »on« (kørsel), og det kontrolleres, at det tidligere aktiverede advarselssignal ikke genaktiveres, og dette indikerer, at AEBS er blevet genindkoblet som angivet i punkt 1.4.1. Hvis tændingen foregår ved hjælp af en »nøgle«, skal dette krav opfyldes, uden at nøglen fjernes.

2.8.   Prøvning af fejlreaktion

2.8.1.   To stationære køretøjer i klasse M1, AA, sedan, placeres:

| a) | så de vender i samme retning som prøvekøretøjets kørselsretning |
| --- | --- |

a)

så de vender i samme retning som prøvekøretøjets kørselsretning

| b) | med en indbyrdes afstand på 4,5 m (3) |
| --- | --- |

b)

med en indbyrdes afstand på 4,5 m (3)

| c) | med de to køretøjers bagender på linje med hinanden. |
| --- | --- |

c)

med de to køretøjers bagender på linje med hinanden.

2.8.2.   Prøvekøretøjet skal køre en strækning på mindst 60 m med en konstant hastighed på 50 ± 2 km/h og passere midt mellem de to stationære køretøjer.

Under prøvningen må der ikke foretages justering af nogen af prøvekøretøjets betjeningsanordninger, bortset fra en let justering af styreanordningen for at modvirke afdrift.

2.8.3.   AEBS må ikke afgive en kollisionsadvarsel og må ikke starte nødbremsefasen.

---

(1)  EU tiltrådte dette FN/ECE-regulativ ved Rådets afgørelse 97/836/EF (EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78).

(2)  Det bløde måls detektionskarakteristika aftales mellem den tekniske tjeneste og køretøjsfabrikanten som værende ækvivalent med en personbil i klasse M1, AA, sedan.

(3)  Referencepunktet for hvert stationært køretøj ved bestemmelse af den indbyrdes afstand bestemmes efter ISO 612-1978.

Tillæg 1

Godkendelsesniveau 1: krav til advarsel og aktivering — godkendelses-/forkastelsesværdier

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Køretøjets klasse | Stationært mål | Bevægende mål |
| Timing af advarselsmodus | Prøvekøretøjets hastighedsreduktion | Timing af advarselsmodus | Prøvekøretøjets hastighedsreduktion | Målets hastighed |
| Mindst 1 haptisk eller akustisk | Mindst 2 | Mindst 1 haptisk eller akustisk | Mindst 2 |
| (jf. punkt 2.4.2.1) | (jf. punkt 2.4.2.2) | (jf. punkt 2.4.5) | (jf. punkt 2.5.2.1) | (jf. punkt 2.5.2.2) | (jf. punkt 2.5.3) | (jf. punkt 2.5.1) |
| M3, N3 og N2 > 8 t (udstyret med pneumatiske eller luft-over-hydraulik bremsesystemer med pneumatiske ophængssystemer for bagaksel) | Senest 1,4 s. før start af nødbremsefase | Senest 0,8 s. før start af nødbremsefase | Mindst 10 km/h | Senest 1,4 s. før start af nødbremsefase | Senest 0,8 s. før start af nødbremsefase | Prøvekøretøj må ikke støde ind i bevægende mål | 32 ± 2 km/h |

A

B

C

D

E

F

G

H

Køretøjets klasse

Stationært mål

Bevægende mål

Timing af advarselsmodus

Prøvekøretøjets hastighedsreduktion

Timing af advarselsmodus

Prøvekøretøjets hastighedsreduktion

Målets hastighed

Mindst 1 haptisk eller akustisk

Mindst 2

Mindst 1 haptisk eller akustisk

Mindst 2

(jf. punkt 2.4.2.1)

(jf. punkt 2.4.2.2)

(jf. punkt 2.4.5)

(jf. punkt 2.5.2.1)

(jf. punkt 2.5.2.2)

(jf. punkt 2.5.3)

(jf. punkt 2.5.1)

M3, N3 og N2 > 8 t (udstyret med pneumatiske eller luft-over-hydraulik bremsesystemer med pneumatiske ophængssystemer for bagaksel)

Senest 1,4 s. før start af nødbremsefase

Senest 0,8 s. før start af nødbremsefase

Mindst 10 km/h

Senest 1,4 s. før start af nødbremsefase

Senest 0,8 s. før start af nødbremsefase

Prøvekøretøj må ikke støde ind i bevægende mål

32 ± 2 km/h

Tillæg 2

Godkendelsesniveau 2: krav til advarsel og aktivering — godkendelses-/forkastelsesværdier

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Køretøjets klasse | Stationært mål | Bevægende mål |
| Timing af advarselsmodus | Prøvekøretøjets hastighedsreduktion | Timing af advarselsmodus | Prøvekøretøjets hastighedsreduktion | Målets hastighed |
| Mindst 1 haptisk eller akustisk | Mindst 2 | Mindst 1 haptisk eller akustisk | Mindst 2 |
| (jf. punkt 2.4.2.1) | (jf. punkt 2.4.2.2) | (jf. punkt 2.4.5) | (jf. punkt 2.5.2.1) | (jf. punkt 2.5.2.2) | (jf. punkt 2.5.3) | (jf. punkt 2.5.1) |
| M3, N3 og N2 > 8 t (1) | Senest 1,4 s. før start af nødbremsefase | Senest 0,8 s. før start af nødbremsefase | Mindst 20 km/h | Senest 1,4 s. før start af nødbremsefase | Senest 0,8 s. før start af nødbremsefase | Prøvekøretøj må ikke støde ind i bevægende mål | 12 ± 2 km/h |
| N2 ≤ 8 t og M2
   (2) | (3) | (3) | (3) | (3) | (3) | (3) | (3) |

A

B

C

D

E

F

G

H

Køretøjets klasse

Stationært mål

Bevægende mål

Timing af advarselsmodus

Prøvekøretøjets hastighedsreduktion

Timing af advarselsmodus

Prøvekøretøjets hastighedsreduktion

Målets hastighed

Mindst 1 haptisk eller akustisk

Mindst 2

Mindst 1 haptisk eller akustisk

Mindst 2

(jf. punkt 2.4.2.1)

(jf. punkt 2.4.2.2)

(jf. punkt 2.4.5)

(jf. punkt 2.5.2.1)

(jf. punkt 2.5.2.2)

(jf. punkt 2.5.3)

(jf. punkt 2.5.1)

M3, N3 og N2 > 8 t (1)

Senest 1,4 s. før start af nødbremsefase

Senest 0,8 s. før start af nødbremsefase

Mindst 20 km/h

Senest 1,4 s. før start af nødbremsefase

Senest 0,8 s. før start af nødbremsefase

Prøvekøretøj må ikke støde ind i bevægende mål

12 ± 2 km/h

N2 ≤ 8 t og M2
   (2)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

---

(1)  Køretøjer i klasse M3 med hydrauliske bremsesystemer er underlagt kravene i anden række.

(2)  Køretøjer med hydrauliske bremsesystemer er underlagt kravene i første række.

(3)  Værdierne skal fastsættes i henhold til artikel 5.

---

BILAG III

Særlige forskrifter, der finder anvendelse på sikkerhedsaspekter ved komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer

1.   Generelt

I dette bilag opstilles særlige krav til dokumentation, fejlstrategi og kontrol vedrørende sikkerhedsaspekter ved komplekse køretøjskontrolsystemer for så vidt angår dette regulativ.

Bilaget kan også anvendes på sikkerhedsfunktioner, som styres af et eller flere elektroniske systemer.

Bilaget specificerer ikke ydelseskriterierne for komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer, men dækker den metode, der skal anvendes i konstruktionsprocessen, og hvilke oplysninger der skal afgives til den tekniske tjeneste med henblik på typegodkendelse.

Disse oplysninger skal godtgøre, at et kompleks elektronisk køretøjskontrolsystem både i normaltilstand og i fejltilstand overholder alle de relevante ydelseskrav, som er angivet andetsteds i dette regulativ.

2.   Definitioner

I dette bilag forstås ved:

2.1.   »sikkerhedskoncept«: en beskrivelse af de foranstaltninger, der er indbygget i systemet, herunder i de elektroniske enheder, med henblik på systemintegritet og opretholdelse af sikker drift selv i tilfælde af elektrisk svigt.

Muligheden for »fall-back« til delvis drift eller et back-up-system, der sikrer køretøjets vigtigste funktioner, kan indgå i sikkerhedskonceptet

2.2.   »elektronisk kontrolsystem«: en kombination af enheder, der er udformet til at bidrage til frembringelse af den pågældende køretøjskontrolfunktion ved hjælp af elektronisk databehandling.

Sådanne systemer, som ofte styres af software, er fremstillet af funktionelle enkeltkomponenter som følere, elektroniske kontrolenheder og bremsecylindere og er forbundet via transmissionsforbindelser. De kan omfatte mekaniske, elektropneumatiske eller elektrohydrauliske elementer

2.3.   »komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer«: de elektroniske kontrolsystemer, som er underlagt en kontrolrangfølge, således at en kontrolleret funktion kan tilsidesættes af et elektronisk kontrolsystem/en kontrolfunktion på højere niveau

2.4.   »kontrolsystemer/funktioner på højere niveau«: systemer/funktioner, der anvender yderligere behandling og/eller føleudstyr til at ændre køretøjets opførsel gennem udsendelse af kommandoer om variationer i køretøjkontrolsystemets normale funktion(er).

Dermed kan komplekse systemer automatisk ændre prioriteringen af deres mål, afhængigt af de detekterede omstændigheder

2.5.   »enheder«: den mindste underinddeling af systemkomponenter, som er omfattet af dette bilag: Disse kombinationer af komponenter behandles som separate enheder med henblik på identifikation, analyse eller udskiftning

2.6.   »transmissionsforbindelser«: midler, som anvendes til at forbinde forskellige enheder med hinanden, med henblik på udsendelse af signaler, driftsdata eller forsyning med energi.

Dette udstyr er normalt elektrisk, men kan til dels være mekanisk, pneumatisk, hydraulisk eller optisk

2.7.   »kontrolområde«: en output-variabel svarende til det område, inden for hvilket systemet kan forventes at udøve kontrol

2.8.   »grænser for funktionel drift«: de ydre fysiske grænser, inden for hvilke systemet er i stand til at opretholde kontrollen.

3.   Dokumentation

3.1.   Krav

Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, der giver adgang til det grundlæggende design af det komplekse køretøjskontrolsystem (herefter »systemet«), og de midler, hvormed det forbindes til andre køretøjssystemer, eller som direkte kontrollerer output-variablerne.

»Systemets« funktion(er) og det af fabrikanten fastsatte sikkerhedskoncept skal forklares.

Dokumentationen skal være kortfattet, men skal godtgøre, at der er anvendt ekspertise fra alle relevante systemområder i design- og udviklingsprocessen.

I forbindelse med periodiske tekniske syn skal dokumentationen indeholde en beskrivelse af, hvordan »systemets« aktuelle driftsstatus kan efterprøves.

3.1.1.   Dokumentationen skal foreligge i følgende to dele:

| a) | Den formelle dokumentationspakke, der kræves med henblik på godkendelse, med det i punkt 3 nævnte materiale (med undtagelse af det i punkt 3.4.4 nævnte), og som leveres til den tekniske tjeneste i forbindelse med indsendelsen af typegodkendelsesansøgningen. Denne dokumentation udgør referencegrundlaget for den efterprøvningsproces, som er beskrevet i punkt 4. |
| --- | --- |

a)

Den formelle dokumentationspakke, der kræves med henblik på godkendelse, med det i punkt 3 nævnte materiale (med undtagelse af det i punkt 3.4.4 nævnte), og som leveres til den tekniske tjeneste i forbindelse med indsendelsen af typegodkendelsesansøgningen. Denne dokumentation udgør referencegrundlaget for den efterprøvningsproces, som er beskrevet i punkt 4.

| b) | Yderligere materiale og analysedata i punkt 3.4.4, som skal opbevares af fabrikanten, men stilles til rådighed for gennemgang i forbindelse med godkendelsen. |
| --- | --- |

b)

Yderligere materiale og analysedata i punkt 3.4.4, som skal opbevares af fabrikanten, men stilles til rådighed for gennemgang i forbindelse med godkendelsen.

3.2.   Beskrivelse af »systemets« funktioner

Der leveres en beskrivelse, som let forståeligt forklarer alle »systemets« kontrolfunktioner og de metoder, der er anvendt for at nå målene, herunder en erklæring om den eller de mekanismer, som er omfattet af kontrol.

3.2.1.   Der leveres en fortegnelse over alle inputvariabler og målte variabler, og arbejdsområdet for disse defineres.

3.2.2.   Der leveres en fortegnelse over alle outputvariabler, som styres af »systemet«, og det angives i hvert enkelt tilfælde, hvorvidt der er tale om direkte kontrol eller kontrol via et andet køretøjssystem. Det kontrolområde, der udøves på hver af disse variabler, skal defineres.

3.2.3.   Øvre og nedre grænseværdier for funktionel drift angives, hvis det er relevant for systemets ydelse.

3.3.   Systemkonfiguration og -diagram

3.3.1.   Fortegnelse over komponenter

Der leveres en liste med alle enhederne i »systemet« og med angivelse af andre køretøjssystemer, som er nødvendige for at opnå den pågældende kontrolfunktion.

Desuden leveres et diagram, som viser kombinationen af disse enheder og indeholder en nærmere angivelse af komponenternes fordeling og forbindelser med hinanden.

3.3.2.   Enhedernes funktioner

Der gives en kort beskrivelse af de enkelte enheders funktion i »systemet«, og de signaler, som forbinder systemet med andre enheder eller med andre køretøjssystemer, angives. Disse oplysninger kan afgives som et blokdiagram eller andet diagram, eller som en beskrivelse suppleret af et sådant diagram.

3.3.3.   Indbyrdes forbindelser

De indbyrdes forbindelser i »systemet« illustreres med et kredsløbsdiagram for elektriske transmissionsforbindelser, med et lyslederdiagram for lyslederforbindelser, med et rørdiagram for pneumatisk eller hydraulisk transmissionsudstyr og med et forenklet diagram for mekaniske forbindelser.

3.3.4.   Signalflow og prioriteringer

Der skal være en klar overensstemmelse mellem transmissionsforbindelserne, og de signaler, der sendes mellem enhederne.

Prioriteringer for signaler i multiplexdatastier skal angives, såfremt disse kan påvirke den i denne forordning foreskrevne ydelse eller sikkerhed.

3.3.5.   Identifikation af enheder

Hver enhed skal klart og utvetydigt kunne identificeres (f.eks. kan hardware mærkes, og software kan mærkes eller forsynes med softwaresignal) for at sikre sammenhængen mellem hardware og dokumentation.

Hvis flere funktioner er kombineret i en enkelt enhed eller i en enkelt computer, men af overskuelighedshensyn er angivet som flere blokke i blokdiagrammet, anvendes kun en enkelt identifikationsmærkning af det pågældende hardware.

Ved anvendelse af denne identifikation skal fabrikanten bekræfte, at det leverede udstyr er i overensstemmelse med det hertil svarende dokument.

| 3.3.5.1. | Identifikationen angiver den pågældende hardware- og softwareversion, og såfremt der kommer en ny version, som ændrer den i henhold til nærværende forordning angivne funktion, skal identifikation også ændres. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

Identifikationen angiver den pågældende hardware- og softwareversion, og såfremt der kommer en ny version, som ændrer den i henhold til nærværende forordning angivne funktion, skal identifikation også ændres.

3.4.   Fabrikantens sikkerhedskoncept

3.4.1.   Fabrikanten udformer en erklæring, hvori det bekræftes, at den strategi, der er valgt for at nå »systemets« mål, ikke ved normaltilstand påvirker driften af systemer, som er underlagt kravene i denne forordning.

3.4.2.   Med hensyn til software, der anvendes i »systemet«, skal konfigurationen forklares, og de anvendte metoder og redskaber i forbindelse med konceptet skal defineres. Fabrikanten skal på anmodning godtgøre, hvordan han bestemte systemets logik i udformnings- og udviklingsprocessen.

3.4.3.   Fabrikanten skal tilsende den tekniske tjeneste en forklaring af de konstruktionsmæssige foranstaltninger, der er indbygget i »systemet« for at opretholde sikker drift i tilfælde af svigt. Mulige konstruktionsmæssige foranstaltninger ved svigt i »systemet« kan være:

| a) | fall-back til drift ved hjælp af delvist system |
| --- | --- |

a)

fall-back til drift ved hjælp af delvist system

| b) | omskift til særligt back-up-system |
| --- | --- |

b)

omskift til særligt back-up-system

| c) | deaktivering af funktion på højere niveau. |
| --- | --- |

c)

deaktivering af funktion på højere niveau.

I tilfælde af svigt skal føreren advares, f.eks. ved et advarselssignal eller en besked på displayet. Når føreren ikke har deaktiveret systemet, f.eks. ved at dreje tændingslåsen (startkontakten) til »off«-indstilling, eller ved at slukke for den pågældende funktion, hvis der findes en særlig kontakt til det formål, skal advarslen forblive, så længe fejltilstanden vedbliver.

| 3.4.3.1. | Hvis den valgte foranstaltning aktiverer en delvis driftsfunktion ved visse fejltilstande, skal disse tilstande angives, og den deraf følgende begrænsede effektivitet specificeres. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

Hvis den valgte foranstaltning aktiverer en delvis driftsfunktion ved visse fejltilstande, skal disse tilstande angives, og den deraf følgende begrænsede effektivitet specificeres.

| 3.4.3.2. | Hvis den valgte foranstaltning aktiverer en reserveanordning (back-up) til opfyldelse af køretøjkontrolsystemets mål, skal principperne for omskiftningsmekanismen, logikken og redundansniveauet og eventuelle indbyggede back-up-kontrolfunktioner forklares, og de deraf følgende begrænsninger for back-up-effektiviteten specificeres. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

Hvis den valgte foranstaltning aktiverer en reserveanordning (back-up) til opfyldelse af køretøjkontrolsystemets mål, skal principperne for omskiftningsmekanismen, logikken og redundansniveauet og eventuelle indbyggede back-up-kontrolfunktioner forklares, og de deraf følgende begrænsninger for back-up-effektiviteten specificeres.

| 3.4.3.3. | Hvis den valgte foranstaltning resulterer i deaktivering af en funktion på højere niveau, skal alle output-kontrolsignaler vedrørende denne funktion blokeres på en sådan måde, at overgangsforstyrrelser begrænses. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

Hvis den valgte foranstaltning resulterer i deaktivering af en funktion på højere niveau, skal alle output-kontrolsignaler vedrørende denne funktion blokeres på en sådan måde, at overgangsforstyrrelser begrænses.

3.4.4.   Dokumentationen skal understøttes af en analyse, som overordnet viser, hvordan systemet vil opføre sig ved en af de angivne fejltilstande, som påvirker køretøjkontrollens ydelse eller sikkerheden.

Dette kan være baseret på en analyse af fejltilstande og virkningen heraf (FMEA), en fejltræsanalyse (FTA) eller en lignende proces, der er relevant i forhold til systemsikkerheden.

Den eller de valgte analysetilgange følges og forvaltes af fabrikanten og stilles til rådighed i forbindelse med den tekniske tjenestes inspektion i forbindelse med typegodkendelsen.

| 3.4.4.1. | I dokumentationen skal de overvågede parametre være opstillet i punktform, og for hvert af de i dette bilags punkt 3.4.4 ovenfor omhandlede fejltilstandstyper angives de advarselssignaler, der skal afgives til føreren og/eller til service- og inspektionspersonalet. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

I dokumentationen skal de overvågede parametre være opstillet i punktform, og for hvert af de i dette bilags punkt 3.4.4 ovenfor omhandlede fejltilstandstyper angives de advarselssignaler, der skal afgives til føreren og/eller til service- og inspektionspersonalet.

4.   Verifikation og prøvning

4.1.   »Systemets« funktionelle drift, jf. de i punkt 3 foreskrevne dokumenter, prøves som følger:

4.1.1.   Kontrol af »systemets« funktioner

Med henblik på at bestemme de normale driftsniveauer sammenlignes kontrollen af køretøjsystemets ydelse i normaltilstand med fabrikantens grundlæggende benchmarkspecifikationer, medmindre der skal foretages en nærmere angivet prøve af bremsevirkning i henhold til godkendelsesproceduren i denne forordning.

4.1.2.   Kontrol af det i punkt 3.4 omhandlede sikkerhedskoncept

»Systemets« reaktion skal på den godkendende myndigheds anmodning kontrolleres ved fejltilstand i en vilkårlig enhed ved at anvende de respektive outputsignaler til elektriske enheder eller mekaniske elementer for at simulere virkningen af indre fejl i enheden.

Resultaterne af kontrollen skal have en sådan grad af overensstemmelse med den dokumenterede sammenfatning af fejlanalysen, at det overordnet kan bekræftes, at sikkerhedskonceptet og udførelsen er tilstrækkelig.

---

| 21.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/18

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 348/2012

af 20. april 2012

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. april 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 47,3 |
| TN | 124,7 |
| TR | 108,1 |
| ZZ | 93,4 |
| 0707 00 05 | TR | 139,2 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 93 10 | MA | 91,2 |
| TR | 108,3 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 72,9 |
| MA | 41,2 |
| TN | 54,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 53,4 |
| 0805 50 10 | TR | 58,3 |
| ZZ | 58,3 |
| 0808 10 80 | AR | 88,4 |
| BR | 83,6 |
| CA | 152,1 |
| CL | 99,1 |
| CN | 117,9 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 122,4 |
| US | 164,3 |
| UY | 72,9 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 101,5 |
| 0808 30 90 | AR | 109,5 |
| CL | 133,3 |
| CN | 65,6 |
| US | 107,0 |
| ZA | 125,0 |
| ZZ | 108,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

47,3

TN

124,7

TR

108,1

ZZ

93,4

0707 00 05

TR

139,2

ZZ

139,2

0709 93 10

MA

91,2

TR

108,3

ZZ

99,8

0805 10 20

EG

47,8

IL

72,9

MA

41,2

TN

54,8

TR

50,5

ZZ

53,4

0805 50 10

TR

58,3

ZZ

58,3

0808 10 80

AR

88,4

BR

83,6

CA

152,1

CL

99,1

CN

117,9

MK

29,3

NZ

122,4

US

164,3

UY

72,9

ZA

85,3

ZZ

101,5

0808 30 90

AR

109,5

CL

133,3

CN

65,6

US

107,0

ZA

125,0

ZZ

108,1

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 21.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/20

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 26. marts 2012

om ændring af beslutning 98/213/EF om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets direktiv 89/106/EØF for så vidt angår sæt til indervægge

(meddelt under nummer C(2012) 1866)

(EØS-relevant tekst)

(2012/201/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/106/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggevarer (1), særlig artikel 13, stk. 4,

efter høring af Det Stående Byggeudvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens beslutning 98/213/EF (2) henviser kun til produkter som defineret i europæiske tekniske godkendelser, mens nogle af disse produkter også kan være omfattet af harmoniserede europæiske standarder. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslutning 98/213/EF (2) henviser kun til produkter som defineret i europæiske tekniske godkendelser, mens nogle af disse produkter også kan være omfattet af harmoniserede europæiske standarder.

| (2) | Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) er for tiden ved at udarbejde harmoniserede europæiske standarder, der anvendes på visse af de produkter, der er omhandlet i beslutning 98/213/EF. |
| --- | --- |

(2)

Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) er for tiden ved at udarbejde harmoniserede europæiske standarder, der anvendes på visse af de produkter, der er omhandlet i beslutning 98/213/EF.

| (3) | Beslutning 98/213/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Beslutning 98/213/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I beslutning 98/213/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Som artikel 3a indsættes:
  »Artikel 3a
  I mandater for harmoniserede europæiske standarder anføres det, hvilken procedure der skal anvendes til attestering af overensstemmelse i henhold til bilag IV.« |
| --- | --- |

1)

Som artikel 3a indsættes:

»Artikel 3a

I mandater for harmoniserede europæiske standarder anføres det, hvilken procedure der skal anvendes til attestering af overensstemmelse i henhold til bilag IV.«

| 2) | Bilag IV, hvis tekst er angivet i bilaget til denne afgørelse, indsættes. |
| --- | --- |

2)

Bilag IV, hvis tekst er angivet i bilaget til denne afgørelse, indsættes.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2012.

På Kommissionens vegne

Antonio TAJANI

Næstformand

---

(1)  EFT L 40 af 11.2.1989, s. 12.

1

(2)  EFT L 80 af 18.3.1998, s. 41.

2

---

BILAG

»BILAG IV

BYGGEVAREGRUPPE

GIPSPLADESÆT TIL SKILLEVÆGGE (1/2)

Systemer for attestering af overensstemmelse

For den eller de nedenfor anførte byggevarer og forudsatte anvendelser anmodes Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) om at specificere følgende system for attestering af overensstemmelse i de relevante harmoniserede europæiske standarder:

| Byggevarer | Forudsat(te) anvendelse(r) | Niveau(er) eller klasse(r) | Systeme(r) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sæt til indervægge/systemer | Til alle anvendelser, der ikke er undergivet regler om reaktion ved brand | alle | 3 |
| System 3: | Se bilag III, punkt 2, ii), til direktiv 89/106/EØF, anden variant. |

Byggevarer

Forudsat(te) anvendelse(r)

Niveau(er) eller klasse(r)

Systeme(r)

Sæt til indervægge/systemer

Til alle anvendelser, der ikke er undergivet regler om reaktion ved brand

alle

3

System 3:

Se bilag III, punkt 2, ii), til direktiv 89/106/EØF, anden variant.

Specifikationen for systemet skal være således, at det kan gennemføres, selv hvis ydeevnen ikke skal bestemmes for en bestemt egenskab, fordi der i mindst en medlemsstat ikke stilles lovbestemte krav for den pågældende egenskab (se artikel 2, stk. 1, i direktiv 89/106/EØF, og — i givet fald — punkt 1.2.3 i basisdokumenterne). I sådanne tilfælde må fabrikanten ikke pålægges at kontrollere den pågældende egenskab, hvis denne ikke ønsker at oplyse byggevarens ydeevne på det punkt.

BYGGEVAREGRUPPE

GIPSPLADESÆT TIL SKILLEVÆGGE (2/2)

Systemer for attestering af overensstemmelse

For den eller de nedenfor anførte byggevarer og forudsatte anvendelser anmodes Den Europæiske Standardiseringsorganisation om at specificere følgende system for attestering af overensstemmelse i den relevante harmoniserede europæiske standard:

| Byggevare(r) | Forudsat(te) anvendelse(r) | Niveau(er) eller klasse(r)
  (reaktion ved brand) | System(er) for attestering af overensstemmelse |
| --- | --- | --- | --- |
| Sæt til indervægge/systemer | anvendelser, der er undergivet regler om reaktion ved brand | A1 (1), A2 (1), B (1), C (1) | 1 |
| A1 (2), A2 (2), B (2), C (2), D, E | 3 |
| (A1 til E) (3), F | 4 |
| System 1: | Se bilag III, punkt 2, i), til direktiv 89/106/EØF, uden auditprøvning af stikprøver. |

Byggevare(r)

Forudsat(te) anvendelse(r)

Niveau(er) eller klasse(r)

(reaktion ved brand)

System(er) for attestering af overensstemmelse

Sæt til indervægge/systemer

anvendelser, der er undergivet regler om reaktion ved brand

A1 (1), A2 (1), B (1), C (1)

1

A1 (2), A2 (2), B (2), C (2), D, E

3

(A1 til E) (3), F

4

System 1:

Se bilag III, punkt 2, i), til direktiv 89/106/EØF, uden auditprøvning af stikprøver.

| System 3: | Se bilag III, punkt 2, ii), til direktiv 89/106/EØF, anden variant. |
| --- | --- |

System 3:

Se bilag III, punkt 2, ii), til direktiv 89/106/EØF, anden variant.

| System 4: | Se bilag III, punkt 2, ii), til direktiv 89/106/EØF, tredje variant. |
| --- | --- |

System 4:

Se bilag III, punkt 2, ii), til direktiv 89/106/EØF, tredje variant.

Specifikationen for systemet skal være således, at det kan gennemføres, selv hvis ydeevnen ikke skal bestemmes for en bestemt egenskab, fordi der i mindst en medlemsstat ikke stilles lovbestemte krav for den pågældende egenskab (se artikel 2, stk. 1, i direktiv 89/106/EØF, og — i givet fald — punkt 1.2.3 i basisdokumenterne). I sådanne tilfælde må fabrikanten ikke pålægges at kontrollere den pågældende egenskab, hvis denne ikke ønsker at oplyse byggevarens ydeevne på det punkt.«

---

(1)  Byggevarer eller -materialer, for hvilke der på et klart identificerbart punkt i fremstillingsprocessen sker en forbedring af klassifikationen vedrørende reaktion ved brand (f.eks. tilføjelsen af et brandhæmmende middel eller begrænsningen af organisk materiale).

1

(2)  Byggevarer eller -materialer, der ikke er omfattet af fodnote ().

2

(3)  Byggevarer eller -materialer, som ikke skal testes for reaktion ved brand (f.eks. byggevarer eller -materialer i klasse A1, i overensstemmelse med beslutning 96/603/EF (EFT L 267 af 19.10.1996, s. 23)).

---

| 21.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/22

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 29. marts 2012

om ændring af beslutning 1999/94/EF om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets direktiv 89/106/EØF for så vidt angår færdigstøbte byggevarer af normal-, let- eller porebeton

(meddelt under nummer C(2012) 1977)

(EØS-relevant tekst)

(2012/202/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/106/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggevarer (1), særlig artikel 13, stk. 4, litra a),

efter høring af Det Stående Byggeudvalg og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 25. januar 1999 vedtog Kommissionen beslutning 1999/94/EF om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets direktiv 89/106/EØF for så vidt angår færdigstøbte byggevarer af normal-, let- eller porebeton (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 25. januar 1999 vedtog Kommissionen beslutning 1999/94/EF om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets direktiv 89/106/EØF for så vidt angår færdigstøbte byggevarer af normal-, let- eller porebeton (2).

| (2) | Bilag III til beslutning 1999/94/EF bør ændres for at tilpasse systemerne for attestering af bjælke/blok-dækelementer og elementer omfattende organiske materialer til den tekniske udvikling for at tage hensyn til anvendelser, der er undergivet bestemmelser om reaktion ved brand, fordi der bør sikres forskellige niveauer for tredjepartsintervention afhængigt af de processer og materialer, der er anvendt i produktionen. |
| --- | --- |

(2)

Bilag III til beslutning 1999/94/EF bør ændres for at tilpasse systemerne for attestering af bjælke/blok-dækelementer og elementer omfattende organiske materialer til den tekniske udvikling for at tage hensyn til anvendelser, der er undergivet bestemmelser om reaktion ved brand, fordi der bør sikres forskellige niveauer for tredjepartsintervention afhængigt af de processer og materialer, der er anvendt i produktionen.

| (3) | Beslutning 1999/94/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Beslutning 1999/94/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag III til beslutning 1999/94/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2012.

På Kommissionens vegne

Antonio TAJANI

Næstformand

---

(1)  EFT L 40 af 11.2.1989, s. 12.

1

(2)  EFT L 29 af 3.2.1999, s. 55.

2

---

BILAG

Følgende indsættes i bilag III til beslutning 1999/94/EF:

»BYGGEVAREGRUPPE

BJÆLKE/BLOK-DÆKELEMENTER OG ELEMENTER OMFATTENDE ORGANISKE MATERIALER

Systemer for attestering af overensstemmelse

For den eller de nedenfor anførte byggevarer og forudsatte anvendelser anmodes Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) om at specificere følgende system for attestering af overensstemmelse i de relevante harmoniserede europæiske standarder:

| Byggevare(r) | Forudsat(te) anvendelse(r) | Niveau(er) eller klasse(r)
  (Reaktion ved brand) | Systemer for attestering af overensstemmelse |
| --- | --- | --- | --- |
| Bjælke/blok-dækelementer og elementer omfattende organiske materialer | Anvendelser, der er undergivet regler om reaktion ved brand | (A1, A2, B, C) (1) | 1 |
| (A1, A2, B, C) (2), D, E | 3 |
| (A1 til E) (3), F | 4 |
| System 1: | Se bilag III, punkt 2 i), til direktiv 89/106/EØF, uden auditprøvning af stikprøver. |

Byggevare(r)

Forudsat(te) anvendelse(r)

Niveau(er) eller klasse(r)

(Reaktion ved brand)

Systemer for attestering af overensstemmelse

Bjælke/blok-dækelementer og elementer omfattende organiske materialer

Anvendelser, der er undergivet regler om reaktion ved brand

(A1, A2, B, C) (1)

1

(A1, A2, B, C) (2), D, E

3

(A1 til E) (3), F

4

System 1:

Se bilag III, punkt 2 i), til direktiv 89/106/EØF, uden auditprøvning af stikprøver.

| System 3: | Se bilag III, punkt 2 ii), til direktiv 89/106/EØF, anden variant. |
| --- | --- |

System 3:

Se bilag III, punkt 2 ii), til direktiv 89/106/EØF, anden variant.

| System 4: | Se bilag III, punkt 2 ii), til direktiv 89/106/EØF, tredje variant. |
| --- | --- |

System 4:

Se bilag III, punkt 2 ii), til direktiv 89/106/EØF, tredje variant.

Specifikationen for systemet skal være således, at det kan gennemføres, selv hvis ydeevnen ikke skal bestemmes for en bestemt egenskab, fordi der i mindst en medlemsstat ikke stilles lovbestemte krav for den pågældende egenskab(se artikel 2, stk. 1, i direktiv 89/106/EØF, og — i givet fald — punkt 1.2.3 i basisdokumenterne). I sådanne tilfælde må fabrikanten ikke pålægges at kontrollere den pågældende egenskab, hvis denne ikke ønsker at oplyse byggevarens ydeevne på det punkt.«

---

(1)  Byggevarer eller -materialer, for hvilke der på et klart identificerbart punkt i fremstillingsprocessen sker en forbedring af klassifikationen vedrørende reaktion ved brand (f.eks. tilføjelsen af brandhæmmende middel eller begrænsningen af organisk materiale).

1

(2)  Byggevarer eller -materialer, der ikke er omfattet af fodnote ().

2

(3)  Byggevarer eller -materialer, som ikke skal testes for reaktion ved brand (f.eks. byggevarer eller -materialer i klasse A1 i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 96/603/EF (EFT L 267 af 19.10.1996, s. 23).

---

| 21.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/24

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 19. april 2012

om ændring af bilag I til beslutning 2006/766/EF for så vidt angår oplysningerne om Chile i listen over tredjelande, hvorfra import til konsum af levende, kølede, frosne eller forarbejdede toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle er tilladt

(meddelt under nummer C(2012) 2446)

(EØS-relevant tekst)

(2012/203/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (1), særlig artikel 11, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til forordning (EF) nr. 854/2004 må animalske produkter kun importeres fra et tredjeland eller en del af et tredjeland, som er opført på en liste, der er udarbejdet i overensstemmelse med nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til forordning (EF) nr. 854/2004 må animalske produkter kun importeres fra et tredjeland eller en del af et tredjeland, som er opført på en liste, der er udarbejdet i overensstemmelse med nævnte forordning.

| (2) | Det fastsættes også i forordning (EF) nr. 854/2004, at der ved udarbejdelse og ajourføring af sådanne lister skal tages hensyn til EU's kontroller i tredjelande og garantierne givet af tredjelandenes kompetente myndigheder for så vidt angår opfyldelse af EU's foder- og fødevarelovgivning og dyresundhedsbestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (2). |
| --- | --- |

(2)

Det fastsættes også i forordning (EF) nr. 854/2004, at der ved udarbejdelse og ajourføring af sådanne lister skal tages hensyn til EU's kontroller i tredjelande og garantierne givet af tredjelandenes kompetente myndigheder for så vidt angår opfyldelse af EU's foder- og fødevarelovgivning og dyresundhedsbestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (2).

| (3) | Ved Kommissionens beslutning 2006/766/EF af 6. november 2006 om lister over tredjelande og områder, hvorfra det er tilladt at importere toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr, havsnegle og fiskevarer (3), er der fastsat lister over tredjelande, der opfylder betingelserne i forordning (EF) nr. 854/2004, og som derfor er i stand til at garantere, at eksport til Unionen af sådanne produkter opfylder de sundheds- og hygiejnebetingelser, der er fastsat i EU-lovgivningen til beskyttelse af forbrugernes sundhed. Nævnte beslutnings bilag I indeholder en liste over tredjelande, hvorfra import til konsum af levende, kølede, frosne eller forarbejdede toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle er tilladt. Listen indeholder desuden oplysninger om restriktioner vedrørende sådan import fra bestemte tredjelande. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens beslutning 2006/766/EF af 6. november 2006 om lister over tredjelande og områder, hvorfra det er tilladt at importere toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr, havsnegle og fiskevarer (3), er der fastsat lister over tredjelande, der opfylder betingelserne i forordning (EF) nr. 854/2004, og som derfor er i stand til at garantere, at eksport til Unionen af sådanne produkter opfylder de sundheds- og hygiejnebetingelser, der er fastsat i EU-lovgivningen til beskyttelse af forbrugernes sundhed. Nævnte beslutnings bilag I indeholder en liste over tredjelande, hvorfra import til konsum af levende, kølede, frosne eller forarbejdede toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle er tilladt. Listen indeholder desuden oplysninger om restriktioner vedrørende sådan import fra bestemte tredjelande.

| (4) | Chile er for øjeblikket opført i listen i bilag I til beslutning 2006/766/EF som et tredjeland, hvorfra import til konsum af toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle er tilladt, men en sådan importtilladelse gælder kun frosne eller forarbejdede toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle samt visse kølede Pectinidae, hvorfra organerne er fjernet. |
| --- | --- |

(4)

Chile er for øjeblikket opført i listen i bilag I til beslutning 2006/766/EF som et tredjeland, hvorfra import til konsum af toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle er tilladt, men en sådan importtilladelse gælder kun frosne eller forarbejdede toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle samt visse kølede Pectinidae, hvorfra organerne er fjernet.

| (5) | Kommissionen aflagde kontrolbesøg i Chile fra den 26. april til den 6. maj 2010 for at evaluere det eksisterende kontrolsystem for produktion af toskallede bløddyr, der er bestemt til eksport til Unionen. Resultatet af kontrolbesøget og de garantier, som den kompetente myndighed i Chile har givet, viser, at de bestemmelser, der i Chile er gældende for levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle, der er bestemt til eksport til Unionen, er ligestillede med dem, der er fastsat i den relevante EU-lovgivning. Restriktionerne vedrørende import til Unionen af toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle fra Chile bør derfor ikke længere anvendes. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen aflagde kontrolbesøg i Chile fra den 26. april til den 6. maj 2010 for at evaluere det eksisterende kontrolsystem for produktion af toskallede bløddyr, der er bestemt til eksport til Unionen. Resultatet af kontrolbesøget og de garantier, som den kompetente myndighed i Chile har givet, viser, at de bestemmelser, der i Chile er gældende for levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle, der er bestemt til eksport til Unionen, er ligestillede med dem, der er fastsat i den relevante EU-lovgivning. Restriktionerne vedrørende import til Unionen af toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle fra Chile bør derfor ikke længere anvendes.

| (6) | Beslutning 2006/766/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Beslutning 2006/766/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag I til beslutning 2006/766/EF affattes oplysningerne om Chile således:

| »CL | CHILE« | |
| --- | --- | --- |

»CL

CHILE«

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. april 2012.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 206.

1

(2)  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 320 af 18.11.2006, s. 53.

3

---

| 21.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/26

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 19. april 2012

om ændring af bilagene til beslutning 2003/467/EF for så vidt angår erklæring af Letland som officielt frit for brucellose og af visse regioner i Italien, Polen og Portugal som officielt frie for tuberkulose, brucellose og enzootisk kvægleukose

(meddelt under nummer C(2012) 2451)

(EØS-relevant tekst)

(2012/204/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (1), særlig bilag A, afsnit I, punkt 4, bilag A, afsnit II, punkt 7, og bilag D, kapitel I, punkt E, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Direktiv 64/432/EØF finder anvendelse på handel i Unionen med kvæg og svin. Det fastsættes ligeledes, på hvilke betingelser en medlemsstat eller en region heraf kan erklæres officielt fri for tuberkulose, officielt fri for brucellose og officielt fri for enzootisk kvægleukose for så vidt angår kvægbesætninger. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 64/432/EØF finder anvendelse på handel i Unionen med kvæg og svin. Det fastsættes ligeledes, på hvilke betingelser en medlemsstat eller en region heraf kan erklæres officielt fri for tuberkulose, officielt fri for brucellose og officielt fri for enzootisk kvægleukose for så vidt angår kvægbesætninger.

| (2) | I bilagene til Kommissionens beslutning 2003/467/EF af 23. juni 2003 om fastlæggelse af kvægbesætningers status i visse medlemsstater eller regioner i medlemsstater som officielt fri for tuberkulose, brucellose og enzootisk kvægleukose (2) er der opstillet lister over medlemsstater og regioner heraf, der er erklæret henholdsvis officielt frie for tuberkulose, officielt frie for brucellose og officielt frie for enzootisk kvægleukose. |
| --- | --- |

(2)

I bilagene til Kommissionens beslutning 2003/467/EF af 23. juni 2003 om fastlæggelse af kvægbesætningers status i visse medlemsstater eller regioner i medlemsstater som officielt fri for tuberkulose, brucellose og enzootisk kvægleukose (2) er der opstillet lister over medlemsstater og regioner heraf, der er erklæret henholdsvis officielt frie for tuberkulose, officielt frie for brucellose og officielt frie for enzootisk kvægleukose.

| (3) | Italien har forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt fri for tuberkulose er opfyldt for provinserne Asti og Biella i regionen Piemonte i Italien. |
| --- | --- |

(3)

Italien har forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt fri for tuberkulose er opfyldt for provinserne Asti og Biella i regionen Piemonte i Italien.

| (4) | Desuden er provinsen Ascoli Piceno allerede opført i listen i kapitel 2 i bilag I til beslutning 2003/467/EF som en region i Italien, der er officielt fri for tuberkulose. På grund af den administrative opdeling af Italien er provinsen Ascoli Piceno i regionen Marche dog delt i to separate provinser, nemlig provinsen Ascoli Piceno og provinsen Fermo. Oplysningerne om Italien i listen i kapitel 2 i bilag I til beslutning 2003/467/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Desuden er provinsen Ascoli Piceno allerede opført i listen i kapitel 2 i bilag I til beslutning 2003/467/EF som en region i Italien, der er officielt fri for tuberkulose. På grund af den administrative opdeling af Italien er provinsen Ascoli Piceno i regionen Marche dog delt i to separate provinser, nemlig provinsen Ascoli Piceno og provinsen Fermo. Oplysningerne om Italien i listen i kapitel 2 i bilag I til beslutning 2003/467/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Portugal har forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt frit for enzootisk kvægleukose er opfyldt for alle administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Algarve i Portugal. |
| --- | --- |

(5)

Portugal har forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt frit for enzootisk kvægleukose er opfyldt for alle administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Algarve i Portugal.

| (6) | Efter evaluering af den dokumentation, der er forelagt af Italien og Portugal, bør provinserne Asti og Biella i regionen Piemonte i Italien og alle administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Algarve i Portugal erklæres for at være regioner i hhv. Italien og Portugal, der er officielt tuberkulosefrie. |
| --- | --- |

(6)

Efter evaluering af den dokumentation, der er forelagt af Italien og Portugal, bør provinserne Asti og Biella i regionen Piemonte i Italien og alle administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Algarve i Portugal erklæres for at være regioner i hhv. Italien og Portugal, der er officielt tuberkulosefrie.

| (7) | Italien har også forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt fri for brucellose er opfyldt for alle provinserne i regionen Valle d'Aosta i Italien. |
| --- | --- |

(7)

Italien har også forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt fri for brucellose er opfyldt for alle provinserne i regionen Valle d'Aosta i Italien.

| (8) | Letland har også forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt fri for brucellose er opfyldt for hele landets område. |
| --- | --- |

(8)

Letland har også forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt fri for brucellose er opfyldt for hele landets område.

| (9) | Portugal har også forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt fri for brucellose er opfyldt for alle administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Algarve i Portugal. |
| --- | --- |

(9)

Portugal har også forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt fri for brucellose er opfyldt for alle administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Algarve i Portugal.

| (10) | Efter evaluering af den dokumentation, der er forelagt af Italien, Letland og Portugal, bør Letland erklæres for at være en medlemsstat, der er officielt brucellosefri, og alle provinserne i regionen Valle d'Aosta i Italien og alle administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Algarve i Portugal bør erklæres for at være regioner i hhv. Italien og Portugal, der er officielt brucellosefrie. |
| --- | --- |

(10)

Efter evaluering af den dokumentation, der er forelagt af Italien, Letland og Portugal, bør Letland erklæres for at være en medlemsstat, der er officielt brucellosefri, og alle provinserne i regionen Valle d'Aosta i Italien og alle administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Algarve i Portugal bør erklæres for at være regioner i hhv. Italien og Portugal, der er officielt brucellosefrie.

| (11) | Italien, Polen og Portugal har forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt fri for enzootisk kvægleukose er opfyldt for provinserne Catania, Enna, Palermo og Ragusa i regionen Sicilien i Italien, for 19 administrative regioner (powiaty) inden for de større administrative enheder (województwa) Kujawsko-Pomorskie, Pomorskie, Warmińsko-Mazurskie og Wielkopolskie i Polen samt for alle administrative regioner (distritos) inden for de større administrative enheder (regiões) Centro og Lisboa e Vale do Tejo og for fire administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Norte i Portugal. |
| --- | --- |

(11)

Italien, Polen og Portugal har forelagt Kommissionen dokumentation, der viser, at betingelserne i direktiv 64/432/EØF for status som officielt fri for enzootisk kvægleukose er opfyldt for provinserne Catania, Enna, Palermo og Ragusa i regionen Sicilien i Italien, for 19 administrative regioner (powiaty) inden for de større administrative enheder (województwa) Kujawsko-Pomorskie, Pomorskie, Warmińsko-Mazurskie og Wielkopolskie i Polen samt for alle administrative regioner (distritos) inden for de større administrative enheder (regiões) Centro og Lisboa e Vale do Tejo og for fire administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Norte i Portugal.

| (12) | Efter evaluering af den dokumentation, der er forelagt af Italien, Polen og Portugal, bør provinserne Catania, Enna, Palermo og Ragusa i regionen Sicilien i Italien, de 19 administrative regioner (powiaty) inden for de større administrative enheder (provinser) Kujawsko-Pomorskie, Pomorskie, Warmińsko-Mazurskie og Wielkopolskie samt alle administrative regioner (distritos) inden for de større administrative enheder (regiões) Centro og Lisboa e Vale do Tejo og fire administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Norte i Portugal erklæres for at være regioner i hhv. Italien, Polen og Portugal, der er officielt frie for enzootisk kvægleukose. |
| --- | --- |

(12)

Efter evaluering af den dokumentation, der er forelagt af Italien, Polen og Portugal, bør provinserne Catania, Enna, Palermo og Ragusa i regionen Sicilien i Italien, de 19 administrative regioner (powiaty) inden for de større administrative enheder (provinser) Kujawsko-Pomorskie, Pomorskie, Warmińsko-Mazurskie og Wielkopolskie samt alle administrative regioner (distritos) inden for de større administrative enheder (regiões) Centro og Lisboa e Vale do Tejo og fire administrative regioner (distritos) inden for den større administrative enhed (região) Norte i Portugal erklæres for at være regioner i hhv. Italien, Polen og Portugal, der er officielt frie for enzootisk kvægleukose.

| (13) | Bilagene til beslutning 2003/467/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(13)

Bilagene til beslutning 2003/467/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (14) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilagene til beslutning 2003/467/EF ændres som angivet i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. april 2012.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUT L 156 af 25.6.2003, s. 74.

2

---

BILAG

Bilagene til beslutning 2003/467/EF ændres således:

| 1) | Kapitel 2 i bilag I affattes således: | I Italien:






  — | Regionen Abruzzo: provinsen Pescara |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Kapitel 2 i bilag I affattes således:

I Italien:

—

Regionen Abruzzo: provinsen Pescara

| — | Provinsen Bolzano |
| --- | --- |

—

Provinsen Bolzano

| — | Regionen Emilia-Romagna |
| --- | --- |

—

Regionen Emilia-Romagna

| — | Regionen Friuli-Venezia Giulia |
| --- | --- |

—

Regionen Friuli-Venezia Giulia

| — | Regionen Lazio: provinserne Rieti og Viterbo |
| --- | --- |

—

Regionen Lazio: provinserne Rieti og Viterbo

| — | Regionen Lombardia |
| --- | --- |

—

Regionen Lombardia

| — | Regionen Marche: provinserne Ascoli Piceno og Fermo |
| --- | --- |

—

Regionen Marche: provinserne Ascoli Piceno og Fermo

| — | Regionen Piemonte: provinserne Asti, Biella, Novara, Verbania og Vercelli |
| --- | --- |

—

Regionen Piemonte: provinserne Asti, Biella, Novara, Verbania og Vercelli

| — | Regionen Sardegna: provinserne Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra, Olbia-Tempio og Oristano |
| --- | --- |

—

Regionen Sardegna: provinserne Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra, Olbia-Tempio og Oristano

| — | Regionen Toscana |
| --- | --- |

—

Regionen Toscana

| — | Provinsen Trento |
| --- | --- |

—

Provinsen Trento

| — | Regionen Veneto. |
| --- | --- |

—

Regionen Veneto.

| | I Portugal:






  — | Regionen Algarve: alle distrikter. |
| --- | --- | --- |

I Portugal:

—

Regionen Algarve: alle distrikter.

| | I Det Forenede Kongerige:






  — | Storbritannien: Skotland.« |
| --- | --- | --- |

I Det Forenede Kongerige:

—

Storbritannien: Skotland.«

| 2) | Bilag II affattes således:

  »BILAG II

  KAPITEL 1


  Medlemsstater, der er officielt brucellosefrie







  ISO-kode | Medlemsstat |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgien |
| CZ | Tjekkiet |
| DK | Danmark |
| DE | Tyskland |
| EE | Estland |
| IE | Irland |
| FR | Frankrig |
| LV | Letland |
| LU | Luxembourg |
| NL | Nederlandene |
| AT | Østrig |
| PL | Polen |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakiet |
| FI | Finland |
| SE | Sverige |

2)

Bilag II affattes således:

»BILAG II

KAPITEL 1

Medlemsstater, der er officielt brucellosefrie

ISO-kode

Medlemsstat

BE

Belgien

CZ

Tjekkiet

DK

Danmark

DE

Tyskland

EE

Estland

IE

Irland

FR

Frankrig

LV

Letland

LU

Luxembourg

NL

Nederlandene

AT

Østrig

PL

Polen

SI

Slovenien

SK

Slovakiet

FI

Finland

SE

Sverige

KAPITEL 2

Regioner i medlemsstaterne, der er officielt frie for brucellose

| | I Italien:






  — | Regionen Abruzzo: provinsen Pescara |
| --- | --- | --- |

I Italien:

—

Regionen Abruzzo: provinsen Pescara

| — | Provinsen Bolzano |
| --- | --- |

—

Provinsen Bolzano

| — | Regionen Emilia-Romagna |
| --- | --- |

—

Regionen Emilia-Romagna

| — | Regionen Friuli-Venezia Giulia |
| --- | --- |

—

Regionen Friuli-Venezia Giulia

| — | Regionen Lazio: provinserne Frosinone, Latina, Rieti og Viterbo |
| --- | --- |

—

Regionen Lazio: provinserne Frosinone, Latina, Rieti og Viterbo

| — | Regionen Liguria: provinserne Imperia og Savona |
| --- | --- |

—

Regionen Liguria: provinserne Imperia og Savona

| — | Regionen Lombardia |
| --- | --- |

—

Regionen Lombardia

| — | Regionen Marche |
| --- | --- |

—

Regionen Marche

| — | Regionen Molise: provinsen Campobasso |
| --- | --- |

—

Regionen Molise: provinsen Campobasso

| — | Regionen Piemonte |
| --- | --- |

—

Regionen Piemonte

| — | Regionen Puglia: provinsen Brindisi |
| --- | --- |

—

Regionen Puglia: provinsen Brindisi

| — | Regionen Sardegna |
| --- | --- |

—

Regionen Sardegna

| — | Regionen Toscana |
| --- | --- |

—

Regionen Toscana

| — | Provinsen Trento |
| --- | --- |

—

Provinsen Trento

| — | Regionen Umbria |
| --- | --- |

—

Regionen Umbria

| — | Regionen Valle d'Aosta |
| --- | --- |

—

Regionen Valle d'Aosta

| — | Regionen Veneto. |
| --- | --- |

—

Regionen Veneto.

| | I Portugal:






  — | Regionen Algarve: alle distrikter |
| --- | --- | --- |

I Portugal:

—

Regionen Algarve: alle distrikter

| — | Den selvstyrende region Azorerne: øerne Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico og Santa Maria. |
| --- | --- |

—

Den selvstyrende region Azorerne: øerne Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico og Santa Maria.

| | I Spanien:






  — | Provinsen Santa Cruz de Tenerife |
| --- | --- | --- |

I Spanien:

—

Provinsen Santa Cruz de Tenerife

| — | Provinsen Las Palmas. |
| --- | --- |

—

Provinsen Las Palmas.

| | I Det Forenede Kongerige:






  — | Storbritannien: England, Skotland og Wales |
| --- | --- | --- |

I Det Forenede Kongerige:

—

Storbritannien: England, Skotland og Wales

| — | Isle of Man.« |
| --- | --- |

—

Isle of Man.«

| 3) | Kapitel 2 i bilag III affattes således: | I Italien:






  — | Regionen Abruzzo: provinsen Pescara |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Kapitel 2 i bilag III affattes således:

I Italien:

—

Regionen Abruzzo: provinsen Pescara

| — | Provinsen Bolzano |
| --- | --- |

—

Provinsen Bolzano

| — | Regionen Campania: provinsen Napoli |
| --- | --- |

—

Regionen Campania: provinsen Napoli

| — | Regionen Emilia-Romagna |
| --- | --- |

—

Regionen Emilia-Romagna

| — | Regionen Friuli-Venezia Giulia |
| --- | --- |

—

Regionen Friuli-Venezia Giulia

| — | Regionen Lazio: provinserne Frosinone, Rieti og Viterbo |
| --- | --- |

—

Regionen Lazio: provinserne Frosinone, Rieti og Viterbo

| — | Regionen Liguria: provinserne Imperia og Savona |
| --- | --- |

—

Regionen Liguria: provinserne Imperia og Savona

| — | Regionen Lombardia |
| --- | --- |

—

Regionen Lombardia

| — | Regionen Marche |
| --- | --- |

—

Regionen Marche

| — | Regionen Molise |
| --- | --- |

—

Regionen Molise

| — | Regionen Piemonte |
| --- | --- |

—

Regionen Piemonte

| — | Regionen Puglia: provinsen Brindisi |
| --- | --- |

—

Regionen Puglia: provinsen Brindisi

| — | Regionen Sardegna |
| --- | --- |

—

Regionen Sardegna

| — | Regionen Sicilia: provinserne Agrigento, Caltanissetta, Catania, Enna, Palermo, Ragusa, Siracusa og Trapani |
| --- | --- |

—

Regionen Sicilia: provinserne Agrigento, Caltanissetta, Catania, Enna, Palermo, Ragusa, Siracusa og Trapani

| — | Regionen Toscana |
| --- | --- |

—

Regionen Toscana

| — | Provinsen Trento |
| --- | --- |

—

Provinsen Trento

| — | Regionen Umbria |
| --- | --- |

—

Regionen Umbria

| — | Regionen Valle d'Aosta |
| --- | --- |

—

Regionen Valle d'Aosta

| — | Regionen Veneto. |
| --- | --- |

—

Regionen Veneto.

| | I Polen:






  — | Provinsen dolnośląskie






  Powiaty: | bolesławiecki, dzierżoniowski, głogowski, górowski, jaworski, jeleniogórski, Jelenia Góra, kamiennogórski, kłodzki, legnicki, Legnica, lubański, lubiński, lwówecki, milicki, oleśnicki, oławski, polkowicki, strzeliński, średzki, świdnicki, trzebnicki, wałbrzyski, Wałbrzych, wołowski, wrocławski, Wrocław, ząbkowicki, zgorzelecki og złotoryjski |
| --- | --- | --- | --- |

I Polen:

—

Provinsen dolnośląskie

Powiaty:

bolesławiecki, dzierżoniowski, głogowski, górowski, jaworski, jeleniogórski, Jelenia Góra, kamiennogórski, kłodzki, legnicki, Legnica, lubański, lubiński, lwówecki, milicki, oleśnicki, oławski, polkowicki, strzeliński, średzki, świdnicki, trzebnicki, wałbrzyski, Wałbrzych, wołowski, wrocławski, Wrocław, ząbkowicki, zgorzelecki og złotoryjski

| — | Provinsen lubelskie






  Powiaty: | bialski, Biała Podlaska, biłgorajski, chełmski, Chełm, hrubieszowski, janowski, krasnostawski, kraśnicki, lubartowski, lubelski, Lublin, łęczyński, łukowski, opolski, parczewski, puławski, radzyński, rycki, świdnicki, tomaszowski, włodawski, zamojski og Zamość |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen lubelskie

Powiaty:

bialski, Biała Podlaska, biłgorajski, chełmski, Chełm, hrubieszowski, janowski, krasnostawski, kraśnicki, lubartowski, lubelski, Lublin, łęczyński, łukowski, opolski, parczewski, puławski, radzyński, rycki, świdnicki, tomaszowski, włodawski, zamojski og Zamość

| — | Provinsen lubuskie






  Powiaty: | gorzowski, Gorzów Wielkopolski, krośnieńsko-odrzański, międzyrzecki, nowosolski, słubicki, strzelecko-drezdenecki, sulęciński, świebodziński, Zielona Góra, zielonogórski, żagański, żarski og wschowski. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen lubuskie

Powiaty:

gorzowski, Gorzów Wielkopolski, krośnieńsko-odrzański, międzyrzecki, nowosolski, słubicki, strzelecko-drezdenecki, sulęciński, świebodziński, Zielona Góra, zielonogórski, żagański, żarski og wschowski.

| — | Provinsen kujawsko-pomorskie






  Powiaty: | aleksandrowski, brodnicki, bydgoski, Bydgoszcz, chełmiński, golubsko-dobrzyński, grudziądzki, inowrocławski, lipnowski, Grudziądz, mogileński, nakielski, radziejowski, rypiński, sępoleński, świecki, toruński, Toruń, tucholski, wąbrzeski, Włocławek, włocławski og żniński. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen kujawsko-pomorskie

Powiaty:

aleksandrowski, brodnicki, bydgoski, Bydgoszcz, chełmiński, golubsko-dobrzyński, grudziądzki, inowrocławski, lipnowski, Grudziądz, mogileński, nakielski, radziejowski, rypiński, sępoleński, świecki, toruński, Toruń, tucholski, wąbrzeski, Włocławek, włocławski og żniński.

| — | Provinsen łódzkie






  Powiaty: | bełchatowski, brzeziński, kutnowski, łaski, łęczycki, łowicki, łódzki, Łódź, opoczyński, pabianicki, pajęczański, piotrkowski, Piotrków Trybunalski, poddębicki, radomszczański, rawski, sieradzki, skierniewicki, Skierniewice, tomaszowski, wieluński, wieruszowski, zduńskowolski og zgierski. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen łódzkie

Powiaty:

bełchatowski, brzeziński, kutnowski, łaski, łęczycki, łowicki, łódzki, Łódź, opoczyński, pabianicki, pajęczański, piotrkowski, Piotrków Trybunalski, poddębicki, radomszczański, rawski, sieradzki, skierniewicki, Skierniewice, tomaszowski, wieluński, wieruszowski, zduńskowolski og zgierski.

| — | Provinsen małopolskie






  Powiaty: | brzeski, bocheński, chrzanowski, dąbrowski, gorlicki, krakowski, Kraków, limanowski, miechowski, myślenicki, nowosądecki, nowotarski, Nowy Sącz, oświęcimski, olkuski, proszowicki, suski, tarnowski, Tarnów, tatrzański, wadowicki og wielicki. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen małopolskie

Powiaty:

brzeski, bocheński, chrzanowski, dąbrowski, gorlicki, krakowski, Kraków, limanowski, miechowski, myślenicki, nowosądecki, nowotarski, Nowy Sącz, oświęcimski, olkuski, proszowicki, suski, tarnowski, Tarnów, tatrzański, wadowicki og wielicki.

| — | Provinsen mazowieckie






  Powiaty: | białobrzeski, ciechanowski, garwoliński, grójecki, gostyniński, grodziski, kozienicki, legionowski, lipski, łosicki, makowski, miński, mławski, nowodworski, ostrołęcki, Ostrołęka, ostrowski, otwocki, piaseczyński, Płock, płocki, płoński, pruszkowski, przasnyski, przysuski, pułtuski, Radom, radomski, Siedlce, siedlecki, sierpecki, sochaczewski, sokołowski, szydłowiecki, Warszawa, warszawski zachodni, węgrowski, wołomiński, wyszkowski, zwoleński, żuromiński og żyrardowski. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen mazowieckie

Powiaty:

białobrzeski, ciechanowski, garwoliński, grójecki, gostyniński, grodziski, kozienicki, legionowski, lipski, łosicki, makowski, miński, mławski, nowodworski, ostrołęcki, Ostrołęka, ostrowski, otwocki, piaseczyński, Płock, płocki, płoński, pruszkowski, przasnyski, przysuski, pułtuski, Radom, radomski, Siedlce, siedlecki, sierpecki, sochaczewski, sokołowski, szydłowiecki, Warszawa, warszawski zachodni, węgrowski, wołomiński, wyszkowski, zwoleński, żuromiński og żyrardowski.

| — | Provinsen opolskie






  Powiaty: | brzeski, głubczycki, kędzierzyńsko-kozielski, kluczborski, krapkowicki, namysłowski, nyski, oleski, opolski, Opole, prudnicki og strzelecki. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen opolskie

Powiaty:

brzeski, głubczycki, kędzierzyńsko-kozielski, kluczborski, krapkowicki, namysłowski, nyski, oleski, opolski, Opole, prudnicki og strzelecki.

| — | Provinsen podkarpackie






  Powiaty: | bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg og tarnobrzeski. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen podkarpackie

Powiaty:

bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg og tarnobrzeski.

| — | Provinsen podlaskie






  Powiaty: | augustowski, białostocki, Białystok, bielski, grajewski, hajnowski, kolneński, łomżyński, Łomża, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki, wysokomazowiecki og zambrowski. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen podlaskie

Powiaty:

augustowski, białostocki, Białystok, bielski, grajewski, hajnowski, kolneński, łomżyński, Łomża, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki, wysokomazowiecki og zambrowski.

| — | Provinsen pomorskie






  Powiaty: | Gdańsk, gdański, Gdynia, lęborski, pucki, nowodworski, Sopot og wejherowski. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen pomorskie

Powiaty:

Gdańsk, gdański, Gdynia, lęborski, pucki, nowodworski, Sopot og wejherowski.

| — | Provinsen śląskie






  Powiaty: | będziński, bielski, Bielsko-Biała, bieruńsko-lędziński, Bytom, Chorzów, cieszyński, częstochowski, Częstochowa, Dąbrowa Górnicza, gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katowice, kłobucki, lubliniecki, mikołowski, Mysłowice, myszkowski, Piekary Śląskie, pszczyński, raciborski, Ruda Śląska, rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, tarnogórski, Tychy, wodzisławski, Zabrze, zawierciański, Żory og żywiecki. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen śląskie

Powiaty:

będziński, bielski, Bielsko-Biała, bieruńsko-lędziński, Bytom, Chorzów, cieszyński, częstochowski, Częstochowa, Dąbrowa Górnicza, gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katowice, kłobucki, lubliniecki, mikołowski, Mysłowice, myszkowski, Piekary Śląskie, pszczyński, raciborski, Ruda Śląska, rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, tarnogórski, Tychy, wodzisławski, Zabrze, zawierciański, Żory og żywiecki.

| — | Provinsen świętokrzyskie






  Powiaty: | buski, jędrzejowski, kazimierski, kielecki, Kielce, konecki, opatowski, ostrowiecki, pińczowski, sandomierski, skarżyski, starachowicki, staszowski og włoszczowski. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen świętokrzyskie

Powiaty:

buski, jędrzejowski, kazimierski, kielecki, Kielce, konecki, opatowski, ostrowiecki, pińczowski, sandomierski, skarżyski, starachowicki, staszowski og włoszczowski.

| — | Provinsen warmińsko-mazurskie






  Powiaty: | bartoszycki, braniewski, działdowski Elbląg, elbląski, ełcki, giżycki, gołdapski, iławski, kętrzyński, lidzbarski, mrągowski, nidzicki, nowomiejski, olecki, olsztyński, ostródzki, Olsztyn, piski, szczycieński og węgorzewski. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen warmińsko-mazurskie

Powiaty:

bartoszycki, braniewski, działdowski Elbląg, elbląski, ełcki, giżycki, gołdapski, iławski, kętrzyński, lidzbarski, mrągowski, nidzicki, nowomiejski, olecki, olsztyński, ostródzki, Olsztyn, piski, szczycieński og węgorzewski.

| — | Provinsen wielkopolskie






  Powiaty: | gostyński, jarociński, kaliski, Kalisz, kępiński, kolski, koniński, Konin, krotoszyński, międzychodzki, nowotomyski, ostrowski, ostrzeszowski, pleszewski, rawicki, słupecki, szamotulski, średzki, śremski, turecki, wolsztyński, wrzesiński og złotowski. |
| --- | --- | --- |

—

Provinsen wielkopolskie

Powiaty:

gostyński, jarociński, kaliski, Kalisz, kępiński, kolski, koniński, Konin, krotoszyński, międzychodzki, nowotomyski, ostrowski, ostrzeszowski, pleszewski, rawicki, słupecki, szamotulski, średzki, śremski, turecki, wolsztyński, wrzesiński og złotowski.

| | I Portugal:






  — | Regionen Algarve: alle distrikter |
| --- | --- | --- |

I Portugal:

—

Regionen Algarve: alle distrikter

| — | Regionen Alentejo: alle distrikter |
| --- | --- |

—

Regionen Alentejo: alle distrikter

| — | Regionen Centro: alle distrikter |
| --- | --- |

—

Regionen Centro: alle distrikter

| — | Regionen Lisboa e Vale do Tejo: alle distrikter |
| --- | --- |

—

Regionen Lisboa e Vale do Tejo: alle distrikter

| — | Regionen Norte: distrikterne Braga, Bragança, Viana do Castelo og Vila Real |
| --- | --- |

—

Regionen Norte: distrikterne Braga, Bragança, Viana do Castelo og Vila Real

| — | Den selvstyrende region Azorerne. |
| --- | --- |

—

Den selvstyrende region Azorerne.

| | I Det Forenede Kongerige:






  — | Isle of Man.« |
| --- | --- | --- |

I Det Forenede Kongerige:

—

Isle of Man.«

---