# Europeiska unionens L 3/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 3 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången6 januari 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 3

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången6 januari 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1 av den 20 oktober 2021 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 vad gäller förteckningen över produkter med dubbla användningsområden | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1 av den 20 oktober 2021 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 vad gäller förteckningen över produkter med dubbla användningsområden

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 6.1.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 3/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 3/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/1

av den 20 oktober 2021

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 vad gäller förteckningen över produkter med dubbla användningsområden

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 av den 20 maj 2021 om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden (1), särskilt artikel 17.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2021/821 ska produkter med dubbla användningsområden verkningsfullt kontrolleras när de exporteras från eller transiteras genom unionen eller levereras till ett tredjeland på grund av förmedlingstjänster som tillhandahålls av en förmedlare som är bosatt eller etablerad i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2021/821 ska produkter med dubbla användningsområden verkningsfullt kontrolleras när de exporteras från eller transiteras genom unionen eller levereras till ett tredjeland på grund av förmedlingstjänster som tillhandahålls av en förmedlare som är bosatt eller etablerad i unionen.

| (2) | I bilaga I till förordning (EU) 2021/821 fastställs en gemensam förteckning över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av kontroller i unionen. Beslut om produkter som är föremål för kontroll fattas inom ramen för internationella överenskommelser om kontroll av produkter med dubbla användningsområden, bl.a. Australiengruppen (2), kontrollsystemet för missilteknik (MTCR) (3), gruppen av länder som levererar kärnmaterial (NSG) (4), Wassenaar-arrangemanget (5) och konventionen om kemiska vapen (6). |
| --- | --- |

(2)

I bilaga I till förordning (EU) 2021/821 fastställs en gemensam förteckning över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av kontroller i unionen. Beslut om produkter som är föremål för kontroll fattas inom ramen för internationella överenskommelser om kontroll av produkter med dubbla användningsområden, bl.a. Australiengruppen (2), kontrollsystemet för missilteknik (MTCR) (3), gruppen av länder som levererar kärnmaterial (NSG) (4), Wassenaar-arrangemanget (5) och konventionen om kemiska vapen (6).

| (3) | Förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i bilaga I till förordning (EU) 2021/821 behöver uppdateras med jämna mellanrum för att säkerställa full överensstämmelse med internationella säkerhetsförpliktelser, garantera öppenhet och bibehålla de ekonomiska aktörernas konkurrenskraft. De kontrollförteckningar som beslutats inom de internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll har ändrats under 2020 och därför bör bilaga I till förordning (EU) 2021/821 ändras i enlighet med detta. För att underlätta för exportkontrollmyndigheter och ekonomiska aktörer att ta del av texterna bör bilaga I till förordningen ersättas. |
| --- | --- |

(3)

Förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i bilaga I till förordning (EU) 2021/821 behöver uppdateras med jämna mellanrum för att säkerställa full överensstämmelse med internationella säkerhetsförpliktelser, garantera öppenhet och bibehålla de ekonomiska aktörernas konkurrenskraft. De kontrollförteckningar som beslutats inom de internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll har ändrats under 2020 och därför bör bilaga I till förordning (EU) 2021/821 ändras i enlighet med detta. För att underlätta för exportkontrollmyndigheter och ekonomiska aktörer att ta del av texterna bör bilaga I till förordningen ersättas.

| (4) | I bilaga IV till förordning (EU) 2021/821 fastställs krav för tillstånd att göra vissa överföringar inom unionen. |
| --- | --- |

(4)

I bilaga IV till förordning (EU) 2021/821 fastställs krav för tillstånd att göra vissa överföringar inom unionen.

| (5) | Ändringarna av förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i bilaga I kräver följdändringar i bilaga IV för produkter med dubbla användningsområden som också förtecknas i bilaga IV. |
| --- | --- |

(5)

Ändringarna av förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i bilaga I kräver följdändringar i bilaga IV för produkter med dubbla användningsområden som också förtecknas i bilaga IV.

| (6) | I förordning (EU) 2021/821 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter uppdatera förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i bilaga I samt bilaga IV i enlighet med de relevanta skyldigheter och åtaganden samt ändringar av dessa som medlemsstaterna, och i tillämpliga fall unionen, har godtagit som medlemmar i de internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificering av relevanta internationella fördrag. |
| --- | --- |

(6)

I förordning (EU) 2021/821 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter uppdatera förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i bilaga I samt bilaga IV i enlighet med de relevanta skyldigheter och åtaganden samt ändringar av dessa som medlemsstaterna, och i tillämpliga fall unionen, har godtagit som medlemmar i de internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificering av relevanta internationella fördrag.

| (7) | Med tanke på betydelsen av att säkerställa fullständig överensstämmelse med internationella säkerhetsförpliktelser så snart det är praktiskt möjligt, bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på betydelsen av att säkerställa fullständig överensstämmelse med internationella säkerhetsförpliktelser så snart det är praktiskt möjligt, bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts.

| (8) | Förordning (EU) 2021/821 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EU) 2021/821 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2021/821 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

1.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

| 2. | Bilaga IV ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga IV ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 206, 11.6.2021, s. 1.

1

(2)  Australiengruppen (AG) är ett informellt forum för länder som genom harmoniseringen av exportkontroller strävar efter att säkerställa att exporten inte bidrar till utveckling av kemiska eller biologiska vapen. Ytterligare information finns på: http://www.australiagroup.net/

2

(3)  Kontrollsystemet för missilteknik (Missile Technology Control Regime, MTCR) är en informell politisk överenskommelse mellan stater med syftet att begränsa spridningen av missiler, kompletta raketsystem, obemannade luftfarkoster och liknande teknik. Ytterligare information finns på: http://mtcr.info/

3

(4)  Gruppen av länder som levererar kärnmaterial (Nuclear Suppliers Group, NSG) är en grupp av länder som levererar kärnmaterial och som strävar efter att bidra till icke-spridning av kärnvapen genom genomförandet av två uppsättningar av riktlinjer för kärnmaterialexport och kärnmaterialrelaterad export. Ytterligare information finns på: http://www.nuclearsuppliersgroup.org/

4

(5)  Wassenaar-arrangemanget (WA) har inrättats i syfte att bidra till regional och internationell säkerhet och stabilitet genom att främja insyn och större ansvarstagande vid överföring av konventionella vapen och varor och teknik med dubbla användningsområden och därigenom förebygga destabiliserande anhopningar. Ytterligare information finns på: https://www.wassenaar.org/

5

(6)  Konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (konventionen om kemiska vapen, Chemical Weapons Convention, CWC) har som mål att eliminera en hel kategori av massförstörelsevapen genom att förbjuda utveckling, tillverkning, förvärv, lagring, bevarande, överföring eller användning av kemiska vapen för konventionsstaterna. Ytterligare information finns på: https://www.opcw.org/chemical-weapons-convention

6

---

BILAGA I

”BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER PRODUKTER MED DUBBLA ANVÄNDNINGSOMRÅDEN SOM AVSES I ARTIKEL 3 I DENNA FÖRORDNING

Med den förteckning över produkter med dubbla användningsområden som anges i denna bilaga genomförs internationella överenskommelser om kontroll av produkter med dubbla användningsområden, bl.a. Australiengruppen (1), kontrollsystemet för missilteknik (MTCR) (2), gruppen av länder som levererar kärnmaterial (NSG) (3), Wassenaar-arrangemanget (4) och konventionen om kemiska vapen (5).

INNEHÅLL

| Del I | Allmänna anmärkningar, akronymer, förkortningar och definitioner |
| --- | --- |

Del I

| Del II – Kategori 0 | Kärnmaterial, anläggningar och utrustning |
| --- | --- |

Del II – Kategori 0

| Del III – Kategori 1 | Särskilda material och därtill hörande utrustning |
| --- | --- |

Del III – Kategori 1

| Del IV – Kategori 2 | Materialbearbetning |
| --- | --- |

Del IV – Kategori 2

| Del V – Kategori 3 | Elektronik |
| --- | --- |

Del V – Kategori 3

| Del VI – Kategori 4 | Datorer |
| --- | --- |

Del VI – Kategori 4

| Del VII – Kategori 5 | Telekommunikation och ”informationssäkerhet” |
| --- | --- |

Del VII – Kategori 5

| Del VIII – Kategori 6 | Sensorer och lasrar |
| --- | --- |

Del VIII – Kategori 6

| Del IX – Kategori 7 | Navigation och avionik |
| --- | --- |

Del IX – Kategori 7

| Del X – Kategori 8 | Marint |
| --- | --- |

Del X – Kategori 8

| Del XI – Kategori 9 | Rymd och framdrivning |
| --- | --- |

Del XI – Kategori 9

DEL I

Allmänna anmärkningar, akronymer, förkortningar och definitioner

ALLMÄNNA ANMÄRKNINGAR TILL BILAGA I

| 1. | För kontroll av varor som är konstruerade eller modifierade för militär användning, se relevant förteckning (relevanta förteckningar) för kontroll av militära varor som upprätthålls av de enskilda EU-medlemsstaterna. Hänvisningarna i denna bilaga med anmärkningen ”SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING” är till samma förteckning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Syftet med kontrollerna i denna bilaga ska inte omintetgöras genom export av varor som inte är underställda kontroll (inklusive anläggning) men som innehåller en eller flera beståndsdelar vilka är underställda kontroll, när den eller de beståndsdelar som är underställda kontroll utgör huvudbeståndsdelen av varan och det är möjligt att avlägsna den och använda den för andra ändamål.








  Anmärkning: | Vid bedömning av huruvida en eller flera beståndsdelar ska betraktas som huvudbeståndsdel ska hänsyn tas till kvantitet, värde, tekniskt kunnande samt andra omständigheter som är av betydelse för att bedöma huruvida en eller flera av de kontrollerade beståndsdelarna är en huvudbeståndsdel av de varor som anskaffas. |
| --- | --- | --- |

2.

Anmärkning:

| 3. | Varor som specificeras i denna bilaga inbegriper både nya och begagnade varor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I vissa fall förtecknas kemikalier med namn och CAS-nummer. Förteckningen gäller kemikalier med samma strukturformel (inklusive hydrater) oberoende av namn eller CAS-nummer. CAS-nummer visas som ett bidrag till identifieringen av en viss kemikalie eller blandning, oberoende av nomenklatur. CAS-nummer kan inte användas som enda identifikation, eftersom vissa former av den förtecknade kemikalien har olika CAS-nummer, medan blandningar som innehåller en förtecknad kemikalie också kan ha olika CAS-nummer. |
| --- | --- |

4.

ANMÄRKNING RÖRANDE KÄRNTEKNIK (Nuclear Technology Note – NTN)

(Denna anmärkning ska läsas jämförd med kategori 0, avsnitt E.)

”Teknik” som har direkt samband med varor som finns upptagna under kategori 0 ska kontrolleras enligt bestämmelserna för kategori 0.

”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av varor som omfattas av kontroll, omfattas av kontroll även om den kan tillämpas på varor som inte omfattas av kontroll.

Godkännande av export av varor medger även export till samma slutanvändare av det minimum av ”teknik” som erfordras för installation, drift, underhåll och reparation av varan.

Kontroll av överföring av ”teknik” gäller inte ”allmänt tillgänglig” information eller ”vetenskaplig grundforskning”.

ALLMÄN ANMÄRKNING RÖRANDE TEKNIK (General Technology Note – GTN)

(Denna anmärkning ska läsas jämförd med kategorierna 1–9, avsnitt E.)

Export av ”teknik” som ”erfordras” för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av varor som kontrolleras i kategorierna 1–9, kontrolleras i den ordning som föreskrivs i kategorierna 1–9.

”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av varor som omfattas av kontroll, omfattas av kontroll även om den kan tillämpas på varor som inte omfattas av kontroll.

Kontrollen gäller inte sådan ”teknik” som utgör ett nödvändigt minimum för installation, drift, underhåll (kontroll) eller reparation av varor som inte är underställda kontroll eller för vilka exporttillstånd har beviljats.

| Anmärkning: | Denna anmärkning medger inte export av ”teknik” som specificeras i avsnitten 1E002.e, 1E002.f, 8E002.a och 8E002.b. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Kontroll av överföringar av ”teknik” gäller inte ”allmänt tillgänglig” information, ”grundforskning” eller det minimum av information som behövs för patentansökningar.

ALLMÄN ANMÄRKNING RÖRANDE KÄRNTEKNISK PROGRAMVARA (Nuclear Software Note – NSN)

(Denna anmärkning har företräde framför bestämmelserna i kategori 0, avsnitt D)

Avsnitt D i kategori 0 omfattar inte ”programvara” som är en ”objektkod” som utgör ett nödvändigt minimum för installation, drift, underhåll (kontroll) eller reparation av varor för vilka exporttillstånd har beviljats.

Godkännande av export av varor medger även export till samma slutanvändare av det minimum av ”objektkod” som erfordras för installation, drift, underhåll (kontroll) eller reparation av varan.

| Anmärkning: | Anmärkningen rörande kärnteknisk programvara fritar inte från kontrollen av ”programvara” som specificeras i kategori 5 del 2 (”Informationssäkerhet”). |
| --- | --- |

Anmärkning:

ALLMÄN ANMÄRKNING RÖRANDE PROGRAMVARA (General Software Note – GSN)

(Denna anmärkning har företräde framför bestämmelserna i kategorierna 1–9, avsnitt D.)

Den ”programvara” som beskrivs i kategorierna 1–9 omfattas inte av kontroll om den

| a) | är allmänt tillgänglig för gemene man genom att






  1. | den säljs från lager vid ett försäljningsställe i detaljistledet utan restriktioner






  a) | över disk, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

är allmänt tillgänglig för gemene man genom att

1.

den säljs från lager vid ett försäljningsställe i detaljistledet utan restriktioner

a)

över disk,

| b) | via postorderförsäljning, |
| --- | --- |

b)

via postorderförsäljning,

| c) | på elektronisk väg, eller |
| --- | --- |

c)

på elektronisk väg, eller

| d) | via telefonförsäljning, och |
| --- | --- |

d)

via telefonförsäljning, och

| 2. | den kan installeras av användaren utan väsentlig medverkan av försäljaren, |
| --- | --- |

2.

den kan installeras av användaren utan väsentlig medverkan av försäljaren,

| Anmärkning: | Punkt a i Allmän anmärkning rörande programvara tar inte bort kontrollen av ”programvara” som specificeras i kategori 5 del 2 (”Informationssäkerhet”). |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | är ”allmänt tillgänglig”, eller |
| --- | --- |

b)

är ”allmänt tillgänglig”, eller

| c) | är en ”objektkod” som utgör ett nödvändigt minimum för installation, drift, underhåll (kontroll) och reparation av varor för vilka exporttillstånd har beviljats. |
| --- | --- |

c)

är en ”objektkod” som utgör ett nödvändigt minimum för installation, drift, underhåll (kontroll) och reparation av varor för vilka exporttillstånd har beviljats.

| Anmärkning: | Punkt c i Allmän anmärkning rörande programvara tar inte bort kontrollen av ”programvara” som specificeras i kategori 5 del 2 (”Informationssäkerhet”). |
| --- | --- |

Anmärkning:

ALLMÄN ANMÄRKNING RÖRANDE ”INFORMATIONSSÄKERHET” (GISN)

”Informationssäkerhets”-produkter eller -funktioner ska värderas mot kategori 5 del 2 även om de är komponenter, ”programvara” eller funktioner i andra system eller i annan utrustning.

REDAKTIONELL PRAXIS I EUROPEISKA UNIONENS OFFICIELLA TIDNING

I enlighet med bestämmelserna i Publikationshandboken ska, i texter på svenska som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning,

| — | kommatecken användas som decimaltecken, |
| --- | --- |

—

kommatecken användas som decimaltecken,

| — | större tal skrivas i grupper om tre, med mellanrum. |
| --- | --- |

—

större tal skrivas i grupper om tre, med mellanrum.

Texten i den här bilagan följer denna praxis.

AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR SOM ANVÄNDS I DENNA BILAGA

Akronymer och förkortningar som används som definierade termer återfinns under rubriken ’Definition av termer som används i denna bilaga’.

| AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR |
| --- |
| ABEC | Annular Bearing Engineers Committee |
| ABMA | American Bearing Manufacturers Association |
| ADC | Analogue-to-Digital Converter |
| AGMA | American Gear Manufacturers' Association |
| AHRS | Attitude and Heading Reference Systems |
| AISI | American Iron and Steel Institute |
| ALE | Atomic Layer Epitaxy |
| ALU | Arithmetic Logic Unit (aritmetisk logikenhet) |
| ANSI | American National Standards Institute |
| APP | Adjusted Peak Performance (justerad topprestanda) |
| APU | Auxiliary Power Unit (hjälpkraftsaggregat) |
| ASTM | American Society for Testing and Materials |
| ATC | Air Traffic Control (flygkontrolltjänst) |
| BJT | Bipolar Junction Transistors (BJ-transistorer) |
| BPP | Beam Parameter Product (strålparameterprodukt) |
| BSC | Base Station Controller (basstationskontroller) |
| CAD | Computer-Aided-Design (datorstödd konstruktion) |
| CAS | Chemical Abstracts Service |
| CCD | Charge Coupled Device (laddningskopplad enhet) |
| CDU | Control and Display Unit (kontroll- och indikatorenhet) |
| CEP | Circular Error Probable (troligt cirkulärt fel) |
| CMM | Coordinate Measuring Machine (koordinatmätmaskin) |
| CMOS | Complementary Metal Oxide Semiconductor (komplementär metalloxidhalvledare) |
| CNTD | Controlled Nucleation Thermal Deposition (styrd nukleär termisk deponering) |
| CPLD | Complex Programmable Logic Device (komplex programmerbar logisk komponent) |
| CPU | Central Processing Unit (centralprocessor) |
| CVD | Chemical Vapour Deposition (kemisk förångningsdeposition) |
| CW | Chemical Warfare (kemisk krigföring) |
| CW (för laser) | Continuous Wave (kontinuerlig drift) |
| DAC | Digital-to-Analogue Converter (digital-till-analog-omvandlare) |
| DANL | Displayed Average Noise Level (visad genomsnittlig brusnivå) |
| DBRN | Data-Base Referenced Navigation (databaserad referensnavigering) |
| DDS | Direct Digital Synthesizer |
| DMA | Dynamic Mechanical Analysis |
| DME | Distance Measuring Equipment (avståndsmätningsradar) |
| DMOSFET | Diffused Metal Oxide Semiconductor Field Effect Transistor |
| DS | Directionally Solidified (riktningsstelnad) |
| EB | Exploding Bridge (exploderande brygga) |
| EB-PVD | Electron Beam Physical Vapour Deposition (fysisk förångningsdeposition med elektronstråle) |
| EBW | Exploding Bridge Wire (exploderande tråd) |
| ECM | Electro-Chemical Machining (elektrokemisk bearbetning) |
| EDM | Electrical Discharge Machines (elektriska urladdningsmaskiner) |
| EFI | Exploding Foil Initiators (exploderande folie) |
| EIRP | Effective Isotropic Radiated Power (ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt) |
| EMP | Electromagnetic Pulse (elektromagnetisk puls) |
| ENOB | Effective Number of Bits (effektivt antal bitar) |
| ERF | Electrorheological Finishing (elektroreologisk slutbearbetning) |
| ERP | Effective Radiated Power (ekvivalent utstrålad effekt) |
| ESD | Electrostatic Discharge (elektrostatisk urladdning) |
| ETO | Emitter Turn-Off Thyristor (ETO-tyristor) |
| ETT | Electrical Triggering Thyristor (T-tyristor) |
| EU | Europeiska unionen |
| EUV | Extreme Ultraviolet (extremt ultraviolett) |
| FADEC | Full Authority Digital Engine Control |
| FFT | Fast Fourier Transform (Snabb Fourier-transform) |
| FPGA | Field Programmable Gate Array (fältprogrammerbar grindmatris) |
| FPIC | Field Programmable Interconnect (fältprogrammerbar koppling) |
| FPLA | Field Programmable Logic Array (fältprogrammerbar logisk matris) |
| FPO | Floating Point Operation (flyttalsoperation) |
| FWHM | Full-Width Half-Maximum (halvvärdesbredd) |
| GLONASS | Global Navigation Satellite System (globalt satellitnavigeringssystem) |
| GNSS | Global Navigation Satellite System (globalt satellitnavigeringssystem) |
| GPS | Global Positioning System |
| GSM | Global System for Mobile Communications |
| GTO | Gate Turn-off Thyristor (GTO-tyristor) |
| HBT | Hetero-Bipolar Transistors (hetero-bipolära transistorer) |
| HDMI | High-Definition Multimedia Interface |
| HEMT | High Electron Mobility Transistor (transistor med hög elektronmobilitet) |
| Icao | International Civil Aviation Organization (Internationella civila luftfartsorganisationen) |
| IEC | International Electro-technical Commission (Internationella elektrotekniska kommissionen) |
| IED | Improvised Explosive Device (improviserad sprängladdning) |
| IEEE | Institute of Electrical and Electronic Engineers |
| IFOV | Instantaneous-Field-Of-View |
| IGBT | Insulated Gate Bipolar Transistor (IGB-transistor) |
| IGCT | Integrated Gate Commutated Thyristor (IGC-tyristor) |
| IHO | International Hydrographic Organization (Internationella hydrografiska organisationen) |
| ILS | Instrument Landing System (instrumentlandningssystem) |
| IMU | Inertial Measurement Unit (mätenhet för tröghetsnavigering) |
| INS | Inertial Navigation System (tröghetsnavigeringssystem) |
| IP | Internet Protocol |
| IRS | Inertial Reference System (referenssystem för tröghetsnavigering) |
| IRU | Inertial Reference Unit (referensenhet för tröghetsnavigering) |
| ISA | International Standard Atmosphere (internationell standardatmosfär) |
| ISAR | Inverse Synthetic Aperture Radar |
| ISO | International Organization for Standardization (Internationella standardiseringsorganisationen) |
| ITU | International Telecommunication Union (Internationella teleunionen) |
| JT | Joule-Thomson |
| LIDAR | Light Detection and Ranging |
| LIDT | Laser Induced Damage Threshold (gräns för skador åstadkomna av laser) |
| LOA | Length Overall (total längd) |
| LRU | Line Replaceable Unit |
| LTT | Light Triggering Thyristor (LT-tyristor) |
| MLS | Microwave Landing Systems (mikrovågslandningssystem) |
| MMIC | Monolithic Microwave Integrated Circuit (monolitisk integrerad mikrovågskrets) |
| MOCVD | Metal Organic Chemical Vapour Deposition (metall-organisk kemisk förångningsdeposition) |
| MOSFET | Metal-Oxide-Semiconductor Field Effect Transistor (MOSFE-transistor) |
| MPM | Microwave Power Module (effektmodul för mikrovåg) |
| MRF | Magnetorheological Finishing (magnetreologisk slutbearbetning) |
| MRF | Minimum Resolvable Feature size (minsta upplösning för systemdimension) |
| MRI | Magnetic Resonance Imaging (magnetisk resonanstomografi) |
| MTBF | Mean-Time-Between-Failures (medeltid mellan fel) |
| MTTF | Mean-Time-To-Failure (medeltid till fel) |
| NA | Numerical Aperture (numerisk apertur) |
| NDT | Non-Destructive Test (icke-förstörande prov) |
| NEQ | Net Explosive Quantity (nettosprängämnesmängd) |
| NIJ | National Institute of Justice (nationella rättsinstitutet) |
| OAM | Operations, Administration or Maintenance (drift, administration eller underhåll) |
| OSI | Open Systems Interconnection |
| PAI | Polyamide-imides (polyamidimider) |
| PAR | Precision Approach Radar (precisionsinflygningsradar) |
| PCL | Passive Coherent Location |
| PDK | Process Design Kit (processdesignsats) |
| PIN | Personal Identification Number (personligt identifikationsnummer) |
| PMR | Private Mobile Radio (privatmobilradio) |
| PVD | Physical Vapour Deposition (kemisk förångningsdeposition) |
| ppm | parts per million (delar per miljon) |
| QAM | Quadrature-Amplitude-Modulation (kvadraturamplitudmodulering) |
| QE | Quantum Efficiency (kvantverkningsgrad) |
| RAP | Reactive Atom Plasmas |
| RF | Radio Frequency (radiofrekvens) |
| rms | root mean square (effektivvärde) |
| RNC | Radio Network Controller (radionätkontroller) |
| RNSS | Regional Navigation Satellite System (regionalt satellitnavigeringssystem) |
| ROIC | Read-out Integrated Circuit (utläsningskrets) |
| S-FIL | Step and Flash Imprint Lithography |
| SAR | Synthetic Aperture Radar |
| SAS | Synthetic Aperture Sonar |
| SC | Single Crystal (enkristall) |
| SCR | Silicon Controlled Rectifier (kiselstyrd likriktare) |
| SFDR | Spurious Free Dynamic Range (spuriosfritt dynamiskt område) |
| SHPL | Super High Powered Laser |
| SLAR | Sidelooking Airborne Radar (sidospanande flygburen radar) |
| SOI | Silicon-on-Insulator (kisel på insulator) |
| SQUID | Superconducting Quantum Interference Device |
| SRA | Shop Replaceable Assembly |
| SRAM | Static Random Access Memory |
| SSB | Single Sideband (enkelt sidband) |
| SSR | Secondary Surveillance Radar (sekundär övervakningsradar) |
| SSS | Side Scan Sonar (sidoskannande sonar) |
| TIR | Total Indicated Reading (totalt indikatorutslag) |
| TVR | Transmitting Voltage Response (överföringsfunktion spänning till tryck) |
| u | Atomic Mass Unit (universell atommassenhet) |
| UPR | Unidirectional Positioning Repeatability (repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position) |
| UTS | Ultimate Tensile Strength (brottgräns) |
| UV | Ultraviolet (ultraviolett) |
| VJFET | Vertical Junction Field Effect Transistor (VJFE-transistor) |
| VOR | Very High Frequency Omni-directional Range |
| WHO | Världshälsoorganisationen |
| WLAN | Wireless Local Area Network |

AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR

ABEC

Annular Bearing Engineers Committee

ABMA

American Bearing Manufacturers Association

ADC

Analogue-to-Digital Converter

AGMA

American Gear Manufacturers' Association

AHRS

Attitude and Heading Reference Systems

AISI

American Iron and Steel Institute

ALE

Atomic Layer Epitaxy

ALU

Arithmetic Logic Unit (aritmetisk logikenhet)

ANSI

American National Standards Institute

APP

Adjusted Peak Performance (justerad topprestanda)

APU

Auxiliary Power Unit (hjälpkraftsaggregat)

ASTM

American Society for Testing and Materials

ATC

Air Traffic Control (flygkontrolltjänst)

BJT

Bipolar Junction Transistors (BJ-transistorer)

BPP

Beam Parameter Product (strålparameterprodukt)

BSC

Base Station Controller (basstationskontroller)

CAD

Computer-Aided-Design (datorstödd konstruktion)

CAS

Chemical Abstracts Service

CCD

Charge Coupled Device (laddningskopplad enhet)

CDU

Control and Display Unit (kontroll- och indikatorenhet)

CEP

Circular Error Probable (troligt cirkulärt fel)

CMM

Coordinate Measuring Machine (koordinatmätmaskin)

CMOS

Complementary Metal Oxide Semiconductor (komplementär metalloxidhalvledare)

CNTD

Controlled Nucleation Thermal Deposition (styrd nukleär termisk deponering)

CPLD

Complex Programmable Logic Device (komplex programmerbar logisk komponent)

CPU

Central Processing Unit (centralprocessor)

CVD

Chemical Vapour Deposition (kemisk förångningsdeposition)

CW

Chemical Warfare (kemisk krigföring)

CW (för laser)

Continuous Wave (kontinuerlig drift)

DAC

Digital-to-Analogue Converter (digital-till-analog-omvandlare)

DANL

Displayed Average Noise Level (visad genomsnittlig brusnivå)

DBRN

Data-Base Referenced Navigation (databaserad referensnavigering)

DDS

Direct Digital Synthesizer

DMA

Dynamic Mechanical Analysis

DME

Distance Measuring Equipment (avståndsmätningsradar)

DMOSFET

Diffused Metal Oxide Semiconductor Field Effect Transistor

DS

Directionally Solidified (riktningsstelnad)

EB

Exploding Bridge (exploderande brygga)

EB-PVD

Electron Beam Physical Vapour Deposition (fysisk förångningsdeposition med elektronstråle)

EBW

Exploding Bridge Wire (exploderande tråd)

ECM

Electro-Chemical Machining (elektrokemisk bearbetning)

EDM

Electrical Discharge Machines (elektriska urladdningsmaskiner)

EFI

Exploding Foil Initiators (exploderande folie)

EIRP

Effective Isotropic Radiated Power (ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt)

EMP

Electromagnetic Pulse (elektromagnetisk puls)

ENOB

Effective Number of Bits (effektivt antal bitar)

ERF

Electrorheological Finishing (elektroreologisk slutbearbetning)

ERP

Effective Radiated Power (ekvivalent utstrålad effekt)

ESD

Electrostatic Discharge (elektrostatisk urladdning)

ETO

Emitter Turn-Off Thyristor (ETO-tyristor)

ETT

Electrical Triggering Thyristor (T-tyristor)

EU

Europeiska unionen

EUV

Extreme Ultraviolet (extremt ultraviolett)

FADEC

Full Authority Digital Engine Control

FFT

Fast Fourier Transform (Snabb Fourier-transform)

FPGA

Field Programmable Gate Array (fältprogrammerbar grindmatris)

FPIC

Field Programmable Interconnect (fältprogrammerbar koppling)

FPLA

Field Programmable Logic Array (fältprogrammerbar logisk matris)

FPO

Floating Point Operation (flyttalsoperation)

FWHM

Full-Width Half-Maximum (halvvärdesbredd)

GLONASS

Global Navigation Satellite System (globalt satellitnavigeringssystem)

GNSS

Global Navigation Satellite System (globalt satellitnavigeringssystem)

GPS

Global Positioning System

GSM

Global System for Mobile Communications

GTO

Gate Turn-off Thyristor (GTO-tyristor)

HBT

Hetero-Bipolar Transistors (hetero-bipolära transistorer)

HDMI

High-Definition Multimedia Interface

HEMT

High Electron Mobility Transistor (transistor med hög elektronmobilitet)

Icao

International Civil Aviation Organization (Internationella civila luftfartsorganisationen)

IEC

International Electro-technical Commission (Internationella elektrotekniska kommissionen)

IED

Improvised Explosive Device (improviserad sprängladdning)

IEEE

Institute of Electrical and Electronic Engineers

IFOV

Instantaneous-Field-Of-View

IGBT

Insulated Gate Bipolar Transistor (IGB-transistor)

IGCT

Integrated Gate Commutated Thyristor (IGC-tyristor)

IHO

International Hydrographic Organization (Internationella hydrografiska organisationen)

ILS

Instrument Landing System (instrumentlandningssystem)

IMU

Inertial Measurement Unit (mätenhet för tröghetsnavigering)

INS

Inertial Navigation System (tröghetsnavigeringssystem)

IP

Internet Protocol

IRS

Inertial Reference System (referenssystem för tröghetsnavigering)

IRU

Inertial Reference Unit (referensenhet för tröghetsnavigering)

ISA

International Standard Atmosphere (internationell standardatmosfär)

ISAR

Inverse Synthetic Aperture Radar

ISO

International Organization for Standardization (Internationella standardiseringsorganisationen)

ITU

International Telecommunication Union (Internationella teleunionen)

JT

Joule-Thomson

LIDAR

Light Detection and Ranging

LIDT

Laser Induced Damage Threshold (gräns för skador åstadkomna av laser)

LOA

Length Overall (total längd)

LRU

Line Replaceable Unit

LTT

Light Triggering Thyristor (LT-tyristor)

MLS

Microwave Landing Systems (mikrovågslandningssystem)

MMIC

Monolithic Microwave Integrated Circuit (monolitisk integrerad mikrovågskrets)

MOCVD

Metal Organic Chemical Vapour Deposition (metall-organisk kemisk förångningsdeposition)

MOSFET

Metal-Oxide-Semiconductor Field Effect Transistor (MOSFE-transistor)

MPM

Microwave Power Module (effektmodul för mikrovåg)

MRF

Magnetorheological Finishing (magnetreologisk slutbearbetning)

MRF

Minimum Resolvable Feature size (minsta upplösning för systemdimension)

MRI

Magnetic Resonance Imaging (magnetisk resonanstomografi)

MTBF

Mean-Time-Between-Failures (medeltid mellan fel)

MTTF

Mean-Time-To-Failure (medeltid till fel)

NA

Numerical Aperture (numerisk apertur)

NDT

Non-Destructive Test (icke-förstörande prov)

NEQ

Net Explosive Quantity (nettosprängämnesmängd)

NIJ

National Institute of Justice (nationella rättsinstitutet)

OAM

Operations, Administration or Maintenance (drift, administration eller underhåll)

OSI

Open Systems Interconnection

PAI

Polyamide-imides (polyamidimider)

PAR

Precision Approach Radar (precisionsinflygningsradar)

PCL

Passive Coherent Location

PDK

Process Design Kit (processdesignsats)

PIN

Personal Identification Number (personligt identifikationsnummer)

PMR

Private Mobile Radio (privatmobilradio)

PVD

Physical Vapour Deposition (kemisk förångningsdeposition)

ppm

parts per million (delar per miljon)

QAM

Quadrature-Amplitude-Modulation (kvadraturamplitudmodulering)

QE

Quantum Efficiency (kvantverkningsgrad)

RAP

Reactive Atom Plasmas

RF

Radio Frequency (radiofrekvens)

rms

root mean square (effektivvärde)

RNC

Radio Network Controller (radionätkontroller)

RNSS

Regional Navigation Satellite System (regionalt satellitnavigeringssystem)

ROIC

Read-out Integrated Circuit (utläsningskrets)

S-FIL

Step and Flash Imprint Lithography

SAR

Synthetic Aperture Radar

SAS

Synthetic Aperture Sonar

SC

Single Crystal (enkristall)

SCR

Silicon Controlled Rectifier (kiselstyrd likriktare)

SFDR

Spurious Free Dynamic Range (spuriosfritt dynamiskt område)

SHPL

Super High Powered Laser

SLAR

Sidelooking Airborne Radar (sidospanande flygburen radar)

SOI

Silicon-on-Insulator (kisel på insulator)

SQUID

Superconducting Quantum Interference Device

SRA

Shop Replaceable Assembly

SRAM

Static Random Access Memory

SSB

Single Sideband (enkelt sidband)

SSR

Secondary Surveillance Radar (sekundär övervakningsradar)

SSS

Side Scan Sonar (sidoskannande sonar)

TIR

Total Indicated Reading (totalt indikatorutslag)

TVR

Transmitting Voltage Response (överföringsfunktion spänning till tryck)

u

Atomic Mass Unit (universell atommassenhet)

UPR

Unidirectional Positioning Repeatability (repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position)

UTS

Ultimate Tensile Strength (brottgräns)

UV

Ultraviolet (ultraviolett)

VJFET

Vertical Junction Field Effect Transistor (VJFE-transistor)

VOR

Very High Frequency Omni-directional Range

WHO

Världshälsoorganisationen

WLAN

Wireless Local Area Network

DEFINITION AV TERMER SOM ANVÄNDS I DENNA BILAGA

Definitioner av termer mellan ’enkla citattecken’ ges i en teknisk anmärkning till den berörda produkten.

Definitioner av termer mellan ”dubbla citationstecken” är följande:

| ANM.: | Hänvisningar till kategorier ges inom parentes efter den definierade termen. |
| --- | --- |

ANM.:

”Noggrannhet” (2 3 6 7 8) som vanligen mäts som bristande noggrannhet är ett angivet värdes största avvikelse, positiv eller negativ, från en godtagen standard eller sant värde.

”Aktiva flygstyrsystem” (7). Aktiva flygstyrsystem är system som verkar för att förhindra oönskade rörelser eller strukturell belastning hos ”luftfartyg” eller missiler genom att autonomt bearbeta utsignaler från flera sensorer och sedan åstadkomma nödvändiga förebyggande kommandon för att utöva automatisk styrning.

”Aktivt bildelement (pixel)” (6). Ett aktivt bildelement är det minsta (ensamma) element i en halvledarmatris som har en fotoelektrisk överföringsfunktion när det utsätts för ljusstrålning (elektromagnetisk strålning).

”Justerad topprestanda” (4) är en justerad topphastighet vid vilken ”digitala datorer” utför 64-bitars eller större flyttalsadditioner och flyttalsmultiplikationer, och den uttrycks i vägda teraflops (WT), i enheter om 1012 justerade flyttalsoperationer per sekund.

| ANM.: | Se kategori 4, teknisk anmärkning. |
| --- | --- |

ANM.:

”Luftfartyg” (1 6 7 9) är luftburna farkoster med fasta vingar, svängande vingar, roterande vingar (helikoptrar), tippande rotorer eller tippande vingar.

| ANM.: | Se även ”civila luftfartyg”. |
| --- | --- |

ANM.:

”Luftskepp” (9) är motordrivna luftburna farkoster som använder gaser som är lättare än luft som lyftkraft (oftast helium, tidigare väte).

”Alla tillgängliga kompensationer” (2) innebär efter att hänsyn tagits till alla rimliga åtgärder som tillverkaren har till sitt förfogande för att minska alla systematiska felmarginaler för den särskilda modell av verktygsmaskin eller mätfel för den särskilda koordinatmätmaskin som avses.

”Tilldelad genom ITU” (3 5) innebär tilldelning av frekvensband i enlighet med den nuvarande upplagan av ITU:s radioreglemente för primära, tillåtna och sekundära tjänster.

| ANM.: | Ytterligare och alternativa tilldelningar är inte inkluderade. |
| --- | --- |

ANM.:

”Vinkelavvikelse från en position” (2) innebär den maximala differensen mellan den aktuella positionen och den ursprungliga positionen som ett arbetsstycke har efter att det förflyttats från sin ursprungliga position och sedan återförts.

”Slumpmässig vinkeldrift” (7) är det över tiden ackumulerade vinkelfel som beror på vitt brus i vinkelhastighet. (IEEE STD 528-2001).

”APP” (4) är detsamma som ”justerad topprestanda”.

”Asymmetrisk algoritm” (5) är en krypteringsalgoritm där olika matematiskt relaterade nycklar används för kryptering och dekryptering.

| ANM.: | Ett vanligt användningsområde för ”asymmetriska algoritmer” är nyckelhantering. |
| --- | --- |

ANM.:

”Autentisering” (5). Härmed avses identitetskontroll av en användare, process eller enhet, ofta utnyttjad som en förutsättning för att bevilja åtkomst till resurser i ett informationssystem. Detta innefattar kontroll av ett meddelandes ursprung eller innehåll, eller annan information, och alla aspekter av åtkomstskydd när det inte finns någon annan kryptering av filer eller text än den som är direkt knuten till skydd av lösenord, personliga identifikationsnummer (PIN) eller liknande data som hindrar obehörig åtkomst.

”Genomsnittlig uteffekt” (6) är den totala ”laser”-utenergin, i joule, dividerat med den tid under vilken en serie av på varandra följande pulser sänds ut, i sekunder. För en serie pulser med samma mellanrum är den lika med den sammanlagda ”laser”-utenergin i en enstaka puls, multiplicerad med ”laserns” pulsfrekvens, i Hertz.

”Typisk grindfördröjningstid” (3). Härmed avses den tidsfördröjning som motsvarar den tidsfördröjning som uppstår i en grind som har typisk uppbyggnad och används i en ”monolitisk integrerad krets”. För en ’familj’ av ”monolitiska integrerade kretsar” kan detta specificeras antingen som tidsfördröjningen för en typisk grind inom den givna ’familjen’ eller som typisk fördröjningstid per grind inom den givna ’familjen’.

| ANM. 1. | ”Typisk grindfördröjningstid” får inte förväxlas med fördröjningstiden mellan in- och utgång hos en komplex ”monolitisk integrerad krets”. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | En ’familj’ utgörs av alla integrerade kretsar för vilka följande tillämpas till fullo när det gäller tillverkningsmetod och specifikationer, utom deras respektive funktioner:








  a) | Gemensam utformning av maskin- och programvara. |
| --- | --- | --- |

ANM. 2.

a)

Gemensam utformning av maskin- och programvara.

| b) | Gemensam ritning och processteknik. och |
| --- | --- |

b)

Gemensam ritning och processteknik. och

| c) | Gemensamma typiska egenskaper. |
| --- | --- |

c)

Gemensamma typiska egenskaper.

”Grundforskning” (GTN och NTN) är experimentellt eller teoretiskt arbete för inhämtande av ny kunskap om fenomens fundamentala principer eller observerbara fakta och är inte direkt inriktad mot ett bestämt praktiskt syfte eller mål.

”Grundstabilitet” (accelerometer) (7) är genomsnittet under en specificerad tidsperiod av accelerometerns utsignal, mätt vid specificerade driftsförhållanden som inte har någon korrelation till ingångsacceleration eller rotation. ”Grundstabilitet” uttrycks i g eller i meter per sekundkvadrat (g eller m/s2). (IEEE Std 528-2001) (μg = 1 × 10-6 g).

”Grundstabilitet” (gyro) (7) är genomsnittet under en specificerad tidsperiod av gyrots utsignal, mätt vid specificerade driftsförhållanden som inte har någon korrelation till ingångsrotation eller acceleration. ”Grundstabilitet” uttrycks vanligen i grader per timme (grader/tim). (IEEE Std 528-2001).

”Biologiska agens” (1) är patogener eller toxiner som valts ut eller modifierats (exempelvis vad gäller renhet, hållbarhetstid, virulens, spridningsegenskaper eller motståndskraft mot UV-strålning) för att orsaka dödsfall bland människor och djur, skada utrustningar, grödor eller miljön.

”Axialkast” (camming) (2) är huvudspindelns axiella kast under ett varv mätt i ett plan vinkelrätt mot spindelns fästdorn, i en punkt nära fästdornets periferi (referens ISO 230-1:1986 punkt 5.63).

”Troligt cirkulärt fel” (CEP) (7) är vid cirkulär, normal distribution, den radie av en cirkel som innehåller 50 % av de enskilda mätningar som görs eller den radie av en cirkel inom vilken sannolikheten att de finns är 50 %.

”Kemisk laser” (6) är en ”laser” i vilken de exciterade nivåerna alstras genom energin från en kemisk reaktion.

”Kemisk blandning” (1) är en fast, flytande eller gasformig produkt som består av två eller fler komponenter som inte reagerar tillsammans under de förhållanden under vilka blandningen lagras.

”Cirkulationsstyrda, antivridmomentstyrda eller cirkulationsstyrda riktningskontrollsystem” (7) är system som använder luft som blåses över aerodynamiska ytor för att öka eller styra de krafter som genereras av ytorna.

”Civila luftfartyg” (1 3 4 7) är de ”luftfartyg” som förts upp på förteckningar över flygduglighetscertifiering som ges ut av civila luftfartsmyndigheter i en eller flera EU-medlemsstater eller i en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget, för att civilt flyga på inrikes eller utrikes leder för civilt, privat eller affärsmässigt bruk.

| ANM.: | Se även ”luftfartyg”. |
| --- | --- |

ANM.:

”Styrenhet för kommunikationskanal” (4). Härmed avses det fysiska gränssnitt som styr flödet av synkron eller asynkron digital information. Den är sammansatt av komponenter som kan vara integrerade i en dator eller telekommunikationsutrustning för att medge kommunikationsaccess.

”Kompensationssystem” (6) består av den primära skalärsensorn och en eller flera referenssensorer (t.ex. ”vektormagnetometrar”) tillsammans med programvara som gör det möjligt att minska plattformens stelkroppsrotationsbuller.

”Komposit” (1 2 6 8 9) är en ”matris” och en eller flera tillsatsstrukturer som består av partiklar, tunna trådar, fibrer eller någon kombination av dessa, som ingår av ett eller flera specifika skäl.

”III/V-föreningar” (3 6) är polykristallinska, binära eller komplexa monokristallinska produkter som består av beståndsdelar ur grupperna IIIA och VA i Mendelejevs periodiska system (t.ex. galliumarsenid, galliumaluminiumarsenid, indiumfosfid).

”Konturstyrning” (2) innebär att två eller flera ”numeriskt styrda” rörelser arbetar i enlighet med instruktioner som specificerar nästa erforderliga position och de erforderliga matningshastigheterna till den positionen. Dessa matningshastigheter varieras i förhållande till varandra så att den önskade konturen genereras (referens ISO/DIS 2806-1980).

”Kritisk temperatur” (1 3 5) (ibland kallad övergångstemperatur) för ett specifikt ”supraledande” material är den temperatur då materialet upphör att ha någon resistans mot elektrisk likström.

”Kryptografisk aktivering” (5) avser all teknik som specifikt aktiverar eller möjliggör en produkts kryptografiska kapacitet, via en mekanism som implementeras av produktens tillverkare och som är unikt knuten till

| 1. | ett exemplar av produkten, eller |
| --- | --- |

1.

ett exemplar av produkten, eller

| 2. | en kund, för flera exemplar av produkten. |
| --- | --- |

2.

en kund, för flera exemplar av produkten.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Metoder och mekanismer för ”kryptografisk aktivering” kan implementeras som maskinvara, ”programvara” eller ”teknik”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mekanismer för ”kryptografisk aktivering” kan till exempel vara en serienummerbaserad licensnyckel eller ett autentiseringsinstrument så som ett digitalt signerat certifikat. |
| --- | --- |

2.

”Kryptografi” (5) är verksamhet som innefattar principer, medel och metoder för att transformera data så att dess informationsinnehåll kan döljas, förhindra oupptäckt förändring därav eller förhindra obehörig användning. ”Kryptografi” är begränsad till transformering av information genom att använda en eller flera ’hemliga parametrar’ (t.ex. kryptovariabler) eller tillhörande nyckelhantering.

Anmärkningar:

| 1. | ”Kryptografi” omfattar inte ’fasta’ datakompressions- eller datakodningstekniker. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ”Kryptografi” omfattar dekryptering. |
| --- | --- |

2.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Hemlig parameter’: en konstant eller nyckel som undanhålls utomstående eller endast delas inom en grupp. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Fast’: kodnings- eller kompressionsalgoritmen kan inte ta emot externa parametrar (t.ex. krypto- eller nyckelvariabler) och kan inte ändras av användaren. |
| --- | --- |

2.

”CW-laser” (6) är en ”laser” som producerar en nominellt konstant utenergi under mer än 0,25 sekunder.

”Hantering av cyberincidenter” (4) är den process då nödvändig information om en cybersäkerhetsincident utbyts med enskilda personer eller organisationer som ansvarar för att leda eller samordna insatserna för att avhjälpa cybersäkerhetsincidenten.

”Databaserade referensnavigerings- (Data-Based Referenced Navigation- ”DBRN”) (7) system” avser system som utnyttjar olika källor av tidigare uppmätta geokarteringsdata som integreras för att ge exakt navigeringsinformation under dynamiska förhållanden. Datakällor inbegriper batymetriska kartor, stjärnkartor, gravimetriska kartor, magnetkartor eller digitala, tredimensionella terrängkartor.

”Utarmat uran” (0) är sådant uran som utarmats med avseende på isotop 235 under de värden som uppträder i naturen.

”Utveckling” (GTN NTN alla) är alla faser före serieproduktion såsom: konstruktion, konstruktionsforskning, konstruktionsanalys, konstruktionskoncept, sammansättning och provning av prototyper, pilottillverkningsplaner, konstruktionsuppgifter, datadesign, processen då konstruktionsuppgifterna förvandlas till en produkt, fastställande av design och integrering, layouter.

”Diffusionsbondning” (1 2 9) är en förening i fast fas av minst två separata metalldelar till ett enda stycke som har en gemensam styrka som är lika med det svagaste materialets, där den huvudsakliga mekanismen är en interdiffusion av atomer i gränssnittet.

”Digital dator” (4 5) är utrustning som genom att anta en eller flera diskreta variabler, kan utföra allt det följande:

| a) | Ta emot data. |
| --- | --- |

a)

Ta emot data.

| b) | Lagra data eller instruktioner i fasta eller föränderliga (skrivbara) minnesenheter. |
| --- | --- |

b)

Lagra data eller instruktioner i fasta eller föränderliga (skrivbara) minnesenheter.

| c) | Bearbeta data med hjälp av lagrade sekvenser av instruktioner som kan förändras. och |
| --- | --- |

c)

Bearbeta data med hjälp av lagrade sekvenser av instruktioner som kan förändras. och

| d) | Mata ut data. |
| --- | --- |

d)

Mata ut data.

| ANM.: | Förändring av en lagrad sekvens av instruktioner omfattar utbyte av en fast minnesenhet, men inte en fysisk förändring av tråddragning eller interna kopplingar. |
| --- | --- |

ANM.:

”Digital överföringshastighet” (def) är den totala bithastigheten för den information som överförs direkt på något slags medium.

| ANM.: | Se även ”total digital överföringshastighet”. |
| --- | --- |

ANM.:

”Drifthastighet” (gyro) (7) är den komponent av ett gyros utsignal som är funktionellt oberoende av gyrots rotation. Det uttrycks som en vinkelhastighet. (IEEE STD 528-2001).

”Effektiva gram” (0 1) av ”särskilt klyvbart material” är

| a) | för plutoniumisotoper och uran-233, isotopvikten i gram, |
| --- | --- |

a)

för plutoniumisotoper och uran-233, isotopvikten i gram,

| b) | för uran som anrikats 1 % eller mer med avseende på isotopen uran-235, massan av uran i gram multiplicerad med kvadraten på dess anrikning uttryckt som ett decimalviktbråk, |
| --- | --- |

b)

för uran som anrikats 1 % eller mer med avseende på isotopen uran-235, massan av uran i gram multiplicerad med kvadraten på dess anrikning uttryckt som ett decimalviktbråk,

| c) | för uran anrikat under 1 % med avseende på isotopen uran-235, massan av uran i gram multiplicerad med 0,0001. |
| --- | --- |

c)

för uran anrikat under 1 % med avseende på isotopen uran-235, massan av uran i gram multiplicerad med 0,0001.

”Elektronisk sammansättning” (2 3 4) är ett antal elektroniska komponenter (dvs. ’kretselement’, ’diskreta komponenter’, integrerade kretsar, etc.) som kopplats samman för att utföra en eller flera specifika funktioner och är utbytbara i sin helhet och i allmänhet även kan tas isär.

| ANM. 1. | ’Kretselement’ är en ensam aktiv eller passiv funktionell del av en elektronisk krets, såsom en diod, en transistor, ett motstånd, en kondensator osv. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | ’Diskret komponent’ är ett separat kapslat ’kretselement’ med sina egna externa anslutningar. |
| --- | --- |

ANM. 2.

”Energetiskt material” (1) är ämnen eller blandningar som reagerar kemiskt för att frigöra energi som är nödvändig för den tillämpning de är avsedda för. ”Sprängämnen”, ”pyrotekniska produkter” och ”drivmedel” är underavdelningar till ”energetiskt material”.

”Manipulatorer” (2) är griparmar, ’aktiva verktygsenheter’ och andra verktyg som fästs i änden av en ”robots” manipulatorarm.

| ANM.: | En ’aktiv verktygsenhet’ är en enhet som tillför rörelsekraft, processenergi eller avkänning till ett arbetsstycke. |
| --- | --- |

ANM.:

”Ekvivalent täthet” (6) är massan (vikten) hos en optisk enhet per enhet optisk yta projicerad på den optiska ytan.

”Ekvivalenta standarder” (1) är jämförbara nationella eller internationella standarder som erkänns av en eller flera EU-medlemsstater eller av stater som deltar i Wassenaar-arrangemanget och som är tillämpliga på den aktuella punkten.

”Sprängämnen” (1) är fasta, flytande eller gasformiga ämnen eller blandningar av ämnen som, när de används som primärt sprängämne, booster eller huvudladdning i stridsspetsar, sprängladdningar eller annan användning, är avsedda att detonera.

”FADEC-system” (9) är detsamma som ”full authority digital engine control systems” – ett digitalt elektroniskt reglersystem för en gasturbinmotor som är i stånd att självständigt kontrollera motorn över hela dess driftområde, från begärd start av motorn till begärd avstängning av motorn, under både normala omständigheter och när fel föreligger.

”Fibrer eller fiberliknande material” (0 1 8 9) omfattar

| a) | kontinuerliga ”enfibertrådar”, |
| --- | --- |

a)

kontinuerliga ”enfibertrådar”,

| b) | kontinuerliga ”garn” och ”väv”, |
| --- | --- |

b)

kontinuerliga ”garn” och ”väv”,

| c) | ”tejp”, duk, mattor och band, |
| --- | --- |

c)

”tejp”, duk, mattor och band,

| d) | hackade fibrer, cellull, rayonull och sammanhängande fiberfiltar, |
| --- | --- |

d)

hackade fibrer, cellull, rayonull och sammanhängande fiberfiltar,

| e) | tunna trådar (whiskers), antingen mono- eller polykristallina av valfri längd, |
| --- | --- |

e)

tunna trådar (whiskers), antingen mono- eller polykristallina av valfri längd,

| f) | aromatisk polyamidmassa. |
| --- | --- |

f)

aromatisk polyamidmassa.

”Integrerade kretsar av filmtyp” (3) är en grupp av ’kretselement’ med metalliska förbindelser som skapats genom utfällning av tjock- eller tunnfilm på ett isolerande ”substrat”.

| ANM.: | ’Kretselement’ är en ensam aktiv eller passiv funktionell del av en elektronisk krets, såsom en diod, en transistor, ett motstånd, en kondensator osv. |
| --- | --- |

ANM.:

”Fly by light-styrsystem” (7) är ett primärt digitalt flygkontrollsystem med återkoppling för att kontrollera ”luftfartyget” under flygningen, där kommandona till manipulatorerna/styrdonen är optiska signaler.

”Fly by wire-styrsystem” (7) är ett primärt digitalt flygkontrollsystem med återkoppling för att kontrollera ”luftfartyget” under flygningen, där kommandona till manipulatorerna/styrdonen är elektriska signaler.

”Fokalplansmatris” (6 8) är ett en- eller tvådimensionellt plant lager, eller en kombination av plana lager, av individuella detektorelement, med eller utan avläsningselektronik, som arbetar i det fokala planet.

| ANM.: | Avsikten är inte att inkludera en stack med enstaka detektorelement eller detektorer med två, tre eller fyra element, såvida inte tidsfördröjning och integration genomförs i elementet. |
| --- | --- |

ANM.:

”Relativ bandbredd” (3 5) är ”effektbandbredden” dividerad med mittfrekvensen uttryckt i procent.

”Hoppfrekvens” (5 6) är en typ av ”bandspridning” där sändningsfrekvensen för en enkel kommunikationskanal bringas att förändras genom en slumpmässig eller pseudo-slumpmässig sekvens av diskreta steg.

”Tid för att byta frekvens” (3) avser den tid (dvs. fördröjning) som det tar för en signal som skiftas från en initial angiven utgångsfrekvens att nå en frekvens på eller inom följande värden:

| a) | ±100 Hz av ett slutligt specificerat frekvensområde som omfattar mindre än 1 GHz, eller |
| --- | --- |

a)

±100 Hz av ett slutligt specificerat frekvensområde som omfattar mindre än 1 GHz, eller

| b) | ±0,1 miljondelar av ett slutligt specificerat frekvensområde på 1 GHz eller mer. |
| --- | --- |

b)

±0,1 miljondelar av ett slutligt specificerat frekvensområde på 1 GHz eller mer.

”Bränslecell” (8) är en elektrokemisk anordning som omvandlar kemisk energi direkt till likströmselektricitet genom att förbruka bränsle från en extern källa.

”Smältbar” (1) är förmåga att tvärbindas eller polymeriseras ytterligare (härdas) genom användning av värme, strålning, katalysatorer osv., eller förmåga att smältas utan pyrolys (förkolning).

”Hårda selektorer” (5) är uppgifter eller datauppsättningar som hör samman med en individ (t.ex. efternamn, förnamn, e-postadress, gatuadress, telefonnummer eller grupptillhörigheter).

”Styrsystem” (7) är system som integrerar processen av mätning och beräkning av en farkosts position och hastighet (dvs. navigation) med att beräkna och överföra order till farkostens flygkontrollsystem för att korrigera banan.

”Integrerad hybridkrets” (3) är varje kombination av en eller flera integrerade kretsar, eller integrerad krets med kretselement eller diskreta komponenter som kopplats samman för att utföra (en) specifik(a) funktion(er) och som har alla följande egenskaper:

| a) | Innehåller åtminstone en okapslad enhet, |
| --- | --- |

a)

Innehåller åtminstone en okapslad enhet,

| b) | är sammankopplad med en metod som är typisk för produktion av integrerade kretsar, |
| --- | --- |

b)

är sammankopplad med en metod som är typisk för produktion av integrerade kretsar,

| c) | är utbytbar som en enhet, och |
| --- | --- |

c)

är utbytbar som en enhet, och

| d) | kan normalt inte tas isär. |
| --- | --- |

d)

kan normalt inte tas isär.

| ANM. 1. | ’Kretselement’ är en ensam aktiv eller passiv funktionell del av en elektronisk krets, såsom en diod, en transistor, ett motstånd, en kondensator osv. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | ’Diskret komponent’ är ett separat kapslat ’kretselement’ med sina egna externa anslutningar. |
| --- | --- |

ANM. 2.

”Bildbehandling” (4) är bearbetning av externt upphämtade informationsbärande bilder med hjälp av algoritmer som tidskompression, filtrering, extraktion, urval, korrelation, byte eller transformering mellan områden (t.ex. Snabb Fourier-transform eller Walsh-transform). Det innefattar inte algoritmer som endast innehåller linjär- eller rotationsändringar av en enkel bild som translation, utdrag, registrering eller falsk färgsättning.

”Immuntoxin” (1) är ett konjugat av en cellspecifik monoklonal antikropp och ett ”toxin” eller en ”toxinkomponent”, som selektivt påverkar sjuka celler. ”Allmänt tillgänglig” (GTN NTN GSN).

”Allmänt tillgänglig” (GTN NTN GSN). Här avses att en ”teknik” eller ”programvara” har gjorts tillgänglig utan restriktioner för dess vidare spridning. (Upphovsrättsliga inskränkningar innebär inte att ”teknik” eller ”programvara” inte är ”allmänt tillgänglig”.)

”Informationssäkerhet” (GSN GISN 5) är alla medel och funktioner som säkerställer tillgänglighet, sekretess eller riktighet hos information, med undantag för de medel och funktioner som är avsedda att skydda mot funktionsfel. Detta inkluderar ”kryptografi”, ”kryptografisk aktivering”, ’kryptoanalys’, skydd mot röjande strålning samt datorsäkerhet.

Teknisk anmärkning:

’Kryptoanalys’ är analys av ett kryptografiskt system eller dess in- och utdata för att utvinna konfidentiella variabler eller känsliga data, inklusive klartext.

”Effektbandbredd” (3 5 7) är den bandbredd inom vilken uteffekten förblir konstant, inom 3 dB, utan justering av andra påverkbara parametrar.

”Isolering” (9) anbringas på komponenterna till en raketmotor, dvs. hus, munstycke, inlopp, tillslutningar, och omfattar härdade eller halvhärdade gummiduksblock innehållande ett isolerande eller eldfast material. Den kan också ingå som ett dämpningselement.

”Inre foder” (9) är lämpat för limförbindelsen mellan det fasta bränslet och huset eller isoleringsinsatsen. Fodret är vanligen en vätskepolymerbaserad dispersion av svårsmält eller isolerande material, t.ex. kolfylld hydroxylterminerad polybutadien (HTPB) eller annan polymer med tillsatta härdare, som sprutas eller gjuts över insidan av huset.

”Interfolierad analog-till-digitalomvandlare (ADC)” (3) avser anordningar med flera ADC-enheter som samplar samma analoga ingång vid skilda tidpunkter så att den analoga insignalen, när utsignalerna läggs samman, faktiskt har samplats och konverterats med högre samplingshastighet.

”Induktionsmagnetometer” (6) är en enda givare som känner av en enkel magnetfältsgradient och tillhörande elektronik vars utsignal är ett mått på den magnetiska fältgradienten.

| ANM.: | Se även ”Magnetiska gradiometrar”. |
| --- | --- |

ANM.:

”Intrångsprogram” (4 5) är ”programvara” som är särskilt utformad eller modifierad för att undvika upptäckt med ’övervakningsverktyg’ eller för att övervinna en dators eller en nätverkskapabel enhets ’skyddande motåtgärder’, och som kan utföra något av följande:

| a) | Extraktion av data eller information från en dator eller en nätverkskapabel enhet, eller ändring av systemdata eller användardata, eller |
| --- | --- |

a)

Extraktion av data eller information från en dator eller en nätverkskapabel enhet, eller ändring av systemdata eller användardata, eller

| b) | ändring av den normala exekveringsvägen för program eller processer för att medge exekvering av instruktioner som kommer utifrån. |
| --- | --- |

b)

ändring av den normala exekveringsvägen för program eller processer för att medge exekvering av instruktioner som kommer utifrån.

Anmärkningar:

| 1. | ”Intrångsprogram” omfattar inte något av följande:








  a) | Hypervisorer, felsökningsprogram eller verktyg för reverse engineering av programvara, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Hypervisorer, felsökningsprogram eller verktyg för reverse engineering av programvara,

| b) | ”programvara” för hantering av digitala rättigheter (Digital Rights Management, DRM), eller |
| --- | --- |

b)

”programvara” för hantering av digitala rättigheter (Digital Rights Management, DRM), eller

| c) | ”programvara” som är utformad för att kunna installeras av tillverkare, administratörer eller användare för att spåra eller återställa tillgångar. |
| --- | --- |

c)

”programvara” som är utformad för att kunna installeras av tillverkare, administratörer eller användare för att spåra eller återställa tillgångar.

| 2. | Nätverkskapabla enheter innefattar mobila enheter och smarta mätare. |
| --- | --- |

2.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Övervakningsverktyg’: ”programvara” eller maskinvara som övervakar systembeteenden eller processer som körs på en enhet. Detta innefattar antivirusprodukter (AV), produkter för ändpunktssäkerhet, personliga säkerhetsprodukter (Personal Security Products, PSP), intrångsdetekteringssystem (Intrusion Detection Systems, IDS), system för förebyggande av intrång (Intrusion Prevention Systems, IPS) eller brandväggar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Skyddande motåtgärder’ är tekniker som är utformade för att se till att kod kan exekveras på ett säkert sätt, t.ex. dataexekveringsskydd (Data Execution Prevention, DEP), ASLR-skydd (Address Space Layout Randomization) eller sandlådeteknik. |
| --- | --- |

2.

”Isolerade levande kulturer” (1) innefattar levande kulturer i vilande form och i torkade preparat.

”Isostatiska pressar” (2) är utrustning som har förmågan att genom olika medier (gasformigt, flytande, fasta partiklar osv.) trycksätta ett slutet hålrum för att skapa likformigt tryck i alla riktningar mot ett arbetsstycke eller material i hålrummet.

”Laser” (0 1 2 3 5 6 7 8 9). En laser är en produkt som producerar ett i såväl tiden som rummet koherent ljus som är förstärkt med hjälp av stimulerad strålningsemission.

| ANM.: | Se också | ”Kemiska lasrar” |
| --- | --- | --- |
| | ”CW-laser” |
| | ”Pulsad laser” |
| | ”Super-High-Power-Lasers”. |

ANM.:

Se också

”Kemiska lasrar”

”CW-laser”

”Pulsad laser”

”Super-High-Power-Lasers”.

”Bibliotek” (1) (parametriserade tekniska databaser) är en samling teknisk information med vars hjälp den berörda utrustningens eller de berörda systemens eller komponenternas prestanda kan förbättras.

”Lättare än luft-farkoster” (9) är ballonger och luftskepp som använder varmluft eller andra gaser som är lättare än den omgivande luften, t.ex. helium eller väte, som lyftkraft.

”Linjäritet” (2) (mäts vanligen i termer av icke-linjäritet) är den maximala avvikelsen för den faktiska karakteristiken (medelvärdet av övre och undre avläsningar), positiva eller negativa, från en rät linje som placerats så att den utjämnar och minimerar de maximala avvikelserna.

”Lokalt nät” (4 5) är ett datakommunikationssystem som har alla följande egenskaper:

| a) | Tillåter ett godtyckligt antal oberoende ’dataenheter’ att kommunicera direkt med varandra, och |
| --- | --- |

a)

Tillåter ett godtyckligt antal oberoende ’dataenheter’ att kommunicera direkt med varandra, och

| b) | är begränsat till en geografisk area av måttlig storlek (t.ex. en kontorsbyggnad, en fabrik, ett universitetsområde, ett förråd). |
| --- | --- |

b)

är begränsat till en geografisk area av måttlig storlek (t.ex. en kontorsbyggnad, en fabrik, ett universitetsområde, ett förråd).

| ANM.: | ’Dataenhet’: En utrustning som kan sända eller ta emot sekvenser med digital information. |
| --- | --- |

ANM.:

”Magnetiska gradiometrar” (6) är instrument som kan detektera variationen i rummet av magnetfält som härrör från källor utanför instrumentet. De består av flera ”magnetometrar” och tillhörande elektronik vars utsignal ger ett mått på magnetfältsgradienten.

| ANM.: | Se även ”Induktionsmagnetometer”. |
| --- | --- |

ANM.:

”Magnetometrar” (6) är instrument som är avsedda att detektera magnetfält från källor utanför instrumentet. Instrumentet består av ett enda element som känner av magnetfält samt tillhörande elektronik vars utsignal ger ett mått på magnetfältet.

”Material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6
  ” (0) innefattar koppar, kopparlegeringar, rostfritt stål, aluminium, aluminiumoxid, aluminiumlegeringar, nickel eller legeringar som innehåller mer än 60 viktprocent nickel och fluorerade kolvätepolymerer.

”Matris” (1 2 8 9) är en huvudsakligen kontinuerlig struktur som till stor del fyller upp utrymmet mellan partiklar, kristalliska trådar eller fibrer.

”Mätosäkerhet” (2) är den karakteristiska parameter som specificerar inom vilket område runt utgångsvärdet som det korrekta värdet av den mätbara variabeln ligger, med en konfidensnivå på 95 %. Det innefattar de okorrigerade systemavvikelserna, den okorrigerade dödgången och de slumpvisa avvikelserna (referens ISO 10360-2).

”Mikrodator-mikrokrets” (3) är en ”monolitisk integrerad krets” eller ”integrerad multikrets” som innehåller en aritmetisk logisk enhet (ALU) som kan utföra allmänna instruktioner från ett internt minne på data som är lagrade i det interna minnet.

| ANM.: | Det interna minnet kan utökas genom ett externt minne. |
| --- | --- |

ANM.:

”Mikroprocessor-mikrokrets” (3) är en ”monolitisk integrerad krets” eller en ”integrerad multikrets” som innehåller en aritmetisk logisk enhet (ALU) som kan utföra en serie av allmänna instruktioner från ett externt minne.

| ANM. 1. | ”Mikroprocessor-mikrokretsen” innehåller normalt inte något integrerat minne åtkomligt för användaren, även om minne som finns på chipet kan användas för att utföra dess logiska operationer. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | Detta omfattar även satser av chip som är konstruerade för att arbeta tillsammans för att fungera som en ”mikroprocessor-mikrokrets”. |
| --- | --- |

ANM. 2.

”Mikroorganismer” (1 2) avser bakterier, virus, mycoplasma, rickettsier, chlamydia eller svampar, oavsett om de är naturliga, förbättrade eller modifierade, antingen som ”isolerade levande kulturer” eller som material som innehåller levande material som avsiktligt inympats eller kontaminerats med sådana kulturer.

”Missiler” (1 3 6 7 9) är kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg som kan bära en last på minst 500 kg nyttolast en sträcka av minst 300 km.

”Enfibertrådar” (1) eller fibertrådar är den minsta beståndsdelen av en fiber, vanligtvis flera mikrometer i diameter.

”Monolitisk integrerad krets” (3) är en kombination av passiva eller aktiva ’kretselement’ eller både och som

| a) | har formats med hjälp av diffusionsprocesser, implantationsprocesser eller utfällningsprocesser i eller på ett enda stycke halvledande material, ett så kallat ’chip’, |
| --- | --- |

a)

har formats med hjälp av diffusionsprocesser, implantationsprocesser eller utfällningsprocesser i eller på ett enda stycke halvledande material, ett så kallat ’chip’,

| b) | kan betraktas som odelbart sammankopplade, och |
| --- | --- |

b)

kan betraktas som odelbart sammankopplade, och

| c) | utför en eller flera kretsfunktioner. |
| --- | --- |

c)

utför en eller flera kretsfunktioner.

| ANM.: | ’Kretselement’ är en ensam aktiv eller passiv funktionell del av en elektronisk krets, såsom en diod, en transistor, ett motstånd, en kondensator osv. |
| --- | --- |

ANM.:

”Monolitisk integrerad mikrovågskrets” (”MMIC”) (3 5) är en ”monolitisk integrerad krets” som arbetar med frekvenser i mikrovågs- eller millimetervågsområdet.

”Monospektrala bildsensorer” (6) kan samla in bilddata från ett diskret spektralband.

”Integrerade multikretsar” (3). Härmed avses två eller flera ”monolitiska integrerade kretsar” som bondats till ett gemensamt ”substrat”.

”Flerkanals-analog-till-digitalomvandlare (ADC)” (3) avser anordningar som integrerar mer än en ADC och har konstruerats så att varje ADC har en separat analog ingång.

”Multispektrala bildsensorer” (6) kan samtidigt eller i serie ta emot bilddata från två eller flera diskreta spektralband. Sensorer som har mer än 20 spektralband kallas ibland för hyperspektrala bildsensorer.

”Naturligt uran” (0) är uran som innehåller samma blandning av isotoper som förekommer i naturen.

”Styrenhet för åtkomst till nätverk” (4) är ett fysiskt gränssnitt till en distribuerande nätverksväxel. Det använder ett vanligt medium som genomgående arbetar med samma ”digitala överföringshastighet” och använder någon form av avgränsning (t.ex. stafett [token] eller bärvågsavkänning [carrier sense]) för överföringen. Oberoende av andra kan den välja ut ett datapaket eller en datagrupp (t.ex. IEEE 802) som är adresserat till den. Den är sammansatt av komponenter som kan vara integrerade i en dator eller telekommunikationsutrustning för att medge kommunikationsaccess.

”Kärnreaktor” (0) är en fullständig reaktor som kan upprätthålla en kontrollerad självunderhållande kedjereaktion av kärnklyvningar. En ”kärnreaktor” omfattar alla föremål som är placerade i eller i direkt anslutning till reaktorkärlet, utrustningen som kontrollerar effektnivån i härden och de komponenter som normalt innesluts, kommer i direkt kontakt med eller styr primärkylmedlet i reaktorhärden.

”Numerisk styrning” (2). Automatisk styrning av en process som utförs av en enhet som använder numeriska data, som normalt införs efterhand som operationen fortskrider (referens ISO 2382:2015).

”Objektkod” (GSN) är en maskinexekverbar form av ett begripligt uttryck för en eller flera processer (”källkod” [källspråk]) som har kompilerats av ett programmeringssystem.

”Drift, administration eller underhåll” (5) innebär utförande av en eller flera av följande uppgifter:

| a) | Upprättande eller förvaltning av något av följande:






  1. | Konton eller privilegier för användare eller administratörer. |
| --- | --- | --- |

a)

Upprättande eller förvaltning av något av följande:

1.

Konton eller privilegier för användare eller administratörer.

| 2. | En produkts inställningar. eller |
| --- | --- |

2.

En produkts inställningar. eller

| 3. | Autentiseringsuppgifter till stöd för de uppgifter som beskrivs i punkterna a.1 eller a.2. |
| --- | --- |

3.

Autentiseringsuppgifter till stöd för de uppgifter som beskrivs i punkterna a.1 eller a.2.

| b) | Övervakning eller hantering av en produkts driftsförhållanden eller prestanda, eller |
| --- | --- |

b)

Övervakning eller hantering av en produkts driftsförhållanden eller prestanda, eller

| c) | Hantering av loggar eller övervakningsdata till stöd för de uppgifter som beskrivs i punkterna a eller b. |
| --- | --- |

c)

Hantering av loggar eller övervakningsdata till stöd för de uppgifter som beskrivs i punkterna a eller b.

| Anmärkning: | Drift, administration eller underhåll omfattar inte någon av följande uppgifter eller de tillhörande nyckelhanteringsfunktionerna:








  a) | Tillhandahållande eller uppgradering av kryptografisk funktionalitet som inte är direkt relaterad till att skapa eller hantera autentiseringsdata till stöd för de uppgifter som beskrivs i punkterna a.1 eller a.2 ovan. eller |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Tillhandahållande eller uppgradering av kryptografisk funktionalitet som inte är direkt relaterad till att skapa eller hantera autentiseringsdata till stöd för de uppgifter som beskrivs i punkterna a.1 eller a.2 ovan. eller

| b) | Utförande av kryptografisk funktionalitet på en produkts dataplan. |
| --- | --- |

b)

Utförande av kryptografisk funktionalitet på en produkts dataplan.

”Optisk integrerad krets” (3) är en ”monolitisk integrerad krets” eller en ”integrerad hybridkrets” som innehåller en eller flera delar som är avsedda att fungera som en fotosensor eller fotoemitter eller att utföra en eller flera optiska eller elektrooptiska funktioner.

”Optisk koppling” (5) är dirigering eller omkoppling av signaler i optisk form utan omvandling till elektriska signaler.

”Totala strömtätheten” (3) är det totala antalet amperevarv i en spole (t.ex. summan av antalet varv multiplicerat med maximala strömmen som går genom varje varv) dividerat med spolens tvärsektion (inbegripet de supraledande trådarna, metallmatrisen i vilken de supraledande trådarna är inbäddade, kapslingsmaterial, alla kylkanaler osv.).

”Deltagande stat” (7 9). Med ”deltagande stat” avses en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget. (Se www.wassenaar.org.)

”Toppeffekt” (6) är den högsta effekten som uppnås under ”pulslängden”.

”Personligt nät” (5) är ett datakommunikationssystem som har båda följande egenskaper:

| a) | Tillåter ett godtyckligt antal oberoende eller sammankopplade ’dataenheter’ att kommunicera direkt med varandra. och |
| --- | --- |

a)

Tillåter ett godtyckligt antal oberoende eller sammankopplade ’dataenheter’ att kommunicera direkt med varandra. och

| b) | Är begränsat till kommunikation mellan enheter i en enskild persons eller enhetscontrollers omedelbara fysiska närhet (t.ex. ett enskilt rum, ett kontor eller ett motorfordon). |
| --- | --- |

b)

Är begränsat till kommunikation mellan enheter i en enskild persons eller enhetscontrollers omedelbara fysiska närhet (t.ex. ett enskilt rum, ett kontor eller ett motorfordon).

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Dataenhet’: En utrustning som kan sända eller ta emot sekvenser med digital information. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ett ”lokalt nät” sträcker sig utanför det geografiska område som utgör ett ”personligt nät”. |
| --- | --- |

2.

”Tidigare separerat” (1) är tillämpning av någon process som är avsedd att öka koncentrationen av den kontrollerade isotopen.

”Huvudbeståndsdel” (4) är när det tillämpas i kategori 4 en ”huvudbeståndsdel” om dess ersättningskostnad utgör mer än 35 % av det totala värdet av det system där den utgör en beståndsdel. Beståndsdelens värde är det pris som tillverkaren, eller systemanpassaren, har betalat för beståndsdelen. Totalvärdet är det normala internationella försäljningspriset till oberoende parter vid platsen för tillverkning eller samlastning.

”Produktion” (GTN NTN alla) är alla produktionsskeden, t.ex. konstruktion, produktionsutveckling, tillverkning, integrering, sammansättning (montering), inspektion, provning och kvalitetssäkring.

”Produktionsutrustning” (1 7 9) avser verktygsuppsättningar, mallar, jiggar, dornar, formar, gängskärningsverktyg, fixturer, uppriktningsanordningar, testutrustning, annat maskineri och därtill hörande komponenter och begränsat till att omfatta sådant som är speciellt konstruerat eller modifierat för ”utveckling” eller för en eller flera ”produktions”-faser.

”Produktionshjälpmedel” (7 9) är ”produktionsutrustning” och särskilt utvecklad programvara för denna som integrerats i installationer för ”utveckling” eller för en eller flera ”produktions”-faser.

”Program” (2 6) är en sekvens av instruktioner avsedd för utförande av en process i, eller omvandlad till, sådan form som är exekverbar för en elektronisk dator.

”Pulskompression” (6) är kodning och behandling av en radarsignalpuls av lång varaktighet till kort varaktighet under bevarande av fördelarna med hög pulsenergi.

”Pulslängd” (6) är en ”laser”-puls varaktighet och avser tiden mellan 3-dB-punkterna på en enskild punkts framkant och bakkant.

”Pulsad laser” (6) är en ”laser” som har en ”pulslängd” som är högst 0,25 sekunder.

”Kvantkryptografi” (5) är en samling metoder för att upprätta en gemensam nyckel för ”kryptografi” genom att mäta ett fysikaliskt systems kvantmekaniska egenskaper (inklusive de fysikaliska egenskaper som uttryckligen styrs av kvantoptik, kvantfältteori eller kvantelektrodynamik).

”Radarhoppfrekvensteknik” (6) är en teknik som slumpmässigt ändrar bärfrekvensen i en pulserad radarsändare mellan pulser eller grupper av pulser med ett värde som är lika med eller större än pulsens bandbredd.

”Radarbandspridning” (6) är varje modulationsteknik för spridning av energi som härrör från en signal med relativt smalt frekvensband över ett mycket större frekvensband genom användning av slumpmässig eller pseudo-slumpmässig kodning.

”Strålningskänslighet” (6) är strålningsintensitet (mA/W) = 0,807 × (våglängd, nm) × kvantverkningsgrad (QE).

Teknisk anmärkning:

QE uttrycks normalt som procentandel; i denna formel uttrycks dock QE som ett decimaltal som är mindre än ett och 78 % motsvaras således av 0,78.

”Realtidsbearbetning” (6) är ett datorsystems bearbetning av data som åstadkommer en erforderlig servicenivå som en funktion av de disponibla resurserna inom en garanterad svarstid oberoende av belastningen av systemet då det stimuleras av en yttre händelse.

”Repeterbarhet” (7) är graden av överensstämmelse mellan upprepade mätningar av samma variabel under samma operativa betingelser när förändringar i villkor eller icke-operativa perioder förekommer mellan mätningarna (referens: IEEE STD 528–2001 [1 sigma standardavvikelse]).

”Erfordras” (GTN 3 5 6 7 9) avser, när det används i samband med ”teknik”, endast den del av ”tekniken” som särskilt svarar för att uppnå eller överskrida de kontrollerade prestandanivåerna, egenskaperna eller funktionerna. Sådan ”teknik” som ”erfordras” kan vara del av olika varor.

”Agens för kravallbekämpning” (1) är ämnen som, när de används under förväntade förhållanden i samband med kravallbekämpning, hos människor snabbt framkallar sensorisk irritation eller funktionsnedsättande fysiska effekter som försvinner efter en kort period sedan exponeringen avbrutits.

Teknisk anmärkning:

Tårgas ingår i ”agens för kravallbekämpning”.

”Robot” (2 8) är en manipuleringsmekanism som kan vara av banstyrnings- eller punktstyrningstypen, som eventuellt brukar sensorer och som har alla följande egenskaper:

| a) | Den är multifunktionell. |
| --- | --- |

a)

Den är multifunktionell.

| b) | Den är kapabel att placera eller orientera material, delar, verktyg eller speciella komponenter med variabla rörelser i tredimensionellt rum. |
| --- | --- |

b)

Den är kapabel att placera eller orientera material, delar, verktyg eller speciella komponenter med variabla rörelser i tredimensionellt rum.

| c) | Den omfattar tre eller flera servoanordningar med öppen eller sluten slinga som kan omfatta stegmotorer. och |
| --- | --- |

c)

Den omfattar tre eller flera servoanordningar med öppen eller sluten slinga som kan omfatta stegmotorer. och

| d) | Den har även ”användartillgänglig programmeringsmöjlighet” med hjälp av lär/utför-metoden eller med hjälp av en elektronisk dator som kan vara en programmerbar logikcontroller, dvs. utan mekanisk förmedling. |
| --- | --- |

d)

Den har även ”användartillgänglig programmeringsmöjlighet” med hjälp av lär/utför-metoden eller med hjälp av en elektronisk dator som kan vara en programmerbar logikcontroller, dvs. utan mekanisk förmedling.

| ANM.: | Ovanstående definition omfattar inte följande anordningar:








  1. | Manipulationsmekanismer som bara kan styras manuellt eller med fjärrstyrning. |
| --- | --- | --- |

ANM.:

1.

Manipulationsmekanismer som bara kan styras manuellt eller med fjärrstyrning.

| 2. | Mekanismer med fast-sekvens-manipulering som är automatiserade rörelseanordningar som arbetar enligt mekaniskt fasta programmerade rörelser. Programmet är mekaniskt begränsat av fasta stoppanordningar, t.ex. stift eller kammar. Rörelsernas sekvensföljd och valet av banor eller vinklar är inte variabla eller utbytbara på mekaniskt, elektroniskt eller elektriskt sätt. |
| --- | --- |

2.

Mekanismer med fast-sekvens-manipulering som är automatiserade rörelseanordningar som arbetar enligt mekaniskt fasta programmerade rörelser. Programmet är mekaniskt begränsat av fasta stoppanordningar, t.ex. stift eller kammar. Rörelsernas sekvensföljd och valet av banor eller vinklar är inte variabla eller utbytbara på mekaniskt, elektroniskt eller elektriskt sätt.

| 3. | Mekaniskt styrda manipuleringsmekanismer med variabel sekvens som är automatiserade rörelseanordningar som arbetar enligt mekaniskt fasta programmerade rörelser. Programmet är mekaniskt begränsat av fasta men justerbara stoppanordningar, t.ex. stift eller kammar. Rörelsernas sekvensföljd och valet av banor eller vinklar är variabla inom det fasta programmönstret. Variationer eller modifikationer av programmönstret (t.ex. ändringar av stift eller utbyte av kammar) längs en eller flera rörelseaxlar kan endast göras genom mekaniska operationer. |
| --- | --- |

3.

Mekaniskt styrda manipuleringsmekanismer med variabel sekvens som är automatiserade rörelseanordningar som arbetar enligt mekaniskt fasta programmerade rörelser. Programmet är mekaniskt begränsat av fasta men justerbara stoppanordningar, t.ex. stift eller kammar. Rörelsernas sekvensföljd och valet av banor eller vinklar är variabla inom det fasta programmönstret. Variationer eller modifikationer av programmönstret (t.ex. ändringar av stift eller utbyte av kammar) längs en eller flera rörelseaxlar kan endast göras genom mekaniska operationer.

| 4. | Icke servostyrda manipuleringsmekanismer med variabel sekvens som är automatiserade rörelseanordningar som arbetar enligt mekaniskt fasta programmerade rörelser. Programmet är variabelt, men sekvensen genomförs endast vid binära signaler från mekanisk fixerade elektriska binära anordningar eller justerbara stoppanordningar. |
| --- | --- |

4.

Icke servostyrda manipuleringsmekanismer med variabel sekvens som är automatiserade rörelseanordningar som arbetar enligt mekaniskt fasta programmerade rörelser. Programmet är variabelt, men sekvensen genomförs endast vid binära signaler från mekanisk fixerade elektriska binära anordningar eller justerbara stoppanordningar.

| 5. | Staplingskranar som är definierade som kartesiska koordinatmanipuleringssystem som är tillverkade som en integrerad del av ett lodrätt system av lagringsbehållare och konstruerade för att komma åt innehållet i dessa behållare för lagring eller hämtning. |
| --- | --- |

5.

Staplingskranar som är definierade som kartesiska koordinatmanipuleringssystem som är tillverkade som en integrerad del av ett lodrätt system av lagringsbehållare och konstruerade för att komma åt innehållet i dessa behållare för lagring eller hämtning.

”Väv” (1) är en bunt (typiskt 12–120) av nästan parallella ’kardeler’.

| ANM.: | ’Kardel’ är en bunt av ”enfibertrådar” (vanligen fler än 200) som arrangerats i stort sett parallellt.’ |
| --- | --- |

ANM.:

”Radialkast” (run-out) (2) är radiell förskjutning på ett varv på huvudspindeln mätt i ett plan som är vinkelrätt mot spindelaxeln i en punkt på den yttre eller inre roterande yta som ska provas (referens: ISO 230-1:1986 punkt 5.61).

”Samplingsfrekvens” (3) för en analog-till-digitalomvandlare (ADC) avser det högsta antalet sampel som mäts vid den analoga ingången under en period på en sekund, med undantag för översamplande ADC. För översamplande ADC ska ”samplingsfrekvens” anses vara dess utdataordhastighet. ”Samplingsfrekvens” kan också anges som samplingshastighet, vanligen angiven i miljoner sampel per sekund (Msps) eller miljarder sampel per sekund (Gsps) eller omvandlingshastighet, i regel i Hertz (Hz).

”Satellitnavigeringssystem” (5 7) är ett system som består av markstationer, en konstellation av satelliter samt mottagare, som gör det möjligt att beräkna mottagarplatser på grundval av signaler från satelliterna. Det omfattar globala (GNSS) och regionala (RNSS) satellitnavigeringssystem.

”Skalfaktor” (gyro eller accelerometer) (7) är kvoten mellan en ändring i utgången och en ändring i ingången som är avsedd att mätas. Skalfaktorn uttrycks vanligen som lutningen på en rät linje som kan anpassas enligt metoden om minsta kvadraten på in-utdata genom att variera insignalen cykliskt över hela ingångsområdet.

”Signalanalysatorer” (3) är anordningar som kan mäta och visa grundläggande egenskaper hos signalkomponenter för enskilda frekvenser i flerfrekvenssignaler.

”Signalbehandling” (3 4 5 6) avser bearbetning av externt erhållna informationsbärande signaler med hjälp av algoritmer såsom tidskompression, filtrering, extraktion, urval, korrelation, konvolution eller transformationer mellan domäner (t.ex. Snabb Fourier-transform eller Walsh-transform).

”Programvara” (GSN alla) är en samling av ett eller flera ”program” eller ’mikroprogram’ som är lagrade på något fysiskt medium.

| ANM.: | ’Mikroprogram’ är en sekvens elementära instruktioner som är lagrade i ett särskilt minne och vars exekvering initieras när dess referensinstruktion införs i ett instruktionsregister. |
| --- | --- |

ANM.:

”Källkod” (eller källspråk) (6 7 9) är ett begripligt uttryck för en eller flera processer som kan omvandlas av ett programmeringssystem till en för utrustningen exekverbar form (”objektkod” [eller objektspråk]).

”Rymdfarkost” (9) är aktiva och passiva satelliter och rymdsonder.

”Rymdplattform” (9) är utrustning som tillhandahåller ”rymdfarkostens” stödinfrastruktur och ”rymdfarkostens nyttolast”.

”Rymdfarkostens nyttolast” (9) är utrustning som är fäst vid ”rymdplattformen” och som utformats för att utföra en uppgift i rymden (t.ex. kommunikation, observation, vetenskap).

”Rymdkvalificerad” (3 6 7) innebär konstruerad, tillverkad eller kvalificerad genom att godkännas i test för att arbeta på en höjd över 100 km över jordens yta.

| ANM.: | Fastställandet av att en specifik enhet är ”rymdkvalificerad” genom testning innebär inte att övriga enheter i samma produktionsomgång eller modellserie är ”rymdkvalificerade” om de inte har testats individuellt. |
| --- | --- |

ANM.:

”Särskilt klyvbart material” (0) är plutonium-239, uran-233, ”uran anrikat med avseende på isotoperna 235 eller 233” samt varje material som innehåller de föregående.

”Specifik modul” (0 1 9) är Youngs modul i pascal (N/m2) dividerat med specifika vikten i N/m3, mätt vid (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) och en relativ fuktighet av (50 ± 5) %.

”Specifik brottgräns” (0 1 9) är brottgränsen i pascal (N/m2) dividerat med specifika vikten i N/m3, mätt vid (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) och en relativ fuktighet av (50 ± 5) %.

”Gyron med roterande massa” (7) är gyron som använder en ständigt roterande massa för att känna av vinkelrörelser.

”Bandspridning” (5) avser teknik där innehållet i en relativt smalbandig kommunikationskanal sprids ut över ett mycket bredare frekvensspektrum.

”Bandspridnings”-radar (6) – se ”radarbandspridning”.

”Stabilitet” (7) är standardavvikelsen (1 sigma) av variationen av en bestämd parameter från dess kalibrerade värde mätt under stabila temperaturförhållanden. Den kan uttryckas som en funktion av tiden.

”Stater som (inte) är parter i konventionen om kemiska vapen” (1) är de stater för vilka konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen (inte) har trätt i kraft (Se www.opcw.org.)

”Stationär” (9) definierar driftsförhållanden för motorn där motorparametrar, t.ex. drivkraft/effekt och rpm, inte har några märkbara fluktuationer, när lufttemperatur och lufttryck vid motorns luftintag är konstanta.

”Suborbital farkost” (9) är en farkost som har ett utrymme avsett för transport av människor eller last som är utformad för att:

| a) | Arbeta ovanför stratosfären. |
| --- | --- |

a)

Arbeta ovanför stratosfären.

| b) | Följa en icke-orbital bana. och |
| --- | --- |

b)

Följa en icke-orbital bana. och

| c) | Landa på Jorden igen med människorna eller lasten intakt. |
| --- | --- |

c)

Landa på Jorden igen med människorna eller lasten intakt.

”Substrat” (3) är en tunn platta av basmaterialet med eller utan anslutningsmönster och på vilket eller i vilket ’diskreta komponenter’ eller integrerade kretsar eller både och kan vara placerade.

| ANM. 1. | ’Diskret komponent’ är ett separat kapslat ’kretselement’ med sina egna externa anslutningar. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | ’Kretselement’ är en ensam aktiv eller passiv funktionell del av en elektronisk krets, såsom en diod, en transistor, ett motstånd, en kondensator osv. |
| --- | --- |

ANM. 2.

”Skivor” (”substrate blanks”) (3 6) är monolitiska föreningar med dimensioner lämpliga för framställning av optiska element såsom speglar eller optiska fönster.

”Toxinkomponent” (1) är en strukturellt och funktionsmässigt diskret komponent av hela ”toxinet”.

”Superlegeringar” (2 9) är nickel-, kobolt- eller järnbaserade legeringar som har en spänningsbrottslivstid över 1 000 timmar vid 400 MPa och en brottgräns som överstiger 850 MPa vid 922 K (649 °C) eller högre.

”Supraledande” (1 3 5 6 8). Supraledare är material, t.ex. metaller, legeringar eller blandningar, som kan förlora all elektrisk resistans. Detta innebär att de kan uppnå oändlig elektrisk ledningsförmåga och överföra mycket stora strömmar utan joulsk upphettning.

| ANM.: | Den ”supraledande” effekten hos ett material karakteriseras individuellt av en ”kritisk temperatur”, ett kritiskt magnetfält som är en funktion av temperaturen, samt av en kritisk strömtäthet som emellertid är beroende av både det magnetiska fältet och temperaturen. |
| --- | --- |

ANM.:

”Super-High-Power Laser” (”SHPL”) (6) är en ”laser” som kan leverera (totalt eller någon del av) en utenergi som överstiger 1 kJ inom 50 ms, eller har en genomsnittlig eller kontinuerlig uteffekt som överstiger 20 kW.

”Superplastisk bearbetning” (1 2) är en deformationsprocess där värme tillsätts vid bearbetningen av metaller som normalt karakteriseras av låga töjningsvärden (mindre än 20 %) i förhållande till brottgränsen vid rumstemperatur, som den bestäms med konventionella brottgränstester. Genom uppvärmningen vid deformationsprocessen får materialet en töjningsförmåga som ökar till minst det dubbla.

”Symmetrisk algoritm” (5) är en krypteringsalgoritm där samma nyckel används för både kryptering och dekryptering.

| ANM. | Ett vanligt användningsområde för ”symmetriska algoritmer” är datasekretess. |
| --- | --- |

ANM.

”Tejp” (1) är ett material konstruerat av flätade eller i samma riktning lagda ”enfibertrådar”, ’kardeler’, ”vävar”, ”drev” eller ”garn” osv., vanligtvis förimpregnerat med harts.

| ANM.: | ’Kardel’ är en bunt av ”enfibertrådar” (vanligen fler än 200) som arrangerats i stort sett parallellt.’ |
| --- | --- |

ANM.:

”Teknik” (GTN NTN Alla) avser specifik information som är nödvändig för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av varor. Informationen kan ha formen ’tekniska uppgifter’ eller ’teknisk assistans’.

| ANM. 1. | ’Teknisk assistans’ kan avse instruktioner, färdigheter, träning, arbetsmetoder och konsulttjänster och kan innebära överförande av ’tekniska uppgifter’. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | ’Tekniska uppgifter’ kan avse ritningskopior, planer, diagram, modeller, formler, tabeller, ritningar, manualer och instruktioner, skrivna eller inspelade på andra medier eller enheter såsom disketter, band eller ROM-minnen. |
| --- | --- |

ANM. 2.

”Tredimensionell integrerad krets” (3) avser en samling halvledarbrickor eller lager med aktiva komponenter som är integrerade med varandra och som har halvledarkopplingar som går helt igenom ett mellanlägg, ett substrat, en bricka eller ett lager för att skapa kopplingar mellan komponentlagren. Ett mellanlägg är ett gränssnitt som ger möjlighet till elektriska kopplingar.

”Tippbara spindlar” (2) är verktygshållande spindlar som under bearbetningsprocessen ändrar sin centrumlinje i förhållande till andra axlar.

”Tidskonstant” (6) är den tid det tar från det en sammansättning nås av ett ljus till dess strömökningen når värdet (1–1/e) gånger slutvärdet (dvs. 63 % av det slutliga värdet).

”Inställningstid till dess den visar stadigvarande värde” (6) (även kallat gravimeterns svarstid) är den tid under vilken de störande effekterna av plattformsinducerad acceleration (högfrekvent brus) minskar.

”Skoveltak” (9) är en stationär ringkomponent (massiv eller segmenterad) som anbringas på innerytan av motorns turbinhölje eller som en funktion på turbinbladets ytterspets och som i första hand ger en gastätning mellan de stationära och de rörliga komponenterna.

”Digitalt flygövervakningssystem för att optimera flygdata” (7) avser ett system som automatiskt styr ”luftfartygets” flygvariabler och bana för att uppnå uppdragets mål även om realtidsförändringar uppstår beroende på omständigheter eller andra ”luftfartyg”.

”Total digital överföringshastighet” (5). Med total digital överföringshastighet avses det antal bitar, inklusive linjekodning, overhead osv., som per tidsenhet passerar mellan korresponderande delar i ett digitalt transmissionssystem.

| ANM.: | Se även ”digital överföringshastighet”. |
| --- | --- |

ANM.:

”Drev” (1) är en bunt av ”enfibertrådar”, vanligtvis nästan parallella.

”Toxiner” (1 2). Härmed avses toxiner i form av avsiktligt isolerade preparat eller blandningar, oavsett hur de producerats, andra än toxiner som förekommer som främmande ämnen i andra material såsom patologiska preparat, grödor, livsmedel eller odlingar av ”mikroorganismer”.

”Avstämbar” (6) är en lasers förmåga att producera en kontinuerlig utgångssignal vid alla våglängder över ett område av flera laserövergångar. En linjevalbar ”laser” kan producera diskreta våglängder inom en laserövergång och betraktas icke som ”avstämbar”.

”Unidirectional positioning repeatability” (repetitionsnoggrannhet avseende en maskinrörelse i en riktning till en position) (2) innebär det lägre av värdena R↑ och R↓ (framåt och bakåt), såsom de definieras i punkt 3.21 i ISO 230-2:2014 eller nationella motsvarigheter, av en enskild maskinaxel.

”Obemannat luftfartyg” (”UAV”) (9) är ett luftfartyg som kan inleda flygning och upprätthålla kontrollerad flygning och navigation utan någon mänsklig närvaro ombord.

”Uran anrikat i isotoperna 235 eller 233” (0). Härmed avses uran som innehåller isotoperna 235 eller 233, eller båda, i en sådan mängd att förhållandet mellan summan av dessa isotoper och isotop 238 är större än det förhållande mellan isotop 235 och isotop 238 som förekommer i naturen (isotopförhållandet 0,71 %).

”Användning” (GTN NTN Alla) avser drift, installation (inklusive installation på plats), underhåll (kontroll), reparation, översyn och renovering.

”Användartillgänglig programmeringsmöjlighet” (6) avser möjligheten för en användare att sätta in, modifiera eller ersätta program på annat sätt än

| a) | en fysisk förändring i kopplingar eller tråddragningar, eller |
| --- | --- |

a)

en fysisk förändring i kopplingar eller tråddragningar, eller

| b) | inställning av funktionskontrollerna inklusive införandet av nya parametrar. |
| --- | --- |

b)

inställning av funktionskontrollerna inklusive införandet av nya parametrar.

”Vaccin” (1) avser en medicinsk produkt i en farmaceutisk blandning för vilken tillsynsmyndigheterna i antingen tillverkningslandet eller användningslandet har beviljat licens eller gett tillstånd för marknadsföring eller kliniska test, och vars ändamål är att stimulera ett immunologiskt skydd mot sjukdomar hos de människor eller djur som produkten administreras till.

”Elektroniska vakuumenheter” (3) är elektroniska enheter som bygger på en elektronstråles samverkan med en elektromagnetisk våg som utbreder sig i en vakuumkrets eller samverkar med hålrumsresonatorer för vakuum och radiofrekvens. ”Elektroniska vakuumenheter” omfattar klystroner, vandringsvågrör och utvecklingar av dessa.

”Information om sårbarheter” (4) är den process då sårbarheter identifieras, rapporteras eller kommuniceras till, eller analyseras med, enskilda personer eller organisationer som ansvarar för att leda eller samordna insatserna för att avhjälpa sårbarheterna.

”Garn” (1) är en bunt av tvinnade ’kardeler’.

| ANM.: | ’Kardel’ är en bunt av ”enfibertrådar” (vanligen fler än 200) som arrangerats i stort sett parallellt.’ |
| --- | --- |

ANM.:

DEL II

Kategori 0

KATEGORI 0 – KÄRNMATERIAL, ANLÄGGNINGAR OCH UTRUSTNING

0ASystem, utrustning och komponenter

0A001
  ”Kärnreaktorer” och utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för sådana enligt följande:

| a) | ”Kärnreaktorer”. |
| --- | --- |

a)

”Kärnreaktorer”.

| b) | Metallkärl eller större fabrikstillverkade delar till sådana, inklusive reaktortankens lock för ett reaktortryckkärl, som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att innesluta härden hos en ”kärnreaktor”. |
| --- | --- |

b)

Metallkärl eller större fabrikstillverkade delar till sådana, inklusive reaktortankens lock för ett reaktortryckkärl, som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att innesluta härden hos en ”kärnreaktor”.

| c) | Hanteringsutrustning som är särskilt konstruerad eller iordningställd för att föra in eller avlägsna bränsle i en ”kärnreaktor”. |
| --- | --- |

c)

Hanteringsutrustning som är särskilt konstruerad eller iordningställd för att föra in eller avlägsna bränsle i en ”kärnreaktor”.

| d) | Styrstavar som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att reglera klyvningsprocessen i en ”kärnreaktor”, tillhörande stöd- och upphängningsanordningar samt drivdon och styrrör för stavarna. |
| --- | --- |

d)

Styrstavar som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att reglera klyvningsprocessen i en ”kärnreaktor”, tillhörande stöd- och upphängningsanordningar samt drivdon och styrrör för stavarna.

| e) | Tryckrör som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att innesluta både bränsleelement och primärkylmedel i en ”kärnreaktor”. |
| --- | --- |

e)

Tryckrör som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att innesluta både bränsleelement och primärkylmedel i en ”kärnreaktor”.

| f) | Zirkoniummetall och -legeringar, i form av rör eller hopsättningar av rör, som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas som bränsleinkapsling i en ”kärnreaktor” och i kvantiteter på över 10 kg.








  ANM.: | För tryckrör av zirkonium se 0A001.e och för rörtanksrör se avsnitt 0A001.h. |
| --- | --- | --- |

f)

Zirkoniummetall och -legeringar, i form av rör eller hopsättningar av rör, som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas som bränsleinkapsling i en ”kärnreaktor” och i kvantiteter på över 10 kg.

ANM.:

| g) | Kylmedelpumpar eller cirkulatorer som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att pumpa runt primärkylmedel i en ”kärnreaktor”. |
| --- | --- |

g)

Kylmedelpumpar eller cirkulatorer som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att pumpa runt primärkylmedel i en ”kärnreaktor”.

| h) | ’Kärnreaktors interna delar’ som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i en ”kärnreaktor”, inklusive bottenplatta för härden, bränslekanaler (bränsleboxar), rörtanksrör, termiska skärmar, bafflar, härdgaller samt diffusorplåtar.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 0A001.h avses med ’kärnreaktors interna delar’ varje större konstruktion inuti ett reaktorkärl som fyller en eller flera funktioner, som att bära upp härden, upprätthålla härdens geometri, rikta primärkylmedlets flöde, utgöra strålskärmar för reaktorkärlet och leda härdinstrumentering på plats. |
| --- | --- |

h)

’Kärnreaktors interna delar’ som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i en ”kärnreaktor”, inklusive bottenplatta för härden, bränslekanaler (bränsleboxar), rörtanksrör, termiska skärmar, bafflar, härdgaller samt diffusorplåtar.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 0A001.h avses med ’kärnreaktors interna delar’ varje större konstruktion inuti ett reaktorkärl som fyller en eller flera funktioner, som att bära upp härden, upprätthålla härdens geometri, rikta primärkylmedlets flöde, utgöra strålskärmar för reaktorkärlet och leda härdinstrumentering på plats.

| i) | Värmeväxlare enligt följande:






  1. | Ånggeneratorer som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i primärkylkretsen eller den intermediära kylkretsen i en ”kärnreaktor”. |
| --- | --- | --- |

i)

Värmeväxlare enligt följande:

1.

Ånggeneratorer som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i primärkylkretsen eller den intermediära kylkretsen i en ”kärnreaktor”.

| 2. | Andra värmeväxlare som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i primärkylkretsen i en ”kärnreaktor”. |
| --- | --- |

2.

Andra värmeväxlare som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i primärkylkretsen i en ”kärnreaktor”.

| Anmärkning: | Avsnitt 0A001.i omfattar inte värmeväxlare för reaktorns stödsystem, t.ex. nödkylningssystemet eller kylsystemet för sönderfallvärme. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| j) | Neutrondetektorer som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att bestämma neutronflödesnivåerna inuti härden i en ”kärnreaktor”. |
| --- | --- |

j)

Neutrondetektorer som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att bestämma neutronflödesnivåerna inuti härden i en ”kärnreaktor”.

| k) | ’Externa termiska skärmar’ som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i en ”kärnreaktor” för att minska värmeförluster och för att skydda inneslutningskärlen.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 0A001.k avses med ’externa termiska skärmar’ större strukturer som placeras över reaktorkärlen och som minskar värmeförlusten från reaktorn och minskar temperaturen i inneslutningskärlet. |
| --- | --- |

k)

’Externa termiska skärmar’ som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i en ”kärnreaktor” för att minska värmeförluster och för att skydda inneslutningskärlen.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 0A001.k avses med ’externa termiska skärmar’ större strukturer som placeras över reaktorkärlen och som minskar värmeförlusten från reaktorn och minskar temperaturen i inneslutningskärlet.

0BTest-, inspektions- och produktionsutrustning

0B001Anläggning för separation av isotoper ur ”naturligt uran”, ”utarmat uran” eller ”särskilt klyvbart material” och utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda härför enligt följande:

| a) | Anläggning som är särskilt konstruerad för separation av isotoper ur ”naturligt uran”, ”utarmat uran” och ”särskilt klyvbart material” enligt följande:






  1. | Anläggning för separation med gascentrifug. |
| --- | --- | --- |

a)

Anläggning som är särskilt konstruerad för separation av isotoper ur ”naturligt uran”, ”utarmat uran” och ”särskilt klyvbart material” enligt följande:

1.

Anläggning för separation med gascentrifug.

| 2. | Anläggning för separation med gasdiffusion. |
| --- | --- |

2.

Anläggning för separation med gasdiffusion.

| 3. | Anläggning för separation med aerodynamisk process. |
| --- | --- |

3.

Anläggning för separation med aerodynamisk process.

| 4. | Anläggning för separation med kemisk utbytesprocess. |
| --- | --- |

4.

Anläggning för separation med kemisk utbytesprocess.

| 5. | Anläggning för separation med jonbytesprocess. - |
| --- | --- |

5.

Anläggning för separation med jonbytesprocess. -

| 6. | Anläggning för isotopseparation med ”laser” tillämpat på atomär ånga. |
| --- | --- |

6.

Anläggning för isotopseparation med ”laser” tillämpat på atomär ånga.

| 7. | Anläggning för isotopseparation med ”laser” tillämpat på gasmolekyler. |
| --- | --- |

7.

Anläggning för isotopseparation med ”laser” tillämpat på gasmolekyler.

| 8. | Anläggning för separation med plasmaprocess. |
| --- | --- |

8.

Anläggning för separation med plasmaprocess.

| 9. | Anläggning för separation med elektromagnetisk process. |
| --- | --- |

9.

Anläggning för separation med elektromagnetisk process.

| b) | Gascentrifuger, hopsatta delar och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med gascentrifuger enligt följande:


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 0B001.b betyder ’material med hög hållfasthet i förhållande till sin densitet’ något av följande:








  1. | Maråldrat stål som kan ges en brottgräns på 1,95 GPa eller mer. |
| --- | --- | --- |

b)

Gascentrifuger, hopsatta delar och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med gascentrifuger enligt följande:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 0B001.b betyder ’material med hög hållfasthet i förhållande till sin densitet’ något av följande:

1.

Maråldrat stål som kan ges en brottgräns på 1,95 GPa eller mer.

| 2. | Aluminiumlegeringar som kan ges en brottgräns på 0,46 GPa eller mer, eller |
| --- | --- |

2.

Aluminiumlegeringar som kan ges en brottgräns på 0,46 GPa eller mer, eller

| 3. | ”Fibrer eller fiberliknande material” med en ”specifik modul” större än 3,18 × 106 m och en ”specifik brottgräns” större än 7,62 × 104 m. |
| --- | --- |

3.

”Fibrer eller fiberliknande material” med en ”specifik modul” större än 3,18 × 106 m och en ”specifik brottgräns” större än 7,62 × 104 m.

| 1. | Gascentrifuger. |
| --- | --- |

1.

Gascentrifuger.

| 2. | Kompletta rotorenheter. |
| --- | --- |

2.

Kompletta rotorenheter.

| 3. | Rotorrör med en väggtjocklek av 12 mm eller mindre med en diameter mellan 75 mm och 650 mm tillverkade av ’material som har hög hållfasthet i förhållande till sin densitet’. |
| --- | --- |

3.

Rotorrör med en väggtjocklek av 12 mm eller mindre med en diameter mellan 75 mm och 650 mm tillverkade av ’material som har hög hållfasthet i förhållande till sin densitet’.

| 4. | Ringar eller bälgar med en väggtjocklek som är 3 mm eller mindre och en diameter mellan 75 mm och 650 mm konstruerade för att lokalt förstärka rotorröret eller för att förena ett antal sådana rör och är tillverkade av ’material som har hög hållfasthet i förhållande till sin densitet’. |
| --- | --- |

4.

Ringar eller bälgar med en väggtjocklek som är 3 mm eller mindre och en diameter mellan 75 mm och 650 mm konstruerade för att lokalt förstärka rotorröret eller för att förena ett antal sådana rör och är tillverkade av ’material som har hög hållfasthet i förhållande till sin densitet’.

| 5. | Mellanväggar (bafflar) med en diameter mellan 75 mm och 650 mm avsedda att monteras inne i centrifugens rotorrör, tillverkade av ’material som har hög hållfasthet i förhållande till sin densitet’. |
| --- | --- |

5.

Mellanväggar (bafflar) med en diameter mellan 75 mm och 650 mm avsedda att monteras inne i centrifugens rotorrör, tillverkade av ’material som har hög hållfasthet i förhållande till sin densitet’.

| 6. | Topp- eller bottenplattor med en diameter mellan 75 mm och 650 mm avsedda att passa till ändarna av rotorröret och tillverkade av ’material som har hög hållfasthet i förhållande till sin densitet’. |
| --- | --- |

6.

Topp- eller bottenplattor med en diameter mellan 75 mm och 650 mm avsedda att passa till ändarna av rotorröret och tillverkade av ’material som har hög hållfasthet i förhållande till sin densitet’.

| 7. | Magnetiskt upphängda lager enligt följande:






  a) | Lagersystem bestående av en ringformig magnet som är upphängd i ett lagerhus tillverkat eller skyddat av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6” och som innehåller ett dämpande medium där magneten är kopplad till en polkärna eller en annan magnet som är monterad på rotorns topplatta. |
| --- | --- | --- |

7.

Magnetiskt upphängda lager enligt följande:

a)

Lagersystem bestående av en ringformig magnet som är upphängd i ett lagerhus tillverkat eller skyddat av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6” och som innehåller ett dämpande medium där magneten är kopplad till en polkärna eller en annan magnet som är monterad på rotorns topplatta.

| b) | Aktiva magnetiska lagersystem som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas tillsammans med gascentrifuger. |
| --- | --- |

b)

Aktiva magnetiska lagersystem som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas tillsammans med gascentrifuger.

| 8. | Särskilt iordningställda lager som består av en lagertapp/lagerskålenhet monterad på en dämpare. |
| --- | --- |

8.

Särskilt iordningställda lager som består av en lagertapp/lagerskålenhet monterad på en dämpare.

| 9. | Molekylpumpar bestående av cylindrar med invändigt maskinbearbetade eller utpressade spiralformade spår och maskinbearbetade innerytor. |
| --- | --- |

9.

Molekylpumpar bestående av cylindrar med invändigt maskinbearbetade eller utpressade spiralformade spår och maskinbearbetade innerytor.

| 10. | Ringformade statorer för elektriska motorer till flerfasiga växelströmshysteres-(eller reluktans-)motorer för synkron drift i vakuum i frekvensområdet 600 Hz och uppåt och i effektområdet 40 VA (Voltampere) och uppåt. |
| --- | --- |

10.

Ringformade statorer för elektriska motorer till flerfasiga växelströmshysteres-(eller reluktans-)motorer för synkron drift i vakuum i frekvensområdet 600 Hz och uppåt och i effektområdet 40 VA (Voltampere) och uppåt.

| 11. | Centrifugbehållare som ska innesluta gascentrifugens rotor och som består av en styv cylinder med väggtjockleken upp till 30 mm och med precisionsbearbetade ändar som är parallella med varandra och vinkelräta mot cylinderns längdaxel med en tolerans om 0,05° eller mindre. |
| --- | --- |

11.

Centrifugbehållare som ska innesluta gascentrifugens rotor och som består av en styv cylinder med väggtjockleken upp till 30 mm och med precisionsbearbetade ändar som är parallella med varandra och vinkelräta mot cylinderns längdaxel med en tolerans om 0,05° eller mindre.

| 12. | Uttagsrör bestående av rör som är särskilt konstruerade eller iordningställda för avtappning av UF6-gas från rotorröret enligt pitotrörsprincipen och som kan anslutas till det centrala systemet för gasuttag. |
| --- | --- |

12.

Uttagsrör bestående av rör som är särskilt konstruerade eller iordningställda för avtappning av UF6-gas från rotorröret enligt pitotrörsprincipen och som kan anslutas till det centrala systemet för gasuttag.

| 13. | Frekvensomvandlare som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att mata motorstatorn vid anrikning med gascentrifuger och som har alla följande egenskaper samt därför särskilt konstruerade komponenter:






  a) | Flerfasig utgång inom frekvensområdet 600 Hz och uppåt. och |
| --- | --- | --- |

13.

Frekvensomvandlare som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att mata motorstatorn vid anrikning med gascentrifuger och som har alla följande egenskaper samt därför särskilt konstruerade komponenter:

a)

Flerfasig utgång inom frekvensområdet 600 Hz och uppåt. och

| b) | Hög stabilitet (frekvenskontroll bättre än 0,2 %). |
| --- | --- |

b)

Hög stabilitet (frekvenskontroll bättre än 0,2 %).

| 14. | Avstängnings- och kontrollventiler enligt följande:






  a) | Avstängningsventiler som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att styra matarflöde, slutprodukt eller restfraktion från UF6-gasflöden vid en enskild gascentrifug. |
| --- | --- | --- |

14.

Avstängnings- och kontrollventiler enligt följande:

a)

Avstängningsventiler som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att styra matarflöde, slutprodukt eller restfraktion från UF6-gasflöden vid en enskild gascentrifug.

| b) | Bälgtätade ventiler, för avstängning eller kontroll, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, med en inre diameter på 10–160 mm, som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i huvud- eller hjälpsystem i anläggning för anrikning med gascentrifug. |
| --- | --- |

b)

Bälgtätade ventiler, för avstängning eller kontroll, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, med en inre diameter på 10–160 mm, som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i huvud- eller hjälpsystem i anläggning för anrikning med gascentrifug.

| c) | Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med gasdiffusion enligt följande:






  1. | Membran för gasdiffusion, tillverkade av porösa metalliska, polymera eller keramiska ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6” med en porstorlek mellan 10 och 100 nm, en tjocklek på 5 mm eller mindre och, om i form av rör, med en diameter som är 25 mm eller mindre. |
| --- | --- | --- |

c)

Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med gasdiffusion enligt följande:

1.

Membran för gasdiffusion, tillverkade av porösa metalliska, polymera eller keramiska ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6” med en porstorlek mellan 10 och 100 nm, en tjocklek på 5 mm eller mindre och, om i form av rör, med en diameter som är 25 mm eller mindre.

| 2. | Behållare för gasdiffusorer tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”. |
| --- | --- |

2.

Behållare för gasdiffusorer tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”.

| 3. | Kompressorer eller blåsmaskiner med en sugkapacitet på minst 1 m3/min för UF6, med ett utloppstryck upp till 500 kPa och ett tryckförhållande på 10:1 eller mindre, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”. |
| --- | --- |

3.

Kompressorer eller blåsmaskiner med en sugkapacitet på minst 1 m3/min för UF6, med ett utloppstryck upp till 500 kPa och ett tryckförhållande på 10:1 eller mindre, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”.

| 4. | Axeltätningar för kompressorer eller blåsmaskiner som specificeras i avsnitt 0B001.c.3 och som är konstruerade så att inläckningen av buffertgas är mindre än 1 000 cm3/min. |
| --- | --- |

4.

Axeltätningar för kompressorer eller blåsmaskiner som specificeras i avsnitt 0B001.c.3 och som är konstruerade så att inläckningen av buffertgas är mindre än 1 000 cm3/min.

| 5. | Värmeväxlare tillverkade av eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, som är konstruerade för ett läckagetryckförhållande på mindre än 10 Pa per timme när tryckskillnaden uppgår till 100 kPa. |
| --- | --- |

5.

Värmeväxlare tillverkade av eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, som är konstruerade för ett läckagetryckförhållande på mindre än 10 Pa per timme när tryckskillnaden uppgår till 100 kPa.

| 6. | Bälgtätade ventiler, manuella eller automatiska, för avstängning eller kontroll, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”. |
| --- | --- |

6.

Bälgtätade ventiler, manuella eller automatiska, för avstängning eller kontroll, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”.

| d) | Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med aerodynamisk process enligt följande:






  1. | Separationsmunstycken, dysor, som består av slitsformade böjda kanaler vars krökningsradie är mindre än 1 mm, och som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6, och som i munstycket har en knivsegg som delar gasflödet genom munstycket i två strömmar. |
| --- | --- | --- |

d)

Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med aerodynamisk process enligt följande:

1.

Separationsmunstycken, dysor, som består av slitsformade böjda kanaler vars krökningsradie är mindre än 1 mm, och som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6, och som i munstycket har en knivsegg som delar gasflödet genom munstycket i två strömmar.

| 2. | Cylindriska eller koniska rör (vortexrör) vilka är tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6” och har ett eller flera tangentiella inlopp. |
| --- | --- |

2.

Cylindriska eller koniska rör (vortexrör) vilka är tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6” och har ett eller flera tangentiella inlopp.

| 3. | Kompressorer eller blåsmaskiner som är tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, och axeltätningar som hör till dessa. |
| --- | --- |

3.

Kompressorer eller blåsmaskiner som är tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, och axeltätningar som hör till dessa.

| 4. | Värmeväxlare tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”. |
| --- | --- |

4.

Värmeväxlare tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”.

| 5. | Behållare, avsedda att innesluta vortexrör eller separationsmunstycken, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”. |
| --- | --- |

5.

Behållare, avsedda att innesluta vortexrör eller separationsmunstycken, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”.

| 6. | Bälgtätade ventiler, manuella eller automatiska, för avstängning eller kontroll, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, med en diameter på minst 40 mm. |
| --- | --- |

6.

Bälgtätade ventiler, manuella eller automatiska, för avstängning eller kontroll, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, med en diameter på minst 40 mm.

| 7. | Processystem för att separera UF6 från bärgasen (väte eller helium) så att innehållet av UF6 blir högst 1 ppm, innefattande följande:






  a) | Kryogena värmeväxlare och kryogena separatorer som kan arbeta vid temperaturen 153 K (–120 °C) eller lägre. |
| --- | --- | --- |

7.

Processystem för att separera UF6 från bärgasen (väte eller helium) så att innehållet av UF6 blir högst 1 ppm, innefattande följande:

a)

Kryogena värmeväxlare och kryogena separatorer som kan arbeta vid temperaturen 153 K (–120 °C) eller lägre.

| b) | Kryogena kylenheter som kan arbeta vid temperaturer på 153 K (–120 °C) eller lägre. |
| --- | --- |

b)

Kryogena kylenheter som kan arbeta vid temperaturer på 153 K (–120 °C) eller lägre.

| c) | Separationsmunstycken eller vortexrör för separation av UF6 från bärgasen. |
| --- | --- |

c)

Separationsmunstycken eller vortexrör för separation av UF6 från bärgasen.

| d) | Kylfällor för UF6 som kan frysa ut UF6. |
| --- | --- |

d)

Kylfällor för UF6 som kan frysa ut UF6.

| e) | Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med kemisk utbytesprocess enligt följande:






  1. | Vätske-vätskepulskolonner med snabbt utbyte där uppehållstiden i varje steg är 30 s eller mindre och som är resistenta mot koncentrerad saltsyra (t.ex. tillverkade av eller skyddade med lämpliga plastmaterial såsom fluorerade kolvätepolymerer eller glas). |
| --- | --- | --- |

e)

Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med kemisk utbytesprocess enligt följande:

1.

Vätske-vätskepulskolonner med snabbt utbyte där uppehållstiden i varje steg är 30 s eller mindre och som är resistenta mot koncentrerad saltsyra (t.ex. tillverkade av eller skyddade med lämpliga plastmaterial såsom fluorerade kolvätepolymerer eller glas).

| 2. | Vätske-vätskecentrifugalkontaktorer med snabbt utbyte där uppehållstiden i varje steg är 30 s eller mindre och som är resistenta mot koncentrerad saltsyra (t.ex. tillverkade av eller skyddade med lämpliga plastmaterial såsom fluorerade kolvätepolymerer eller glas). |
| --- | --- |

2.

Vätske-vätskecentrifugalkontaktorer med snabbt utbyte där uppehållstiden i varje steg är 30 s eller mindre och som är resistenta mot koncentrerad saltsyra (t.ex. tillverkade av eller skyddade med lämpliga plastmaterial såsom fluorerade kolvätepolymerer eller glas).

| 3. | Elektrokemiska reduktionsceller som är resistenta mot koncentrerade saltsyrelösningar, för reduktion av uran från ett valenstal till ett annat valenstal. |
| --- | --- |

3.

Elektrokemiska reduktionsceller som är resistenta mot koncentrerade saltsyrelösningar, för reduktion av uran från ett valenstal till ett annat valenstal.

| 4. | Matningsutrustning för elektrokemiska reduktionsceller, avsedd att överföra U+4 från det organiska flödet och för vilken de delar som kommer i kontakt med flödet är tillverkade av eller skyddade med lämpligt material (t.ex. glas, fluorkarbonpolymerer, polyfenylsulfat, polyetersulfon och hartsimpregnerad grafit). |
| --- | --- |

4.

Matningsutrustning för elektrokemiska reduktionsceller, avsedd att överföra U+4 från det organiska flödet och för vilken de delar som kommer i kontakt med flödet är tillverkade av eller skyddade med lämpligt material (t.ex. glas, fluorkarbonpolymerer, polyfenylsulfat, polyetersulfon och hartsimpregnerad grafit).

| 5. | System för att producera lösningar av uranklorid med hög renhet, bestående av utrustning för upplösning, vätskeextraktion och/eller jonbyte för rening och elektrolytiska celler för att reducera uranium U+6 eller U+4 till U+3. |
| --- | --- |

5.

System för att producera lösningar av uranklorid med hög renhet, bestående av utrustning för upplösning, vätskeextraktion och/eller jonbyte för rening och elektrolytiska celler för att reducera uranium U+6 eller U+4 till U+3.

| 6. | Uranoxidationssystem för oxidation av U+3 till U+4. |
| --- | --- |

6.

Uranoxidationssystem för oxidation av U+3 till U+4.

| f) | Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med jonbytesprocess enligt följande:






  1. | Snabbreagerande jonbytarmassor, som film eller porösa makronätverk, i vilka de aktiva kemiska utbytesgrupperna är begränsade till ytbeläggningen på en inaktiv porös bärarkropp, samt andra kompositstrukturer i lämplig form, inklusive partiklar och fibrer, med en diameter som är 0,2 mm eller mindre, resistenta mot koncentrerad saltsyra och gjorda för att ha en utbyteshalveringstid som är mindre än 10 s och som kan arbeta i temperaturområdet 373 K (100 °C) till 473 K (200 °C). |
| --- | --- | --- |

f)

Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med jonbytesprocess enligt följande:

1.

Snabbreagerande jonbytarmassor, som film eller porösa makronätverk, i vilka de aktiva kemiska utbytesgrupperna är begränsade till ytbeläggningen på en inaktiv porös bärarkropp, samt andra kompositstrukturer i lämplig form, inklusive partiklar och fibrer, med en diameter som är 0,2 mm eller mindre, resistenta mot koncentrerad saltsyra och gjorda för att ha en utbyteshalveringstid som är mindre än 10 s och som kan arbeta i temperaturområdet 373 K (100 °C) till 473 K (200 °C).

| 2. | Jonbyteskolonner (cylindriska) med en diameter som är större än 1 000 mm, tillverkade av eller skyddade med material som är resistenta mot koncentrerad saltsyra (t.ex. titan eller fluorkarbonplaster) och som kan arbeta i temperaturområdet 373 K (100 °C) till 473 K (200 °C) och vid tryck över 0,7 MPa. |
| --- | --- |

2.

Jonbyteskolonner (cylindriska) med en diameter som är större än 1 000 mm, tillverkade av eller skyddade med material som är resistenta mot koncentrerad saltsyra (t.ex. titan eller fluorkarbonplaster) och som kan arbeta i temperaturområdet 373 K (100 °C) till 473 K (200 °C) och vid tryck över 0,7 MPa.

| 3. | Återströmningssystem för jonbyte (kemiska eller elektrokemiska oxidations- eller reduktionssystem) för regenerering av kemiska reducerande eller oxiderande ämnen som använts i anrikningskaskader som utnyttjar jonbyte. |
| --- | --- |

3.

Återströmningssystem för jonbyte (kemiska eller elektrokemiska oxidations- eller reduktionssystem) för regenerering av kemiska reducerande eller oxiderande ämnen som använts i anrikningskaskader som utnyttjar jonbyte.

| g) | Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för laserbaserade separationsprocesser som använder isotopseparation med laser tillämpat på atomär ånga enligt följande:






  1. | Uranmetallförångarsystem konstruerade för att leverera en effekt på 1 kW eller mer mot målet, avsedda att användas för laseranrikning. |
| --- | --- | --- |

g)

Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för laserbaserade separationsprocesser som använder isotopseparation med laser tillämpat på atomär ånga enligt följande:

1.

Uranmetallförångarsystem konstruerade för att leverera en effekt på 1 kW eller mer mot målet, avsedda att användas för laseranrikning.

| 2. | System för hantering av uranmetall i flytande form eller gasform som är särskilt konstruerade eller iordningställda för hantering av smält uran, smälta uranlegeringar eller uranmetallånga för användning vid laseranrikning, samt speciellt konstruerade komponenter till dessa.








  ANM. | SE ÄVEN AVSNITT 2A225. |
| --- | --- | --- |

2.

System för hantering av uranmetall i flytande form eller gasform som är särskilt konstruerade eller iordningställda för hantering av smält uran, smälta uranlegeringar eller uranmetallånga för användning vid laseranrikning, samt speciellt konstruerade komponenter till dessa.

ANM.

| 3. | Uppsamlarsystem för slutprodukt och restfraktion för uppsamling av uranmetall i flytande eller solid form, tillverkade av eller skyddade med material som är resistent mot värmen och korrosionen från uranmetallånga eller flytande uranium. Skyddande material kan vara yttriumoxidbelagd grafit eller tantal. |
| --- | --- |

3.

Uppsamlarsystem för slutprodukt och restfraktion för uppsamling av uranmetall i flytande eller solid form, tillverkade av eller skyddade med material som är resistent mot värmen och korrosionen från uranmetallånga eller flytande uranium. Skyddande material kan vara yttriumoxidbelagd grafit eller tantal.

| 4. | Behållare för separatormodul (cylindriska eller rektangulära behållare) som ska användas för att innesluta källan som producerar uranmetallånga, elektronstrålekanonen och uppsamlare av slutprodukt och restfraktion. |
| --- | --- |

4.

Behållare för separatormodul (cylindriska eller rektangulära behållare) som ska användas för att innesluta källan som producerar uranmetallånga, elektronstrålekanonen och uppsamlare av slutprodukt och restfraktion.

| 5. | ”Lasrar” eller ”laser”-system som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation av uranisotoper med en spektrumfrekvensstabilisering för drift över långa tidsperioder.








  ANM. | SE ÄVEN AVSNITTEN 6A005 OCH 6A205. |
| --- | --- | --- |

5.

”Lasrar” eller ”laser”-system som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation av uranisotoper med en spektrumfrekvensstabilisering för drift över långa tidsperioder.

ANM.

| h) | Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för laserbaserade separationsprocesser som använder isotopseparation med laser tillämpat på gasmolekyler enligt följande:






  1. | Expansionsmunstycken för överljudshastighet som är avsedda att kyla blandningen av UF6 och bärgas till 150 K (–123 °C) eller lägre och är tillverkade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”. |
| --- | --- | --- |

h)

Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för laserbaserade separationsprocesser som använder isotopseparation med laser tillämpat på gasmolekyler enligt följande:

1.

Expansionsmunstycken för överljudshastighet som är avsedda att kyla blandningen av UF6 och bärgas till 150 K (–123 °C) eller lägre och är tillverkade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”.

| 2. | Komponenter och enheter till uppsamlarsystem för slutprodukt och restfraktion, som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att samla upp uranmetall eller restfraktioner av uran efter belysning med laser, tillverkade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”. |
| --- | --- |

2.

Komponenter och enheter till uppsamlarsystem för slutprodukt och restfraktion, som är särskilt konstruerade eller iordningställda för att samla upp uranmetall eller restfraktioner av uran efter belysning med laser, tillverkade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”.

| 3. | Kompressorer som är tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, och axeltätningar som hör till dessa. |
| --- | --- |

3.

Kompressorer som är tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, och axeltätningar som hör till dessa.

| 4. | Utrustning för att fluorera UF5 (fast) till UF6 (gas). |
| --- | --- |

4.

Utrustning för att fluorera UF5 (fast) till UF6 (gas).

| 5. | Processystem för att separera UF6 från bärgasen (t.ex. kväve, argon eller annan gas), innefattande följande:






  a) | Kryogena värmeväxlare och kryogena separatorer som kan arbeta vid temperaturen 153 K (–120 °C) eller lägre. |
| --- | --- | --- |

5.

Processystem för att separera UF6 från bärgasen (t.ex. kväve, argon eller annan gas), innefattande följande:

a)

Kryogena värmeväxlare och kryogena separatorer som kan arbeta vid temperaturen 153 K (–120 °C) eller lägre.

| b) | Kryogena kylenheter som kan arbeta vid temperaturer på 153 K (–120 °C) eller lägre. |
| --- | --- |

b)

Kryogena kylenheter som kan arbeta vid temperaturer på 153 K (–120 °C) eller lägre.

| c) | Kylfällor för UF6 som kan frysa ut UF6. |
| --- | --- |

c)

Kylfällor för UF6 som kan frysa ut UF6.

| 6. | ”Lasrar” eller ”laser”-system som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation av uranisotoper med en spektrumfrekvensstabilisering för drift över långa tidsperioder.








  ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 6A005 OCH 6A205. |
| --- | --- | --- |

6.

”Lasrar” eller ”laser”-system som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation av uranisotoper med en spektrumfrekvensstabilisering för drift över långa tidsperioder.

ANM.:

| i) | Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med plasmaprocess enligt följande:






  1. | Mikrovågskällor och antenner som kan producera eller accelerera joner och som har en utgångsfrekvens som är högre än 30 GHz, och en uteffekt (medeleffekt) som är större än 50 kW. |
| --- | --- | --- |

i)

Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med plasmaprocess enligt följande:

1.

Mikrovågskällor och antenner som kan producera eller accelerera joner och som har en utgångsfrekvens som är högre än 30 GHz, och en uteffekt (medeleffekt) som är större än 50 kW.

| 2. | Jonexcitationsspolar för radiofrekvenser över 100 kHz och som kan arbeta med mer än 40 kW medeleffekt. |
| --- | --- |

2.

Jonexcitationsspolar för radiofrekvenser över 100 kHz och som kan arbeta med mer än 40 kW medeleffekt.

| 3. | System för att generera uranplasma. |
| --- | --- |

3.

System för att generera uranplasma.

| 4. | Används inte. |
| --- | --- |

4.

Används inte.

| 5. | Uppsamlarsystem för slutprodukt och restfraktion för uranmetall i solid form, tillverkade av eller skyddade med material som är resistent mot värmen och korrosionen från uranånga. Skyddande material kan vara yttriumoxidbelagd grafit eller tantal. |
| --- | --- |

5.

Uppsamlarsystem för slutprodukt och restfraktion för uranmetall i solid form, tillverkade av eller skyddade med material som är resistent mot värmen och korrosionen från uranånga. Skyddande material kan vara yttriumoxidbelagd grafit eller tantal.

| 6. | Cylindriska behållare för separatormodul avsedda att innesluta uranplasmakällan, radiofrekvensdrivspolen samt uppsamlare för slutprodukt och restfraktion tillverkade av lämpligt icke-magnetiskt material (t.ex. rostfritt stål). |
| --- | --- |

6.

Cylindriska behållare för separatormodul avsedda att innesluta uranplasmakällan, radiofrekvensdrivspolen samt uppsamlare för slutprodukt och restfraktion tillverkade av lämpligt icke-magnetiskt material (t.ex. rostfritt stål).

| j) | Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med elektromagnetisk process enligt följande:






  1. | Jonkällor, enkla eller multipla, som består av en förångningskälla, joniserare och strålaccelerator vilka är tillverkade av lämpligt icke-magnetiskt material (t.ex. grafit, rostfritt stål eller koppar) och som kan leverera en jonstråleström som är 50 mA eller mer. |
| --- | --- | --- |

j)

Utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda för separation med elektromagnetisk process enligt följande:

1.

Jonkällor, enkla eller multipla, som består av en förångningskälla, joniserare och strålaccelerator vilka är tillverkade av lämpligt icke-magnetiskt material (t.ex. grafit, rostfritt stål eller koppar) och som kan leverera en jonstråleström som är 50 mA eller mer.

| 2. | Jonkollektorer för uppsamling av anrikade eller utarmade uranjonstrålar och som består av två eller flera slitsar och fickor och är gjorda av lämpligt icke-magnetiskt material (t.ex. grafit eller rostfritt stål). |
| --- | --- |

2.

Jonkollektorer för uppsamling av anrikade eller utarmade uranjonstrålar och som består av två eller flera slitsar och fickor och är gjorda av lämpligt icke-magnetiskt material (t.ex. grafit eller rostfritt stål).

| 3. | Vakuumbehållare för elektromagnetiska uranseparatorer tillverkade av icke-magnetiskt material (t.ex. rostfritt stål) och konstruerade för drift vid ett tryck som är 0,1 Pa eller lägre. |
| --- | --- |

3.

Vakuumbehållare för elektromagnetiska uranseparatorer tillverkade av icke-magnetiskt material (t.ex. rostfritt stål) och konstruerade för drift vid ett tryck som är 0,1 Pa eller lägre.

| 4. | Magnetpolskor med en diameter större än 2 m. |
| --- | --- |

4.

Magnetpolskor med en diameter större än 2 m.

| 5. | Högspänningsaggregat för jonkällor som har alla följande egenskaper:






  a) | Gjorda för kontinuerlig drift. |
| --- | --- | --- |

5.

Högspänningsaggregat för jonkällor som har alla följande egenskaper:

a)

Gjorda för kontinuerlig drift.

| b) | Utspänning 20 kV eller högre. |
| --- | --- |

b)

Utspänning 20 kV eller högre.

| c) | Utström 1 A eller mer. och |
| --- | --- |

c)

Utström 1 A eller mer. och

| d) | Spänningsreglering bättre än 0,01 % över en tidsperiod på 8 timmar. |
| --- | --- |

d)

Spänningsreglering bättre än 0,01 % över en tidsperiod på 8 timmar.

| ANM. | SE ÄVEN AVSNITT 3A227. |
| --- | --- |

ANM.

| 6. | Kraftaggregat för magneter (högeffekt, likström) som har alla följande egenskaper:






  a) | Möjlighet att kontinuerligt lämna en utström som är 500 A eller mer samtidigt som utspänningen är 100 V eller högre. och |
| --- | --- | --- |

6.

Kraftaggregat för magneter (högeffekt, likström) som har alla följande egenskaper:

a)

Möjlighet att kontinuerligt lämna en utström som är 500 A eller mer samtidigt som utspänningen är 100 V eller högre. och

| b) | Ström- eller spänningsreglering bättre än 0,01 % över en tidsperiod på 8 timmar.








  ANM. | SE ÄVEN AVSNITT 3A226. |
| --- | --- | --- |

b)

Ström- eller spänningsreglering bättre än 0,01 % över en tidsperiod på 8 timmar.

ANM.

0B002Särskilt konstruerade eller iordningställda hjälpsystem, utrustning och komponenter enligt följande, för isotopseparationsanläggningar som specificeras i avsnitt 0B001 och som är tillverkade av eller skyddade med ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6
  ”:

| a) | Matningsautoklaver, ugnar eller system som används för att överföra UF6 till anrikningsprocessen. |
| --- | --- |

a)

Matningsautoklaver, ugnar eller system som används för att överföra UF6 till anrikningsprocessen.

| b) | Desublimeringsutrustning eller kylfällor som används för att bortföra UF6 från anrikningsprocessen och för vidaretransport efter upphettning. |
| --- | --- |

b)

Desublimeringsutrustning eller kylfällor som används för att bortföra UF6 från anrikningsprocessen och för vidaretransport efter upphettning.

| c) | Stationer för slutprodukt och restfraktion vilka används för att överföra UF6 till behållare. |
| --- | --- |

c)

Stationer för slutprodukt och restfraktion vilka används för att överföra UF6 till behållare.

| d) | Kondenserings- eller solidifieringsstationer som används för att avlägsna UF6 från anrikningsprocessen genom att komprimera, kyla och överföra UF6 till flytande eller fast form. |
| --- | --- |

d)

Kondenserings- eller solidifieringsstationer som används för att avlägsna UF6 från anrikningsprocessen genom att komprimera, kyla och överföra UF6 till flytande eller fast form.

| e) | Rörsystem och grenrör som är särskilt konstruerade eller iordningställda för transport av UF6 inom kaskader som utnyttjar gasdiffusion, centrifuger eller aerodynamiska processer. |
| --- | --- |

e)

Rörsystem och grenrör som är särskilt konstruerade eller iordningställda för transport av UF6 inom kaskader som utnyttjar gasdiffusion, centrifuger eller aerodynamiska processer.

| f) | Vakuumsystem och pumpar enligt följande:






  1. | Samlings- och förgreningsrör för vakuum eller vakuumpumpar som tillåter en sugkapacitet på minst 5 m3/minut, |
| --- | --- | --- |

f)

Vakuumsystem och pumpar enligt följande:

1.

Samlings- och förgreningsrör för vakuum eller vakuumpumpar som tillåter en sugkapacitet på minst 5 m3/minut,

| 2. | vakuumpumpar som är speciellt konstruerade för användning i UF6-haltig atmosfär, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, eller |
| --- | --- |

2.

vakuumpumpar som är speciellt konstruerade för användning i UF6-haltig atmosfär, tillverkade eller skyddade av ”material som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6”, eller

| 3. | vakuumsystem bestående av samlings- och förgreningsrör för vakuum och vakuumpumpar, som är konstruerade för användning i UF6-haltig atmosfär. |
| --- | --- |

3.

vakuumsystem bestående av samlings- och förgreningsrör för vakuum och vakuumpumpar, som är konstruerade för användning i UF6-haltig atmosfär.

| g) | UF6-masspektrometrar/jonkällor som kan ta online-prover på UF6-gasflöden och som har alla följande egenskaper:






  1. | Kan mäta joner med en massa av 320 amu (amu = atommassenhet) eller mer och som har en upplösning bättre än 1/320. |
| --- | --- | --- |

g)

UF6-masspektrometrar/jonkällor som kan ta online-prover på UF6-gasflöden och som har alla följande egenskaper:

1.

Kan mäta joner med en massa av 320 amu (amu = atommassenhet) eller mer och som har en upplösning bättre än 1/320.

| 2. | Jonkälla tillverkad av eller fodrad med nickel, nickel-kopparlegeringar med en nickelhalt på minst 60 viktprocent eller nickel-kromlegeringar. |
| --- | --- |

2.

Jonkälla tillverkad av eller fodrad med nickel, nickel-kopparlegeringar med en nickelhalt på minst 60 viktprocent eller nickel-kromlegeringar.

| 3. | Jonkälla med indirekt upphettning (electron bombardment). och |
| --- | --- |

3.

Jonkälla med indirekt upphettning (electron bombardment). och

| 4. | Uppsamlingssystem lämpligt för isotopanalys. |
| --- | --- |

4.

Uppsamlingssystem lämpligt för isotopanalys.

0B003Anläggning för konvertering av uran och utrustning som är särskilt konstruerad eller iordningställd för detta enligt följande:

| a) | System för konvertering av uranmalmkoncentrat till UO3. |
| --- | --- |

a)

System för konvertering av uranmalmkoncentrat till UO3.

| b) | System för konvertering av UO3 till UF6. |
| --- | --- |

b)

System för konvertering av UO3 till UF6.

| c) | System för konvertering av UO3 till UO2. |
| --- | --- |

c)

System för konvertering av UO3 till UO2.

| d) | System för konvertering av UO2 till UF4. |
| --- | --- |

d)

System för konvertering av UO2 till UF4.

| e) | System för konvertering av UF4 till UF6. |
| --- | --- |

e)

System för konvertering av UF4 till UF6.

| f) | System för konvertering av UF4 till uranmetall. |
| --- | --- |

f)

System för konvertering av UF4 till uranmetall.

| g) | System för konvertering av UF6 till UO2. |
| --- | --- |

g)

System för konvertering av UF6 till UO2.

| h) | System för konvertering av UF6 till UF4. |
| --- | --- |

h)

System för konvertering av UF6 till UF4.

| i) | System för konvertering av UO2 till UCl4. |
| --- | --- |

i)

System för konvertering av UO2 till UCl4.

0B004Anläggning för produktion eller koncentrering av tungt vatten, deuterium eller deuteriumföreningar och utrustning och komponenter som är särskilt konstruerade eller iordningställda härför enligt följande:

| a) | Anläggning för produktion av tungt vatten, deuterium eller deuteriumföreningar enligt följande:






  1. | Anläggning för vatten-vätesulfidutbyte. |
| --- | --- | --- |

a)

Anläggning för produktion av tungt vatten, deuterium eller deuteriumföreningar enligt följande:

1.

Anläggning för vatten-vätesulfidutbyte.

| 2. | Anläggning för ammoniak-väteutbyte. |
| --- | --- |

2.

Anläggning för ammoniak-väteutbyte.

| b) | Utrustning och komponenter enligt följande:






  1. | Kolonner för vatten-vätesulfidutbyte med en diameter på minst 1,5 m och som kan arbeta vid tryck som är lika med eller högre än 2 MPa. |
| --- | --- | --- |

b)

Utrustning och komponenter enligt följande:

1.

Kolonner för vatten-vätesulfidutbyte med en diameter på minst 1,5 m och som kan arbeta vid tryck som är lika med eller högre än 2 MPa.

| 2. | Enstegs centrifugalfläktar eller -kompressorer med låg tryckhöjd (dvs. 0,2 MPa) för cirkulation av vätesulfidgas (dvs. gas som innehåller mer än 70 viktprocent vätesulfid, H2S) med en drivningskapacitet lika med eller större än 56 m3/s vid tryck lika med eller högre än 1,8 MPa insugningstryck och utrustade med tätningar som är konstruerade för att användas i våt H2S-miljö. |
| --- | --- |

2.

Enstegs centrifugalfläktar eller -kompressorer med låg tryckhöjd (dvs. 0,2 MPa) för cirkulation av vätesulfidgas (dvs. gas som innehåller mer än 70 viktprocent vätesulfid, H2S) med en drivningskapacitet lika med eller större än 56 m3/s vid tryck lika med eller högre än 1,8 MPa insugningstryck och utrustade med tätningar som är konstruerade för att användas i våt H2S-miljö.

| 3. | Kolonner för ammoniak-väteutbyte vars höjd är lika med eller mer än 35 m och med en diameter mellan 1,5 och 2,5 m och som kan arbeta vid tryck högre än 15 MPa. |
| --- | --- |

3.

Kolonner för ammoniak-väteutbyte vars höjd är lika med eller mer än 35 m och med en diameter mellan 1,5 och 2,5 m och som kan arbeta vid tryck högre än 15 MPa.

| 4. | Inre delar till utbyteskolonnerna, inklusive stegkontaktorer, och stegpumpar, inklusive sådana som är dränkbara, som används för produktion av tungt vatten med ammoniak-väteutbytesprocessen. |
| --- | --- |

4.

Inre delar till utbyteskolonnerna, inklusive stegkontaktorer, och stegpumpar, inklusive sådana som är dränkbara, som används för produktion av tungt vatten med ammoniak-väteutbytesprocessen.

| 5. | Ammoniakkrackers med ett drifttryck lika med eller högre än 3 MPa för produktion av tungt vatten med ammoniak-väteutbytesprocessen. |
| --- | --- |

5.

Ammoniakkrackers med ett drifttryck lika med eller högre än 3 MPa för produktion av tungt vatten med ammoniak-väteutbytesprocessen.

| 6. | Analysatorer för absorption i det infraröda området som under drift kan analysera förhållandet mellan väte och deuterium när deuteriumkoncentrationen är lika med eller högre än 90 viktprocent. |
| --- | --- |

6.

Analysatorer för absorption i det infraröda området som under drift kan analysera förhållandet mellan väte och deuterium när deuteriumkoncentrationen är lika med eller högre än 90 viktprocent.

| 7. | Katalytiska brännare för omvandling av anrikad deuteriumgas till tungt vatten med ammoniak-väteutbytesprocessen. |
| --- | --- |

7.

Katalytiska brännare för omvandling av anrikad deuteriumgas till tungt vatten med ammoniak-väteutbytesprocessen.

| 8. | Kompletta uppgraderingssystem för tungt vatten eller kolonner för detta, avsedda för uppgradering av tungt vatten till en deuteriumkoncentration motsvarande reaktorkvalitet. |
| --- | --- |

8.

Kompletta uppgraderingssystem för tungt vatten eller kolonner för detta, avsedda för uppgradering av tungt vatten till en deuteriumkoncentration motsvarande reaktorkvalitet.

| 9. | Konverteringsutrustning för ammoniaksyntes som är särskilt konstruerade eller iordningställda för produktion av tungt vatten med ammoniak-väteutbytesprocessen. |
| --- | --- |

9.

Konverteringsutrustning för ammoniaksyntes som är särskilt konstruerade eller iordningställda för produktion av tungt vatten med ammoniak-väteutbytesprocessen.

0B005Anläggning som är särskilt konstruerad för tillverkning av bränsleelement för ”kärnreaktorer” och utrustning särskilt konstruerad eller iordningställd härför.

Teknisk anmärkning:

Särskilt konstruerad eller iordningställd utrustning för tillverkning av bränsleelement för ”kärnreaktorer” omfattar utrustning som

| 1. | i produktionsprocessen normalt kommer i direkt kontakt med eller direkt behandlar eller styr flödet av kärnämne, |
| --- | --- |

1.

i produktionsprocessen normalt kommer i direkt kontakt med eller direkt behandlar eller styr flödet av kärnämne,

| 2. | förseglar kapslingen av kärnämne, |
| --- | --- |

2.

förseglar kapslingen av kärnämne,

| 3. | kontrollerar att kapsling eller försegling är oskadd, |
| --- | --- |

3.

kontrollerar att kapsling eller försegling är oskadd,

| 4. | kontrollerar ytbehandlingen av det förseglade bränslet, eller |
| --- | --- |

4.

kontrollerar ytbehandlingen av det förseglade bränslet, eller

| 5. | används för sammansättning av reaktorelement. |
| --- | --- |

5.

används för sammansättning av reaktorelement.

0B006Anläggning för upparbetning av bestrålade bränsleelement från ”kärnreaktor” och utrustning och komponenter särskilt konstruerade eller iordningställda härför.

| Anmärkning: | Avsnitt 0B006 innefattar följande:








  a) | Anläggning för upparbetning av bestrålade bränsleelement från ”kärnreaktor” samt utrustning och komponenter som normalt kommer i direkt kontakt med och direkt kontrollerar det bestrålade bränslet och huvudflödena av kärnämne och klyvningsprodukter. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Anläggning för upparbetning av bestrålade bränsleelement från ”kärnreaktor” samt utrustning och komponenter som normalt kommer i direkt kontakt med och direkt kontrollerar det bestrålade bränslet och huvudflödena av kärnämne och klyvningsprodukter.

| b) | Utrustning för avkapsling av bränsleelement och maskiner för att hugga, klippa eller skära bränsleelement, dvs. fjärrmanövrerad utrustning för att skära, hugga eller klippa bestrålade bränsleelement, knippen eller stavar från ”kärnreaktor”. |
| --- | --- |

b)

Utrustning för avkapsling av bränsleelement och maskiner för att hugga, klippa eller skära bränsleelement, dvs. fjärrmanövrerad utrustning för att skära, hugga eller klippa bestrålade bränsleelement, knippen eller stavar från ”kärnreaktor”.

| c) | Upplösningskar eller upplösningskärl med mekaniska anordningar som är särskilt utformade eller iordningsställda för att användas för upplösning av bestrålat ”kärnreaktor”bränsle, som kan tåla varm, starkt korrosiv vätska och som kan fyllas, hanteras och underhållas genom fjärrmanövrering. |
| --- | --- |

c)

Upplösningskar eller upplösningskärl med mekaniska anordningar som är särskilt utformade eller iordningsställda för att användas för upplösning av bestrålat ”kärnreaktor”bränsle, som kan tåla varm, starkt korrosiv vätska och som kan fyllas, hanteras och underhållas genom fjärrmanövrering.

| d) | Utrustning för vätskeextraktion, t.ex. packade eller pulsade kolonner, mixer-settlers eller centrifugalkontaktorer, som är resistenta mot salpetersyras korrosiva verkan och särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i en anläggning för upparbetning av bestrålat ”naturligt uran”, ”utarmat uran” eller ”särskilt klyvbart material”. |
| --- | --- |

d)

Utrustning för vätskeextraktion, t.ex. packade eller pulsade kolonner, mixer-settlers eller centrifugalkontaktorer, som är resistenta mot salpetersyras korrosiva verkan och särskilt konstruerade eller iordningställda för att användas i en anläggning för upparbetning av bestrålat ”naturligt uran”, ”utarmat uran” eller ”särskilt klyvbart material”.

| e) | Lagringstankar som är särskilt konstruerade för att vara kriticitetssäkra och resistenta mot salpetersyras korrosiva verkan.



  Teknisk anmärkning:



  En lagringstank kan ha följande egenskaper:








  1. | Väggar eller en inre uppbyggnad med en borekvivalent (beräknad för alla beståndsdelar enligt definition i anmärkningen till avsnitt 0C004) på minst 2 %. |
| --- | --- | --- |

e)

Lagringstankar som är särskilt konstruerade för att vara kriticitetssäkra och resistenta mot salpetersyras korrosiva verkan.

Teknisk anmärkning:

En lagringstank kan ha följande egenskaper:

1.

Väggar eller en inre uppbyggnad med en borekvivalent (beräknad för alla beståndsdelar enligt definition i anmärkningen till avsnitt 0C004) på minst 2 %.

| 2. | En maximal diameter på 175 mm för ett cylindriskt kärl, eller |
| --- | --- |

2.

En maximal diameter på 175 mm för ett cylindriskt kärl, eller

| 3. | en maximal bredd på 75 mm för antingen en skiv- eller ringformad behållare. |
| --- | --- |

3.

en maximal bredd på 75 mm för antingen en skiv- eller ringformad behållare.

| f) | Neutronmätningssystem som är särskilt konstruerade eller iordningställda för integrering och användning i en anläggning för upparbetning av bestrålat ”naturligt uran”, ”utarmat uran” eller ”särskilt klyvbart material”. |
| --- | --- |

f)

Neutronmätningssystem som är särskilt konstruerade eller iordningställda för integrering och användning i en anläggning för upparbetning av bestrålat ”naturligt uran”, ”utarmat uran” eller ”särskilt klyvbart material”.

0B007Anläggning för konvertering av plutonium och utrustning som är särskilt konstruerad eller iordningställd för detta enligt följande:

| a) | System för konvertering av plutoniumnitrat till plutoniumoxid. |
| --- | --- |

a)

System för konvertering av plutoniumnitrat till plutoniumoxid.

| b) | System för produktion av plutoniummetall. |
| --- | --- |

b)

System för produktion av plutoniummetall.

0CMaterial

0C001
  ”Naturligt uran” eller ”utarmat uran” eller torium i form av metall, legeringar, kemiska föreningar eller koncentrat och varje annat material som innehåller ett eller flera av de ovan nämnda materialen.

| Anmärkning: | Avsnitt 0C001 omfattar inte följande:








  a) | Fyra gram eller mindre av ”naturligt uran” eller ”utarmat uran”, när det ingår i sensorkomponenter i instrument. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Fyra gram eller mindre av ”naturligt uran” eller ”utarmat uran”, när det ingår i sensorkomponenter i instrument.

| b) | ”Utarmat uran” speciellt framställt för följande civila icke-nukleära tillämpningar:








  1. | Skärmning. |
| --- | --- | --- |

b)

”Utarmat uran” speciellt framställt för följande civila icke-nukleära tillämpningar:

1.

Skärmning.

| 2. | Emballering. |
| --- | --- |

2.

Emballering.

| 3. | Ballast med en massa som inte är större än 100 kg. |
| --- | --- |

3.

Ballast med en massa som inte är större än 100 kg.

| 4. | Motvikter med en massa som inte är större än 100 kg. |
| --- | --- |

4.

Motvikter med en massa som inte är större än 100 kg.

| c) | Legeringar innehållande mindre än 5 % torium. |
| --- | --- |

c)

Legeringar innehållande mindre än 5 % torium.

| d) | Keramiska produkter innehållande torium vilka har framställts för icke-nukleär användning. |
| --- | --- |

d)

Keramiska produkter innehållande torium vilka har framställts för icke-nukleär användning.

0C002
  ”Särskilt klyvbart material”.

| Anmärkning: | Avsnitt 0C002 omfattar inte mängder om fyra ”effektiva gram” eller mindre när materialet ingår i sensorkomponenter i instrument. |
| --- | --- |

Anmärkning:

0C003Deuterium, tungt vatten (deuteriumoxid) och andra deuteriumföreningar samt blandningar och lösningar som innehåller deuterium i vilka isotopförhållandet deuterium-väte överstiger 1:5 000.

0C004Grafit som har en renhetsgrad som är bättre än 5 delar per miljon ’borekvivalenter’ och en densitet som är större än 1,50 g/cm3 för användning i en ”kärnreaktor” i kvantiteter som överstiger 1 kg.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 1C107. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning 1: | I samband med exportkontroll ska de behöriga myndigheterna i den EU-medlemsstat där exportören är etablerad fastställa om exporten av grafit som uppfyller ovannämnda specifikationer är avsedd för användning i en ”kärnreaktor”. 0C004 omfattar inte grafit som har en renhetsgrad som är bättre än 5 ppm (delar per miljon) borekvivalenter och en densitet som är större än 1,50 g/cm3 som inte är avsett för användning i en ”kärnreaktor”. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | I avsnitt 0C004 definieras ’borekvivalent’ (BE) som summan av BEz för föroreningar (utom BEkol eftersom kol inte betraktas som en förorening) inklusive bor, där


  BEZ (ppm) = CF × koncentrationen av element Z i ppm







  och σB och σZ är de termiska neutroninfångningstvärsnitten (i barn) för naturligt förekommande bor respektive element Z, och AB och AZ är atommassan hos naturligt förekommande bor respektive element Z. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

BEZ (ppm) = CF × koncentrationen av element Z i ppm

Formula

och σB och σZ är de termiska neutroninfångningstvärsnitten (i barn) för naturligt förekommande bor respektive element Z, och AB och AZ är atommassan hos naturligt förekommande bor respektive element Z.

0C005Speciellt förberedda föreningar eller pulver avsedda för tillverkning av gasdiffusionsmembran som är resistenta mot korrosion orsakad av UF6 (t.ex. nickel eller legeringar innehållande 60 viktprocent eller mer nickel, aluminiumoxid och fullständigt fluorerade polymerer) och som har en renhet på 99,9 viktprocent eller bättre och en partikelstorlek på mindre än 10 μm mätt enligt ASTM B330 standard och en hög grad av likformighet i partikelstorleken.

0DProgramvara

0D001
  ”Programvara” som är särskilt konstruerad eller modifierad för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av varor som specificeras i denna kategori.

0ETeknik

0E001
  ”Teknik” enligt anmärkning rörande kärnteknik för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av varor som specificeras i denna kategori.

DEL III

Kategori 1

KATEGORI 1 – SÄRSKILDA MATERIAL OCH DÄRTILL HÖRANDE UTRUSTNING

1ASystem, utrustning och komponenter

1A001Komponenter tillverkade av fluorföreningar, enligt följande:

| a) | Packningar, tätningar, tätningsmaterial eller bränsletankar, speciellt konstruerade för ”luftfartyg” eller rymdfarkoster, tillverkade till mer än 50 viktprocent av något material som specificeras i avsnitt 1C009.b eller 1C009.c. |
| --- | --- |

a)

Packningar, tätningar, tätningsmaterial eller bränsletankar, speciellt konstruerade för ”luftfartyg” eller rymdfarkoster, tillverkade till mer än 50 viktprocent av något material som specificeras i avsnitt 1C009.b eller 1C009.c.

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | Används inte. |
| --- | --- |

c)

Används inte.

1A002
  ”Kompositer” eller laminat, enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 1A202, 9A010 OCH 9A110 |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Tillverkade av något av följande:






  1. | En organisk ”matris” och ”fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010.c eller 1C010.d. eller |
| --- | --- | --- |

a)

Tillverkade av något av följande:

1.

En organisk ”matris” och ”fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010.c eller 1C010.d. eller

| 2. | Förimpregnerade mattor eller förformer som specificeras i avsnitt 1C010.e. |
| --- | --- |

2.

Förimpregnerade mattor eller förformer som specificeras i avsnitt 1C010.e.

| b) | Tillverkade av en metall- eller kol-”matris” och något av följande:






  1. | ”Fibrer eller fiberliknande material” av kol med alla följande egenskaper:






  a) | En ”specifik modul” som överstiger 10,15 × 106 m, och |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Tillverkade av en metall- eller kol-”matris” och något av följande:

1.

”Fibrer eller fiberliknande material” av kol med alla följande egenskaper:

a)

En ”specifik modul” som överstiger 10,15 × 106 m, och

| b) | En ”specifik brottgräns” som överstiger 17,7 × 104 m, eller |
| --- | --- |

b)

En ”specifik brottgräns” som överstiger 17,7 × 104 m, eller

| 2. | Material som specificeras i avsnitt 1C010.c. |
| --- | --- |

2.

Material som specificeras i avsnitt 1C010.c.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 1A002 omfattar inte ”kompositer” eller laminat tillverkade av epoxyhartsimpregnerade ”fibrer eller fiberliknande material” av kol, som ska användas för reparation av ”civila luftfartyg” eller dess laminat, för vilka:








  a) | ytan inte överstiger 1 m2, |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1:

a)

ytan inte överstiger 1 m2,

| b) | längden inte överstiger 2,5 m, och |
| --- | --- |

b)

längden inte överstiger 2,5 m, och

| c) | bredden överstiger 15 mm. |
| --- | --- |

c)

bredden överstiger 15 mm.

| Anmärkning 2: | Avsnitt 1A002 omfattar inte halvfabrikat som är speciellt konstruerade för följande helt civila tillämpningar:








  a) | Sportutrustning. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Sportutrustning.

| b) | Bilindustrin. |
| --- | --- |

b)

Bilindustrin.

| c) | Verktygsmaskinindustrin. |
| --- | --- |

c)

Verktygsmaskinindustrin.

| d) | Medicinska tillämpningar. |
| --- | --- |

d)

Medicinska tillämpningar.

| Anmärkning 3: | Avsnitt 1A002.b.1 omfattar inte halvfabrikat som innehåller sammanvävda fibertrådar av högst två dimensioner och som är speciellt konstruerade för följande tillämpningar:








  a) | Värmebehandlingsugnar för härdning av metaller. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 3:

a)

Värmebehandlingsugnar för härdning av metaller.

| b) | Produktionsutrustning för kiselkulor. |
| --- | --- |

b)

Produktionsutrustning för kiselkulor.

| Anmärkning 4: | Avsnitt 1A002 omfattar inte färdiga detaljer som är speciellt konstruerade för en specifik tillämpning. |
| --- | --- |

Anmärkning 4:

| Anmärkning 5: | 1A002.b.1 omfattar inte mekaniskt hackat, malet eller skuret ”kolfiber- eller kolfiberliknande material” med en längd på 25,0 mm eller mindre. |
| --- | --- |

Anmärkning 5:

1A003Föremål av icke-”smältbara” aromatiska polyimider i form av film, blad eller band med någon av följande egenskaper:

| a) | En tjocklek på över 0,254 mm, eller |
| --- | --- |

a)

En tjocklek på över 0,254 mm, eller

| b) | är belagd eller laminerad med kol, grafit, metall eller magnetiskt material. |
| --- | --- |

b)

är belagd eller laminerad med kol, grafit, metall eller magnetiskt material.

| Anmärkning: | 1A003 omfattar inte produktion av kopparbelagda eller kopparlaminerade filmer konstruerade för produktion av elektroniska mönsterkort. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| ANM.: | För alla former av ”smältbara” aromatiska polyimider, se avsnitt 1C008.a.3. |
| --- | --- |

ANM.:

1A004Utrustning och komponenter för skydd och detektion som inte är särskilt konstruerade för militära ändamål, enligt följande:

| ANM. | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING, AVSNITTEN 2B351 OCH 2B352. |
| --- | --- |

ANM.

| a) | Heltäckande ansiktsmasker, filterbehållare och saneringsutrustning till dessa, konstruerade eller modifierade för skydd mot något av följande, och speciellt konstruerade komponenter till dessa:








  Anmärkning: | Avsnitt 1A004.a omfattar även andningsskydd med automatisk luftrening (Powered Air Purifying Respirators, PAPR) som är konstruerade eller modifierade för skydd mot de agens eller material som förtecknas i avsnitt 1A004.a. |
| --- | --- | --- |

a)

Heltäckande ansiktsmasker, filterbehållare och saneringsutrustning till dessa, konstruerade eller modifierade för skydd mot något av följande, och speciellt konstruerade komponenter till dessa:

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

För avsnitt 1A004.a gäller följande:

| 1. | Heltäckande ansiktsmasker kallas även skydds- eller gasmasker. |
| --- | --- |

1.

Heltäckande ansiktsmasker kallas även skydds- eller gasmasker.

| 2. | Filterbehållare innefattar även filterpatroner. |
| --- | --- |

2.

Filterbehållare innefattar även filterpatroner.

| 1. | ”Biologiska agens”. |
| --- | --- |

1.

”Biologiska agens”.

| 2. | ’Radioaktiva material’. |
| --- | --- |

2.

’Radioaktiva material’.

| 3. | Kemiska stridsmedel (CW). eller |
| --- | --- |

3.

Kemiska stridsmedel (CW). eller

| 4. | ”Agens för kravallbekämpning”, bland annat






  a) | α-brombensenacetonitril (brombensylcyanid) (CA) (CAS 5798-79-8), |
| --- | --- | --- |

4.

”Agens för kravallbekämpning”, bland annat

a)

α-brombensenacetonitril (brombensylcyanid) (CA) (CAS 5798-79-8),

| b) | [(2-klorfenyl)metylen]propandinitril, (o-klorbensalmalononitril) (CS) (CAS 2698-41-1), |
| --- | --- |

b)

[(2-klorfenyl)metylen]propandinitril, (o-klorbensalmalononitril) (CS) (CAS 2698-41-1),

| c) | 2-klor-1-fenyletanon, fenylacylklorid (ω-kloracetofenon) (CN) (CAS 532-27-4), |
| --- | --- |

c)

2-klor-1-fenyletanon, fenylacylklorid (ω-kloracetofenon) (CN) (CAS 532-27-4),

| d) | dibens-(b,f)-1,4-oxazepin (CR) (CAS 257-07-8), |
| --- | --- |

d)

dibens-(b,f)-1,4-oxazepin (CR) (CAS 257-07-8),

| e) | 10-klor-5,10-dihydrofenarsazin, (fenarsazinklorid), (adamsit), (DM) (CAS 578-94-9), |
| --- | --- |

e)

10-klor-5,10-dihydrofenarsazin, (fenarsazinklorid), (adamsit), (DM) (CAS 578-94-9),

| f) | n-nonanoylmorfolin, (MPA) (CAS 5299-64-9). |
| --- | --- |

f)

n-nonanoylmorfolin, (MPA) (CAS 5299-64-9).

| b) | Skyddsdräkter, handskar och skor, speciellt konstruerade eller modifierade för att skydda mot något av följande:






  1. | ”Biologiska agens”. |
| --- | --- | --- |

b)

Skyddsdräkter, handskar och skor, speciellt konstruerade eller modifierade för att skydda mot något av följande:

1.

”Biologiska agens”.

| 2. | ’Radioaktiva material’. eller |
| --- | --- |

2.

’Radioaktiva material’. eller

| 3. | Kemiska stridsmedel (CW). |
| --- | --- |

3.

Kemiska stridsmedel (CW).

| c) | Detektionssystem, speciellt konstruerade eller modifierade för detektion eller identifiering av något av följande, och speciellt konstruerade komponenter till dessa:






  1. | ”Biologiska agens”. |
| --- | --- | --- |

c)

Detektionssystem, speciellt konstruerade eller modifierade för detektion eller identifiering av något av följande, och speciellt konstruerade komponenter till dessa:

1.

”Biologiska agens”.

| 2. | ’Radioaktiva material’. eller |
| --- | --- |

2.

’Radioaktiva material’. eller

| 3. | Kemiska stridsmedel (CW). |
| --- | --- |

3.

Kemiska stridsmedel (CW).

| d) | Elektronisk utrustning som är konstruerad för automatisk detektion eller identifiering av förekomsten av restmängder av ”sprängämnen” och som utnyttjar tekniker för ’spårdetektion’ (t.ex. akustiska ytvågor, spektrometri för jonrörlighet, spektrometri för differentiell rörlighet, masspektrometri).


  Teknisk anmärkning:




  ’Spårdetektion’ definieras som förmågan att detektera mindre än 1 ppm ånga eller 1 mg fast eller flytande ämne.









  Anmärkning 1: | Avsnitt 1A004.d omfattar inte kontrollutrustning som är speciellt konstruerad för laboratorieanvändning. |
| --- | --- | --- |

d)

Elektronisk utrustning som är konstruerad för automatisk detektion eller identifiering av förekomsten av restmängder av ”sprängämnen” och som utnyttjar tekniker för ’spårdetektion’ (t.ex. akustiska ytvågor, spektrometri för jonrörlighet, spektrometri för differentiell rörlighet, masspektrometri).

Teknisk anmärkning:

’Spårdetektion’ definieras som förmågan att detektera mindre än 1 ppm ånga eller 1 mg fast eller flytande ämne.

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 1A004.d omfattar inte säkerhetsbågar som passeras utan att vidröras. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning: | Avsnitt 1A004 omfattar inte följande:








  a) | Personliga dosimetrar för mätning av strålning. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Personliga dosimetrar för mätning av strålning.

| b) | Arbetsmiljöutrustning som genom konstruktion eller funktion är begränsad till att skydda mot olyckor inom bostadsområden eller civil industri, inklusive








  1. | gruvor, |
| --- | --- | --- |

b)

Arbetsmiljöutrustning som genom konstruktion eller funktion är begränsad till att skydda mot olyckor inom bostadsområden eller civil industri, inklusive

1.

gruvor,

| 2. | stenbrott, |
| --- | --- |

2.

stenbrott,

| 3. | jordbruk, |
| --- | --- |

3.

jordbruk,

| 4. | läkemedelsindustri, |
| --- | --- |

4.

läkemedelsindustri,

| 5. | medicinskt bruk, |
| --- | --- |

5.

medicinskt bruk,

| 6. | veterinärt bruk, |
| --- | --- |

6.

veterinärt bruk,

| 7. | miljöskydd, |
| --- | --- |

7.

miljöskydd,

| 8. | avfallshantering, |
| --- | --- |

8.

avfallshantering,

| 9. | livsmedelsindustrin. |
| --- | --- |

9.

livsmedelsindustrin.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Avsnitt 1A004 omfattar utrustning och komponenter som har identifierats, framgångsrikt testats i enlighet med nationella standarder eller på annat sätt visats vara effektiva för detektion av eller försvar mot ’radioaktiva material’, ”biologiska agens”, kemiska stridsmedel, ’similiämnen’ eller ”agens för kravallbekämpning”, även om sådan utrustning eller sådana komponenter används inom civil industri, t.ex. gruvor, stenbrott, jordbruk, läkemedelsindustrin, för medicinskt och veterinärt bruk, miljöskydd, avfallshantering eller livsmedelsindustrin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ett ’similiämne’ är ett ämne eller material som används i stället för en toxisk agens (kemisk eller biologisk) i samband med utbildning, forskning, testning eller utvärdering. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I avsnitt 1A004 avses med ’radioaktiva material’ material som valts ut eller modifierats för att öka deras effektivitet när det gäller att skada eller döda människor eller djur, eller skada utrustning, grödor eller miljön. |
| --- | --- |

3.

1A005Skyddsvästar och därtill hörande delar enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Mjuka skyddsvästar, andra än sådana som tillverkats enligt militära standarder och specifikationer eller enligt ekvivalenter till dessa vad avser prestationsförmåga, och därtill speciellt konstruerade delar. |
| --- | --- |

a)

Mjuka skyddsvästar, andra än sådana som tillverkats enligt militära standarder och specifikationer eller enligt ekvivalenter till dessa vad avser prestationsförmåga, och därtill speciellt konstruerade delar.

| b) | Hårda skyddsplattor som ger ett ballistiskt skydd likvärdigt med skyddsklass IIIA eller sämre (NIJ 0101.06, juli 2008) eller ”motsvarande standard”. |
| --- | --- |

b)

Hårda skyddsplattor som ger ett ballistiskt skydd likvärdigt med skyddsklass IIIA eller sämre (NIJ 0101.06, juli 2008) eller ”motsvarande standard”.

| ANM.: | För ”fibrer eller fiberliknande material” som används för tillverkning av skyddsvästar, se avsnitt 1C010. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning 1: | Avsnitt 1A005 omfattar inte skyddsvästar när de används eller medföres för användarens eget bruk. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 1A005 omfattar inte skyddsvästar som är konstruerade endast för frontalskydd från splitter och tryckvågor från icke militära explosiva produkter. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Avsnitt 1A005 omfattar inte skyddsvästar som är konstruerade endast för skydd mot knivar, spikar, nålar eller mot trubbigt våld. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

1A006Utrustning, speciellt konstruerad eller modifierad för desarmering av improviserade sprängladdningar (IED), enligt följande, och speciellt konstruerade komponenter och tillbehör till sådan utrustning:

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Fjärrstyrda fordon. |
| --- | --- |

a)

Fjärrstyrda fordon.

| b) | ’Desarmeringsanordningar’. |
| --- | --- |

b)

’Desarmeringsanordningar’.

Teknisk anmärkning:

För avsnitt 1A006.b gäller följande: ’desarmeringsanordningar’ är anordningar som är speciellt konstruerade för att förhindra att en sprängladdning utlöses, genom att skjuta ut en vätskeprojektil, en fast projektil eller en brytbar projektil.

| Anmärkning: | Avsnitt 1A006 omfattar inte sådan utrustning som åtföljer dess operatör. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1A007Utrustning och anordningar, speciellt konstruerade för att på elektrisk väg initiera tändning av sprängladdningar och anordningar som innehåller ”energetiska material” enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING, AVSNITTEN 3A229 OCH 3A232. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Tändaggregat avsedda att initiera tändning av sprängkapslar som specificeras i avsnitt 1A007.b. |
| --- | --- |

a)

Tändaggregat avsedda att initiera tändning av sprängkapslar som specificeras i avsnitt 1A007.b.

| b) | Elektriskt initierade sprängkapslar enligt följande:






  1. | Exploderande brygga (EB). |
| --- | --- | --- |

b)

Elektriskt initierade sprängkapslar enligt följande:

1.

Exploderande brygga (EB).

| 2. | Exploderande tråd (EBW). |
| --- | --- |

2.

Exploderande tråd (EBW).

| 3. | Slapper. |
| --- | --- |

3.

Slapper.

| 4. | Exploderande folie (EFI). |
| --- | --- |

4.

Exploderande folie (EFI).

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Ordet tändare eller tändanordning används ibland i stället för sprängkapsel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De sprängkapslar som avses i avsnitt 1A007.b utnyttjar alla en liten elektriskt ledare (brygga, tråd eller folie) som förångas explosivt när en kortvarig elektrisk puls med hög strömstyrka passerar genom denna. I sprängkapslar som inte är av typ slapper startar den exploderande ledaren en kemisk detonation i ett anslutande högexplosivt sprängämne, exempelvis pentyl (pentaerytritoltetranitrat). I en slapper-tändare driver den explosiva förångningen av den elektriska ledaren en tunn skiva eller en slapper över ett luftgap mot ett sprängämne som vid anslaget initierar en kemisk detonation. I vissa konstruktioner drivs slapper-tändaren av en magnetisk kraft. Termen exploderande foliedetonator refererar antingen till en exploderande brygga eller till en sprängkapsel av typ slapper. |
| --- | --- |

2.

1A008Sprängladdningar, anordningar och komponenter enligt följande:

| a) | ’Formade sprängladdningar’ med alla följande egenskaper:






  1. | Nettosprängämnesmängden (NEQ) överstiger 90 g. och |
| --- | --- | --- |

a)

’Formade sprängladdningar’ med alla följande egenskaper:

1.

Nettosprängämnesmängden (NEQ) överstiger 90 g. och

| 2. | Höljets yttre diameter är minst 75 mm. |
| --- | --- |

2.

Höljets yttre diameter är minst 75 mm.

| b) | Linjära formade skärsprängladdningar (cutting charges) med alla följande egenskaper, och speciellt konstruerade komponenter till dessa:






  1. | En sprängladdning som överstiger 40 g/m. och |
| --- | --- | --- |

b)

Linjära formade skärsprängladdningar (cutting charges) med alla följande egenskaper, och speciellt konstruerade komponenter till dessa:

1.

En sprängladdning som överstiger 40 g/m. och

| 2. | En bredd på minst 10 mm. |
| --- | --- |

2.

En bredd på minst 10 mm.

| c) | Snabbstubin med en sprängladdning i den inre delen som överstiger 64 g/m. |
| --- | --- |

c)

Snabbstubin med en sprängladdning i den inre delen som överstiger 64 g/m.

| d) | Andra skärsprängladdningar än de som specificeras i avsnitt 1A008.b och avskiljningsverktyg med en nettosprängämnesmängd (NEQ) som överstiger 3,5 kg. |
| --- | --- |

d)

Andra skärsprängladdningar än de som specificeras i avsnitt 1A008.b och avskiljningsverktyg med en nettosprängämnesmängd (NEQ) som överstiger 3,5 kg.

Teknisk anmärkning:

’Formade sprängladdningar’ är sprängladdningar som formats för att målinrikta verkan av explosionen.

1A102Återmättade pyrolyserade kol-kol-komponenter konstruerade för rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

1A202Kompositmaterial, andra än de som specificeras i avsnitt 1A002, i form av rör och som har båda följande egenskaper:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 9A010 OCH 9A110. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | En inre diameter mellan 75 mm och 400 mm. och |
| --- | --- |

a)

En inre diameter mellan 75 mm och 400 mm. och

| b) | Tillverkade av ”fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010.a, 1C010.b eller 1C210.a eller av förimpregnerat material av kol som specificeras i avsnitt 1C210.c. |
| --- | --- |

b)

Tillverkade av ”fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010.a, 1C010.b eller 1C210.a eller av förimpregnerat material av kol som specificeras i avsnitt 1C210.c.

1A225Platinerade katalysatorer som är särskilt utformade eller iordningställda för att befrämja väteisotoputbyte mellan väte och vatten för att utvinna tritium ur tungt vatten eller för produktion av tungt vatten.

1A226Fyllkroppar, som kan användas för separation av tungt vatten från vanligt vatten, och som har båda följande egenskaper:

| a) | Tillverkade av fosforbronsnät som är kemiskt behandlade för att förbättra vätbarheten. och |
| --- | --- |

a)

Tillverkade av fosforbronsnät som är kemiskt behandlade för att förbättra vätbarheten. och

| b) | utformade för att användas i kolonner för vakuumdestillation. |
| --- | --- |

b)

utformade för att användas i kolonner för vakuumdestillation.

1A227Strålningsskyddande fönster med hög densitet (blyglas eller annat glas) som har alla följande egenskaper och särskilt utformade ramar för sådana fönster:

| a) | En ’inaktiv area’ större än 0,09 m2. |
| --- | --- |

a)

En ’inaktiv area’ större än 0,09 m2.

| b) | En densitet större än 3 g/cm3. och |
| --- | --- |

b)

En densitet större än 3 g/cm3. och

| c) | En tjocklek av 100 mm eller mer. |
| --- | --- |

c)

En tjocklek av 100 mm eller mer.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 1A227 avses med ’inaktiv area’ den genomsiktliga area av fönstret som utsätts för den lägsta strålningsnivån vid tillämpningen.

1BTest-, inspektions- och produktionsutrustning

1B001Utrustning för produktion eller inspektion av ”kompositer eller laminat” som specificeras i avsnitt 1A002 eller ”fibrer eller fiberliknande material” enligt 1C010, enligt följande, samt speciellt konstruerade komponenter och tillbehör till sådan utrustning.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 1B101 OCH 1B201. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Lindningsmaskiner, i vilka rörelserna för positionering, omslag och lindning av fibrerna är samordnade och programmerade i minst tre ’primära servopositioneringsaxlar’, speciellt konstruerade för tillverkning av ”kompositer” eller laminat som består av ”fibrer eller fiberliknande material”. |
| --- | --- |

a)

Lindningsmaskiner, i vilka rörelserna för positionering, omslag och lindning av fibrerna är samordnade och programmerade i minst tre ’primära servopositioneringsaxlar’, speciellt konstruerade för tillverkning av ”kompositer” eller laminat som består av ”fibrer eller fiberliknande material”.

| b) | ’Maskiner för påläggning av band’, i vilka påläggning av band kan samordnas och programmeras i minst fem ’primära servopositioneringsaxlar’, speciellt konstruerade för tillverkning av kroppar för luftfarkoster eller ’missiler’ i ”komposit”material.








  Anmärkning: | I avsnitt 1B001.b avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg. |
| --- | --- | --- |

b)

’Maskiner för påläggning av band’, i vilka påläggning av band kan samordnas och programmeras i minst fem ’primära servopositioneringsaxlar’, speciellt konstruerade för tillverkning av kroppar för luftfarkoster eller ’missiler’ i ”komposit”material.

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

’Maskiner för påläggning av band’, enligt avsnitt 1B001.b, kan lägga ett eller fler ’band av fibermaterial’, begränsade till en bredd över 25,4 mm och upp till 304,8 mm, och skära av och starta om enskilda banor med ’band av fibermaterial’ under påläggningsprocessen.

| c) | Vävstolar, som kan väva i flera riktningar och med flera dimensioner, inbegripet adaptrar och modifieringsutrustning, som är speciellt konstruerade eller modifierade för sammanvävning, sammanflätning eller sammantvinning av fibrer för ”komposit”strukturer.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 1B001.c inkluderas stickas i tekniken tvinnas. |
| --- | --- |

c)

Vävstolar, som kan väva i flera riktningar och med flera dimensioner, inbegripet adaptrar och modifieringsutrustning, som är speciellt konstruerade eller modifierade för sammanvävning, sammanflätning eller sammantvinning av fibrer för ”komposit”strukturer.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 1B001.c inkluderas stickas i tekniken tvinnas.

| d) | Utrustning speciellt konstruerad eller anpassad för produktion av armeringsfibrer enligt följande:






  1. | Utrustning för omvandling av polymera fibrer (t.ex. polyakrylonnitril, rayon, beck eller polykarbosilan) till kol- eller kiselkarbidfibrer, inklusive specialutrustning för att töja fibrerna under upphettning. |
| --- | --- | --- |

d)

Utrustning speciellt konstruerad eller anpassad för produktion av armeringsfibrer enligt följande:

1.

Utrustning för omvandling av polymera fibrer (t.ex. polyakrylonnitril, rayon, beck eller polykarbosilan) till kol- eller kiselkarbidfibrer, inklusive specialutrustning för att töja fibrerna under upphettning.

| 2. | Utrustning för kemisk förångningsdeposition av grundämnen eller föreningar på upphettade trådformade substrat för att tillverka kiselkarbidfibrer. |
| --- | --- |

2.

Utrustning för kemisk förångningsdeposition av grundämnen eller föreningar på upphettade trådformade substrat för att tillverka kiselkarbidfibrer.

| 3. | Utrustning för våtspinning av eldfasta keramer (t.ex. aluminiumoxid). |
| --- | --- |

3.

Utrustning för våtspinning av eldfasta keramer (t.ex. aluminiumoxid).

| 4. | Utrustning för omvandling av aluminium som innehåller fiberämnen till aluminiumfibrer genom värmebehandling. |
| --- | --- |

4.

Utrustning för omvandling av aluminium som innehåller fiberämnen till aluminiumfibrer genom värmebehandling.

| e) | Utrustning för att producera förimpregnerade mattor som specificeras i avsnitt 1C010.e genom varmsmältning. |
| --- | --- |

e)

Utrustning för att producera förimpregnerade mattor som specificeras i avsnitt 1C010.e genom varmsmältning.

| f) | Utrustning för oförstörande provning som är särskilt konstruerad för ”komposit”material enligt följande:






  1. | Röntgentomografisystem för upptäckt av fel tredimensionellt. |
| --- | --- | --- |

f)

Utrustning för oförstörande provning som är särskilt konstruerad för ”komposit”material enligt följande:

1.

Röntgentomografisystem för upptäckt av fel tredimensionellt.

| 2. | Numeriskt styrda ultraljudstestmaskiner i vilka rörelserna för positionering av sändare eller mottagare samtidigt är samordnade och programmerade i minst fyra axlar för att följa de tredimensionella konturerna av den komponent som inspekteras. |
| --- | --- |

2.

Numeriskt styrda ultraljudstestmaskiner i vilka rörelserna för positionering av sändare eller mottagare samtidigt är samordnade och programmerade i minst fyra axlar för att följa de tredimensionella konturerna av den komponent som inspekteras.

| g) | ’Maskiner för påläggning av väv’, i vilka påläggning av väv kan samordnas och programmeras i minst två ’primära servopositioneringsaxlar’, speciellt konstruerade för tillverkning av kroppar för luftfarkoster eller ’missiler’ i ”komposit”material.


  Teknisk anmärkning:




  ’Maskiner för påläggning av väv’, enligt avsnitt 1B001.g, kan lägga ett eller flera ’band av fibermaterial’, begränsade till en bredd av högst 25,4 mm, och skära av och starta om enskilda banor med ’band av fibermaterial’ under påläggningsprocessen. |
| --- | --- |

g)

’Maskiner för påläggning av väv’, i vilka påläggning av väv kan samordnas och programmeras i minst två ’primära servopositioneringsaxlar’, speciellt konstruerade för tillverkning av kroppar för luftfarkoster eller ’missiler’ i ”komposit”material.

Teknisk anmärkning:

’Maskiner för påläggning av väv’, enligt avsnitt 1B001.g, kan lägga ett eller flera ’band av fibermaterial’, begränsade till en bredd av högst 25,4 mm, och skära av och starta om enskilda banor med ’band av fibermaterial’ under påläggningsprocessen.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I avsnitt 1B001 omfattar ’primära servopositioneringsaxlar’ axlar som styrda av datorprogram orienterar och styr arbetsdonets (dvs. huvudets) position i rummet i förhållande till arbetsstycket för uppnående av den önskade processen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I avsnitt 1B001 avses med ’band av fibermaterial’ en enda kontinuerlig bredd av helt eller delvis hartsimpregnerad tejp, väv eller fiber. Helt eller delvis hartsimpregnerade ’band av fibermaterial’ omfattar även band som är överdragna med ett torrt pulver som fäster vid uppvärmning. |
| --- | --- |

2.

1B002Utrustning som är konstruerad för att producera metallegeringar i pulverform eller i form av finkorniga materialpartiklar och som har alla följande egenskaper:

| a) | Speciellt konstruerad för att undvika föroreningar. och |
| --- | --- |

a)

Speciellt konstruerad för att undvika föroreningar. och

| b) | Speciellt konstruerad för att användas i en av de processer som anges i avsnitt 1C002.c.2. |
| --- | --- |

b)

Speciellt konstruerad för att användas i en av de processer som anges i avsnitt 1C002.c.2.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 1B102. |
| --- | --- |

ANM.:

1B003Verktyg, formar, kokiller eller fixturer för ”superplastisk bearbetning” eller ”diffusionsbondning” av titan, aluminium eller legeringar av dessa, speciellt konstruerade för tillverkning av någon av följande produkter:

| a) | Kroppar för flygplan eller rymdfarkoster. |
| --- | --- |

a)

Kroppar för flygplan eller rymdfarkoster.

| b) | Motorer för ”luftfartyg” eller rymdfarkoster. eller |
| --- | --- |

b)

Motorer för ”luftfartyg” eller rymdfarkoster. eller

| c) | Speciellt konstruerade komponenter för kroppar som specificeras i avsnitt 1B003.a eller för motorer som specificeras i avsnitt 1B003.b. |
| --- | --- |

c)

Speciellt konstruerade komponenter för kroppar som specificeras i avsnitt 1B003.a eller för motorer som specificeras i avsnitt 1B003.b.

1B101Utrustning, annan än sådan som specificeras i avsnitt 1B001, för ”produktion” av strukturella kompositer enligt följande, liksom särskilt utformade komponenter och tillbehör därtill.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 1B201. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning: | Exempel på komponenter och tillbehör som specificeras i avsnitt 1B101 är formar, gjutkärnor, matriser, fixturer och verktyg för pressning, härdning, gjutning, sintring eller bindning av förformar till kompositstrukturer, laminat och produkter därav. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| a) | Maskiner för trådlindning eller fiberlindning vilka är utformade för att tillverka kompositstrukturer eller laminat från ”fibrer eller fiberliknande material” där rörelserna för att placera, vira och linda fibrer samordnas och programmeras i tre eller flera axlar, samt samordnings- och programstyrning härför. |
| --- | --- |

a)

Maskiner för trådlindning eller fiberlindning vilka är utformade för att tillverka kompositstrukturer eller laminat från ”fibrer eller fiberliknande material” där rörelserna för att placera, vira och linda fibrer samordnas och programmeras i tre eller flera axlar, samt samordnings- och programstyrning härför.

| b) | Bandläggningsmaskiner, konstruerade för tillverkning av flygplansskrov och ”missil”-konstruktioner i kompositmaterial, där rörelserna för att placera och lägga band och ark är samordnade och programmerade i två eller flera axlar. |
| --- | --- |

b)

Bandläggningsmaskiner, konstruerade för tillverkning av flygplansskrov och ”missil”-konstruktioner i kompositmaterial, där rörelserna för att placera och lägga band och ark är samordnade och programmerade i två eller flera axlar.

| c) | Utrustning som konstruerats eller modifierats för ”produktion” av ”fibrer eller fiberliknande material” enligt följande:






  1. | Utrustning för omformning av polymerfibrer (som polyakrylnitril, rayon eller polykarbosilan) inklusive speciella åtgärder för att sträcka fibrerna under upphettning. |
| --- | --- | --- |

c)

Utrustning som konstruerats eller modifierats för ”produktion” av ”fibrer eller fiberliknande material” enligt följande:

1.

Utrustning för omformning av polymerfibrer (som polyakrylnitril, rayon eller polykarbosilan) inklusive speciella åtgärder för att sträcka fibrerna under upphettning.

| 2. | Utrustning för ångutfällning av ämnen eller föreningar på upphettat fibersubstrat. |
| --- | --- |

2.

Utrustning för ångutfällning av ämnen eller föreningar på upphettat fibersubstrat.

| 3. | Utrustning för våtspinning av eldfasta keramer (t.ex. aluminiumoxid). |
| --- | --- |

3.

Utrustning för våtspinning av eldfasta keramer (t.ex. aluminiumoxid).

| d) | Utrustning utformad eller modifierad för särskild fiberytbehandling eller för produktion av förimpregnerade mattor och förformer som specificeras i avsnitt 9C110.








  Anmärkning: | Avsnitt 1B101.d innehåller bl.a. rullar, sträckare, ytbeläggningsutrustningar, skärmaskiner och stansar. |
| --- | --- | --- |

d)

Utrustning utformad eller modifierad för särskild fiberytbehandling eller för produktion av förimpregnerade mattor och förformer som specificeras i avsnitt 9C110.

Anmärkning:

1B102Utrustning för ”produktion” av metallpulver, annan än den som specificeras i avsnitt 1B002, och komponenter enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 1B115.b. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Utrustning för ”produktion” av metallpulver som kan användas för att i en kontrollerad omgivning ”producera” sfäriska, sfäroidiska eller finfördelade material som specificeras i avsnitt 1C011.a, 1C011.b, 1C111.a.1, 1C111.a.2 eller kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- |

a)

Utrustning för ”produktion” av metallpulver som kan användas för att i en kontrollerad omgivning ”producera” sfäriska, sfäroidiska eller finfördelade material som specificeras i avsnitt 1C011.a, 1C011.b, 1C111.a.1, 1C111.a.2 eller kontrollbestämmelserna för varor med militär användning.

| b) | Komponenter som konstruerats särskilt för sådan ”produktionsutrustning” som specificeras i avsnitt 1B002 eller 1B102.a. |
| --- | --- |

b)

Komponenter som konstruerats särskilt för sådan ”produktionsutrustning” som specificeras i avsnitt 1B002 eller 1B102.a.

| Anmärkning: | Avsnitt 1B102 omfattar följande:








  a) | Plasmageneratorer (bågstråle med hög frekvens) som kan användas för att framställa finfördelat eller sfäriskt metallpulver där processen sker i en argon-vatten-omgivning. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Plasmageneratorer (bågstråle med hög frekvens) som kan användas för att framställa finfördelat eller sfäriskt metallpulver där processen sker i en argon-vatten-omgivning.

| b) | Electroburst-utrustning som kan användas för att framställa finfördelat eller sfäriskt metallpulver där processen sker i en argon-vatten-omgivning. |
| --- | --- |

b)

Electroburst-utrustning som kan användas för att framställa finfördelat eller sfäriskt metallpulver där processen sker i en argon-vatten-omgivning.

| c) | Utrustning som kan användas för att ”producera” sfäriskt aluminiumpulver genom att pulvrisera en smälta i ett inert medium (t.ex. kväve). |
| --- | --- |

c)

Utrustning som kan användas för att ”producera” sfäriskt aluminiumpulver genom att pulvrisera en smälta i ett inert medium (t.ex. kväve).

1B115Utrustning, annan än den som specificeras i avsnitt 1B002 eller 1B102, för produktion av drivmedel eller beståndsdelar i dessa, enligt följande, samt tillhörande särskilt konstruerade komponenter:

| a) | ”Produktionsutrustning” för ”produktion”, hantering eller acceptanstest av flytande drivmedel eller beståndsdelar i dessa som specificeras i avsnitt 1C011.a, 1C011.b, 1C111 eller kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- |

a)

”Produktionsutrustning” för ”produktion”, hantering eller acceptanstest av flytande drivmedel eller beståndsdelar i dessa som specificeras i avsnitt 1C011.a, 1C011.b, 1C111 eller kontrollbestämmelserna för varor med militär användning.

| b) | ”Produktionsutrustning” för ”produktion”, hantering, blandning, härdning, gjutning, pressning, maskinbehandling, strängpressning eller acceptanstest av fasta drivmedel eller beståndsdelar i dessa som specificeras i avsnitt 1C011.a, 1C011.b, 1C111 eller kontrollbestämmelserna för varor med militär användning.








  Anmärkning: | Avsnitt 1B115.b omfattar inte satsblandare, kontinuerliga blandare och luftstrålekvarnar. Dessa omfattas av avsnitten 1B117, 1B118 och 1B119. |
| --- | --- | --- |

b)

”Produktionsutrustning” för ”produktion”, hantering, blandning, härdning, gjutning, pressning, maskinbehandling, strängpressning eller acceptanstest av fasta drivmedel eller beståndsdelar i dessa som specificeras i avsnitt 1C011.a, 1C011.b, 1C111 eller kontrollbestämmelserna för varor med militär användning.

Anmärkning:

| Anmärkning 1: | För utrustning speciellt konstruerad för produktion av militära artiklar, se kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 1B115 omfattar inte kontrollutrustning för ”produktion”, hantering och acceptanstest av borkarbid. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

1B116Speciellt konstruerade munstycken för att producera pyrolytiskt erhållet material på en form, dorn eller annat underlag från prekursorgaser som bryts ned inom temperaturintervallet 1 573 K (1 300 °C) till 3 173 K (2 900 °C) vid tryck på mellan 130 Pa och 20 kPa.

1B117Satsblandare med alla följande egenskaper, och speciellt konstruerade komponenter till dessa:

| a) | Konstruerade eller modifierade för blandning under vakuum i intervallet 0–13,326 kPa, |
| --- | --- |

a)

Konstruerade eller modifierade för blandning under vakuum i intervallet 0–13,326 kPa,

| b) | Förmåga att reglera temperaturen i blandningskammaren, |
| --- | --- |

b)

Förmåga att reglera temperaturen i blandningskammaren,

| c) | En total volymmässig kapacitet av minst 110 liter. och |
| --- | --- |

c)

En total volymmässig kapacitet av minst 110 liter. och

| d) | Åtminstone en excentriskt monterad ’blandande/knådande axel’. |
| --- | --- |

d)

Åtminstone en excentriskt monterad ’blandande/knådande axel’.

| Anmärkning: | I avsnitt 1B117.d omfattar inte termen ’blandande/knådande axel’ deagglomeratorer eller skärspindlar. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1B118Kontinuerliga blandare med alla följande egenskaper, och speciellt konstruerade komponenter till dessa:

| a) | Konstruerade eller modifierade för blandning under vakuum i intervallet 0–13,326 kPa, |
| --- | --- |

a)

Konstruerade eller modifierade för blandning under vakuum i intervallet 0–13,326 kPa,

| b) | Förmåga att reglera temperaturen i blandningskammaren, |
| --- | --- |

b)

Förmåga att reglera temperaturen i blandningskammaren,

| c) | Något av följande:






  1. | Två eller flera blandande/knådande axlar. eller |
| --- | --- | --- |

c)

Något av följande:

1.

Två eller flera blandande/knådande axlar. eller

| 2. | Alla följande egenskaper:






  a) | En enda roterande och oscillerande axel med knådande stift/kuggar, och |
| --- | --- | --- |

2.

Alla följande egenskaper:

a)

En enda roterande och oscillerande axel med knådande stift/kuggar, och

| b) | Knådande stift/kuggar innanför blandningskammarens hölje. |
| --- | --- |

b)

Knådande stift/kuggar innanför blandningskammarens hölje.

1B119Luftstrålekvarnar som kan användas för att krossa eller mala ämnen som specificeras i avsnitt 1C011.a, 1C011.b, 1C111 eller kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, samt därför särskilt konstruerade komponenter.

1B201Lindningsmaskiner för fibrer, andra än de som specificeras i avsnitt 1B001 eller 1B101, och tillhörande utrustning, enligt följande:

| a) | Lindningsmaskiner för fibrer som har alla följande egenskaper:






  1. | Samordnade och programmerade för positionering, omslagning och lindning av fibrer i två eller flera axlar. |
| --- | --- | --- |

a)

Lindningsmaskiner för fibrer som har alla följande egenskaper:

1.

Samordnade och programmerade för positionering, omslagning och lindning av fibrer i två eller flera axlar.

| 2. | Speciellt utformade för tillverkning av kompositmaterial och laminat utgående från ”fibrer och fiberliknande material”. och |
| --- | --- |

2.

Speciellt utformade för tillverkning av kompositmaterial och laminat utgående från ”fibrer och fiberliknande material”. och

| 3. | I stånd att linda cylindriska rör med en inre diameter mellan 75 mm och 650 mm och med en längd av 300 mm eller mer. |
| --- | --- |

3.

I stånd att linda cylindriska rör med en inre diameter mellan 75 mm och 650 mm och med en längd av 300 mm eller mer.

| b) | Styrutrustning för samordning och programmering för de lindningsmaskiner för fibrer som specificeras i avsnitt 1B201.a. |
| --- | --- |

b)

Styrutrustning för samordning och programmering för de lindningsmaskiner för fibrer som specificeras i avsnitt 1B201.a.

| c) | Precisionsdorn för de lindningsmaskiner för fibrer som specificeras i avsnitt 1B201.a. |
| --- | --- |

c)

Precisionsdorn för de lindningsmaskiner för fibrer som specificeras i avsnitt 1B201.a.

1B225Elektrolytiska celler för produktion av fluor med en produktionskapacitet större än 250 g fluor per timme.

1B226Elektromagnetiska isotopseparatorer, utformade för, eller utrustade med enkel eller multipel jonkälla, som kan producera en total jonström av 50 mA eller mer.

| Anmärkning: | Avsnitt 1B226 omfattar separatorer som








  a) | kan anrika stabila isotoper, |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

kan anrika stabila isotoper,

| b) | har både jonkälla och kollektor inom samma magnetfält och sådana konfigurationer i vilka de ligger utanför magnetfältet. |
| --- | --- |

b)

har både jonkälla och kollektor inom samma magnetfält och sådana konfigurationer i vilka de ligger utanför magnetfältet.

1B228Kolonner för kryogen destillering av väte, som har alla följande egenskaper:

| a) | Konstruerade för drift vid en inre temperatur av 35 K (–238 °C) eller lägre. |
| --- | --- |

a)

Konstruerade för drift vid en inre temperatur av 35 K (–238 °C) eller lägre.

| b) | Konstruerade för drift vid ett inre tryck mellan 0,5 och 5 MPa. |
| --- | --- |

b)

Konstruerade för drift vid ett inre tryck mellan 0,5 och 5 MPa.

| c) | Tillverkade av antingen






  1. | rostfritt stål av SAE:s (Society of Automotive Engineers International) 300-serie med låg svavelhalt och med en austenitisk ASTM-kornstorlek nummer 5 eller mer (eller motsvarande standard), eller |
| --- | --- | --- |

c)

Tillverkade av antingen

1.

rostfritt stål av SAE:s (Society of Automotive Engineers International) 300-serie med låg svavelhalt och med en austenitisk ASTM-kornstorlek nummer 5 eller mer (eller motsvarande standard), eller

| 2. | likvärdiga material som är både kryo- och väte (H2)-kompatibla, och |
| --- | --- |

2.

likvärdiga material som är både kryo- och väte (H2)-kompatibla, och

| d) | har en inre diameter av 30 cm eller mer och en ’effektiv längd’ av 4 m eller mer. |
| --- | --- |

d)

har en inre diameter av 30 cm eller mer och en ’effektiv längd’ av 4 m eller mer.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 1B228 innebär ’effektiv längd’ packningsmaterialets aktiva höjd i en packad kolonn, eller den aktiva höjden av de interna kontaktplattorna i en kolonn med plattor.

1B230Pumpar som kan cirkulera koncentrerad eller utspädd kaliumamidkatalysator i flytande ammoniak (KNH2/NH3), och som har alla följande egenskaper:

| a) | Lufttäta (dvs. hermetiskt tillslutna). |
| --- | --- |

a)

Lufttäta (dvs. hermetiskt tillslutna).

| b) | En pumpkapacitet större än 8,5 m3/tim.; och |
| --- | --- |

b)

En pumpkapacitet större än 8,5 m3/tim.; och

| c) | Någon av följande egenskaper:






  1. | Avsedda för koncentrerade kaliumamidlösningar (1 % eller mer) med ett arbetstryck mellan 1,5 och 60 MPa. eller |
| --- | --- | --- |

c)

Någon av följande egenskaper:

1.

Avsedda för koncentrerade kaliumamidlösningar (1 % eller mer) med ett arbetstryck mellan 1,5 och 60 MPa. eller

| 2. | Avsedda för utspädda lösningar av kaliumamid (mindre än 1 %) med ett arbetstryck mellan 20 och 60 MPa. |
| --- | --- |

2.

Avsedda för utspädda lösningar av kaliumamid (mindre än 1 %) med ett arbetstryck mellan 20 och 60 MPa.

1B231Anordningar eller anläggningar för tritium och utrustning för dessa enligt följande:

| a) | Anordningar eller anläggningar för produktion, återvinning, utvinning, koncentrering eller hantering av tritium. |
| --- | --- |

a)

Anordningar eller anläggningar för produktion, återvinning, utvinning, koncentrering eller hantering av tritium.

| b) | Utrustning för tritiumanordningar eller -anläggningar enligt följande:






  1. | Frysaggregat för väte eller helium med kapacitet att kyla ned till 23 K (-250 °C) eller lägre, och med en värmebortledningskapacitet som är större än 150 W. |
| --- | --- | --- |

b)

Utrustning för tritiumanordningar eller -anläggningar enligt följande:

1.

Frysaggregat för väte eller helium med kapacitet att kyla ned till 23 K (-250 °C) eller lägre, och med en värmebortledningskapacitet som är större än 150 W.

| 2. | Lagrings- eller reningssystem för väteisotoper som använder metallhydrider som medium för lagring eller rening. |
| --- | --- |

2.

Lagrings- eller reningssystem för väteisotoper som använder metallhydrider som medium för lagring eller rening.

1B232Expansionsturbiner eller expansionsturbindrivna kompressorer med båda av följande egenskaper:

| a) | Konstruerade för drift med en utgående temperatur på 35 K (–238 °C) eller lägre. och |
| --- | --- |

a)

Konstruerade för drift med en utgående temperatur på 35 K (–238 °C) eller lägre. och

| b) | Konstruerade för en vätgasgenomströmning på 1 000 kg/tim eller mer. |
| --- | --- |

b)

Konstruerade för en vätgasgenomströmning på 1 000 kg/tim eller mer.

1B233Anordningar eller anläggningar för separation av litiumisotoper, samt system och utrustning för dessa enligt följande:

| a) | Anordningar eller anläggningar för separation av litiumisotoper. |
| --- | --- |

a)

Anordningar eller anläggningar för separation av litiumisotoper.

| b) | Utrustning för separation av litiumisotoper som baseras på litium-kvicksilveramalgamprocessen, enligt följande:






  1. | Packade vätske-vätske-utbyteskolonner speciellt konstruerade för litiumamalgam. |
| --- | --- | --- |

b)

Utrustning för separation av litiumisotoper som baseras på litium-kvicksilveramalgamprocessen, enligt följande:

1.

Packade vätske-vätske-utbyteskolonner speciellt konstruerade för litiumamalgam.

| 2. | Kvicksilver- eller litiumamalgampumpar. |
| --- | --- |

2.

Kvicksilver- eller litiumamalgampumpar.

| 3. | Elektrolysceller för litiumamalgam. |
| --- | --- |

3.

Elektrolysceller för litiumamalgam.

| 4. | Förångare för koncentrerad litiumhydroxidlösning. |
| --- | --- |

4.

Förångare för koncentrerad litiumhydroxidlösning.

| c) | Jonbytessystem som är särskilt utformade för separation av litiumisotoper, och speciellt konstruerade komponenter till dessa. |
| --- | --- |

c)

Jonbytessystem som är särskilt utformade för separation av litiumisotoper, och speciellt konstruerade komponenter till dessa.

| d) | Kemiska utbytessystem (som använder kronetrar, kryptander eller lariatetrar), som är särskilt utformade för separation av litiumisotoper, och speciellt konstruerade komponenter till dessa. |
| --- | --- |

d)

Kemiska utbytessystem (som använder kronetrar, kryptander eller lariatetrar), som är särskilt utformade för separation av litiumisotoper, och speciellt konstruerade komponenter till dessa.

1B234Behållare, kammare, containrar eller liknande enheter för inneslutande av högexplosiva ämnen som är utformade för provning av högexplosiva ämnen eller explosiva enheter och som har båda följande egenskaper:

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Utformade för att fullständigt innesluta en explosion som motsvarar 2 kg trotyl (TNT) eller mer. och |
| --- | --- |

a)

Utformade för att fullständigt innesluta en explosion som motsvarar 2 kg trotyl (TNT) eller mer. och

| b) | Försedda med konstruktionselement eller system som medger överföring av diagnostik eller mätinformation i realtid eller med fördröjning. |
| --- | --- |

b)

Försedda med konstruktionselement eller system som medger överföring av diagnostik eller mätinformation i realtid eller med fördröjning.

1B235Strålmålsenheter och komponenter för produktion av tritium enligt följande:

| a) | Strålmålsenheter som består av eller innehåller litium som anrikats med avseende på isotopen litium-6, särskilt utformade för produktion av tritium genom bestrålning, inklusive genom införande i en kärnreaktor. |
| --- | --- |

a)

Strålmålsenheter som består av eller innehåller litium som anrikats med avseende på isotopen litium-6, särskilt utformade för produktion av tritium genom bestrålning, inklusive genom införande i en kärnreaktor.

| b) | Komponenter som är särskilt utformade för strålmålsenheter som specificeras i avsnitt 1B235.a. |
| --- | --- |

b)

Komponenter som är särskilt utformade för strålmålsenheter som specificeras i avsnitt 1B235.a.

Teknisk anmärkning:

Komponenter som är särskilt utformade för strålmålsenheter för produktion av tritium kan även omfatta litiumpelletar, tritiumgetter och specialbelagd kapsling.

1CMaterial

Teknisk anmärkning:

| | Metaller och legeringar:


  Om inte annat uttryckligen anges avses med orden ’metaller’ och ’legeringar’ i avsnitten 1C001–1C012 råmaterial och halvfabrikat enligt följande: |
| --- | --- |

Metaller och legeringar:

Om inte annat uttryckligen anges avses med orden ’metaller’ och ’legeringar’ i avsnitten 1C001–1C012 råmaterial och halvfabrikat enligt följande:

| | Råmaterial:


  Anoder, kulor, stavar (inkl. stavar med nockar och trådartade stavar), billetter, block, valsämnen, briketter, kakor, katoder, kristaller, kuber, tärningar, korn, granulat, tackor, klumpar, pellets, tackjärn, pulver, rondeller, hagel, plattor, stångbitar, svamp, stänger. |
| --- | --- |

Råmaterial:

Anoder, kulor, stavar (inkl. stavar med nockar och trådartade stavar), billetter, block, valsämnen, briketter, kakor, katoder, kristaller, kuber, tärningar, korn, granulat, tackor, klumpar, pellets, tackjärn, pulver, rondeller, hagel, plattor, stångbitar, svamp, stänger.

| | Halvfabrikat (vare sig de är belagda, pläterade, borrade, stansade eller ej):








  a) | Förarbetade eller bearbetade material som tillverkats genom valsning, dragning, strängpressning, smidning, stötsträngpressning, pressning, ådring, finfördelning eller slipning, t.ex. vinklar, kanaler, cirklar, skivor, stoft, flingor, folier och blad, smiden, plattor, pulver, pressningar och stansningar, ribbor, ringar, stavar (inklusive släta svetstrådar, valstrådar och vridna trådar) sektioner, modeller, ark, strimlor, tuber och rör (inkl. runda och fyrkantiga rör och rör med håligheter), dragen eller strängsprutad tråd. |
| --- | --- | --- |

Halvfabrikat (vare sig de är belagda, pläterade, borrade, stansade eller ej):

a)

Förarbetade eller bearbetade material som tillverkats genom valsning, dragning, strängpressning, smidning, stötsträngpressning, pressning, ådring, finfördelning eller slipning, t.ex. vinklar, kanaler, cirklar, skivor, stoft, flingor, folier och blad, smiden, plattor, pulver, pressningar och stansningar, ribbor, ringar, stavar (inklusive släta svetstrådar, valstrådar och vridna trådar) sektioner, modeller, ark, strimlor, tuber och rör (inkl. runda och fyrkantiga rör och rör med håligheter), dragen eller strängsprutad tråd.

| b) | Gjutet material som tillverkats genom gjutning i sand, dynor, metall, gips eller andra gjutformar, inklusive högtrycksgjutning, sintrade formar och formar tillverkade genom pulvermetallografi. |
| --- | --- |

b)

Gjutet material som tillverkats genom gjutning i sand, dynor, metall, gips eller andra gjutformar, inklusive högtrycksgjutning, sintrade formar och formar tillverkade genom pulvermetallografi.

Kontrollen ska inte omintetgöras genom export av former som inte är upptagna i listan och som påstås vara färdiga produkter men som i verkligheten är ett råmaterial eller halvfabrikat.

1C001Material som är särskilt utformade för att absorbera elektromagnetisk strålning, eller intrinsiskt ledande polymerer, enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 1C101. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Material som kan absorbera frekvenser överstigande 2 × 108 Hz men mindre än 3 × 1012 Hz.








  Anmärkning 1: | Avsnitt 1C001.a omfattar inte följande: |
| --- | --- | --- |

a)

Material som kan absorbera frekvenser överstigande 2 × 108 Hz men mindre än 3 × 1012 Hz.

Anmärkning 1:

| a) | Hårabsorbenter som konstruerats av naturliga eller syntetiska fibrer och som belagts med icke-magnetiskt material för att absorbera strålning. |
| --- | --- |

a)

Hårabsorbenter som konstruerats av naturliga eller syntetiska fibrer och som belagts med icke-magnetiskt material för att absorbera strålning.

| b) | Absorbenter som inte har några magnetiska förluster och vars infallsyta inte är plan i formen, innefattande pyramider, koner, kilformade eller i utförande med vindlingar på ytan. |
| --- | --- |

b)

Absorbenter som inte har några magnetiska förluster och vars infallsyta inte är plan i formen, innefattande pyramider, koner, kilformade eller i utförande med vindlingar på ytan.

| c) | Plana absorbenter som








  1. | Tillverkade av något av följande:








  a) | skumplastmaterial (böjligt eller fast) med kolinnehåll eller organiska material, inbegripet föreningar så att materialets reflektionsförmåga uppgår till mer än 5 % av motsvarande för metall, över en bandbredd som överstiger ± 15 % av mittfrekvensen av den infallande energin, och som dessutom inte kan motstå högre temperaturer än 450 K (177 °C), eller |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Plana absorbenter som

1.

Tillverkade av något av följande:

a)

skumplastmaterial (böjligt eller fast) med kolinnehåll eller organiska material, inbegripet föreningar så att materialets reflektionsförmåga uppgår till mer än 5 % av motsvarande för metall, över en bandbredd som överstiger ± 15 % av mittfrekvensen av den infallande energin, och som dessutom inte kan motstå högre temperaturer än 450 K (177 °C), eller

| b) | keramiska material som ger mer än 20 % eko jämfört med metall över en bandbredd som är ± 15 % av mittfrekvensen av den infallande energin och som dessutom inte kan motstå temperaturer som överstiger 800 K (527 °C), |
| --- | --- |

b)

keramiska material som ger mer än 20 % eko jämfört med metall över en bandbredd som är ± 15 % av mittfrekvensen av den infallande energin och som dessutom inte kan motstå temperaturer som överstiger 800 K (527 °C),

Teknisk anmärkning:

Testplattor för att mäta absorptionen enligt avsnitt 1C001.a. Anmärkning: 1.c.1 ska vara en kvadrat med minst 5 våglängders sida (våglängden för mittfrekvensen) som placerats i ett från det strålande elementet avlägset fält.

| 2. | har en sträckgräns vid tryckning som är mindre än 7 × 106 N/m2, och |
| --- | --- |

2.

har en sträckgräns vid tryckning som är mindre än 7 × 106 N/m2, och

| 3. | har en sträckgräns vid tryckning som är mindre än 14 × 106 N/m2. |
| --- | --- |

3.

har en sträckgräns vid tryckning som är mindre än 14 × 106 N/m2.

| d) | Plana absorbenter tillverkade av sintrad ferrit, med








  1. | ett densitetstal som överstiger 4,4, och |
| --- | --- | --- |

d)

Plana absorbenter tillverkade av sintrad ferrit, med

1.

ett densitetstal som överstiger 4,4, och

| 2. | en högsta arbetstemperatur på 548 K (275 °C) eller lägre. |
| --- | --- |

2.

en högsta arbetstemperatur på 548 K (275 °C) eller lägre.

| e) | Plana absorbenter som inte har några magnetiska förluster och som är tillverkade av ’cellplastmaterial med öppna celler’ med en densitet på högst 0,15 g/cm3.



  Teknisk anmärkning:




  ’Skumplastmaterial med öppna celler’ är böjliga och porösa material med en inre struktur som är öppen mot atmosfären. ’Skumplastmaterial med öppna celler’ kallas även porös skumplast.









  Anmärkning 2: | Ingenting i anmärkning 1 till avsnitt 1C001.a friger magnetiska material som förorsakar absorption när de blandas i färg. |
| --- | --- | --- |

e)

Plana absorbenter som inte har några magnetiska förluster och som är tillverkade av ’cellplastmaterial med öppna celler’ med en densitet på högst 0,15 g/cm3.

Teknisk anmärkning:

’Skumplastmaterial med öppna celler’ är böjliga och porösa material med en inre struktur som är öppen mot atmosfären. ’Skumplastmaterial med öppna celler’ kallas även porös skumplast.

Anmärkning 2:

| b) | Material som inte är genomsläppliga för synligt ljus och som är särskilt utformade för att absorbera nära infraröd strålning med en våglängd på mer än 810 nm men mindre än 2 000 nm (frekvenser på mer än 150 THz men mindre än 370 THz).








  Anmärkning: | 1C001.b omfattar inte material som särskilt konstruerats eller utformats för något av följande ändamål:








  a) | ”Laser”-märkning av polymerer. eller |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Material som inte är genomsläppliga för synligt ljus och som är särskilt utformade för att absorbera nära infraröd strålning med en våglängd på mer än 810 nm men mindre än 2 000 nm (frekvenser på mer än 150 THz men mindre än 370 THz).

Anmärkning:

a)

”Laser”-märkning av polymerer. eller

| b) | ”Laser”-svetsning av polymerer. |
| --- | --- |

b)

”Laser”-svetsning av polymerer.

| c) | Intrinsiskt ledande polymera material med en ’elektrisk ledningsförmåga’ som överstiger 10 000 S/m (Siemens per meter) eller en ’ytresistivitet’ på mindre än 100 ohm/kvadrat, som är baserade på någon av följande polymerer:







  1. | Polyanilin. |
| --- | --- | --- |

c)

Intrinsiskt ledande polymera material med en ’elektrisk ledningsförmåga’ som överstiger 10 000 S/m (Siemens per meter) eller en ’ytresistivitet’ på mindre än 100 ohm/kvadrat, som är baserade på någon av följande polymerer:

1.

Polyanilin.

| 2. | Polypyrol. |
| --- | --- |

2.

Polypyrol.

| 3. | Polytiofen. |
| --- | --- |

3.

Polytiofen.

| 4. | Polyfenylenvinylen. eller |
| --- | --- |

4.

Polyfenylenvinylen. eller

| 5. | Polytienylenvinylen. |
| --- | --- |

5.

Polytienylenvinylen.

| Anmärkning: | 1C001.c omfattar inte material i flytande form. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

’Elektrisk ledningsförmåga’ och ’ytresistivitet’ ska mätas enligt ASTM D-257 eller nationella motsvarigheter.

1C002Metallegeringar, pulver av metallegeringar samt legerat material enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 1C202. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning: | Avsnitt 1C002 omfattar inte metallegeringar, pulver av metallegeringar och legerade material, som särskilt utformats för beläggningsändamål. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Metallegeringar i avsnitt 1C002 är sådana som innehåller ett högre viktprocenttal av den angivna metallen än av något annat grundämne. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Spänningsbrottslivslängden’ ska mätas i enlighet med ASTM-standard E-139 eller motsvarande nationell standard. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Den ’lågcykliska utmattningslivslängden’ ska mätas i enlighet med ASTM-standard E-606 ’Recommended Practice for Constant-Amplitude Low-Cycle Fatigue Testing’ eller motsvarande nationell standard. Testningen ska ske axiellt med ett genomsnittligt tryckförhållande lika med 1 och en tryckkoncentrationsfaktor (Kt) lika med 1. Det genomsnittliga tryckförhållandet definieras som maximalt tryck minus minimalt tryck dividerat med maximalt tryck. |
| --- | --- |

3.

| a) | Aluminider enligt följande:






  1. | Nickelaluminid som innehåller 15 viktprocent eller mer aluminium, högst 38 viktprocent aluminium och åtminstone en tillsatslegering. |
| --- | --- | --- |

a)

Aluminider enligt följande:

1.

Nickelaluminid som innehåller 15 viktprocent eller mer aluminium, högst 38 viktprocent aluminium och åtminstone en tillsatslegering.

| 2. | Titanaluminid som innehåller 10 viktprocent eller mer aluminium och åtminstone en tillsatslegering. |
| --- | --- |

2.

Titanaluminid som innehåller 10 viktprocent eller mer aluminium och åtminstone en tillsatslegering.

| b) | Metallegeringar enligt följande, tillverkade av pulver eller partikelmaterial som specificeras i avsnitt 1C002.c:






  1. | Nickellegeringar med






  a) | en ’spänningsbrottslivslängd’ på 10 000 timmar eller längre vid 923 K (650 °C) och en dragspänning på 676 MPa, eller |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Metallegeringar enligt följande, tillverkade av pulver eller partikelmaterial som specificeras i avsnitt 1C002.c:

1.

Nickellegeringar med

a)

en ’spänningsbrottslivslängd’ på 10 000 timmar eller längre vid 923 K (650 °C) och en dragspänning på 676 MPa, eller

| b) | en ’lågcyklisk utmattningslivslängd’ på 10 000 cykler eller mer vid 823 K (550 °C) och en maximal spänning på 1 095 MPa. |
| --- | --- |

b)

en ’lågcyklisk utmattningslivslängd’ på 10 000 cykler eller mer vid 823 K (550 °C) och en maximal spänning på 1 095 MPa.

| 2. | Nioblegeringar med






  a) | en ’spänningsbrottslivslängd’ på 10 000 timmar eller längre vid 1 073 K (800 °C) och en dragspänning på 400 MPa, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Nioblegeringar med

a)

en ’spänningsbrottslivslängd’ på 10 000 timmar eller längre vid 1 073 K (800 °C) och en dragspänning på 400 MPa, eller

| b) | en ’lågcyklisk utmattningslivslängd’ på 10 000 cykler eller mer vid 973 K (700 °C) och en maximal spänning på 700 MPa. |
| --- | --- |

b)

en ’lågcyklisk utmattningslivslängd’ på 10 000 cykler eller mer vid 973 K (700 °C) och en maximal spänning på 700 MPa.

| 3. | Titanlegeringar med






  a) | en ’spänningsbrottslivslängd’ på 10 000 timmar eller längre vid 723 K (450 °C) och en dragspänning på 200 MPa, eller |
| --- | --- | --- |

3.

Titanlegeringar med

a)

en ’spänningsbrottslivslängd’ på 10 000 timmar eller längre vid 723 K (450 °C) och en dragspänning på 200 MPa, eller

| b) | en ’lågcyklisk utmattningslivslängd’ på 10 000 cykler eller mer vid 723 K (450 °C) och en maximal spänning på 400 MPa. |
| --- | --- |

b)

en ’lågcyklisk utmattningslivslängd’ på 10 000 cykler eller mer vid 723 K (450 °C) och en maximal spänning på 400 MPa.

| 4. | Aluminiumlegeringar med






  a) | en brottgräns på 240 MPa eller mer vid 473 K (200 °C), eller |
| --- | --- | --- |

4.

Aluminiumlegeringar med

a)

en brottgräns på 240 MPa eller mer vid 473 K (200 °C), eller

| b) | en brottgräns på 415 MPa eller mer vid 298 K (25 °C). |
| --- | --- |

b)

en brottgräns på 415 MPa eller mer vid 298 K (25 °C).

| 5. | Magnesiumlegeringar med






  a) | en brottgräns på 345 MPa eller mer, och |
| --- | --- | --- |

5.

Magnesiumlegeringar med

a)

en brottgräns på 345 MPa eller mer, och

| b) | en korrosionshastighet på mindre än 1 mm/år i 3 % natriumkloridlösning. Mätningen ska ske enligt ASTM-standard G-31 eller motsvarande nationell standard. |
| --- | --- |

b)

en korrosionshastighet på mindre än 1 mm/år i 3 % natriumkloridlösning. Mätningen ska ske enligt ASTM-standard G-31 eller motsvarande nationell standard.

| c) | Metallegeringar i pulverform eller i form av finkorniga materialpartiklar som har alla följande egenskaper:






  1. | De är tillverkade av någon av följande sammansättningar:


  Teknisk anmärkning:



  X = ett eller flera legeringsgrundämnen.







  a) | Nickellegeringar (Ni-Al-X, Ni-X-Al) godkända för tillverkning av delar till turbinmotorer, dvs. med mindre än tre icke metalliska partiklar (som tillförts under tillverkningsprocessen) med en storlek större än 100 μm per 109 legeringspartiklar. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Metallegeringar i pulverform eller i form av finkorniga materialpartiklar som har alla följande egenskaper:

1.

De är tillverkade av någon av följande sammansättningar:

Teknisk anmärkning:

X = ett eller flera legeringsgrundämnen.

a)

Nickellegeringar (Ni-Al-X, Ni-X-Al) godkända för tillverkning av delar till turbinmotorer, dvs. med mindre än tre icke metalliska partiklar (som tillförts under tillverkningsprocessen) med en storlek större än 100 μm per 109 legeringspartiklar.

| b) | Nioblegeringar (Nb-Al-X eller Nb-X-Al, Nb-Si-X eller Nb-X-Si, Nb-Ti-X eller Nb-X-Ti). |
| --- | --- |

b)

Nioblegeringar (Nb-Al-X eller Nb-X-Al, Nb-Si-X eller Nb-X-Si, Nb-Ti-X eller Nb-X-Ti).

| c) | Titanlegeringar (Ti-Al-X eller Ti-X-Al). |
| --- | --- |

c)

Titanlegeringar (Ti-Al-X eller Ti-X-Al).

| d) | Aluminiumlegeringar (Al-Mg-X eller Al-X-Mg, Al-Zn-X eller Al-X-Zn, Al-Fe-X eller Al-X-Fe). eller |
| --- | --- |

d)

Aluminiumlegeringar (Al-Mg-X eller Al-X-Mg, Al-Zn-X eller Al-X-Zn, Al-Fe-X eller Al-X-Fe). eller

| e) | Magnesiumlegeringar (Mg-Al-X eller Mg-X-Al). |
| --- | --- |

e)

Magnesiumlegeringar (Mg-Al-X eller Mg-X-Al).

| 2. | De är tillverkade i en kontrollerad omgivning genom någon av följande processer:






  a) | ’Vakuumfinfördelning’. |
| --- | --- | --- |

2.

De är tillverkade i en kontrollerad omgivning genom någon av följande processer:

a)

’Vakuumfinfördelning’.

| b) | ’Gasfinfördelning’. |
| --- | --- |

b)

’Gasfinfördelning’.

| c) | ’Rotationsfinfördelning’. |
| --- | --- |

c)

’Rotationsfinfördelning’.

| d) | ’Plaskavkylning’. |
| --- | --- |

d)

’Plaskavkylning’.

| e) | ’Smältspinning’ och ’finfördelning’. |
| --- | --- |

e)

’Smältspinning’ och ’finfördelning’.

| f) | ’Smältutdragning’ och ’finfördelning’. |
| --- | --- |

f)

’Smältutdragning’ och ’finfördelning’.

| g) | ’Mekanisk legering’. eller |
| --- | --- |

g)

’Mekanisk legering’. eller

| h) | ‘Plasmaatomisering’. och |
| --- | --- |

h)

‘Plasmaatomisering’. och

| 3. | De kan bilda sådana material som specificeras i avsnitt 1C002.a eller 1C002.b. |
| --- | --- |

3.

De kan bilda sådana material som specificeras i avsnitt 1C002.a eller 1C002.b.

| d) | Legerade material som har alla följande egenskaper:






  1. | De är tillverkade av någon av sammansättningarna som specificeras i avsnitt 1C002.c.1. |
| --- | --- | --- |

d)

Legerade material som har alla följande egenskaper:

1.

De är tillverkade av någon av sammansättningarna som specificeras i avsnitt 1C002.c.1.

| 2. | De finns i form av icke finfördelade flingor, band eller tunna stavar, och |
| --- | --- |

2.

De finns i form av icke finfördelade flingor, band eller tunna stavar, och

| 3. | De har tillverkats i kontrollerad miljö genom någon av följande processer:






  a) | ’Plaskavkylning’. |
| --- | --- | --- |

3.

De har tillverkats i kontrollerad miljö genom någon av följande processer:

a)

’Plaskavkylning’.

| b) | ’Smältspinning’. eller |
| --- | --- |

b)

’Smältspinning’. eller

| c) | ’Smältutdragning’. |
| --- | --- |

c)

’Smältutdragning’.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Vakuumfinfördelning’ är en process som reducerar en smält ström av metall till droppar med en diameter på 500 μm eller mindre genom hastig sönderdelning av en gas som utsätts för vakuum. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Gasfinfördelning’ är en process som reducerar en smält ström av en metallegering till droppar med en diameter på 500 μm eller mindre genom att den utsätts för en gasström med högt tryck. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ’Rotationsfinfördelning’ är en process för reducering av en ström eller en behållare av smält metall till droppar med en diameter av högst 500 μm med hjälp av centrifugalkraft. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ’Plaskavkylning’ är en process för ’snabb stelning’ av en smält metallström som träffar ett nedkylt block och därvid bildar en flingliknande produkt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ’Smältspinning’ är en process för ’snabb stelning’ av en smält metallström som träffar ett roterande nedkylt block och därvid bildar en fling-, band- eller stavliknande produkt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ’Finfördelning’ är en process där ett material sönderdelas till partiklar genom krossning eller malning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ’Smältutdragning’ är en process för ’snabb stelning’ och utdragning av en bandliknande legeringsprodukt genom att ett kort segment av ett roterande kylt block förs ner i det smälta metallegeringsbadet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ’Mekanisk legering’ är en legeringsprocess som är resultatet av sammanfogning, sönderdelning och ny sammanfogning av grundämnen och metallpulver genom mekanisk stöt. Icke metalliska partiklar kan tillföras legeringen genom att lämpligt pulver tillsätts. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ’Plasmaatomisering’ är en process som reducerar en smält ström eller fast metall till droppar med en diameter på 500 μm eller mindre med hjälp av en plasmabrännare i inert gasmiljö. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ’Snabb stelning’ är en process som inbegriper stelning av smält material vid nedkylningshastigheter över 1 000 K/s. |
| --- | --- |

10.

1C003Magnetiska metaller av alla typer och former som har någon av följande egenskaper:

| a) | Den relativa begynnelsepermeabiliteten är 120 000 eller mer och tjockleken 0,05 mm eller mindre.


  Teknisk anmärkning:



  Mätning av den relativa begynnelsepermeabiliteten ska genomföras på helt utglödgat material. |
| --- | --- |

a)

Den relativa begynnelsepermeabiliteten är 120 000 eller mer och tjockleken 0,05 mm eller mindre.

Teknisk anmärkning:

Mätning av den relativa begynnelsepermeabiliteten ska genomföras på helt utglödgat material.

| b) | Magnetostriktiva legeringar med






  1. | en mättad magnetostriktion på mer än 5 × 10–4, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Magnetostriktiva legeringar med

1.

en mättad magnetostriktion på mer än 5 × 10–4, eller

| 2. | en magnetomekanisk kopplingsfaktor (k) på mer än 0,8, eller |
| --- | --- |

2.

en magnetomekanisk kopplingsfaktor (k) på mer än 0,8, eller

| c) | amorfa eller ’nanokristallina’ legeringar i remsor med alla följande egenskaper:






  1. | legeringar som innehåller minst 75 viktprocent järn, nickel eller kobolt, |
| --- | --- | --- |

c)

amorfa eller ’nanokristallina’ legeringar i remsor med alla följande egenskaper:

1.

legeringar som innehåller minst 75 viktprocent järn, nickel eller kobolt,

| 2. | legeringar som har en mättad magnetisk induktion (Bs) som är minst 1,6 T, och |
| --- | --- |

2.

legeringar som har en mättad magnetisk induktion (Bs) som är minst 1,6 T, och

| 3. | Något av följande:






  a) | remsor vars tjocklek är 0,02 mm eller mindre, eller |
| --- | --- | --- |

3.

Något av följande:

a)

remsor vars tjocklek är 0,02 mm eller mindre, eller

| b) | en elektrisk resistivitet på minst 2 × 10–4 ohm cm. |
| --- | --- |

b)

en elektrisk resistivitet på minst 2 × 10–4 ohm cm.

Teknisk anmärkning:

’Nanokristallina’ material i avsnitt 1C003.c är sådana material som har en kristallkornsstorlek som är 50 nm eller mindre när de bestäms med hjälp av röntgen-diffraktion.

1C004Urantitanlegeringar eller volframlegeringar med en ”matris” av järn, koppar eller nickel som bas, och med alla följande egenskaper:

| a) | Densiteten överstiger 17,5 g/cm3. |
| --- | --- |

a)

Densiteten överstiger 17,5 g/cm3.

| b) | Elasticitetsgränsen överstiger 880 MPa. |
| --- | --- |

b)

Elasticitetsgränsen överstiger 880 MPa.

| c) | Brottgränsen överstiger 1 270 MPa. och |
| --- | --- |

c)

Brottgränsen överstiger 1 270 MPa. och

| d) | Töjningen överstiger 8 %. |
| --- | --- |

d)

Töjningen överstiger 8 %.

1C005
  ”Supraledande” ledare i ”komposit”-material i längder på mer än 100 m eller med en vikt som överstiger 100 g enligt följande:

| a) | ”Supraledande””komposit”-ledare som innehåller minst en ’fibertråd’ av niob-titan och med alla följande egenskaper:






  1. | Inlagd i en ”matris” av annat material än koppar eller kopparbaserad ”matris”, och |
| --- | --- | --- |

a)

”Supraledande””komposit”-ledare som innehåller minst en ’fibertråd’ av niob-titan och med alla följande egenskaper:

1.

Inlagd i en ”matris” av annat material än koppar eller kopparbaserad ”matris”, och

| 2. | med en tvärsnittsarea som är mindre än 0,28 × 10–4 mm2 (6 μm i diameter för cirkulär ’fibertråd’). |
| --- | --- |

2.

med en tvärsnittsarea som är mindre än 0,28 × 10–4 mm2 (6 μm i diameter för cirkulär ’fibertråd’).

| b) | ”Supraledande””komposit”-ledare som består av en eller flera ”supraledande”’fibertrådar’ av annat material än niob-titan och med alla följande egenskaper:






  1. | En ”kritisk temperatur” utan magnetfält som är högre än 9,85 K (–263,31 °C), och |
| --- | --- | --- |

b)

”Supraledande””komposit”-ledare som består av en eller flera ”supraledande”’fibertrådar’ av annat material än niob-titan och med alla följande egenskaper:

1.

En ”kritisk temperatur” utan magnetfält som är högre än 9,85 K (–263,31 °C), och

| 2. | kvarstår i sitt ”supraledande” tillstånd vid temperaturen 4,2 K (–268,96 °C) då den utsätts för ett magnetfält som är riktat vinkelrätt mot ledarens längdaxel och motsvarar en magnetisk induktion på 12 T med en kritisk strömtäthet som överstiger 1 750 A/mm2 på ledarens hela tvärsnittsarea. |
| --- | --- |

2.

kvarstår i sitt ”supraledande” tillstånd vid temperaturen 4,2 K (–268,96 °C) då den utsätts för ett magnetfält som är riktat vinkelrätt mot ledarens längdaxel och motsvarar en magnetisk induktion på 12 T med en kritisk strömtäthet som överstiger 1 750 A/mm2 på ledarens hela tvärsnittsarea.

| c) | ”Supraledande””komposit”-ledare som består av en eller flera ”supraledande”’fibertrådar’ som förblir ”supraledande” vid en temperatur som överstiger 115 K (-158,16 °C). |
| --- | --- |

c)

”Supraledande””komposit”-ledare som består av en eller flera ”supraledande”’fibertrådar’ som förblir ”supraledande” vid en temperatur som överstiger 115 K (-158,16 °C).

Teknisk anmärkning:

För avsnitt 1C005 gäller att ’fibertrådar’ kan vara i tråd-, cylinder-, film- eller bandform.

1C006Vätskor och smörjmedel enligt följande:

| a) | Används inte. |
| --- | --- |

a)

Används inte.

| b) | Smörjmedel vars huvudkomponent är något av följande:






  1. | Fenylen- eller alkylfenylenetrar eller tioetrar eller blandningar därav, som innehåller mer än två etrar eller tioeterfunktioner eller blandningar härav. eller |
| --- | --- | --- |

b)

Smörjmedel vars huvudkomponent är något av följande:

1.

Fenylen- eller alkylfenylenetrar eller tioetrar eller blandningar därav, som innehåller mer än två etrar eller tioeterfunktioner eller blandningar härav. eller

| 2. | Fluorerade kiselvätskor med en kinematisk viskositet på mindre än 5 000 mm2/s (5 000 centistokes) mätt vid 298 K (25 °C). |
| --- | --- |

2.

Fluorerade kiselvätskor med en kinematisk viskositet på mindre än 5 000 mm2/s (5 000 centistokes) mätt vid 298 K (25 °C).

| c) | Dämpnings- eller flotationsvätskor som har alla följande egenskaper:






  1. | Renhet bättre än 99,8 %. |
| --- | --- | --- |

c)

Dämpnings- eller flotationsvätskor som har alla följande egenskaper:

1.

Renhet bättre än 99,8 %.

| 2. | Innehåller färre än 25 partiklar som är 200 μm eller större per 100 ml, och |
| --- | --- |

2.

Innehåller färre än 25 partiklar som är 200 μm eller större per 100 ml, och

| 3. | Tillverkad till minst 85 % av något av följande:






  a) | Dibromtetrafluoretan (CAS 25497-30-7, 124-73-2, 27336-23-8). |
| --- | --- | --- |

3.

Tillverkad till minst 85 % av något av följande:

a)

Dibromtetrafluoretan (CAS 25497-30-7, 124-73-2, 27336-23-8).

| b) | Polyklortrifluoretylen (endast oljiga och vaxiga varianter). eller |
| --- | --- |

b)

Polyklortrifluoretylen (endast oljiga och vaxiga varianter). eller

| c) | Polybromtrifluoretylen. |
| --- | --- |

c)

Polybromtrifluoretylen.

| d) | Kylvätskor för elektronik tillverkade av fluorkarboner som har alla följande egenskaper:






  1. | Till minst 85 viktprocent består av något av följande ämnen eller blandningar därav:






  a) | Monomera former av perfluorpolyalkyletertriasiner eller perfluoralifatiketrar. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Kylvätskor för elektronik tillverkade av fluorkarboner som har alla följande egenskaper:

1.

Till minst 85 viktprocent består av något av följande ämnen eller blandningar därav:

a)

Monomera former av perfluorpolyalkyletertriasiner eller perfluoralifatiketrar.

| b) | Perfluoralkylaminer. |
| --- | --- |

b)

Perfluoralkylaminer.

| c) | Perfluorcykloalkaner. eller |
| --- | --- |

c)

Perfluorcykloalkaner. eller

| d) | Perfluoralkaner. |
| --- | --- |

d)

Perfluoralkaner.

| 2. | Densiteten vid 298 K (25 °C) är 1,5 g/ml eller mer. |
| --- | --- |

2.

Densiteten vid 298 K (25 °C) är 1,5 g/ml eller mer.

| 3. | Är i flytande form vid 273 K (0 °C), och |
| --- | --- |

3.

Är i flytande form vid 273 K (0 °C), och

| 4. | innehåller 60 viktprocent eller mer av fluor. |
| --- | --- |

4.

innehåller 60 viktprocent eller mer av fluor.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C006.d omfattar inte material som är specificerat och förpackat som läkemedel. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1C007Keramiska pulver, keramiska ”matris”-”komposit”-material och ’utgångsmaterial’, enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 1C107. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Keramiska pulver av titandiborid (TiB2) (CAS 12045-63-5) där den metalliska föroreningen (exklusive avsiktliga tillsatser) är mindre än 5 000 ppm, och den genomsnittliga partikelstorleken är lika med eller mindre än 5 μm och högst 10 % av partiklarna är större 10 μm. |
| --- | --- |

a)

Keramiska pulver av titandiborid (TiB2) (CAS 12045-63-5) där den metalliska föroreningen (exklusive avsiktliga tillsatser) är mindre än 5 000 ppm, och den genomsnittliga partikelstorleken är lika med eller mindre än 5 μm och högst 10 % av partiklarna är större 10 μm.

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | Keramiska ”matris”-”komposit”-material enligt följande:






  1. | Keram-keram-”komposit”-material, med en glas- eller oxid-”matris” som är förstärkt med något av följande:






  a) | Kontinuerliga fibrer av något av följande material:






  1. | Al2O3 (CAS 1344-28-1), eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Keramiska ”matris”-”komposit”-material enligt följande:

1.

Keram-keram-”komposit”-material, med en glas- eller oxid-”matris” som är förstärkt med något av följande:

a)

Kontinuerliga fibrer av något av följande material:

1.

Al2O3 (CAS 1344-28-1), eller

| 2. | Si-C-N, eller |
| --- | --- |

2.

Si-C-N, eller

| Anmärkning: | Avsnitt 1C007.c.1.a omfattar inte ”kompositer” som innehåller fibrer vars brottgräns är mindre än 700 MPa vid 1 273 K (1 000 °C) eller vars dragkryphållfasthet är större än 1 % krypning vid en belastning av 100 MPa vid 1 273 K (1 000 °C) i 100 timmar. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | Fibrer som har alla följande egenskaper:






  1. | De är tillverkade av något av följande material:






  a) | Si-N |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Fibrer som har alla följande egenskaper:

1.

De är tillverkade av något av följande material:

a)

Si-N

| b) | Si-C |
| --- | --- |

b)

Si-C

| c) | Si-Al-O-N eller |
| --- | --- |

c)

Si-Al-O-N eller

| d) | Si-Al-O-N och |
| --- | --- |

d)

Si-Al-O-N och

| 2. | de har en ”specifik brottgräns” som överstiger 12,7 × 103 m. |
| --- | --- |

2.

de har en ”specifik brottgräns” som överstiger 12,7 × 103 m.

| 2. | Keramiska ”matris”-”komposit”-material, med en ”matris” bildad av karbider eller nitrider av kisel, zirkonium eller bor. |
| --- | --- |

2.

Keramiska ”matris”-”komposit”-material, med en ”matris” bildad av karbider eller nitrider av kisel, zirkonium eller bor.

| d) | Används inte. |
| --- | --- |

d)

Används inte.

| e) | ’Utgångsmaterial’ som särskilt konstruerats för att ”producera” material som specificeras i avsnitt 1C007.c enligt följande:






  1. | Polydiorganosilaner. |
| --- | --- | --- |

e)

’Utgångsmaterial’ som särskilt konstruerats för att ”producera” material som specificeras i avsnitt 1C007.c enligt följande:

1.

Polydiorganosilaner.

| 2. | Polysilazaner. |
| --- | --- |

2.

Polysilazaner.

| 3. | Polykarbosilazaner. |
| --- | --- |

3.

Polykarbosilazaner.

| f) | Används inte. |
| --- | --- |

f)

Används inte.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 1C007 avses med ’utgångsmaterial’ speciella polymera eller metallorganiska material som används för att ”producera” karbider eller nitrider av kisel eller keramer som innehåller kisel, kol och kväve.

1C008Icke fluorhaltiga polymerer enligt följande:

| a) | Imider enligt följande:






  1. | Bismaleimider. |
| --- | --- | --- |

a)

Imider enligt följande:

1.

Bismaleimider.

| 2. | Aromatiska polyamidimider (PAI) med en ’glasningstemperatur (Tg)’ som överstiger 563 K (290 °C). |
| --- | --- |

2.

Aromatiska polyamidimider (PAI) med en ’glasningstemperatur (Tg)’ som överstiger 563 K (290 °C).

| 3. | Aromatiska polyimider med en ’glasningstemperatur (Tg)’ som överstiger 505 K (232 °C). |
| --- | --- |

3.

Aromatiska polyimider med en ’glasningstemperatur (Tg)’ som överstiger 505 K (232 °C).

| 4. | Aromatiska polyeterimider med en ’glasningstemperatur (Tg)’ som överstiger 563 K (290 °C). |
| --- | --- |

4.

Aromatiska polyeterimider med en ’glasningstemperatur (Tg)’ som överstiger 563 K (290 °C).

| Anmärkning: | Avsnitt 1C008.a omfattar ämnen i flytande eller fast ”smältbar” form, inklusive harts, pulver, korn, film, blad och band. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| ANM.: | För icke-”smältbara” aromatiska polyimider i form av film, blad eller band, se avsnitt 1A003. |
| --- | --- |

ANM.:

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | Används inte. |
| --- | --- |

c)

Används inte.

| d) | Polyarylketoner. |
| --- | --- |

d)

Polyarylketoner.

| e) | Polyarylensulfider, där arylengruppen är bifenylen, trifenylen eller kombinationer av dessa. |
| --- | --- |

e)

Polyarylensulfider, där arylengruppen är bifenylen, trifenylen eller kombinationer av dessa.

| f) | Polybifenylenetersulfon med en ’glasningstemperatur (Tg)’ som överstiger 563 K (290 °C). |
| --- | --- |

f)

Polybifenylenetersulfon med en ’glasningstemperatur (Tg)’ som överstiger 563 K (290 °C).

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Glasningstemperaturen (Tg)’ för termoplastiska material i avsnitt 1C008.a.2, material i avsnitt 1C008.a.4 och material i avsnitt 1C008.f ska bestämmas med den metod som beskrivs i ISO 11357-2:1999 eller nationella motsvarigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | '’Glasningstemperaturen (Tg)’ för härdplastmaterial i avsnitt 1C008.a.2 och material i avsnitt 1C008.a.3 ska bestämmas med den 3-point bend-metod som beskrivs i ASTM D 7028-07 eller nationella motsvarigheter. Testet ska utföras med ett torrt provexemplar som uppnått en härdningsgrad på minst 90 % i enlighet med ASTM E 2160-04 eller likvärdig nationell standard och som härdats med den kombination av standardprocesser och efterhärdningsprocesser som ger den högsta glasningstemperaturen. |
| --- | --- |

2.

1C009Icke bearbetade fluorföreningar enligt följande:

| a) | Används inte. |
| --- | --- |

a)

Används inte.

| b) | Fluorerade polyimider som innehåller 10 viktprocent eller mer av bundet fluor. |
| --- | --- |

b)

Fluorerade polyimider som innehåller 10 viktprocent eller mer av bundet fluor.

| c) | Fluorerade fosfazenelastomerer som innehåller 30 viktprocent eller mer av bundet fluor. |
| --- | --- |

c)

Fluorerade fosfazenelastomerer som innehåller 30 viktprocent eller mer av bundet fluor.

1C010
  ”Fibrer eller fiberliknande material” enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 1C210 OCH 9C110. |
| --- | --- |

ANM.:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Vid beräkning av ”specifik brottgräns”, ”specifik modul” eller specifik vikt för ”fibrer eller fiberliknande material” i avsnitten 1C010.a, 1C010.b, 1C010.c eller 1C010.e.1.b, ska brottgränsen och modulen beräknas enligt metod A som beskrivs i ISO 10618:2004 eller motsvarande nationell standard. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beräkningen av ”specifik brottgräns”, ”specifik modul” eller specifik vikt för ”fibrer eller fiberliknande material” som inte är lagda i samma riktning (t.ex. duk, mattor och band) i avsnitt 1C010 ska grundas på de mekaniska egenskaperna hos de i samma riktning lagda enfibertrådarna (t.ex. enfibertrådar, garn, väv eller drev) innan de förädlas till ”fibrer eller fiberliknande material” som inte är lagda i samma riktning. |
| --- | --- |

2.

| a) | Organiska ”fibrer eller fiberliknande material” med alla följande egenskaper:






  1. | En ”specifik modul” som överstiger 12,7 × 106 m, och |
| --- | --- | --- |

a)

Organiska ”fibrer eller fiberliknande material” med alla följande egenskaper:

1.

En ”specifik modul” som överstiger 12,7 × 106 m, och

| 2. | ”specifik brottgräns” som överstiger 23,5 × 104 m. |
| --- | --- |

2.

”specifik brottgräns” som överstiger 23,5 × 104 m.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C010.a omfattar inte polyetylen. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | ”Fibrer eller fiberliknande material” av kol med alla följande egenskaper:






  1. | En ”specifik modul” som överstiger 14,65 × 106 m, och |
| --- | --- | --- |

b)

”Fibrer eller fiberliknande material” av kol med alla följande egenskaper:

1.

En ”specifik modul” som överstiger 14,65 × 106 m, och

| 2. | ”specifik brottgräns” som överstiger 26,82 × 104 m. |
| --- | --- |

2.

”specifik brottgräns” som överstiger 26,82 × 104 m.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C010.b omfattar inte följande:








  a) | ”Fibrer eller fiberliknande material” som ska användas för reparation av ”civila luftfartyg” eller dess laminat, för vilka








  1. | ytan inte överstiger 1 m2, |
| --- | --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

”Fibrer eller fiberliknande material” som ska användas för reparation av ”civila luftfartyg” eller dess laminat, för vilka

1.

ytan inte överstiger 1 m2,

| 2. | längden inte överstiger 2,5 m, och |
| --- | --- |

2.

längden inte överstiger 2,5 m, och

| 3. | bredden överstiger 15 mm. |
| --- | --- |

3.

bredden överstiger 15 mm.

| b) | Mekaniskt hackade, malda eller skurna ”fibrer eller fiberliknande material” av kol med en längd på 25,0 mm eller mindre. |
| --- | --- |

b)

Mekaniskt hackade, malda eller skurna ”fibrer eller fiberliknande material” av kol med en längd på 25,0 mm eller mindre.

| c) | Oorganiska ”fibrer eller fiberliknande material” med alla följande egenskaper:






  1. | Något av följande:






  a) | Består av minst 50 viktprocent kiseldioxid och har en ”specifik modul” som överstiger 2,54 × 106 m, eller |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Oorganiska ”fibrer eller fiberliknande material” med alla följande egenskaper:

1.

Något av följande:

a)

Består av minst 50 viktprocent kiseldioxid och har en ”specifik modul” som överstiger 2,54 × 106 m, eller

| b) | inte specificeras i avsnitt 1C010.c.1.a. och har en ”specifik modul” som överstiger 5,6 × 106 m, och |
| --- | --- |

b)

inte specificeras i avsnitt 1C010.c.1.a. och har en ”specifik modul” som överstiger 5,6 × 106 m, och

| 2. | en smält-, mjuknings-, sönderdelnings- eller förångningstemperatur som överstiger 1 922 K (1 649 °C) i en inert miljö. |
| --- | --- |

2.

en smält-, mjuknings-, sönderdelnings- eller förångningstemperatur som överstiger 1 922 K (1 649 °C) i en inert miljö.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C010.c omfattar inte följande:








  a) | Icke kontinuerliga flerfasiga polykristallinska aluminiumfibrer i form av avhuggna fibrer eller oregelbundna mattor som innehåller 3 viktprocent eller mer av kvarts och som har en ”specifik modul” som är mindre än 10 × 106 m. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Icke kontinuerliga flerfasiga polykristallinska aluminiumfibrer i form av avhuggna fibrer eller oregelbundna mattor som innehåller 3 viktprocent eller mer av kvarts och som har en ”specifik modul” som är mindre än 10 × 106 m.

| b) | Fibrer av molybden eller molybdenlegeringar. |
| --- | --- |

b)

Fibrer av molybden eller molybdenlegeringar.

| c) | Fibrer av bor. |
| --- | --- |

c)

Fibrer av bor.

| d) | Icke kontinuerliga keramiska fibrer med en smält-, mjuknings-, sönderdelnings- eller förångningstemperatur som är lägre än 2 043 K (1 770 °C) i en inert miljö. |
| --- | --- |

d)

Icke kontinuerliga keramiska fibrer med en smält-, mjuknings-, sönderdelnings- eller förångningstemperatur som är lägre än 2 043 K (1 770 °C) i en inert miljö.

| d) | ”Fibrer eller fiberliknande material” med någon av följande egenskaper:






  1. | Sammansatta av något av följande ämnen:






  a) | polyeterimider som specificeras i avsnitt 1C008.a, eller |
| --- | --- | --- | --- |

d)

”Fibrer eller fiberliknande material” med någon av följande egenskaper:

1.

Sammansatta av något av följande ämnen:

a)

polyeterimider som specificeras i avsnitt 1C008.a, eller

| b) | material som specificeras i avsnitten 1C008.d–1C008.f, eller |
| --- | --- |

b)

material som specificeras i avsnitten 1C008.d–1C008.f, eller

| 2. | sammansatta av material som specificeras i avsnitt 1C010.d.1.a eller 1C010d.1.b och ’blandade’ med andra fibrer som specificeras i avsnitt 1C010.a, 1C010.b eller 1C010.c. |
| --- | --- |

2.

sammansatta av material som specificeras i avsnitt 1C010.d.1.a eller 1C010d.1.b och ’blandade’ med andra fibrer som specificeras i avsnitt 1C010.a, 1C010.b eller 1C010.c.

Teknisk anmärkning:

’Blandad’: härmed avses en blandning av termoplastiska fibrer och förstärkningsfibrer för att åstadkomma en fiberförstärkt ”matris”blandning i en total fiberblandning.

| e) | Helt eller delvis harts- eller beckimpregnerade ”fiber eller fiberliknande material” (förimpregnerade), metall- eller kolbelagda ”fibrer eller fiberliknande material” (förformade) eller ’förformade kolfibrer’






  1. | för vilka något av följande gäller:






  a) | Oorganiska ”fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010.c, eller |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Helt eller delvis harts- eller beckimpregnerade ”fiber eller fiberliknande material” (förimpregnerade), metall- eller kolbelagda ”fibrer eller fiberliknande material” (förformade) eller ’förformade kolfibrer’

1.

för vilka något av följande gäller:

a)

Oorganiska ”fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010.c, eller

| b) | organiska eller kol-”fibrer eller fiberliknande material” med alla följande egenskaper:






  1. | En ”specifik modul” som överstiger 10,15 × 106 m, och |
| --- | --- | --- |

b)

organiska eller kol-”fibrer eller fiberliknande material” med alla följande egenskaper:

1.

En ”specifik modul” som överstiger 10,15 × 106 m, och

| 2. | en ”specifik brottgräns” som överstiger 17,7 × 104 m, och |
| --- | --- |

2.

en ”specifik brottgräns” som överstiger 17,7 × 104 m, och

| 2. | för vilka något av följande gäller:






  a) | Harts eller beck som specificeras i avsnitt 1C008 eller 1C009 b, |
| --- | --- | --- |

2.

för vilka något av följande gäller:

a)

Harts eller beck som specificeras i avsnitt 1C008 eller 1C009 b,

| b) | ’Dynamic Mechanical Analysis glass transition temperature (DMA Tg)’ lika med eller över 453 K (180 °C) med en fenolharts, eller |
| --- | --- |

b)

’Dynamic Mechanical Analysis glass transition temperature (DMA Tg)’ lika med eller över 453 K (180 °C) med en fenolharts, eller

| c) | ’Dynamic Mechanical Analysis glass transition temperature (DMA Tg)’ lika med eller över 505 K (232 °C) med harts eller beck som inte specificeras i 1C008 eller 1C009.b och inte är en fenolharts. |
| --- | --- |

c)

’Dynamic Mechanical Analysis glass transition temperature (DMA Tg)’ lika med eller över 505 K (232 °C) med harts eller beck som inte specificeras i 1C008 eller 1C009.b och inte är en fenolharts.

| Anmärkning 1: | Metall- eller kolbelagda ”fibrer eller fiberliknande material” (förformade) eller ’förformade kolfibrer’ som inte är harts- eller beckimpregnerade specificeras som ”fibrer eller fiberliknande material” i avsnitt 1C010.a, 1C010.b eller 1C010.c. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 1C010.e omfattar inte följande:








  a) | Epoxyharts-”matris”-impregnerade ”fibrer eller fiberliknande material” av kol (förimpregnerade) som ska användas för reparation av ”civila luftfartyg” eller dess laminat, för vilka








  1. | ytan inte överstiger 1 m2, |
| --- | --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Epoxyharts-”matris”-impregnerade ”fibrer eller fiberliknande material” av kol (förimpregnerade) som ska användas för reparation av ”civila luftfartyg” eller dess laminat, för vilka

1.

ytan inte överstiger 1 m2,

| 2. | längden inte överstiger 2,5 m, och |
| --- | --- |

2.

längden inte överstiger 2,5 m, och

| 3. | bredden överstiger 15 mm. |
| --- | --- |

3.

bredden överstiger 15 mm.

| b) | Mekaniskt hackade, malda eller skurna ”fibrer eller fiberliknande material” av kol som är helt eller delvis impregnerade med epoxyharts eller beck och som är 25,0 mm eller kortare, förutsatt att ett annat harts eller beck än vad som specificeras i avsnitten 1C008 eller 1C009.b används. |
| --- | --- |

b)

Mekaniskt hackade, malda eller skurna ”fibrer eller fiberliknande material” av kol som är helt eller delvis impregnerade med epoxyharts eller beck och som är 25,0 mm eller kortare, förutsatt att ett annat harts eller beck än vad som specificeras i avsnitten 1C008 eller 1C009.b används.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Förformade kolfibrer’ är ett ordnat arrangemang av fibrer med eller utan ytbehandling som är avsedda att utgöra ett ramverk för en del innan ”matrisen” tillsätts för att bilda en ”komposit”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Dynamic Mechanical Analysis glass transition temperature (DMA Tg)’ för material som specificeras i avsnitt 1C010.e ska bestämmas med den metod som beskrivs i ASTM D 7028-07 eller en likvärdig nationell standard på ett torrt provexemplar. När det gäller härdade material ska graden av härdning för ett torrt provexemplar vara minst 90 % enligt definition i ASTM E 2160–04 eller likvärdig nationell standard. |
| --- | --- |

2.

1C011Metaller och föreningar enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING OCH AVSNITT 1C111. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Metaller med en partikelstorlek på mindre än 60 μm, oberoende av om de är sfäriska, finfördelade, sfäroida, i form av flagor eller pulver, och som är tillverkade av material som till 99 % eller mer består av zirkonium, magnesium eller legeringar av dessa.


  Teknisk anmärkning:



  Det hafnium som naturligt ingår i zirkonium (vanligen 2–7 %) inräknas i mängden zirkonium.









  Anmärkning: | Metallerna eller legeringarna som specificeras i avsnitt 1C011.a omfattas oberoende av om metallerna eller legeringarna är inkapslade i aluminium, magnesium, zirkonium eller beryllium eller ej. |
| --- | --- | --- |

a)

Metaller med en partikelstorlek på mindre än 60 μm, oberoende av om de är sfäriska, finfördelade, sfäroida, i form av flagor eller pulver, och som är tillverkade av material som till 99 % eller mer består av zirkonium, magnesium eller legeringar av dessa.

Teknisk anmärkning:

Det hafnium som naturligt ingår i zirkonium (vanligen 2–7 %) inräknas i mängden zirkonium.

Anmärkning:

| b) | Bor eller borlegeringar som har en partikelstorlek som är 60 μm eller mindre enligt följande.






  1. | Bor med en renhet av 85 viktprocent eller mer. |
| --- | --- | --- |

b)

Bor eller borlegeringar som har en partikelstorlek som är 60 μm eller mindre enligt följande.

1.

Bor med en renhet av 85 viktprocent eller mer.

| 2. | Borlegeringar med ett borinnehåll av 85 viktprocent eller mer. |
| --- | --- |

2.

Borlegeringar med ett borinnehåll av 85 viktprocent eller mer.

| Anmärkning: | Metallerna eller legeringarna som specificeras i avsnitt 1C011.b omfattas oberoende av om metallerna eller legeringarna är inkapslade i aluminium, magnesium, zirkonium eller beryllium eller ej. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| c) | Guanidinnitrat (CAS 506-93-4). |
| --- | --- |

c)

Guanidinnitrat (CAS 506-93-4).

| d) | Nitroguanidin (NQ) (CAS 556-88-7). |
| --- | --- |

d)

Nitroguanidin (NQ) (CAS 556-88-7).

| ANM.: | Se även kontrollbestämmelserna för varor med militär användning för metallpulver som blandats med andra ämnen för att få fram en blandning som är särskilt avsedd för militära ändamål. |
| --- | --- |

ANM.:

1C012Material enligt följande:

Teknisk anmärkning:

Dessa material används framför allt för nukleära värmekällor.

| a) | Plutonium i alla former som är isotopprovade till att innehålla mer är 50 viktprocent plutonium-238.








  Anmärkning: | Avsnitt 1C012.a omfattar inte följande:








  a) | Skeppningar som innehåller 1 g plutonium eller mindre. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Plutonium i alla former som är isotopprovade till att innehålla mer är 50 viktprocent plutonium-238.

Anmärkning:

a)

Skeppningar som innehåller 1 g plutonium eller mindre.

| b) | Skeppningar med 3 ”effektiva gram” eller mindre när den materialet ingår i sensorkomponenter i instrument. |
| --- | --- |

b)

Skeppningar med 3 ”effektiva gram” eller mindre när den materialet ingår i sensorkomponenter i instrument.

| b) | ”Tidigare separerat” neptunium-237 i alla former.








  Anmärkning: | Avsnitt 1C012.b omfattar ej skeppningar som innehåller 1 g neptunium-237 eller mindre. |
| --- | --- | --- |

b)

”Tidigare separerat” neptunium-237 i alla former.

Anmärkning:

1C101Material och apparater för att minska sannolikheten för upptäckt genom radarreflektioner, ultravioletta/infraröda och akustiska signaturer, andra än de som specificeras i avsnitt 1C001, och som kan användas i ’missiler’, ”missil”-delsystem eller obemannade luftfartyg som specificeras i avsnitt 9A012 eller 9A112.a.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 1C101 omfattar följande:








  a) | Strukturella material och beläggningar särskilt konstruerade för att minska radarreflexionen. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1:

a)

Strukturella material och beläggningar särskilt konstruerade för att minska radarreflexionen.

| b) | Beläggningar, inklusive färger, särskilt konstruerade för att minska eller väl avpassa reflexion eller utstrålning i mikrovågs-, infraröd- eller ultraviolettområdet av det elektromagnetiska spektrumet. |
| --- | --- |

b)

Beläggningar, inklusive färger, särskilt konstruerade för att minska eller väl avpassa reflexion eller utstrålning i mikrovågs-, infraröd- eller ultraviolettområdet av det elektromagnetiska spektrumet.

| Anmärkning 2: | Avsnitt 1C101 omfattar inte beläggningar när de används för värmereglering av satelliter. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 1C101 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

1C102Återmättade pyrolyserade kol-kol-material konstruerade för rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

1C107Grafit och keramiska material, andra än de som specificeras i avsnitt 1C007, enligt följande:

| a) | Finkorniga grafiter med en bulkdensitet på minst 1,72 g/cm3, uppmätt vid 288 K (15 °C), och med en kornstorlek på högst 100 μm, som kan användas för raketdysor och för nosspetsar till farkoster för återinträde i jordatmosfären, och som kan maskinbearbetas till någon av följande produkter:






  1. | cylindrar med en diameter på 120 mm eller mer och en längd på 50 mm eller mer, |
| --- | --- | --- |

a)

Finkorniga grafiter med en bulkdensitet på minst 1,72 g/cm3, uppmätt vid 288 K (15 °C), och med en kornstorlek på högst 100 μm, som kan användas för raketdysor och för nosspetsar till farkoster för återinträde i jordatmosfären, och som kan maskinbearbetas till någon av följande produkter:

1.

cylindrar med en diameter på 120 mm eller mer och en längd på 50 mm eller mer,

| 2. | rör med en innerdiameter på minst 65 mm, en väggtjocklek på minst 25 mm och en längd på minst 50 mm, eller |
| --- | --- |

2.

rör med en innerdiameter på minst 65 mm, en väggtjocklek på minst 25 mm och en längd på minst 50 mm, eller

| 3. | block vars dimensioner är minst 120 mm × 120 mm × 50 mm. |
| --- | --- |

3.

block vars dimensioner är minst 120 mm × 120 mm × 50 mm.

| ANM.: | Se även avsnitt 0C004. |
| --- | --- |

ANM.:

| b) | Pyrolytiska eller trådförstärkta grafiter för användning i raketdysor och för nosspetsar till farkoster för återinträde i jordatmosfären, som kan användas i ”missiler” och rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.








  ANM.: | Se även avsnitt 0C004. |
| --- | --- | --- |

b)

Pyrolytiska eller trådförstärkta grafiter för användning i raketdysor och för nosspetsar till farkoster för återinträde i jordatmosfären, som kan användas i ”missiler” och rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

ANM.:

| c) | Keramiska kompositmaterial (dielektricitetskonstant mindre än 6 vid alla frekvenser från 100 MHz till 100 GHz) för användning i radomer, som kan användas i ”missiler” och rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104. |
| --- | --- |

c)

Keramiska kompositmaterial (dielektricitetskonstant mindre än 6 vid alla frekvenser från 100 MHz till 100 GHz) för användning i radomer, som kan användas i ”missiler” och rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

| d) | Bulkbearbetbar förstärkt obränd kiselkarbidkeram för användning i nosspetsar, som kan användas i ”missiler” och rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104. |
| --- | --- |

d)

Bulkbearbetbar förstärkt obränd kiselkarbidkeram för användning i nosspetsar, som kan användas i ”missiler” och rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

| e) | Förstärkta keramiska kompositmaterial av kiselkarbid för användning i nosspetsar, farkoster för återinträde i jordatmosfären och dysklaffar som kan användas i ”missiler”, rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104. |
| --- | --- |

e)

Förstärkta keramiska kompositmaterial av kiselkarbid för användning i nosspetsar, farkoster för återinträde i jordatmosfären och dysklaffar som kan användas i ”missiler”, rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

| f) | Bulkbearbetbara keramiska kompositmaterial bestående av en matris av ’UHT-keramik’ (ultrahög temperatur, UHTC) med en smältpunkt på minst 3 000 °C och förstärkt med fibrer eller filament, som kan användas för missilkomponenter (såsom nosspetsar, farkoster för återinträde i jordatmosfären, framkanter, styrroder i jetströmmen, styrytor eller munstyckesinsatser för raketmotorer) i ”missiler”, rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller ’missiler’.








  Anmärkning: | 1C107.f omfattar inte UHT-keramiska material (’Ultra High Temperature Ceramic (UHTC)’ materials) som inte är kompositer. |
| --- | --- | --- |

f)

Bulkbearbetbara keramiska kompositmaterial bestående av en matris av ’UHT-keramik’ (ultrahög temperatur, UHTC) med en smältpunkt på minst 3 000 °C och förstärkt med fibrer eller filament, som kan användas för missilkomponenter (såsom nosspetsar, farkoster för återinträde i jordatmosfären, framkanter, styrroder i jetströmmen, styrytor eller munstyckesinsatser för raketmotorer) i ”missiler”, rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller ’missiler’.

Anmärkning:

Teknisk anmärkning 1:

I avsnitt 1C107.f avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

Teknisk anmärkning 2:

’UHT-keramik’ (Ultra High Temperature Ceramics (UHTC)) omfattar följande:

| 1. | Titandiborid (TiB2). |
| --- | --- |

1.

Titandiborid (TiB2).

| 2. | Zirkoniumdiborid (ZrB2). |
| --- | --- |

2.

Zirkoniumdiborid (ZrB2).

| 3. | Niobiumdiborid (NbB2). |
| --- | --- |

3.

Niobiumdiborid (NbB2).

| 4. | Hafniumdiborid (HfB2). |
| --- | --- |

4.

Hafniumdiborid (HfB2).

| 5. | Tantaldiborid (TaB2). |
| --- | --- |

5.

Tantaldiborid (TaB2).

| 6. | Titankarbid (TiC). |
| --- | --- |

6.

Titankarbid (TiC).

| 7. | Zirconiumkarbid (ZrC). |
| --- | --- |

7.

Zirconiumkarbid (ZrC).

| 8. | Niobiumkarbid (NbC). |
| --- | --- |

8.

Niobiumkarbid (NbC).

| 9. | Hafniumkarbid (HfC). |
| --- | --- |

9.

Hafniumkarbid (HfC).

| 10. | Tantalkarbid (TaC). |
| --- | --- |

10.

Tantalkarbid (TaC).

1C111Drivmedel och kemikalier som ingår i dessa, andra än de som specificeras i avsnitt 1C011, enligt följande:

| a) | Framdrivningssubstanser:






  1. | Sfäriska eller sfäroidiska aluminiumpulver, andra än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, med partikelstorlek mindre än 200 μm och ett aluminiuminnehåll av 97 viktprocent eller mer, om minst 10 % av den totala vikten består av partiklar som är mindre än 63 μm enligt ISO 2591-1:1988 eller motsvarande nationell standard.


  Teknisk anmärkning:



  En partikelstorlek av 63 μm (ISO R-565) motsvarar 250 mesh (Tyler) eller 230 mesh (ASTM-standard E-11). |
| --- | --- | --- |

a)

Framdrivningssubstanser:

1.

Sfäriska eller sfäroidiska aluminiumpulver, andra än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, med partikelstorlek mindre än 200 μm och ett aluminiuminnehåll av 97 viktprocent eller mer, om minst 10 % av den totala vikten består av partiklar som är mindre än 63 μm enligt ISO 2591-1:1988 eller motsvarande nationell standard.

Teknisk anmärkning:

En partikelstorlek av 63 μm (ISO R-565) motsvarar 250 mesh (Tyler) eller 230 mesh (ASTM-standard E-11).

| 2. | Metallpulver, andra än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, enligt följande:






  a) | Metallpulver av zirkonium, beryllium eller magnesium, eller legeringar av dessa metaller, om åtminstone 90 % av partikelvolymen eller partikelvikten består av partiklar som är mindre än 60 μm (fastställt med mätningstekniker som användning av silbotten, laserdiffraktion eller optisk skanning), antingen sfäriska, finfördelade, sfäroidiska, flingade eller malda, innehållande 97 viktprocent eller mer av något av följande ämnen:






  1. | zirkonium, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Metallpulver, andra än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, enligt följande:

a)

Metallpulver av zirkonium, beryllium eller magnesium, eller legeringar av dessa metaller, om åtminstone 90 % av partikelvolymen eller partikelvikten består av partiklar som är mindre än 60 μm (fastställt med mätningstekniker som användning av silbotten, laserdiffraktion eller optisk skanning), antingen sfäriska, finfördelade, sfäroidiska, flingade eller malda, innehållande 97 viktprocent eller mer av något av följande ämnen:

1.

zirkonium,

| 2. | beryllium, eller |
| --- | --- |

2.

beryllium, eller

| 3. | magnesium. |
| --- | --- |

3.

magnesium.

Teknisk anmärkning:

Det hafnium som naturligt ingår i zirkonium (vanligen 2–7 %) inräknas i mängden zirkonium.

| b) | Metallpulver av bor eller borlegeringar med en borhalt på 85 viktprocent eller mer, om åtminstone 90 % av partikelvolymen eller partikelvikten består av partiklar som är mindre än 60 μm (fastställt med mätningstekniker som användning av silbotten, laserdiffraktion eller optisk skanning), antingen sfäriska, finfördelade, sfäroida, flingade eller malda. |
| --- | --- |

b)

Metallpulver av bor eller borlegeringar med en borhalt på 85 viktprocent eller mer, om åtminstone 90 % av partikelvolymen eller partikelvikten består av partiklar som är mindre än 60 μm (fastställt med mätningstekniker som användning av silbotten, laserdiffraktion eller optisk skanning), antingen sfäriska, finfördelade, sfäroida, flingade eller malda.

| Anmärkning: | Avsnitten 1C111a.2.a och 1C111a.2.b omfattar pulverblandningar med en fördelning av olika partikelformer (t.ex. blandningar med olika partikelstorlekar) om en eller flera av formerna omfattas av kontroll. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 3. | Oxiderande ämnen som kan användas i raketmotorer för flytande bränsle enligt följande:






  a) | Dikvävetrioxid (CAS 10544-73-7). |
| --- | --- | --- |

3.

Oxiderande ämnen som kan användas i raketmotorer för flytande bränsle enligt följande:

a)

Dikvävetrioxid (CAS 10544-73-7).

| b) | Kvävedioxid (CAS 10102-44-0)/dikvävetetraoxid (CAS 10544-72-6). |
| --- | --- |

b)

Kvävedioxid (CAS 10102-44-0)/dikvävetetraoxid (CAS 10544-72-6).

| c) | Dikvävepentoxid (CAS 10102-03-1). |
| --- | --- |

c)

Dikvävepentoxid (CAS 10102-03-1).

| d) | Blandade kväveoxider (MON).


  Teknisk anmärkning:



  Blandade kväveoxider (MON) är lösningar av kväveoxid (NO) i dikvävetetraoxid/kvävedioxid (N2O4/NO2) som kan användas i missilsystem. Det finns en rad sammansättningar som kan betecknas som MONi eller MONij, där i och j är heltal som anger procentandelen kväveoxid i blandningen (t.ex. MON3 innehåller 3 % kväveoxid, MON25 25 % kväveoxid. En övre gräns är MON40, 40 viktprocent). |
| --- | --- |

d)

Blandade kväveoxider (MON).

Teknisk anmärkning:

Blandade kväveoxider (MON) är lösningar av kväveoxid (NO) i dikvävetetraoxid/kvävedioxid (N2O4/NO2) som kan användas i missilsystem. Det finns en rad sammansättningar som kan betecknas som MONi eller MONij, där i och j är heltal som anger procentandelen kväveoxid i blandningen (t.ex. MON3 innehåller 3 % kväveoxid, MON25 25 % kväveoxid. En övre gräns är MON40, 40 viktprocent).

| e) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING för inhibitorförsedd rödrykande salpetersyra (IRFNA). |
| --- | --- |

e)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING för inhibitorförsedd rödrykande salpetersyra (IRFNA).

| f) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING OCH AVSNITT 1C238 för föreningar sammansatta av fluor och en eller flera andra halogener, syre eller kväve. |
| --- | --- |

f)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING OCH AVSNITT 1C238 för föreningar sammansatta av fluor och en eller flera andra halogener, syre eller kväve.

| 4. | Hydrazinderivat enligt följande:








  ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- | --- |

4.

Hydrazinderivat enligt följande:

ANM.:

| a) | Trimetylhydrazin (CAS 1741-01-1). |
| --- | --- |

a)

Trimetylhydrazin (CAS 1741-01-1).

| b) | Tetrametylhydrazin (CAS 6415-12-9). |
| --- | --- |

b)

Tetrametylhydrazin (CAS 6415-12-9).

| c) | N,N-diallylhydrazin (CAS 5164-11-4). |
| --- | --- |

c)

N,N-diallylhydrazin (CAS 5164-11-4).

| d) | Allylhydrazin (CAS 7422-78-8). |
| --- | --- |

d)

Allylhydrazin (CAS 7422-78-8).

| e) | Etylendihydrazin (CAS 6068-98-0). |
| --- | --- |

e)

Etylendihydrazin (CAS 6068-98-0).

| f) | Monometylhydrazindinitrat. |
| --- | --- |

f)

Monometylhydrazindinitrat.

| g) | Asymmetriskt dimetylhydrazinnitrat. |
| --- | --- |

g)

Asymmetriskt dimetylhydrazinnitrat.

| h) | Hydrazinazid (CAS 14546-44-2). |
| --- | --- |

h)

Hydrazinazid (CAS 14546-44-2).

| i) | 1,1-dimetylhydrazinazid (CAS 227955-52-4) / 1,2-dimetylhydrazinazid (CAS 299177-50-7). |
| --- | --- |

i)

1,1-dimetylhydrazinazid (CAS 227955-52-4) / 1,2-dimetylhydrazinazid (CAS 299177-50-7).

| j) | Hydrazindinitrat (CAS 13464-98-7). |
| --- | --- |

j)

Hydrazindinitrat (CAS 13464-98-7).

| k) | Diimido-oxalsyredihydrazin (CAS 3457-37-2). |
| --- | --- |

k)

Diimido-oxalsyredihydrazin (CAS 3457-37-2).

| l) | 2-hydroxyetylhydrazinnitrat (HEHN). |
| --- | --- |

l)

2-hydroxyetylhydrazinnitrat (HEHN).

| m) | Se kontrollbestämmelserna för varor med militär användning för hydrazinperklorat. |
| --- | --- |

m)

Se kontrollbestämmelserna för varor med militär användning för hydrazinperklorat.

| n) | Hydrazindiperklorat (CAS 13812-39-0). |
| --- | --- |

n)

Hydrazindiperklorat (CAS 13812-39-0).

| o) | Metylhydrazinnitrat (MHN) (CAS 29674-96-2). |
| --- | --- |

o)

Metylhydrazinnitrat (MHN) (CAS 29674-96-2).

| p) | 1,1-dietylhydrazinnitrat (DEHN) / 1,2-dietylhydrazinnitrat (DEHN) (CAS 363453-17-2). |
| --- | --- |

p)

1,1-dietylhydrazinnitrat (DEHN) / 1,2-dietylhydrazinnitrat (DEHN) (CAS 363453-17-2).

| q) | 3,6-dihydrazintetrazinnitrat(1,4-dihydrazinnitrat) (DHTN). |
| --- | --- |

q)

3,6-dihydrazintetrazinnitrat(1,4-dihydrazinnitrat) (DHTN).

| 5. | Andra material med hög energitäthet än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, vilka kan användas i ’missiler’ eller obemannade luftfartyg enligt 9A012 eller 9A112.a.






  a) | Blandat bränsle som innehåller både fasta och flytande bränslen, såsom boronslurry, med en viktbaserad energitäthet på 40 × 106 J/kg eller mer. |
| --- | --- | --- |

5.

Andra material med hög energitäthet än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, vilka kan användas i ’missiler’ eller obemannade luftfartyg enligt 9A012 eller 9A112.a.

a)

Blandat bränsle som innehåller både fasta och flytande bränslen, såsom boronslurry, med en viktbaserad energitäthet på 40 × 106 J/kg eller mer.

| b) | Andra bränslen och bränsletillsatser med hög energitäthet (t.ex. kuban, jonlösningar, JP-10) med en volymbaserad energitäthet på 37,5 × 109 J/m3 eller mer, mätt vid 20 °C och en atmosfärs (101,325 kPa) tryck.








  Anmärkning: | Avsnitt 1C111.a.5.b omfattar inte raffinerade fossila bränslen och biobränslen framställda av växter, inklusive bränslen som certifierats för användning i civil luftfart, om de inte speciellt utformats för ’missiler’ eller obemannade luftfartyg som specificeras i avsnitt 9A012 eller 9A112.a. |
| --- | --- | --- |

b)

Andra bränslen och bränsletillsatser med hög energitäthet (t.ex. kuban, jonlösningar, JP-10) med en volymbaserad energitäthet på 37,5 × 109 J/m3 eller mer, mätt vid 20 °C och en atmosfärs (101,325 kPa) tryck.

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 1C111.a.5 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

| 6. | Alternativa bränslen till hydrazin enligt följande:






  a) | 2-dimetylaminoetylazid (DMAZ) (CAS 86147-04-8). |
| --- | --- | --- |

6.

Alternativa bränslen till hydrazin enligt följande:

a)

2-dimetylaminoetylazid (DMAZ) (CAS 86147-04-8).

| b) | Polymera substanser:






  1. | Karboxyterminerad polybutadien (inklusive karboxylterminerad polybutadien) (CTPB). |
| --- | --- | --- |

b)

Polymera substanser:

1.

Karboxyterminerad polybutadien (inklusive karboxylterminerad polybutadien) (CTPB).

| 2. | Hydroxyterminerad polybutadien (inklusive hydroxylterminerad polybutadien) (HTPB) (CAS 69102-90-5), andra än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- |

2.

Hydroxyterminerad polybutadien (inklusive hydroxylterminerad polybutadien) (HTPB) (CAS 69102-90-5), andra än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning.

| 3. | Polybutadienakrylsyra (PBAA). |
| --- | --- |

3.

Polybutadienakrylsyra (PBAA).

| 4. | Polybutadienakrylnitril (PBAN) (CAS 25265-19-4 / CAS 68891-50-9). |
| --- | --- |

4.

Polybutadienakrylnitril (PBAN) (CAS 25265-19-4 / CAS 68891-50-9).

| 5. | Polytetrahydrofuran-polyetylenglykol (TPEG).


  Teknisk anmärkning:



  Polytetrahydrofuran-polyetylenglykol (TPEG) är en segmentsampolymer av poly-1,4-butandiol (CAS 110-63-4) och polyetylenglykol (PEG) (CAS 25322-68-3). |
| --- | --- |

5.

Polytetrahydrofuran-polyetylenglykol (TPEG).

Teknisk anmärkning:

Polytetrahydrofuran-polyetylenglykol (TPEG) är en segmentsampolymer av poly-1,4-butandiol (CAS 110-63-4) och polyetylenglykol (PEG) (CAS 25322-68-3).

| 6. | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR polyglycidylnitrat (PGN eller poly-GLYN) (CAS 27814-48-8). |
| --- | --- |

6.

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR polyglycidylnitrat (PGN eller poly-GLYN) (CAS 27814-48-8).

| c) | Andra drivmedelstillsatser och agens:






  1. | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR karboraner, dekaboraner, pentaboraner och derivat därav. |
| --- | --- | --- |

c)

Andra drivmedelstillsatser och agens:

1.

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR karboraner, dekaboraner, pentaboraner och derivat därav.

| 2. | Trietylenglykoldinitrat (TEGDN) (CAS 111-22-8). |
| --- | --- |

2.

Trietylenglykoldinitrat (TEGDN) (CAS 111-22-8).

| 3. | 2-nitrodifenylamin (CAS 119-75-5). |
| --- | --- |

3.

2-nitrodifenylamin (CAS 119-75-5).

| 4. | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR trimetyloletantrinitrat (TMETN) (CAS 3032-55-1). |
| --- | --- |

4.

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR trimetyloletantrinitrat (TMETN) (CAS 3032-55-1).

| 5. | Dietylenglykoldinitrat (DEGDN) (CAS 693-21-0). |
| --- | --- |

5.

Dietylenglykoldinitrat (DEGDN) (CAS 693-21-0).

| 6. | Ferrocenderivat enligt följande:






  a) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR katocen (CAS 37206-42-1). |
| --- | --- | --- |

6.

Ferrocenderivat enligt följande:

a)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR katocen (CAS 37206-42-1).

| b) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR etylferrocen (CAS 1273-89-8). |
| --- | --- |

b)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR etylferrocen (CAS 1273-89-8).

| c) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR n-propylferrocen (CAS 1273-92-3)/isopropylferrocen (CAS 12126-81-7). |
| --- | --- |

c)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR n-propylferrocen (CAS 1273-92-3)/isopropylferrocen (CAS 12126-81-7).

| d) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR n-butylferrocen (CAS 31904-29-7). |
| --- | --- |

d)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR n-butylferrocen (CAS 31904-29-7).

| e) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR pentylferrocen (CAS 1274-00-6). |
| --- | --- |

e)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR pentylferrocen (CAS 1274-00-6).

| f) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR dicyklopentylferrocen (CAS 125861-17-8). |
| --- | --- |

f)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR dicyklopentylferrocen (CAS 125861-17-8).

| g) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR dicyklohexylferrocen. |
| --- | --- |

g)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR dicyklohexylferrocen.

| h) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR dietylferrocen (CAS 1273-97-8). |
| --- | --- |

h)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR dietylferrocen (CAS 1273-97-8).

| i) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR dipropylferrocen. |
| --- | --- |

i)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR dipropylferrocen.

| j) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR dibutylferrocen (CAS 1274-08-4). |
| --- | --- |

j)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR dibutylferrocen (CAS 1274-08-4).

| k) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING för dihexylferrocen (CAS 93894-59-8). |
| --- | --- |

k)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING för dihexylferrocen (CAS 93894-59-8).

| l) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR acetylferrocen (CAS 1271-55-2)/1,1'-diacetylferrocen (CAS 1273-94-5). |
| --- | --- |

l)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR acetylferrocen (CAS 1271-55-2)/1,1'-diacetylferrocen (CAS 1273-94-5).

| m) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR ferrocenkarboxylsyra (CAS 1271-42-7)/1,1'-ferrocendikarboxylsyra (CAS 1293-87-4). |
| --- | --- |

m)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR ferrocenkarboxylsyra (CAS 1271-42-7)/1,1'-ferrocendikarboxylsyra (CAS 1293-87-4).

| n) | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR butacen (CAS 125856-62-4). |
| --- | --- |

n)

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR butacen (CAS 125856-62-4).

| o) | Andra ferrocenderivat som kan användas för att ändra förbränningshastigheten för raketdrivmedel, andra än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning.








  Anmärkning: | Avsnitt 1C111.c.6.o omfattar inte ferrocenderivat som innehåller en funktionsgrupp med sex aromatiska kolatomer bundna till ferrocenmolekylen. |
| --- | --- | --- |

o)

Andra ferrocenderivat som kan användas för att ändra förbränningshastigheten för raketdrivmedel, andra än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning.

Anmärkning:

| 7. | 4,5-diazidometyl-2-metyl-1,2,3-triazol (iso-DAMTR) som inte specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- |

7.

4,5-diazidometyl-2-metyl-1,2,3-triazol (iso-DAMTR) som inte specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning.

| d) | Andra ’gelformiga bränslen’ än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, speciellt utformade för användning i ’missiler’.


  Tekniska anmärkningar:








  1. | I avsnitt 1C111.d avses med ’gelformiga bränslen’ bränsle- eller oxidationsmedelsberedningar som omfattar gelémedel som silikat, kaolin (lera), kol eller något polymert gelémedel. |
| --- | --- | --- |

d)

Andra ’gelformiga bränslen’ än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, speciellt utformade för användning i ’missiler’.

Tekniska anmärkningar:

1.

| 2. | I avsnitt 1C111.d avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km. |
| --- | --- |

2.

| Anmärkning: | För drivmedel och kemikalier som ingår i dessa och som inte specificeras i avsnitt 1C111, se kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1C116Maråldrat stål som kan användas i ’missiler’, med alla följande egenskaper:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 1C216. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | En brottgräns mätt vid 293 K (20 °C), lika med eller större än






  1. | 0,9 GPa i upplösningsbehandlingsfasen, eller |
| --- | --- | --- |

a)

En brottgräns mätt vid 293 K (20 °C), lika med eller större än

1.

0,9 GPa i upplösningsbehandlingsfasen, eller

| 2. | 1,5 GPa i utskiljningshärdningsfasen, och |
| --- | --- |

2.

1,5 GPa i utskiljningshärdningsfasen, och

| b) | med någon av följande former:






  1. | Skivor, plåtar eller rör med en material- eller plåttjocklek som är lika med eller mindre än 5,0 mm. |
| --- | --- | --- |

b)

med någon av följande former:

1.

Skivor, plåtar eller rör med en material- eller plåttjocklek som är lika med eller mindre än 5,0 mm.

| 2. | Rörformer med en materialtjocklek som är lika med eller mindre än 50 mm och med en inre diameter som är lika med eller mer än 270 mm. |
| --- | --- |

2.

Rörformer med en materialtjocklek som är lika med eller mindre än 50 mm och med en inre diameter som är lika med eller mer än 270 mm.

Teknisk anmärkning 1:

Maråldrat stål är järnlegeringar

| 1. | som vanligen kännetecknas av hög nickelhalt och mycket låg kolhalt samt användning av ersättande ämnen eller fällningar för att uppnå ökad hållfasthet och åldringshärdning, och |
| --- | --- |

1.

som vanligen kännetecknas av hög nickelhalt och mycket låg kolhalt samt användning av ersättande ämnen eller fällningar för att uppnå ökad hållfasthet och åldringshärdning, och

| 2. | som utsatts för värmebehandling för att underlätta den martensitiska omvandlingsprocessen (upplösningsbehandling) och därefter åldringshärdats (utskiljningshärdning). |
| --- | --- |

2.

som utsatts för värmebehandling för att underlätta den martensitiska omvandlingsprocessen (upplösningsbehandling) och därefter åldringshärdats (utskiljningshärdning).

Teknisk anmärkning 2:

I avsnitt 1C116 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

1C117Material för framställning av ’missiler’ enligt följande:

| a) | Volfram och legeringar i partikelform med ett volframinnehåll på 97 viktprocent eller mer och en partikelstorlek på 50 × 10–6 m (50 μm) eller mindre. |
| --- | --- |

a)

Volfram och legeringar i partikelform med ett volframinnehåll på 97 viktprocent eller mer och en partikelstorlek på 50 × 10–6 m (50 μm) eller mindre.

| b) | Molybden och legeringar i partikelform med ett molybdeninnehåll på 97 viktprocent eller mer och en partikelstorlek på 50 × 10–6 m (50 μm) eller mindre. |
| --- | --- |

b)

Molybden och legeringar i partikelform med ett molybdeninnehåll på 97 viktprocent eller mer och en partikelstorlek på 50 × 10–6 m (50 μm) eller mindre.

| c) | Volframmaterial i fast form med allt följande:






  1. | Någon av följande materialsammansättningar:






  a) | volfram och legeringar med ett volframinnehåll på 97 viktprocent eller mer, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Volframmaterial i fast form med allt följande:

1.

Någon av följande materialsammansättningar:

a)

volfram och legeringar med ett volframinnehåll på 97 viktprocent eller mer,

| b) | volfram i legering med koppar med ett volframinnehåll på 80 viktprocent eller mer, eller |
| --- | --- |

b)

volfram i legering med koppar med ett volframinnehåll på 80 viktprocent eller mer, eller

| c) | volfram i legering med silver med ett volframinnehåll på 80 viktprocent eller mer, och |
| --- | --- |

c)

volfram i legering med silver med ett volframinnehåll på 80 viktprocent eller mer, och

| 2. | möjligt att maskinbearbeta till någon av följande produkter:






  a) | cylindrar med en diameter på 120 mm eller mer och en längd på 50 mm eller mer, |
| --- | --- | --- |

2.

möjligt att maskinbearbeta till någon av följande produkter:

a)

cylindrar med en diameter på 120 mm eller mer och en längd på 50 mm eller mer,

| b) | rör med en innerdiameter på minst 65 mm, en väggtjocklek på minst 25 mm och en längd på minst 50 mm, eller |
| --- | --- |

b)

rör med en innerdiameter på minst 65 mm, en väggtjocklek på minst 25 mm och en längd på minst 50 mm, eller

| c) | block med en storlek på 120 mm × 120 mm × 50 mm eller mer. |
| --- | --- |

c)

block med en storlek på 120 mm × 120 mm × 50 mm eller mer.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 1C117 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

1C118Titanstabiliserat duplex rostfritt stål (Ti-DSS) enligt följande:

| a) | Med alla följande egenskaper:






  1. | Innehåller 17,0–23,0 viktprocent krom och 4,5–7,0 viktprocent nickel, |
| --- | --- | --- |

a)

Med alla följande egenskaper:

1.

Innehåller 17,0–23,0 viktprocent krom och 4,5–7,0 viktprocent nickel,

| 2. | innehåller mer än 0,10 viktprocent titan, och |
| --- | --- |

2.

innehåller mer än 0,10 viktprocent titan, och

| 3. | har en ferritisk-austenitisk mikrostruktur (också kallad tvåfasig mikrostruktur) där minst 10 volymprocent (enligt ASTM E-1181-87 eller motsvarande nationell standard) är austenit, och |
| --- | --- |

3.

har en ferritisk-austenitisk mikrostruktur (också kallad tvåfasig mikrostruktur) där minst 10 volymprocent (enligt ASTM E-1181-87 eller motsvarande nationell standard) är austenit, och

| b) | med någon av följande former:






  1. | tackor eller stavar med en storlek av minst 100 mm i varje dimension, |
| --- | --- | --- |

b)

med någon av följande former:

1.

tackor eller stavar med en storlek av minst 100 mm i varje dimension,

| 2. | plåtar med en bredd av minst 600 mm och en tjocklek av högst 3 mm, eller |
| --- | --- |

2.

plåtar med en bredd av minst 600 mm och en tjocklek av högst 3 mm, eller

| 3. | rör med en ytterdiameter av minst 600 mm och en materialtjocklek av högst 3 mm. |
| --- | --- |

3.

rör med en ytterdiameter av minst 600 mm och en materialtjocklek av högst 3 mm.

1C202Legeringar, andra än de som specificeras i avsnitt 1C002.b.3 eller 1C002.b.4, enligt följande:

| a) | Aluminiumlegeringar med båda följande egenskaper:






  1. | ’I stånd till’ en brottgräns på 460 MPa eller mer vid 293 K (20 °C), och |
| --- | --- | --- |

a)

Aluminiumlegeringar med båda följande egenskaper:

1.

’I stånd till’ en brottgräns på 460 MPa eller mer vid 293 K (20 °C), och

| 2. | föreligger som rör eller som cylindrar i massiv form (även smidesämnen) med en yttre diameter av mer än 75 mm. |
| --- | --- |

2.

föreligger som rör eller som cylindrar i massiv form (även smidesämnen) med en yttre diameter av mer än 75 mm.

| b) | Titanlegeringar med båda följande egenskaper:






  1. | ’I stånd till’ en brottgräns på 900 MPa eller mer vid 293 K (20 °C), och |
| --- | --- | --- |

b)

Titanlegeringar med båda följande egenskaper:

1.

’I stånd till’ en brottgräns på 900 MPa eller mer vid 293 K (20 °C), och

| 2. | föreligger som rör eller som cylindrar i massiv form (även smidesämnen) med en yttre diameter av mer än 75 mm. |
| --- | --- |

2.

föreligger som rör eller som cylindrar i massiv form (även smidesämnen) med en yttre diameter av mer än 75 mm.

Teknisk anmärkning:

Uttrycket legeringar ’i stånd till’ omfattar legeringar före eller efter värmebehandling.

1C210
  ’Fibrer eller fiberliknande material’ eller förimpregnerade mattor, andra än sådana som specificeras i avsnitt 1C010.a, b eller e, enligt följande:

| a) | ’Fibrer eller fiberliknande material’ av kol eller aramid med någon av följande egenskaper:






  1. | En ”specifik modul” på 12,7 × 106 m eller mer, eller |
| --- | --- | --- |

a)

’Fibrer eller fiberliknande material’ av kol eller aramid med någon av följande egenskaper:

1.

En ”specifik modul” på 12,7 × 106 m eller mer, eller

| 2. | en ”specifik brottgräns” på 23,5 × 104 m eller mer. |
| --- | --- |

2.

en ”specifik brottgräns” på 23,5 × 104 m eller mer.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C210.a omfattar inte ’fibrer eller fiberliknande material’ av aramid som har 0,25 viktprocent eller mer av en esterbaserad ytmodifierare för fibrer. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | ’Fibrer eller fiberliknande material’ av glas som har båda följande egenskaper:






  1. | En ”specifik modul” på 3,18 × 106 m eller mer, och |
| --- | --- | --- |

b)

’Fibrer eller fiberliknande material’ av glas som har båda följande egenskaper:

1.

En ”specifik modul” på 3,18 × 106 m eller mer, och

| 2. | en ”specifik brottgräns” på 7,62 × 104 m eller mer. |
| --- | --- |

2.

en ”specifik brottgräns” på 7,62 × 104 m eller mer.

| c) | Härdade hartsimpregnerade kontinuerliga ”garner”, ”väv”, ”drev” eller ”tejp” med en bredd som inte överstiger 15 mm (förimpregnerade) tillverkade av ’fibrer eller fiberliknande material’ av kol eller glas och som specificeras i avsnitt 1C210.a eller b.


  Teknisk anmärkning:



  Hartsen bildar kompositens matris.









  Anmärkning: | ’Fibrer eller fiberliknande material’ i avsnitt 1C210 är begränsade till kontinuerliga ”enfibertrådar”, ”garn”, ”väv”, ”drev” och ”tejp”. |
| --- | --- | --- |

c)

Härdade hartsimpregnerade kontinuerliga ”garner”, ”väv”, ”drev” eller ”tejp” med en bredd som inte överstiger 15 mm (förimpregnerade) tillverkade av ’fibrer eller fiberliknande material’ av kol eller glas och som specificeras i avsnitt 1C210.a eller b.

Teknisk anmärkning:

Hartsen bildar kompositens matris.

Anmärkning:

1C216Maråldrat stål som inte specificeras i avsnitt 1C116 och ’i stånd till’ en brottgräns på 1 950 MPa eller mer vid 293 K (20 °C).

| Anmärkning: | Avsnitt 1C216 omfattar inte former i vilka inga linjära dimensioner överstiger 75 mm. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

Uttrycket maråldrat stål ’i stånd till’ omfattar maråldrat stål både före och efter värmebehandling.

1C225Bor som anrikats med avseende på isotopen bor-10 (10B) till en halt som är högre än den naturliga isotophalten, enligt följande: Elementärt bor, föreningar, blandningar som innehåller bor, produkter som innehåller dessa samt avfall och skrot av något av föregående.

| Anmärkning: | I avsnitt 1C225 inbegrips i blandningar som innehåller bor även boranrikade material. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

Den naturliga isotophalten för bor-10 är ungefär 18,5 viktprocent (20 atomprocent).

1C226Volfram, volframkarbid och legeringar som innehåller mer än 90 viktprocent volfram, som inte specificeras i avsnitt 1C117 och som har båda följande egenskaper:

| a) | I former med ihålig cylindrisk symmetri (inklusive cylindersegment) med en inre diameter mellan 100 mm och 300 mm, och |
| --- | --- |

a)

I former med ihålig cylindrisk symmetri (inklusive cylindersegment) med en inre diameter mellan 100 mm och 300 mm, och

| b) | en massa större än 20 kg. |
| --- | --- |

b)

en massa större än 20 kg.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C226 omfattar inte delar som särskilt utformats som vikter eller som kollimatorer för gammastrålning. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1C227Kalcium med båda följande egenskaper:

| a) | Innehåller mindre än 1 000 ppm, räknat i vikt, av metalliska orenheter andra än magnesium, och |
| --- | --- |

a)

Innehåller mindre än 1 000 ppm, räknat i vikt, av metalliska orenheter andra än magnesium, och

| b) | innehåller mindre än 10 ppm, räknat i vikt, av bor. |
| --- | --- |

b)

innehåller mindre än 10 ppm, räknat i vikt, av bor.

1C228Magnesium med båda följande egenskaper:

| a) | Innehåller mindre än 200 ppm, räknat i vikt, av metalliska orenheter andra än kalcium, och |
| --- | --- |

a)

Innehåller mindre än 200 ppm, räknat i vikt, av metalliska orenheter andra än kalcium, och

| b) | innehåller mindre än 10 ppm, räknat i vikt, av bor. |
| --- | --- |

b)

innehåller mindre än 10 ppm, räknat i vikt, av bor.

1C229Vismut med båda följande egenskaper:

| a) | En renhetsgrad av 99,99 viktprocent eller högre, och |
| --- | --- |

a)

En renhetsgrad av 99,99 viktprocent eller högre, och

| b) | innehåller mindre än 10 ppm, räknat i vikt, av silver. |
| --- | --- |

b)

innehåller mindre än 10 ppm, räknat i vikt, av silver.

1C230Berylliummetall, legeringar som innehåller mer än 50 viktprocent beryllium, berylliumföreningar, produkter därav, samt avfall och skrot av något av föregående, förutsatt att detta inte specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning.

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning: | Avsnitt 1C230 omfattar inte följande:








  a) | Metallfönster för röntgenapparater eller för apparater för borrhålsloggning. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Metallfönster för röntgenapparater eller för apparater för borrhålsloggning.

| b) | Oxidprodukter, färdigtillverkade eller halvfabrikat särskilt konstruerade för elektroniska komponentdelar eller som bärarmaterial för elektroniska kretsar. |
| --- | --- |

b)

Oxidprodukter, färdigtillverkade eller halvfabrikat särskilt konstruerade för elektroniska komponentdelar eller som bärarmaterial för elektroniska kretsar.

| c) | Beryl (berylliumsilikat och aluminiumsilikat) i form av smaragder eller akvamariner. |
| --- | --- |

c)

Beryl (berylliumsilikat och aluminiumsilikat) i form av smaragder eller akvamariner.

1C231Hafniummetall, legeringar som innehåller mer än 60 viktprocent hafnium, hafniumföreningar som innehåller mer än 60 viktprocent hafnium, produkter därav, samt avfall och skrot av något av föregående.

1C232Helium3 (3He), blandningar som innehåller helium-3 och produkter eller apparatur som innehåller något av föregående.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C232 omfattar inte en produkt eller apparatur som innehåller mindre än 1 g helium-3. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1C233Litium som anrikats med avseende på isotopen litium-6 (6Li) till en halt som är högre än den naturliga isotophalten, och produkter eller apparater som innehåller anrikat litium, enligt följande: rent litium, legeringar, föreningar, blandningar som innehåller litium, produkter därav, avfall eller skrot av något av föregående.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C233 omfattar inte dosimetrar baserade på termoluminiscens. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

Den naturliga isotophalten av litium-6 är ungefär 6,5 viktprocent (7,5 atomprocent).

1C234Zirkonium med ett hafniuminnehåll på mindre än 1 viktdel hafnium på 500 viktdelar zirkonium enligt följande: metall, legeringar innehållande mer än 50 viktprocent zirkonium, föreningar, produkter därav, avfall eller skrot av något av föregående, utöver vad som specificeras i avsnitt 0A001.f.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C234 omfattar inte zirkonium i form av folier med en tjocklek som inte överstiger 0,10 mm. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1C235Tritium, tritiumföreningar och blandningar som innehåller tritium i vilka förhållandet tritiumatomer/väteatomer överstiger 1/1 000, samt produkter eller enheter som innehåller något av föregående.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C235 omfattar inte produkter eller apparatur som innehåller mindre än 1,48 × 103 GBq (40 Ci) tritium. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1C236
  ’Alfa-strålande radionuklider’ som lämpar sig för att skapa neutronkällor baserat på alfa-n-reaktion, andra än de som specificeras i avsnitten 0C001 och 1C012.a, i följande former:

| a) | Grundform. |
| --- | --- |

a)

Grundform.

| b) | Föreningar med en total aktivitet av 37 GBq/kg (1 Ci/kg) eller mer. |
| --- | --- |

b)

Föreningar med en total aktivitet av 37 GBq/kg (1 Ci/kg) eller mer.

| c) | Blandningar med en total aktivitet av 37 GBq/kg (1 Ci/kg) eller mer. |
| --- | --- |

c)

Blandningar med en total aktivitet av 37 GBq/kg (1 Ci/kg) eller mer.

| d) | Produkter eller apparatur som innehåller något av det föregående. |
| --- | --- |

d)

Produkter eller apparatur som innehåller något av det föregående.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C236 omfattar inte produkter eller apparatur som innehåller mindre än 3,7 GBq (100 mCi) aktivitet. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 1C236 avses med ’alfa-strålande radionuklider’ följande:

| — | Aktinium-225 (225Ac) |
| --- | --- |

—

Aktinium-225 (225Ac)

| — | Aktinium-227 (227Ac) |
| --- | --- |

—

Aktinium-227 (227Ac)

| — | Californium-253 (253Cf) |
| --- | --- |

—

Californium-253 (253Cf)

| — | Curium-240 (240Cm) |
| --- | --- |

—

Curium-240 (240Cm)

| — | Curium-241 (241Cm) |
| --- | --- |

—

Curium-241 (241Cm)

| — | Curium-242 (242Cm) |
| --- | --- |

—

Curium-242 (242Cm)

| — | Curium-243 (243Cm) |
| --- | --- |

—

Curium-243 (243Cm)

| — | Curium-244 (244Cm) |
| --- | --- |

—

Curium-244 (244Cm)

| — | Einsteinium-253 (253Es) |
| --- | --- |

—

Einsteinium-253 (253Es)

| — | Einsteinium-254 (254Es) |
| --- | --- |

—

Einsteinium-254 (254Es)

| — | Gadolinium-148 (148Gd) |
| --- | --- |

—

Gadolinium-148 (148Gd)

| — | Plutonium-236 (236Pu) |
| --- | --- |

—

Plutonium-236 (236Pu)

| — | Plutonium-238 (238Pu) |
| --- | --- |

—

Plutonium-238 (238Pu)

| — | Polonium-208 (208Po) |
| --- | --- |

—

Polonium-208 (208Po)

| — | Polonium-209 (209Po) |
| --- | --- |

—

Polonium-209 (209Po)

| — | Polonium-210 (210Po) |
| --- | --- |

—

Polonium-210 (210Po)

| — | Radium-223 (223Ra) |
| --- | --- |

—

Radium-223 (223Ra)

| — | Torium-227 (227Th) |
| --- | --- |

—

Torium-227 (227Th)

| — | Torium-228 (228Th) |
| --- | --- |

—

Torium-228 (228Th)

| — | Uran-230 (230U) |
| --- | --- |

—

Uran-230 (230U)

| — | Uran-232 (232U) |
| --- | --- |

—

Uran-232 (232U)

1C237Radium-226 (226Ra), radium-226-legeringar, radium-226-föreningar, blandningar som innehåller radium-226, produkter av dessa och produkter eller apparatur som innehåller något av föregående.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C237 omfattar inte följande:








  a) | Medicinska applikatorer. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Medicinska applikatorer.

| b) | Produkter eller apparatur som innehåller mindre än 0,37 GBq (10 mCi) av radium-226. |
| --- | --- |

b)

Produkter eller apparatur som innehåller mindre än 0,37 GBq (10 mCi) av radium-226.

1C238Klortrifluorid (ClF3).

1C239Sprängämnen, andra än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, eller ämnen eller blandningar av ämnen som innehåller mer än 2 viktprocent av sådana sprängämnen, med en kristalldensitet större än 1,8 g/cm3 och som har en detonationshastighet högre än 8 000 m/s.

1C240Nickelpulver och porös nickelmetall som inte specificeras i avsnitt 0C005, enligt följande:

| a) | Nickelpulver med båda följande egenskaper:






  1. | En nickelrenhet på 99,0 viktprocent eller mer, och |
| --- | --- | --- |

a)

Nickelpulver med båda följande egenskaper:

1.

En nickelrenhet på 99,0 viktprocent eller mer, och

| 2. | en partikelstorlek som i medeltal är mindre än 10 μm mätt enligt ASTM B330 standard. |
| --- | --- |

2.

en partikelstorlek som i medeltal är mindre än 10 μm mätt enligt ASTM B330 standard.

| b) | Porös nickelmetall som framställts av material som specificeras i avsnitt 1C240.a. |
| --- | --- |

b)

Porös nickelmetall som framställts av material som specificeras i avsnitt 1C240.a.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C240 omfattar inte följande:








  a) | Fiberliknande nickelpulver. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Fiberliknande nickelpulver.

| b) | Enkla porösa nickelskivor med en yta på 1 000 cm2 per skiva eller mindre. |
| --- | --- |

b)

Enkla porösa nickelskivor med en yta på 1 000 cm2 per skiva eller mindre.

Teknisk anmärkning:

Avsnitt 1C240.b avser porösa metaller som formats genom komprimering och sintring av materialen i avsnitt 1C240.a för att skapa ett metallmaterial med fina porer som är internt förbundna genom hela strukturen.

1C241Rhenium och legeringar som innehåller minst 90 viktprocent rhenium, samt legeringar av rhenium och volfram som innehåller 90 viktprocent eller mer av någon kombination av rhenium och volfram, andra än de som specificeras i avsnitt 1C226, med båda följande egenskaper:

| a) | Former med ihålig cylindrisk symmetri (inklusive cylindersegment) med en inre diameter mellan 100 och 300 mm, och |
| --- | --- |

a)

Former med ihålig cylindrisk symmetri (inklusive cylindersegment) med en inre diameter mellan 100 och 300 mm, och

| b) | en massa större än 20 kg. |
| --- | --- |

b)

en massa större än 20 kg.

1C350Kemikalier som kan användas som prekursorer för giftiga kemiska agens, enligt följande, och ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av dessa:

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING OCH AVSNITT 1C450. |
| --- | --- |

ANM.:

| 1. | Tiodiglykol (CAS 111-48-8). |
| --- | --- |

1.

Tiodiglykol (CAS 111-48-8).

| 2. | Fosforoxiklorid (CAS 10025-87-3) |
| --- | --- |

2.

Fosforoxiklorid (CAS 10025-87-3)

| 3. | Dimetylmetylfosfonat (CAS 756-79-6) |
| --- | --- |

3.

Dimetylmetylfosfonat (CAS 756-79-6)

| 4. | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING för metylfosfonyldifluorid (CAS 676-99-3) |
| --- | --- |

4.

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING för metylfosfonyldifluorid (CAS 676-99-3)

| 5. | Metylfosfonyldiklorid (CAS 676-97-1) |
| --- | --- |

5.

Metylfosfonyldiklorid (CAS 676-97-1)

| 6. | Dimetylfosfit (DMP) (CAS 868-85-9). |
| --- | --- |

6.

Dimetylfosfit (DMP) (CAS 868-85-9).

| 7. | Fosfortriklorid (CAS 7719-12-2). |
| --- | --- |

7.

Fosfortriklorid (CAS 7719-12-2).

| 8. | Trimetylfosfit (TMP) (CAS 121-45-9). |
| --- | --- |

8.

Trimetylfosfit (TMP) (CAS 121-45-9).

| 9. | Tionylklorid (CAS 7719-09-7). |
| --- | --- |

9.

Tionylklorid (CAS 7719-09-7).

| 10. | 3-hydroxi-1-metylpiperidin (CAS 3554-74-3) |
| --- | --- |

10.

3-hydroxi-1-metylpiperidin (CAS 3554-74-3)

| 11. | N,N-diisopropyl-(beta)-aminoetylklorid (CAS 96-79-7). |
| --- | --- |

11.

N,N-diisopropyl-(beta)-aminoetylklorid (CAS 96-79-7).

| 12. | N,N-diisopropyl-(beta)-aminoetantiol (CAS 5842-07-9). |
| --- | --- |

12.

N,N-diisopropyl-(beta)-aminoetantiol (CAS 5842-07-9).

| 13. | 3-quinuklidinol (CAS 1619-34-7). |
| --- | --- |

13.

3-quinuklidinol (CAS 1619-34-7).

| 14. | Kaliumfluorid (CAS 7789-23-3) |
| --- | --- |

14.

Kaliumfluorid (CAS 7789-23-3)

| 15. | 2-nitrodifenylamin (CAS 107-07-3) |
| --- | --- |

15.

2-nitrodifenylamin (CAS 107-07-3)

| 16. | Dimetylamin (CAS 124-40-3) |
| --- | --- |

16.

Dimetylamin (CAS 124-40-3)

| 17. | Dietyletylfosfonat (CAS 78-38-6) |
| --- | --- |

17.

Dietyletylfosfonat (CAS 78-38-6)

| 18. | Dietyl-N,N-dimetylfosforamidat (CAS 2404-03-7) |
| --- | --- |

18.

Dietyl-N,N-dimetylfosforamidat (CAS 2404-03-7)

| 19. | Dietylfosfit (CAS 762-04-9) |
| --- | --- |

19.

Dietylfosfit (CAS 762-04-9)

| 20. | Dimetylaminhydroklorid (CAS 506-59-2). |
| --- | --- |

20.

Dimetylaminhydroklorid (CAS 506-59-2).

| 21. | Etyldiklorfosfin (CAS 1498-40-4) |
| --- | --- |

21.

Etyldiklorfosfin (CAS 1498-40-4)

| 22. | Etylfosfonyldiklorid (CAS 1066-50-8) |
| --- | --- |

22.

Etylfosfonyldiklorid (CAS 1066-50-8)

| 23. | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING för etylfosfonyldifluorid (CAS 753-98-0) |
| --- | --- |

23.

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING för etylfosfonyldifluorid (CAS 753-98-0)

| 24. | Fluorväte (CAS 7664-39-3). |
| --- | --- |

24.

Fluorväte (CAS 7664-39-3).

| 25. | Metylbensilat (CAS 76-89-1) |
| --- | --- |

25.

Metylbensilat (CAS 76-89-1)

| 26. | Metyldiklorfosfin (CAS 676-83-5) |
| --- | --- |

26.

Metyldiklorfosfin (CAS 676-83-5)

| 27. | N,N-diisopropyl-(beta)-aminoetanol (CAS 96-80-0). |
| --- | --- |

27.

N,N-diisopropyl-(beta)-aminoetanol (CAS 96-80-0).

| 28. | Pinakolylalkohol (CAS 464-07-3) |
| --- | --- |

28.

Pinakolylalkohol (CAS 464-07-3)

| 29. | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING för O-etyl-O-2-diisopropylaminoetylmetylfosfonit (QL) (57856-11-8) |
| --- | --- |

29.

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING för O-etyl-O-2-diisopropylaminoetylmetylfosfonit (QL) (57856-11-8)

| 30. | Trietylfosfit (CAS 122-52-1) |
| --- | --- |

30.

Trietylfosfit (CAS 122-52-1)

| 31. | Arseniktriklorid (CAS 7784-34-1) |
| --- | --- |

31.

Arseniktriklorid (CAS 7784-34-1)

| 32. | Bensilsyra (CAS 76-93-7). |
| --- | --- |

32.

Bensilsyra (CAS 76-93-7).

| 33. | Dietylmetylfosfonit (CAS 15715-41-0). |
| --- | --- |

33.

Dietylmetylfosfonit (CAS 15715-41-0).

| 34. | Dimetyletylfosfonat (CAS 6163-75-3) |
| --- | --- |

34.

Dimetyletylfosfonat (CAS 6163-75-3)

| 35. | Etyldifluorfosfin (CAS 430-78-4). |
| --- | --- |

35.

Etyldifluorfosfin (CAS 430-78-4).

| 36. | Metyldifluorfosfin (CAS 753-59-3). |
| --- | --- |

36.

Metyldifluorfosfin (CAS 753-59-3).

| 37. | 3-quinuklidinon (CAS 3731-38-2) |
| --- | --- |

37.

3-quinuklidinon (CAS 3731-38-2)

| 38. | Fosforpentaklorid (CAS 10026-13-8). |
| --- | --- |

38.

Fosforpentaklorid (CAS 10026-13-8).

| 39. | Pinakolon (CAS 75-97-8). |
| --- | --- |

39.

Pinakolon (CAS 75-97-8).

| 40. | Kaliumcyanid (CAS 151-50-8). |
| --- | --- |

40.

Kaliumcyanid (CAS 151-50-8).

| 41. | Kaliumvätefluorid (7789-29-9) |
| --- | --- |

41.

Kaliumvätefluorid (7789-29-9)

| 42. | Ammoniumvätefluorid eller ammoniumbifluorid (CAS 1341-49-7). |
| --- | --- |

42.

Ammoniumvätefluorid eller ammoniumbifluorid (CAS 1341-49-7).

| 43. | Natriumfluorid (CAS 7681-49-4). |
| --- | --- |

43.

Natriumfluorid (CAS 7681-49-4).

| 44. | Natriumvätefluorid (CAS 1333-83-1) |
| --- | --- |

44.

Natriumvätefluorid (CAS 1333-83-1)

| 45. | Natriumcyanid (CAS 143-33-9) |
| --- | --- |

45.

Natriumcyanid (CAS 143-33-9)

| 46. | Trietanolamin (CAS 102-71-6). |
| --- | --- |

46.

Trietanolamin (CAS 102-71-6).

| 47. | Fosforpentasulfid (CAS 1314-80-3) |
| --- | --- |

47.

Fosforpentasulfid (CAS 1314-80-3)

| 48. | Diisopropylamin (CAS 108-18-9). |
| --- | --- |

48.

Diisopropylamin (CAS 108-18-9).

| 49. | Dietylaminoetanol (CAS 100-37-8). |
| --- | --- |

49.

Dietylaminoetanol (CAS 100-37-8).

| 50. | Natriumsulfid (CAS 1313-82-2) |
| --- | --- |

50.

Natriumsulfid (CAS 1313-82-2)

| 51. | Svavelmonoklorid (CAS 10025-67-9) |
| --- | --- |

51.

Svavelmonoklorid (CAS 10025-67-9)

| 52. | Svaveldiklorid (CAS 10545-99-0). |
| --- | --- |

52.

Svaveldiklorid (CAS 10545-99-0).

| 53. | Trietanolaminhydroklorid (CAS 637-39-8) |
| --- | --- |

53.

Trietanolaminhydroklorid (CAS 637-39-8)

| 54. | N,N-diisopropyl(beta)aminoetylkloridhydroklorid (CAS 4261-68-1). |
| --- | --- |

54.

N,N-diisopropyl(beta)aminoetylkloridhydroklorid (CAS 4261-68-1).

| 55. | Metylfosfonsyra (CAS 993-13-5) |
| --- | --- |

55.

Metylfosfonsyra (CAS 993-13-5)

| 56. | Dietylmetylfosfonat (CAS 683-08-9) |
| --- | --- |

56.

Dietylmetylfosfonat (CAS 683-08-9)

| 57. | N,N-dimetylfosforamidodiklorid (CAS 677-43-0). |
| --- | --- |

57.

N,N-dimetylfosforamidodiklorid (CAS 677-43-0).

| 58. | Triisopropylfosfit (CAS 116-17-6). |
| --- | --- |

58.

Triisopropylfosfit (CAS 116-17-6).

| 59. | Etyldietanolamin (CAS 139-87-7). |
| --- | --- |

59.

Etyldietanolamin (CAS 139-87-7).

| 60. | O,O-dietylfosfortioat (CAS 2465-65-8). |
| --- | --- |

60.

O,O-dietylfosfortioat (CAS 2465-65-8).

| 61. | O,O-dietylfosforditioat (CAS 298-06-6). |
| --- | --- |

61.

O,O-dietylfosforditioat (CAS 298-06-6).

| 62. | Natriumhexafluorosilikat (CAS 16893-85-9). |
| --- | --- |

62.

Natriumhexafluorosilikat (CAS 16893-85-9).

| 63. | Metyltiofosfonyldiklorid (CAS 676-98-2). |
| --- | --- |

63.

Metyltiofosfonyldiklorid (CAS 676-98-2).

| 64. | Dietylamin (CAS 109-89-7) |
| --- | --- |

64.

Dietylamin (CAS 109-89-7)

| 65. | N,N-diisopropylaminoetantiolhydroklorid (CAS 41480-75-5) |
| --- | --- |

65.

N,N-diisopropylaminoetantiolhydroklorid (CAS 41480-75-5)

| 66. | Metyldiklorfosfat (CAS 677-24-7) |
| --- | --- |

66.

Metyldiklorfosfat (CAS 677-24-7)

| 67. | Etyldiklorfosfat (CAS 1498-51-7) |
| --- | --- |

67.

Etyldiklorfosfat (CAS 1498-51-7)

| 68. | Metyldifluorfosfat (CAS 22382-13-4) |
| --- | --- |

68.

Metyldifluorfosfat (CAS 22382-13-4)

| 69. | Etyldifluorfosfat (CAS 460-52-6) |
| --- | --- |

69.

Etyldifluorfosfat (CAS 460-52-6)

| 70. | Dietylklorfosfit (CAS 589-57-1) |
| --- | --- |

70.

Dietylklorfosfit (CAS 589-57-1)

| 71. | Metylklorfluorfosfat (CAS 754-01-8) |
| --- | --- |

71.

Metylklorfluorfosfat (CAS 754-01-8)

| 72. | Etylklorfluorfosfat (CAS 762-77-6) |
| --- | --- |

72.

Etylklorfluorfosfat (CAS 762-77-6)

| 73. | N,N-dimetylformamidin (CAS 44205-42-7) |
| --- | --- |

73.

N,N-dimetylformamidin (CAS 44205-42-7)

| 74. | N,N-dietylformamidin (CAS 90324-67-7) |
| --- | --- |

74.

N,N-dietylformamidin (CAS 90324-67-7)

| 75. | N,N-dipropylformamidin (CAS 48044-20-8) |
| --- | --- |

75.

N,N-dipropylformamidin (CAS 48044-20-8)

| 76. | N,N-diisopropylformamidin (CAS 857522-08-8) |
| --- | --- |

76.

N,N-diisopropylformamidin (CAS 857522-08-8)

| 77. | N,N-dimetylacetamidin (CAS 2909-14-0) |
| --- | --- |

77.

N,N-dimetylacetamidin (CAS 2909-14-0)

| 78. | N,N-dietylacetamidin (CAS 14277-06-6) |
| --- | --- |

78.

N,N-dietylacetamidin (CAS 14277-06-6)

| 79. | N,N-dipropylacetamidin (CAS 1339586-99-0) |
| --- | --- |

79.

N,N-dipropylacetamidin (CAS 1339586-99-0)

| 80. | N,N-dimetylpropanamidin (CAS 56776-14-8) |
| --- | --- |

80.

N,N-dimetylpropanamidin (CAS 56776-14-8)

| 81. | N,N-dietylpropanamidin (CAS 84764-73-8) |
| --- | --- |

81.

N,N-dietylpropanamidin (CAS 84764-73-8)

| 82. | N,N-dipropylpropanamidin (CAS 1341496-89-6) |
| --- | --- |

82.

N,N-dipropylpropanamidin (CAS 1341496-89-6)

| 83. | N,N-dimetylbutanamidin (CAS 1340437-35-5) |
| --- | --- |

83.

N,N-dimetylbutanamidin (CAS 1340437-35-5)

| 84. | N,N-dietylbutanamidin (CAS 53510-30-8) |
| --- | --- |

84.

N,N-dietylbutanamidin (CAS 53510-30-8)

| 85. | N,N-dipropylbutanamidin (CAS 1342422-35-8) |
| --- | --- |

85.

N,N-dipropylbutanamidin (CAS 1342422-35-8)

| 86. | N,N-diisopropylbutanamidin (CAS 1315467-17-4) |
| --- | --- |

86.

N,N-diisopropylbutanamidin (CAS 1315467-17-4)

| 87. | N,N-dimetylisobutanamidin (CAS 321881-25-8) |
| --- | --- |

87.

N,N-dimetylisobutanamidin (CAS 321881-25-8)

| 88. | N,N-dietylisobutanamidin (CAS 1342789-47-2) |
| --- | --- |

88.

N,N-dietylisobutanamidin (CAS 1342789-47-2)

| 89. | N,N-dipropylisobutanamidin (CAS 1342700-45-1) |
| --- | --- |

89.

N,N-dipropylisobutanamidin (CAS 1342700-45-1)

| Anmärkning 1: | För export till ”stater som inte är parter i konventionen om kemiska vapen” omfattar avsnitt 1C350 inte ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av de kemikalier som anges under avsnitt 1C350.1, 3, 5, 11, 12, 13, 17, 18, 21, 22, 26, 27, 28, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 54, 55, 56, 57, 63 och 65 i vilka ingen individuellt specificerad kemikalie utgör mer än 10 viktprocent av blandningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | För export till ”stater som är parter i konventionen om kemiska vapen” omfattar avsnitt 1C350 inte ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av de kemikalier som anges under avsnitt 1C350.1, 3, 5, 11, 12, 13, 17, 18, 21, 22, 26, 27, 28, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 54, 55, 56, 57, 63 och 65 i vilka ingen individuellt specificerad kemikalie utgör mer än 30 viktprocent av blandningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Avsnitt 1C350 omfattar inte ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av de kemikalier som specificeras i avsnitt 1C350 punkterna 2, 6, 7, 8, 9, 10, 14, 15, 16, 19, 20, 24, 25, 30, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 58, 59, 60, 61, 62, 64, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86,.87, 88 och 89 i vilka ingen individuellt specificerad kemikalie utgör mer än 30 viktprocent av blandningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

| Anmärkning 4: | Avsnitt 1C350 omfattar inte produkter som identifieras som konsumentvaror förpackade för detaljhandelsförsäljning för personligt bruk eller förpackade för enskilt bruk. |
| --- | --- |

Anmärkning 4:

1C351Humana och animala patogener och ”toxiner” enligt följande:

| a) | Virus, såväl naturliga som förstärkta eller modifierade, antingen som ”isolerade levande kulturer” eller som material som innehåller levande material som avsiktligt har blivit inympat eller förorenat med sådana kulturer, enligt följande:






  1. | Afrikanskt hästpestvirus |
| --- | --- | --- |

a)

Virus, såväl naturliga som förstärkta eller modifierade, antingen som ”isolerade levande kulturer” eller som material som innehåller levande material som avsiktligt har blivit inympat eller förorenat med sådana kulturer, enligt följande:

1.

Afrikanskt hästpestvirus

| 2. | Afrikansk svinpestvirus |
| --- | --- |

2.

Afrikansk svinpestvirus

| 3. | Andesvirus |
| --- | --- |

3.

Andesvirus

| 4. | Fågelinfluensavirus som är






  a) | okarakteriserade eller |
| --- | --- | --- |

4.

Fågelinfluensavirus som är

a)

okarakteriserade eller

| b) | definierade som högpatogena i bilaga I.2 till rådets direktiv 2005/94/EG (EUT L 10, 14.1.2006, s. 16) enligt följande:






  1. | Typ A-virus med ett IVPI (intravenöst patogenitetsindex) på 6 veckor gamla kycklingar vilket är större än 1,2, eller |
| --- | --- | --- |

b)

definierade som högpatogena i bilaga I.2 till rådets direktiv 2005/94/EG (EUT L 10, 14.1.2006, s. 16) enligt följande:

1.

Typ A-virus med ett IVPI (intravenöst patogenitetsindex) på 6 veckor gamla kycklingar vilket är större än 1,2, eller

| 2. | typ A-virus av subtyp H5 eller H7 med en genomsekvens som kodar för flera basiska aminosyror vid hemagglutininmolekylens klyvningsställe, motsvarande den genomsekvens som har påvisats för andra HPAI-virus och som tyder på att hemagglutininmolekylen kan klyvas med hjälp av allmänt förekommande proteaser i värdcellen. |
| --- | --- |

2.

typ A-virus av subtyp H5 eller H7 med en genomsekvens som kodar för flera basiska aminosyror vid hemagglutininmolekylens klyvningsställe, motsvarande den genomsekvens som har påvisats för andra HPAI-virus och som tyder på att hemagglutininmolekylen kan klyvas med hjälp av allmänt förekommande proteaser i värdcellen.

| 5. | Blåtungevirus |
| --- | --- |

5.

Blåtungevirus

| 6. | Chaparevirus |
| --- | --- |

6.

Chaparevirus

| 7. | Chikungunyavirus |
| --- | --- |

7.

Chikungunyavirus

| 8. | Choclovirus |
| --- | --- |

8.

Choclovirus

| 9. | Krim-Kongo hemorragiskt febervirus |
| --- | --- |

9.

Krim-Kongo hemorragiskt febervirus

| 10. | Används inte. |
| --- | --- |

10.

Används inte.

| 11. | Dobrava-Belgrade-virus |
| --- | --- |

11.

Dobrava-Belgrade-virus

| 12. | Hästencefalitvirus, östlig (Eastern Equine Encephalitis) |
| --- | --- |

12.

Hästencefalitvirus, östlig (Eastern Equine Encephalitis)

| 13. | Ebolavirus: alla medlemmar av släktet Ebolavirus |
| --- | --- |

13.

Ebolavirus: alla medlemmar av släktet Ebolavirus

| 14. | Mul- och klövsjukevirus |
| --- | --- |

14.

Mul- och klövsjukevirus

| 15. | Getkoppsvirus |
| --- | --- |

15.

Getkoppsvirus

| 16. | Guanaritovirus |
| --- | --- |

16.

Guanaritovirus

| 17. | Hantaanvirus |
| --- | --- |

17.

Hantaanvirus

| 18. | Hendravirus (Equint morbillivirus) |
| --- | --- |

18.

Hendravirus (Equint morbillivirus)

| 19. | Suid herpesvirus 1 (Pseudorabies, Aujeszkys sjukdom) |
| --- | --- |

19.

Suid herpesvirus 1 (Pseudorabies, Aujeszkys sjukdom)

| 20. | Klassiskt svinpestvirus |
| --- | --- |

20.

Klassiskt svinpestvirus

| 21. | Japanskt encefalitvirus |
| --- | --- |

21.

Japanskt encefalitvirus

| 22. | Juninvirus |
| --- | --- |

22.

Juninvirus

| 23. | Kyasanur Forest disease-virus |
| --- | --- |

23.

Kyasanur Forest disease-virus

| 24. | Laguna Negra-virus |
| --- | --- |

24.

Laguna Negra-virus

| 25. | Lassavirus |
| --- | --- |

25.

Lassavirus

| 26. | Louping ill-virus |
| --- | --- |

26.

Louping ill-virus

| 27. | Lujovirus |
| --- | --- |

27.

Lujovirus

| 28. | Lumpy skin disease-virus |
| --- | --- |

28.

Lumpy skin disease-virus

| 29. | Lymfocitärt koriomengit-virus |
| --- | --- |

29.

Lymfocitärt koriomengit-virus

| 30. | Machupovirus |
| --- | --- |

30.

Machupovirus

| 31. | Marburgvirus: alla medlemmar av släktet Marburgvirus |
| --- | --- |

31.

Marburgvirus: alla medlemmar av släktet Marburgvirus

| 32. | Monkeypox-virus (apkoppor) |
| --- | --- |

32.

Monkeypox-virus (apkoppor)

| 33. | Murray Valley-encefalitvirus |
| --- | --- |

33.

Murray Valley-encefalitvirus

| 34. | Newcastlesjukevirus |
| --- | --- |

34.

Newcastlesjukevirus

| 35. | Nipahvirus |
| --- | --- |

35.

Nipahvirus

| 36. | Omsk hemorragiskt febervirus |
| --- | --- |

36.

Omsk hemorragiskt febervirus

| 37. | Oropouchevirus |
| --- | --- |

37.

Oropouchevirus

| 38. | Får- och getpestvirus (peste des petits ruminants) |
| --- | --- |

38.

Får- och getpestvirus (peste des petits ruminants)

| 39. | Vesikulär svinsjukavirus |
| --- | --- |

39.

Vesikulär svinsjukavirus

| 40. | Powassanvirus |
| --- | --- |

40.

Powassanvirus

| 41. | Rabiesvirus och alla andra Lyssavirus |
| --- | --- |

41.

Rabiesvirus och alla andra Lyssavirus

| 42. | Rift Valley febervirus |
| --- | --- |

42.

Rift Valley febervirus

| 43. | Boskapspestvirus |
| --- | --- |

43.

Boskapspestvirus

| 44. | Rociovirus |
| --- | --- |

44.

Rociovirus

| 45. | Sabiavirus |
| --- | --- |

45.

Sabiavirus

| 46. | Seoulvirus |
| --- | --- |

46.

Seoulvirus

| 47. | Fårkoppsvirus |
| --- | --- |

47.

Fårkoppsvirus

| 48. | Sin Nombre-virus |
| --- | --- |

48.

Sin Nombre-virus

| 49. | St Louis-encefalitvirus |
| --- | --- |

49.

St Louis-encefalitvirus

| 50. | Porcine Teschovirus |
| --- | --- |

50.

Porcine Teschovirus

| 51. | Fästingburet encefalitvirus (TBE) (Fjärran Östern-undertypen) |
| --- | --- |

51.

Fästingburet encefalitvirus (TBE) (Fjärran Östern-undertypen)

| 52. | Variolavirus |
| --- | --- |

52.

Variolavirus

| 53. | Venezuelanskt hästencefalit-virus |
| --- | --- |

53.

Venezuelanskt hästencefalit-virus

| 54. | Vesikulär stomatitvirus |
| --- | --- |

54.

Vesikulär stomatitvirus

| 55. | Hästencefalitvirus, västlig (Western Equine Encephalitis) |
| --- | --- |

55.

Hästencefalitvirus, västlig (Western Equine Encephalitis)

| 56. | Gula febernvirus |
| --- | --- |

56.

Gula febernvirus

| 57. | SARS-coronavirus (svår akut respiratorisk sjukdom-relaterat coronavirus) |
| --- | --- |

57.

SARS-coronavirus (svår akut respiratorisk sjukdom-relaterat coronavirus)

| 58. | Rekonstruerat spanska sjukanvirus |
| --- | --- |

58.

Rekonstruerat spanska sjukanvirus

| 59. | MERS-coronavirus (Middle East respiratory syndrome-related coronavirus) |
| --- | --- |

59.

MERS-coronavirus (Middle East respiratory syndrome-related coronavirus)

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | Bakterier, såväl naturliga som förstärkta eller modifierade, antingen som ”isolerade levande kulturer” eller som material som innehåller levande material som avsiktligt har blivit inympat eller förorenat med sådana kulturer, enligt följande:






  1. | Bacillus anthracis |
| --- | --- | --- |

c)

Bakterier, såväl naturliga som förstärkta eller modifierade, antingen som ”isolerade levande kulturer” eller som material som innehåller levande material som avsiktligt har blivit inympat eller förorenat med sådana kulturer, enligt följande:

1.

Bacillus anthracis

| 2. | Brucella abortus |
| --- | --- |

2.

Brucella abortus

| 3. | Brucella melitensis |
| --- | --- |

3.

Brucella melitensis

| 4. | Brucella suis |
| --- | --- |

4.

Brucella suis

| 5. | Burkholderia mallei (Pseudomonas mallei) |
| --- | --- |

5.

Burkholderia mallei (Pseudomonas mallei)

| 6. | Burkholderia pseudomallei (Pseudomonas pseudomallei) |
| --- | --- |

6.

Burkholderia pseudomallei (Pseudomonas pseudomallei)

| 7. | Chlamydia psittaci (Chlamydophila psittaci) |
| --- | --- |

7.

Chlamydia psittaci (Chlamydophila psittaci)

| 8. | Clostridium argentinense (tidigare kallad Clostridium botulinum typ G), stammar som producerar botulinumtoxin |
| --- | --- |

8.

Clostridium argentinense (tidigare kallad Clostridium botulinum typ G), stammar som producerar botulinumtoxin

| 9. | Clostridium baratii, stammar som producerar botulinumtoxin |
| --- | --- |

9.

Clostridium baratii, stammar som producerar botulinumtoxin

| 10. | Clostridium botulinum |
| --- | --- |

10.

Clostridium botulinum

| 11. | Clostridium butyricum, stammar som producerar botulinumtoxin |
| --- | --- |

11.

Clostridium butyricum, stammar som producerar botulinumtoxin

| 12. | Clostridium perfringens, typer som producerar epsilon-toxin |
| --- | --- |

12.

Clostridium perfringens, typer som producerar epsilon-toxin

| 13. | Coxiella burnetii |
| --- | --- |

13.

Coxiella burnetii

| 14. | Francisella tularensis |
| --- | --- |

14.

Francisella tularensis

| 15. | Mycoplasma capricolum subsp. capripneumoniae (stam F38) |
| --- | --- |

15.

Mycoplasma capricolum subsp. capripneumoniae (stam F38)

| 16. | Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC (små kolonier). |
| --- | --- |

16.

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC (små kolonier).

| 17. | Rickettsia prowazekii |
| --- | --- |

17.

Rickettsia prowazekii

| 18. | Salmonella enterica subsp. enterica serovar Typhi (Salmonella typhi) |
| --- | --- |

18.

Salmonella enterica subsp. enterica serovar Typhi (Salmonella typhi)

| 19. | Shiga-toxinproducerande Escherichia coli (STEC) i serogrupperna O26, O45, O103, O104, O111, O121, O145, O157, och andra shiga-toxinproducerande serogrupper








  Anmärkning: | Shiga-toxinproducerande Escherichia coli (STEC) omfattar bland annat enterohemorragisk E. coli (EHEC), verotoxinproducerande E. coli (VTEC) eller verocytotoxinproducerande E. coli (VTEC). |
| --- | --- | --- |

19.

Shiga-toxinproducerande Escherichia coli (STEC) i serogrupperna O26, O45, O103, O104, O111, O121, O145, O157, och andra shiga-toxinproducerande serogrupper

Anmärkning:

| 20. | Shigella dysenteriae |
| --- | --- |

20.

Shigella dysenteriae

| 21. | Vibrio cholerae |
| --- | --- |

21.

Vibrio cholerae

| 22. | Yersinia pestis |
| --- | --- |

22.

Yersinia pestis

| d) | ”Toxiner” och ”toxinkomponenter” enligt följande:






  1. | Botulinumtoxiner |
| --- | --- | --- |

d)

”Toxiner” och ”toxinkomponenter” enligt följande:

1.

Botulinumtoxiner

| 2. | Clostridium perfringens-toxiner av typerna alfa, beta 1, beta 2, epsilon och iota |
| --- | --- |

2.

Clostridium perfringens-toxiner av typerna alfa, beta 1, beta 2, epsilon och iota

| 3. | Conotoxiner |
| --- | --- |

3.

Conotoxiner

| 4. | Ricin |
| --- | --- |

4.

Ricin

| 5. | Saxitoxin |
| --- | --- |

5.

Saxitoxin

| 6. | Shiga-toxiner (shiga-liknande toxiner, verotoxiner och verocytotoxiner) |
| --- | --- |

6.

Shiga-toxiner (shiga-liknande toxiner, verotoxiner och verocytotoxiner)

| 7. | Staphylococcus aureus-enterotoxiner, hemolysin-alfatoxiner, och toxic shock syndrome toxin (tidigare känt som Staphylococcus enterotoxin F) |
| --- | --- |

7.

Staphylococcus aureus-enterotoxiner, hemolysin-alfatoxiner, och toxic shock syndrome toxin (tidigare känt som Staphylococcus enterotoxin F)

| 8. | Tetrodotoxin |
| --- | --- |

8.

Tetrodotoxin

| 9. | Används inte. |
| --- | --- |

9.

Används inte.

| 10. | Mikrocystiner (Cyanginosiner) |
| --- | --- |

10.

Mikrocystiner (Cyanginosiner)

| 11. | Aflatoxiner |
| --- | --- |

11.

Aflatoxiner

| 12. | Abrin |
| --- | --- |

12.

Abrin

| 13. | Choleratoxin |
| --- | --- |

13.

Choleratoxin

| 14. | Diacetoxyscirpenol |
| --- | --- |

14.

Diacetoxyscirpenol

| 15. | T-2 toxin |
| --- | --- |

15.

T-2 toxin

| 16. | HT-2 toxin |
| --- | --- |

16.

HT-2 toxin

| 17. | Modeccin |
| --- | --- |

17.

Modeccin

| 18. | Volkensin |
| --- | --- |

18.

Volkensin

| 19. | Viscumin (Viscum Album Lectin 1) |
| --- | --- |

19.

Viscumin (Viscum Album Lectin 1)

| Anmärkning: | Avsnitt 1C351.d omfattar inte botulinumtoxiner eller conotoxiner i form av produkter som uppfyller samtliga följande kriterier:








  1. | Är farmaceutiska formuleringar konstruerade för behandling av sjukdomar hos människor. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

1.

Är farmaceutiska formuleringar konstruerade för behandling av sjukdomar hos människor.

| 2. | Är förpackade för distribution som läkemedel. |
| --- | --- |

2.

Är förpackade för distribution som läkemedel.

| 3. | Har godkänts av en statlig myndighet för att släppas ut på marknaden som läkemedel. |
| --- | --- |

3.

Har godkänts av en statlig myndighet för att släppas ut på marknaden som läkemedel.

| e) | Svampar, såväl naturliga som förstärkta eller modifierade, antingen som ”isolerade levande kulturer” eller som material som innehåller levande material som avsiktligt har blivit inympat eller förorenat med sådana kulturer, enligt följande:






  1. | Coccidioides immitis. |
| --- | --- | --- |

e)

Svampar, såväl naturliga som förstärkta eller modifierade, antingen som ”isolerade levande kulturer” eller som material som innehåller levande material som avsiktligt har blivit inympat eller förorenat med sådana kulturer, enligt följande:

1.

Coccidioides immitis.

| 2. | Coccidioides posadsii. |
| --- | --- |

2.

Coccidioides posadsii.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C351 omfattar inte ”vaccin” eller ”immuntoxiner”. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1C353
  ’Genetiska element’ och ’genetiskt modifierade organismer’ enligt följande:

| a) | Varje ’genetiskt modifierad organism’ som innehåller, eller varje ’genetiskt element’ som kodar för, något av följande:






  1. | Alla gener som är specifika för något av de virus som specificeras i avsnitt 1C351.a eller 1C354.a. |
| --- | --- | --- |

a)

Varje ’genetiskt modifierad organism’ som innehåller, eller varje ’genetiskt element’ som kodar för, något av följande:

1.

Alla gener som är specifika för något av de virus som specificeras i avsnitt 1C351.a eller 1C354.a.

| 2. | Varje gen som är specifik för någon bakterie som specificeras i avsnitt 1C351.c. eller 1C354.b eller för en svamp som specificeras i avsnitt 1C351.e eller 1C354.c, och som har någon av följande egenskaper:






  a) | i sig själv eller genom sina transkriberade eller translaterade produkter utgör en betydande risk för människors, djurs eller växters hälsa, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Varje gen som är specifik för någon bakterie som specificeras i avsnitt 1C351.c. eller 1C354.b eller för en svamp som specificeras i avsnitt 1C351.e eller 1C354.c, och som har någon av följande egenskaper:

a)

i sig själv eller genom sina transkriberade eller translaterade produkter utgör en betydande risk för människors, djurs eller växters hälsa, eller

| b) | kan ’ge eller förstärka patogenitet’, eller |
| --- | --- |

b)

kan ’ge eller förstärka patogenitet’, eller

| 3. | Alla ”toxiner” som specificeras i avsnitt 1C351.d eller ”toxinkomponenter” av dessa. |
| --- | --- |

3.

Alla ”toxiner” som specificeras i avsnitt 1C351.d eller ”toxinkomponenter” av dessa.

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Genetiskt modifierade organismer’ inbegriper organismer i vilka nukleinsyrasekvenserna har skapats eller modifierats genom medveten molekylär manipulation. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Genetiska element’ omfattar bland annat kromosomer, genom, plasmider, transposoner, vektorer och inaktiverade organismer som innehåller nukleinsyrafragment som är möjliga att återskapa, vare sig de är genetiskt modifierade eller icke modifierade, eller helt eller delvis kemiskt syntetiserade. När det gäller kontroll av genetiska element betraktas nukleinsyror från inaktiverade organismer, virus, eller prover som möjliga att återskapa om inaktiveringen och beredningen av materialet syftar till, eller har visat sig, underlätta isolering, rening, amplifiering, detektion eller identifiering av nukleinsyror. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ’Ge eller förstärka patogenitet’ innebär att införandet eller integreringen av nukleinsyrasekvensen/-erna sannolikt möjliggör eller ökar den mottagande organismens lämplighet att användas för att avsiktligt orsaka sjukdom eller död. Detta kan inbegripa ändringar av bland annat: virulens, överförbarhet, stabilitet, infektionsväg, spektrum av värdorganismer, förökningsförmåga, förmåga att kringgå eller undertrycka värdorganismens immunitet, resistens mot medicinska motåtgärder, eller detekterbarhet. |
| --- | --- |

3.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 1C353 omfattar inte nukleinsyrasekvenser av shiga-toxinproducerande Escherichia coli i serogrupperna O26, O45, O103, O104, O111, O121, O145, O157, och andra shiga-toxinproducerande serogrupper, utom genetiska element som kodar för shiga-toxin, eller för dess komponenter. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 1C353 omfattar inte ”vacciner”. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

1C354Växtpatogener enligt följande:

| a) | Virus, såväl naturliga som förstärkta eller modifierade, antingen som ”isolerade levande kulturer” eller som material som innehåller levande material som avsiktligt har blivit inympat eller förorenat med sådana kulturer, enligt följande:






  1. | Latent andeanskt potatisvirus (Potato Andean latent tymovirus). |
| --- | --- | --- |

a)

Virus, såväl naturliga som förstärkta eller modifierade, antingen som ”isolerade levande kulturer” eller som material som innehåller levande material som avsiktligt har blivit inympat eller förorenat med sådana kulturer, enligt följande:

1.

Latent andeanskt potatisvirus (Potato Andean latent tymovirus).

| 2. | Potato spindle tuber viroid |
| --- | --- |

2.

Potato spindle tuber viroid

| b) | Bakterier, naturliga, förstärkta eller modifierade, antingen i form av ”isolerade levande kulturer” eller som material som avsiktligt har blivit inympade eller förorenade med sådana kulturer, enligt följande:






  1. | Xanthomonas albilineans. |
| --- | --- | --- |

b)

Bakterier, naturliga, förstärkta eller modifierade, antingen i form av ”isolerade levande kulturer” eller som material som avsiktligt har blivit inympade eller förorenade med sådana kulturer, enligt följande:

1.

Xanthomonas albilineans.

| 2. | Xanthomonas axonopodis pv. citri (Xanthomonas campestris pv. citri A) [Xanthomonas campestris pv. citri]. |
| --- | --- |

2.

Xanthomonas axonopodis pv. citri (Xanthomonas campestris pv. citri A) [Xanthomonas campestris pv. citri].

| 3. | Xanthomonas oryzae pv. oryzae (Pseudomonas campestris pv. oryzae). |
| --- | --- |

3.

Xanthomonas oryzae pv. oryzae (Pseudomonas campestris pv. oryzae).

| 4. | Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus (Corynebacterium michiganensis subsp. sepedonicum eller Corynebacterium sepedonicum). |
| --- | --- |

4.

Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus (Corynebacterium michiganensis subsp. sepedonicum eller Corynebacterium sepedonicum).

| 5. | Ralstonia solanacearum, ras 3, biovar 2. |
| --- | --- |

5.

Ralstonia solanacearum, ras 3, biovar 2.

| c) | Svampar, naturliga, förstärkta eller modifierade, antingen i form av ”isolerade levande kulturer” eller som material som avsiktligt har blivit inympade eller förorenade med sådana kulturer, enligt följande:






  1. | Colletotrichum kahawae (Colletotrichum coffeanum var. virulans) |
| --- | --- | --- |

c)

Svampar, naturliga, förstärkta eller modifierade, antingen i form av ”isolerade levande kulturer” eller som material som avsiktligt har blivit inympade eller förorenade med sådana kulturer, enligt följande:

1.

Colletotrichum kahawae (Colletotrichum coffeanum var. virulans)

| 2. | Cochliobolus miyabeanus (Helminthosporium oryzae) |
| --- | --- |

2.

Cochliobolus miyabeanus (Helminthosporium oryzae)

| 3. | Microcyclus ulei (syn. Dothidella ulei) |
| --- | --- |

3.

Microcyclus ulei (syn. Dothidella ulei)

| 4. | Puccinia graminis ssp. graminis var. graminis / Puccinia graminis ssp. graminis var. stakmanii (Puccinia graminis [syn. Puccinia graminis f. sp. tritici]) |
| --- | --- |

4.

Puccinia graminis ssp. graminis var. graminis / Puccinia graminis ssp. graminis var. stakmanii (Puccinia graminis [syn. Puccinia graminis f. sp. tritici])

| 5. | Puccinia striiformis (syn. Puccinia glumarum) |
| --- | --- |

5.

Puccinia striiformis (syn. Puccinia glumarum)

| 6. | Magnaporthe oryzae (Pyricularia oryzae) |
| --- | --- |

6.

Magnaporthe oryzae (Pyricularia oryzae)

| 7. | Peronosclerospora philippinensis (Peronosclerospora sacchari) |
| --- | --- |

7.

Peronosclerospora philippinensis (Peronosclerospora sacchari)

| 8. | Sclerophthora rayssiae var. zeae |
| --- | --- |

8.

Sclerophthora rayssiae var. zeae

| 9. | Synchytrium endobioticium |
| --- | --- |

9.

Synchytrium endobioticium

| 10. | Tilletia indica |
| --- | --- |

10.

Tilletia indica

| 11. | Thecaphora solani |
| --- | --- |

11.

Thecaphora solani

1C450Giftiga kemikalier och prekursorer för giftiga kemikalier, enligt följande, och ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av dessa:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 1C350, 1C351.d. OCH KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Giftiga kemikalier enligt följande:






  1. | Amiton: O,O-dietyl-S-[2(dietylamino)etyl]fosforotiolat (CAS 78-53-5) och motsvarande alkylerade eller protonerade salter. |
| --- | --- | --- |

a)

Giftiga kemikalier enligt följande:

1.

Amiton: O,O-dietyl-S-[2(dietylamino)etyl]fosforotiolat (CAS 78-53-5) och motsvarande alkylerade eller protonerade salter.

| 2. | PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluor-2-(trifluormetyl)-1-propen (CAS 382-21-8). |
| --- | --- |

2.

PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluor-2-(trifluormetyl)-1-propen (CAS 382-21-8).

| 3. | SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR BZ: 3-quinuklidinylbensilat (CAS 6581-06-2) |
| --- | --- |

3.

SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING FÖR BZ: 3-quinuklidinylbensilat (CAS 6581-06-2)

| 4. | Fosgen: Karbonyldiklorid (CAS 75-44-5) |
| --- | --- |

4.

Fosgen: Karbonyldiklorid (CAS 75-44-5)

| 5. | Cyanklorid (CAS 506-77-4) |
| --- | --- |

5.

Cyanklorid (CAS 506-77-4)

| 6. | Vätecyanid (CAS 74-90-8) |
| --- | --- |

6.

Vätecyanid (CAS 74-90-8)

| 7. | Klorpikrin: triklornitrometan (CAS 76-06-2) |
| --- | --- |

7.

Klorpikrin: triklornitrometan (CAS 76-06-2)

| Anmärkning 1: | För export till ”stater som inte är parter i konventionen om kemiska vapen” omfattar avsnitt 1C450 inte ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av de kemikalier som specificeras i avsnitt 1C450.a.1 och a.2 i vilka ingen individuellt specificerad kemikalie utgör mer än 1 viktprocent av blandningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | För export till ”stater som är parter i konventionen om kemiska vapen” omfattar avsnitt 1C450 inte ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av de kemikalier som specificeras i avsnitt 1C450.a.1 och a.2 i vilka ingen individuellt specificerad kemikalie utgör mer än 30 viktprocent av blandningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Avsnitt 1C450 omfattar inte ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av de kemikalier som specificeras i avsnitt 1C450.a.4, a.5, a.6 och a.7 i vilka ingen individuellt specificerad kemikalie utgör mer än 30 viktprocent av blandningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

| Anmärkning 4: | Avsnitt 1C450 omfattar inte produkter som identifieras som konsumentvaror förpackade för detaljhandelsförsäljning för personligt bruk eller förpackade för enskilt bruk. |
| --- | --- |

Anmärkning 4:

| b) | Giftiga kemiska prekursorer enligt följande:






  1. | Kemikalier, andra än de som anges i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning eller i avsnitt 1C350, som innehåller en fosforatom till vilken är bunden en metyl-, etyl- eller propyl- (normal eller iso-)grupp men inga ytterligare kolatomer.








  Anmärkning: | Avsnitt 1C450.b.1 omfattar inte fonofos: O-etyl-S-fenyletylditiofosfonat (CAS 944-22-9) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Giftiga kemiska prekursorer enligt följande:

1.

Kemikalier, andra än de som anges i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning eller i avsnitt 1C350, som innehåller en fosforatom till vilken är bunden en metyl-, etyl- eller propyl- (normal eller iso-)grupp men inga ytterligare kolatomer.

Anmärkning:

| 2. | N,N-dialkyl-[metyl, etyl eller propyl (normal eller iso-)]-fosforamidodihalider, andra än N,N-dimetylfosforamidodiklorid.








  ANM.: | Se avsnitt 1C350.57 för N,N-dimetylfosforamidodiklorid. |
| --- | --- | --- |

2.

N,N-dialkyl-[metyl, etyl eller propyl (normal eller iso-)]-fosforamidodihalider, andra än N,N-dimetylfosforamidodiklorid.

ANM.:

| 3. | Dialkyl [metyl, etyl eller propyl (normal eller iso-)] N,N-dialkyl [metyl, etyl eller propyl (normal eller iso)]-fosforamidater, andra än dietyl-N,N-dimetylfosforamidat, som anges i avsnitt 1C350. |
| --- | --- |

3.

Dialkyl [metyl, etyl eller propyl (normal eller iso-)] N,N-dialkyl [metyl, etyl eller propyl (normal eller iso)]-fosforamidater, andra än dietyl-N,N-dimetylfosforamidat, som anges i avsnitt 1C350.

| 4. | N,N-dialkyl [metyl, etyl eller propyl (normal eller iso)] aminoetyl-2-klorider och motsvarande protonerade salter, andra än N,N-diisopropyl-(beta)-aminoetylklorid eller N,N-diisopropyl-(beta)-aminoetylkloridhydroklorid, som anges i avsnitt 1C350. |
| --- | --- |

4.

N,N-dialkyl [metyl, etyl eller propyl (normal eller iso)] aminoetyl-2-klorider och motsvarande protonerade salter, andra än N,N-diisopropyl-(beta)-aminoetylklorid eller N,N-diisopropyl-(beta)-aminoetylkloridhydroklorid, som anges i avsnitt 1C350.

| 5. | N,N-dialkyl-[metyl, etyl eller propyl (normal eller iso-)]-aminoetan-2-oler och motsvarande protonerade salter, andra än N,N-diisopropyl(beta)aminoetanol (CAS 96-80-0) och N,N-dietylaminoetanol (CAS 100-37-8), som specificeras i avsnitt 1C350.








  Anmärkning: | Avsnitt 1C450.b.5 omfattar inte följande:








  a) | N,N-dimetylaminoetanol (CAS 108-01-0) och motsvarande protonerade salter. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

N,N-dialkyl-[metyl, etyl eller propyl (normal eller iso-)]-aminoetan-2-oler och motsvarande protonerade salter, andra än N,N-diisopropyl(beta)aminoetanol (CAS 96-80-0) och N,N-dietylaminoetanol (CAS 100-37-8), som specificeras i avsnitt 1C350.

Anmärkning:

a)

N,N-dimetylaminoetanol (CAS 108-01-0) och motsvarande protonerade salter.

| b) | Protonerade salter av N,N-dietylaminoetanol (CAS 100-37-8). |
| --- | --- |

b)

Protonerade salter av N,N-dietylaminoetanol (CAS 100-37-8).

| 6. | N,N-dialkyl-[metyl, etyl eller propyl (normal eller iso-)]-aminoetan-2-tioler och motsvarande protonerade salter, andra än N,N-diisopropyl(beta)aminoetantiol (CAS 5842-07-9) och N,N-diisopropylaminoetantiolhydroklorid (CAS 41480-75-5), som specificeras i avsnitt 1C350. |
| --- | --- |

6.

N,N-dialkyl-[metyl, etyl eller propyl (normal eller iso-)]-aminoetan-2-tioler och motsvarande protonerade salter, andra än N,N-diisopropyl(beta)aminoetantiol (CAS 5842-07-9) och N,N-diisopropylaminoetantiolhydroklorid (CAS 41480-75-5), som specificeras i avsnitt 1C350.

| 7. | Se avsnitt 1C350 när det gäller etyldietanolamin (CAS 139-87-7). |
| --- | --- |

7.

Se avsnitt 1C350 när det gäller etyldietanolamin (CAS 139-87-7).

| 8. | Metyldietanolamin (CAS 105-59-9). |
| --- | --- |

8.

Metyldietanolamin (CAS 105-59-9).

| Anmärkning 1: | För export till ”stater som inte är parter i konventionen om kemiska vapen” omfattar avsnitt 1C450 inte ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av de kemikalier som specificeras i avsnitt 1C450.b.1, b.2, b.3, b.4, b.5 och b.6 i vilka ingen individuellt specificerad kemikalie utgör mer än 10 viktprocent av blandningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | För export till ”stater som är parter i konventionen om kemiska vapen” omfattar avsnitt 1C450 inte ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av de kemikalier som specificeras i avsnitt 1C450.b.1, b.2, b.3, b.4, b.5 och b.6 i vilka ingen individuellt specificerad kemikalie utgör mer än 30 viktprocent av blandningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Avsnitt 1C450 omfattar inte ”kemiska blandningar” som innehåller en eller flera av de kemikalier som specificeras i avsnitt 1C450.b.8 i vilka ingen individuellt specificerad kemikalie utgör mer än 30 viktprocent av blandningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

| Anmärkning 4: | Avsnitt 1C450 omfattar inte produkter som identifieras som konsumentvaror förpackade för detaljhandelsförsäljning för personligt bruk eller förpackade för enskilt bruk. |
| --- | --- |

Anmärkning 4:

1DProgramvara

1D001
  ”Programvara” som är särskilt utformad eller modifierad för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitten 1B001–1B003.

1D002
  ”Programvara” för ”utveckling” av organiska ”matriser”, metall-”matriser”, kol-”matris”-laminat eller ”kompositer”.

1D003
  ”Programvara” som är särskilt utformad eller modifierad för att utrustning ska kunna utföra de funktioner som utförs av utrustning som specificeras i avsnitt 1A004.c eller 1A004.d.

1D101
  ”Programvara” som är särskilt utformad eller modifierad för drift eller underhåll av produkter som specificeras i avsnitt 1B101, 1B102, 1B115, 1B117, 1B118 eller 1B119.

1D103
  ”Programvara” speciellt utformad för analys av sannolikheten för upptäckt av reducerade radarreflektioner, ultravioletta/infraröda och akustiska signaturer.

1D201
  ”Programvara” som är särskilt utformad för ”användning” av produkter som specificeras i avsnitt 1B201.

1ETeknik

1E001
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning eller material som specificeras i avsnitt 1A002–1A005, 1A006.b., 1A007, 1B eller 1C.

1E002Annan ”teknik” enligt följande:

| a) | ”Teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av polybensotiazoler eller polybensooxazoler. |
| --- | --- |

a)

”Teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av polybensotiazoler eller polybensooxazoler.

| b) | ”Teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av fluorelastomerföreningar som innehåller åtminstone en vinyletermonomer. |
| --- | --- |

b)

”Teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av fluorelastomerföreningar som innehåller åtminstone en vinyletermonomer.

| c) | ”Teknik” för konstruktion eller ”produktion” av följande keramiska pulver eller keramiska material som inte är ”kompositer”:






  1. | Keramiska pulver som har alla följande egenskaper:






  a) | Någon av följande sammansättningar:






  1. | Enkla eller komplexa oxider av zirkonium och komplexa oxider av kisel eller aluminium, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

”Teknik” för konstruktion eller ”produktion” av följande keramiska pulver eller keramiska material som inte är ”kompositer”:

1.

Keramiska pulver som har alla följande egenskaper:

a)

Någon av följande sammansättningar:

1.

Enkla eller komplexa oxider av zirkonium och komplexa oxider av kisel eller aluminium,

| 2. | enkla bornitrider (kubisk kristallinsk form), |
| --- | --- |

2.

enkla bornitrider (kubisk kristallinsk form),

| 3. | enkla eller komplexa kisel- eller borkarbider, eller |
| --- | --- |

3.

enkla eller komplexa kisel- eller borkarbider, eller

| 4. | enkla eller komplexa kiselnitrider. |
| --- | --- |

4.

enkla eller komplexa kiselnitrider.

| b) | Någon av följande totala metalliska föroreningar (exklusive avsiktliga tillsatser):






  1. | Mindre än 1 000 ppm för enkla oxider eller karbider, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Någon av följande totala metalliska föroreningar (exklusive avsiktliga tillsatser):

1.

Mindre än 1 000 ppm för enkla oxider eller karbider, eller

| 2. | Mindre än 5 000 ppm för komplexa föreningar eller enkla nitrider, och |
| --- | --- |

2.

Mindre än 5 000 ppm för komplexa föreningar eller enkla nitrider, och

| c) | Som är något av följande:






  1. | Zirkonium (CAS 1314-23-4) där den genomsnittliga partikelstorleken är högst 1 μm och högst 10 % av partiklarna är större än 5 μm, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Som är något av följande:

1.

Zirkonium (CAS 1314-23-4) där den genomsnittliga partikelstorleken är högst 1 μm och högst 10 % av partiklarna är större än 5 μm, eller

| 2. | Andra keramiska pulver där den genomsnittliga partikelstorleken är högst 5 μm och högst 10 % av partiklarna är större än 10 μm. |
| --- | --- |

2.

Andra keramiska pulver där den genomsnittliga partikelstorleken är högst 5 μm och högst 10 % av partiklarna är större än 10 μm.

| 2. | Keramiska material som inte är ”kompositer” sammansatta av material som specificeras i avsnitt 1E002.c.1.








  Anmärkning: | Avsnitt 1E002.c.2 omfattar inte ”teknik” för slipmedel. |
| --- | --- | --- |

2.

Keramiska material som inte är ”kompositer” sammansatta av material som specificeras i avsnitt 1E002.c.1.

Anmärkning:

| d) | Används inte. |
| --- | --- |

d)

Används inte.

| e) | ”Teknik” för installation, underhåll eller reparation av material som specificeras i avsnitt 1C001. |
| --- | --- |

e)

”Teknik” för installation, underhåll eller reparation av material som specificeras i avsnitt 1C001.

| f) | ”Teknik” för reparation av ”komposit”strukturer, laminat eller material som specificeras i avsnitt 1A002 eller 1C007.c.








  Anmärkning: | Avsnitt 1E002.f omfattar inte ”teknik” för reparation av ”civila luftfartyg” med hjälp av material som innehåller kol-”fibrer eller fiberliknande material” samt epoxiharts, och som beskrivs i ”luftfartygs”-tillverkarens manualer. |
| --- | --- | --- |

f)

”Teknik” för reparation av ”komposit”strukturer, laminat eller material som specificeras i avsnitt 1A002 eller 1C007.c.

Anmärkning:

| g) | ”Bibliotek” som är särskilt utformade eller modifierade för att utrustning ska kunna utföra de funktioner som utförs av utrustning som specificeras i avsnitt 1A004.c eller 1A004.d. |
| --- | --- |

g)

”Bibliotek” som är särskilt utformade eller modifierade för att utrustning ska kunna utföra de funktioner som utförs av utrustning som specificeras i avsnitt 1A004.c eller 1A004.d.

1E101
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av varor som specificeras i avsnitt 1A102, 1B001, 1B101, 1B102, 1B115–1B119, 1C001, 1C101, 1C107, 1C111–1C118, 1D101 eller 1D103.

1E102
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av ”programvara” som specificeras i avsnitt 1D001, 1D101 eller 1D103.

1E103
  ”Teknik” för reglering av temperatur, tryck eller atmosfär i autoklaver eller hydroklaver när dessa används för ”produktion” av ”kompositer” eller delvis bearbetade ”kompositer”.

1E104
  ”Teknik” för ”produktion” av pyrolytiskt erhållet material på en form, dorn eller annat underlag från prekursorgaser som bryts ned inom temperaturintervallet 1 573 K (1 300 °C) till 3 173 K (2 900 °C) vid tryck på mellan 130 Pa och 20 kPa.

| Anmärkning: | Avsnitt 1E104 inbegriper ”teknik” för bildandet av prekursorgaser, bestämning av flödeshastigheter och processkontrollscheman och parametrar. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1E201
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av varor som specificeras i avsnitt 1A002, 1A007, 1A202, 1A225–1A227, 1B201, 1B225–1B234, 1C002.b.3 eller b.4, 1C010.b, 1C202, 1C210, 1C216, 1C225–1C241 eller 1D201.

1E202
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av varor som specificeras i avsnitt 1A007, 1A202 eller 1A225–1A227.

1E203
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av ”programvara” som specificeras i avsnitt 1D201.

DEL IV

Kategori 2

KATEGORI 2 – MATERIALBEARBETNING

2ASystem, utrustning och komponenter

| ANM.: | För tystgående lager, se kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- |

ANM.:

2A001Lager och lagersystem med låg friktion samt komponenter, enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2A101. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Kullager och massiva rullager, alla med toleranser som har specificerats av tillverkaren i enlighet med ISO 492 toleransklass 4 eller klass 2 (eller nationella motsvarigheter) eller bättre, och där både ’ringar’ och ’rullkroppar’, är tillverkade av monel eller beryllium.








  Anmärkning: | Avsnitt 2A001.a omfattar inte koniska rullager. |
| --- | --- | --- |

a)

Kullager och massiva rullager, alla med toleranser som har specificerats av tillverkaren i enlighet med ISO 492 toleransklass 4 eller klass 2 (eller nationella motsvarigheter) eller bättre, och där både ’ringar’ och ’rullkroppar’, är tillverkade av monel eller beryllium.

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Med ’ring’ avses den ringformade delen av radialrullager med en eller flera rullbanor (ISO 5593:1997). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med ’rullkropp’ avses kulor eller rullar som rullar mellan rullbanor (ISO 5593:1997). |
| --- | --- |

2.

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | Aktiva magnetiska lagersystem som använder något av följande, och därtill särskilt konstruerade komponenter:






  1. | Material med en flödestäthet på 2,0 T eller mer och en sträckgräns som överstiger 414 MPa. |
| --- | --- | --- |

c)

Aktiva magnetiska lagersystem som använder något av följande, och därtill särskilt konstruerade komponenter:

1.

Material med en flödestäthet på 2,0 T eller mer och en sträckgräns som överstiger 414 MPa.

| 2. | Helt elektromagnetisk tredimensionell likpolig manövrering av förspänningen, eller |
| --- | --- |

2.

Helt elektromagnetisk tredimensionell likpolig manövrering av förspänningen, eller

| 3. | Högtemperatursensorer för positionering (450 K (177 °C) eller högre). |
| --- | --- |

3.

Högtemperatursensorer för positionering (450 K (177 °C) eller högre).

2A101Andra radialkullager än dem som specificeras i avsnitt 2A001, förutsatt att de har alla toleranser specificerade i enlighet med ISO 492 toleransklass 2 (eller ANSI/ABMA Std 20 toleransklass ABEC-9 eller andra nationella motsvarigheter) eller bättre och har alla följande egenskaper:

| a) | En innerring med en håldiameter på mellan 12 mm och 50 mm. |
| --- | --- |

a)

En innerring med en håldiameter på mellan 12 mm och 50 mm.

| b) | En ytterring med en ytterdiameter på mellan 25 mm och 100 mm, och |
| --- | --- |

b)

En ytterring med en ytterdiameter på mellan 25 mm och 100 mm, och

| c) | En bredd på mellan 10 mm och 20 mm. |
| --- | --- |

c)

En bredd på mellan 10 mm och 20 mm.

2A225Smältdeglar tillverkade av material som är resistenta mot flytande aktinidmetaller enligt följande:

| a) | Smältdeglar som har följande två egenskaper:






  1. | En volym mellan 150 cm3 och 8 000 cm3, och |
| --- | --- | --- |

a)

Smältdeglar som har följande två egenskaper:

1.

En volym mellan 150 cm3 och 8 000 cm3, och

| 2. | tillverkade av eller belagda med något av följande material, eller en kombination av följande material, med en total orenhetsgrad på högst 2 viktprocent:






  a) | Kalciumfluorid (CaF2). |
| --- | --- | --- |

2.

tillverkade av eller belagda med något av följande material, eller en kombination av följande material, med en total orenhetsgrad på högst 2 viktprocent:

a)

Kalciumfluorid (CaF2).

| b) | Kalciumzirkonat (metazirkonat) (CaZrO3). |
| --- | --- |

b)

Kalciumzirkonat (metazirkonat) (CaZrO3).

| c) | Ceriumsulfid (Ce2S3). |
| --- | --- |

c)

Ceriumsulfid (Ce2S3).

| d) | Erbiumoxid (erbia) (Er2O3). |
| --- | --- |

d)

Erbiumoxid (erbia) (Er2O3).

| e) | Hafniumoxid (hafnia) (HfO2). |
| --- | --- |

e)

Hafniumoxid (hafnia) (HfO2).

| f) | Magnesiumoxid (MgO). |
| --- | --- |

f)

Magnesiumoxid (MgO).

| g) | Nitrerad niob-titan-volframlegering (ca 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W). |
| --- | --- |

g)

Nitrerad niob-titan-volframlegering (ca 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W).

| h) | Yttriumoxid (yttria) (Y2O3). eller |
| --- | --- |

h)

Yttriumoxid (yttria) (Y2O3). eller

| i) | Zirkoniumoxid (zirconia) (ZrO2). |
| --- | --- |

i)

Zirkoniumoxid (zirconia) (ZrO2).

| b) | Smältdeglar som har följande två egenskaper:






  1. | En volym mellan 50 cm3 och 2 000 cm3, och |
| --- | --- | --- |

b)

Smältdeglar som har följande två egenskaper:

1.

En volym mellan 50 cm3 och 2 000 cm3, och

| 2. | Tillverkade av eller fodrade med tantal som har en renhet på 99,9 viktprocent eller högre. |
| --- | --- |

2.

Tillverkade av eller fodrade med tantal som har en renhet på 99,9 viktprocent eller högre.

| c) | Smältdeglar som har alla följande egenskaper:






  1. | En volym mellan 50 cm3 och 2 000 cm3, |
| --- | --- | --- |

c)

Smältdeglar som har alla följande egenskaper:

1.

En volym mellan 50 cm3 och 2 000 cm3,

| 2. | Tillverkade av eller fodrade med tantal som har en renhet på 98 viktprocent eller högre. och |
| --- | --- |

2.

Tillverkade av eller fodrade med tantal som har en renhet på 98 viktprocent eller högre. och

| 3. | Belagda med tantalkarbid, -nitrid eller -borid (eller någon kombination därav). |
| --- | --- |

3.

Belagda med tantalkarbid, -nitrid eller -borid (eller någon kombination därav).

2A226Ventiler som har alla följande egenskaper:

| a) | En ’nominell storlek’ av 5 mm eller mer, |
| --- | --- |

a)

En ’nominell storlek’ av 5 mm eller mer,

| b) | med bälgtätning, och |
| --- | --- |

b)

med bälgtätning, och

| c) | helt tillverkade av eller fodrade med aluminium, aluminiumlegering, nickel eller nickellegering som innehåller mer än 60 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

c)

helt tillverkade av eller fodrade med aluminium, aluminiumlegering, nickel eller nickellegering som innehåller mer än 60 viktprocent nickel.

Teknisk anmärkning:

För ventiler med olika in- och utloppsdiametrar avser den ’nominella storleken’ i avsnitt 2A226 den minsta diametern.

2BTest-, inspektions- och produktionsutrustning

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Sekundära parallella konturskapande axlar, (t.ex. w-axeln i en horisontell arborrmaskin eller en sekundär roterande axel vars centrumlinje är parallell med den primära roterande axeln), ska inte räknas in i det totala antalet konturskapande axlar. Roterande axlar behöver inte kunna vridas mer än 360o. En roterande axel kan drivas av en linjär axel (t.ex. en skruv eller en kuggstångsväxel). |
| --- | --- |

1.

| 2. | I avsnitt 2B är det antal axlar som kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning” lika med det antal axlar längs eller runt vilka, under bearbetningen av arbetsstycket, samtidiga och inbördes relaterade rörelser sker mellan arbetsstycket och ett verktyg. Hit räknas inte några ytterligare axlar längs eller runt vilka annan inbördes rörelse i maskinen sker, såsom








  a) | avrivningssystem för slipmaskiner, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

avrivningssystem för slipmaskiner,

| b) | parallella roterande axlar konstruerade för upphängning av separata arbetsstycken, |
| --- | --- |

b)

parallella roterande axlar konstruerade för upphängning av separata arbetsstycken,

| c) | kolinjära roterande axlar konstruerade för hantering av samma arbetsstycke genom att detta hålls fast från olika håll i en chuck. |
| --- | --- |

c)

kolinjära roterande axlar konstruerade för hantering av samma arbetsstycke genom att detta hålls fast från olika håll i en chuck.

| 3. | Nomenklaturen för axlarna ska vara i överensstämmelse med Internationell Standard ISO 841:2001, Industrial automation systems and integration – Numerical Control of machines – Coordinate system and motion nomenclature. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I avsnitten 2B001–2B009 ska en ”tippbar spindel” räknas som en roterande axel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ’Angiven ”repetitionsnoggrannhet avseende en maskinrörelse i en riktning till en position”
  ’ får användas för varje verktygsmaskinmodell som ett alternativ till individuella maskintester och ska bestämmas enligt följande:








  a) | Välj ut fem maskiner av en modell som ska få ett värde. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Välj ut fem maskiner av en modell som ska få ett värde.

| b) | Mät den linjära axelns repeterbarhet (R↑,R↓) enligt ISO 230-2:2014 och bedöm ”repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” för varje axel på alla fem maskinerna. |
| --- | --- |

b)

Mät den linjära axelns repeterbarhet (R↑,R↓) enligt ISO 230-2:2014 och bedöm ”repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” för varje axel på alla fem maskinerna.

| c) | Bestäm det aritmetiska medelvärdet för ”repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” för varje axel på alla fem maskiner tillsammans. Dessa aritmetiska medelvärden för ”repetitionsnoggrannhet avseende en maskinrörelse i en riktning till en position”
  (



  ) blir det angivna värdet för varje axel på denna modell (



  ,



  , ...). |
| --- | --- |

c)

Formula

Formula

Formula

| d) | Eftersom kategori 2-förteckningen hänför sig till varje linjär axel kommer det att finnas lika många angivna värden för ”repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” som linjära axlar. |
| --- | --- |

d)

Eftersom kategori 2-förteckningen hänför sig till varje linjär axel kommer det att finnas lika många angivna värden för ”repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” som linjära axlar.

| e) | Om någon axel på en maskinmodell som inte specificeras i avsnitt 2B001.a–2B001.c har en angiven ”repetitionsnoggrannhet avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” som är lika med eller mindre än den angivna ”repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” för varje verktygsmaskinmodell plus 0,7 μm, bör man kräva att byggaren bekräftar noggrannhetsnivån en gång var 18:e månad. |
| --- | --- |

e)

Om någon axel på en maskinmodell som inte specificeras i avsnitt 2B001.a–2B001.c har en angiven ”repetitionsnoggrannhet avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” som är lika med eller mindre än den angivna ”repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” för varje verktygsmaskinmodell plus 0,7 μm, bör man kräva att byggaren bekräftar noggrannhetsnivån en gång var 18:e månad.

| 6. | I samband med avsnitten 2B001.a–2B001.c ska mätosäkerheten för verktygsmaskinernas ”repetitionsnoggrannhet avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” enligt definitionen i International Standard ISO 230-2:2014 eller motsvarande nationell standard, inte beaktas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I samband med avsnitten 2B001.a–2B001.c ska axlarna mätas enligt testförfarandena i punkt 5.3.2 i ISO 230-2:2014. Test av axlar som är längre än 2 meter ska göras över 2 meter långa segment. Axlar som är längre än 4 meter kräver flera test (t.ex. två test för axlar mellan 4 och 8 meter och tre test för axlar mellan 8 och 12 meter). Testerna ska göras över 2 meter långa segment och fördelas i lika stora intervall över axelns hela längd. Testsegmenten är jämnt fördelade över axelns hela längd, och eventuell överloppslängd ska fördelas jämnt i början, i mitten och i slutet av testsegmenten. Det lägsta värdet för ”repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” i alla testsegment ska rapporteras. |
| --- | --- |

7.

2B001Verktygsmaskiner och alla kombinationer av dessa, för bearbetning av metaller, keramer eller ”kompositer”, som, i enlighet med tillverkarens tekniska specifikation, kan utrustas med elektronisk utrustning för ”numerisk styrning” enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2B201. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning 1: | Avsnitt 2B001 omfattar inte verktygsmaskiner för särskilda ändamål som endast är avsedda för tillverkning av kuggar. Se avsnitt 2B003 för sådana maskiner. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 2B001 omfattar inte verktygsmaskiner för särskilda ändamål som enbart är avsedda för tillverkning av något av följande:








  a) | Kam- eller vevaxlar. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Kam- eller vevaxlar.

| b) | Verktyg eller fräsar. |
| --- | --- |

b)

Verktyg eller fräsar.

| c) | Matarskruvar. |
| --- | --- |

c)

Matarskruvar.

| d) | Graverade eller slipade delar av smycken, eller |
| --- | --- |

d)

Graverade eller slipade delar av smycken, eller

| e) | Tandproteser. |
| --- | --- |

e)

Tandproteser.

| Anmärkning 3: | En verktygsmaskin som klarar minst två av de tre funktionerna svarvning, fräsning och slipning (t.ex. en svarv med fräsningsfunktion), ska bedömas efter vart och ett av de relevanta avsnitten 2B001.a, 2B001.b eller 2B001.c. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

| Anmärkning 4: | En verktygsmaskin med additiv tillverkningskapacitet som komplement till förmågan till svarvning, fräsning eller slipning, ska bedömas efter vart och ett av de relevanta avsnitten 2B001.a, 2B001.b eller 2B001.c. |
| --- | --- |

Anmärkning 4:

| ANM.: | För maskiner för optisk slutbearbetning, se avsnitt 2B002. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Verktygsmaskiner för svarvning med två eller flera axlar som kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning” med något av följande:






  1. | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 0,9 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på mindre än 1,0 m. eller |
| --- | --- | --- |

a)

Verktygsmaskiner för svarvning med två eller flera axlar som kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning” med något av följande:

1.

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 0,9 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på mindre än 1,0 m. eller

| 2. | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,1 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på 1,0 meter eller mer. |
| --- | --- |

2.

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,1 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på 1,0 meter eller mer.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 2B001.a omfattar inte svarvar speciellt konstruerade för att producera kontaktlinser, som har allt av följande:








  a) | Maskinstyrningen är begränsad till användning av oftalmologiskt baserad programvara för delprogrammering av indata, och |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1:

a)

Maskinstyrningen är begränsad till användning av oftalmologiskt baserad programvara för delprogrammering av indata, och

| b) | vacuumchuck saknas. |
| --- | --- |

b)

vacuumchuck saknas.

| Anmärkning 2: | Avsnitt 2B001.a omfattar inte maskiner för stångarbete (Swissturn) som endast är avsedda för bearbetning av stänger som matas genom maskinen, om den maximala stångdiametern är mindre än eller lika med 42 mm och möjligheter till chuckmontering saknas. Maskinerna får även vara utrustade för borrning eller fräsning, för bearbetning av detaljer vars diameter understiger 42 mm. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| b) | Verktygsmaskiner för fräsning som uppfyller något av följande:






  1. | Tre linjära axlar plus en roterande axel, som kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning” med någon av följande egenskaper:






  a) | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 0,9 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på mindre än 1,0 m. eller |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Verktygsmaskiner för fräsning som uppfyller något av följande:

1.

Tre linjära axlar plus en roterande axel, som kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning” med någon av följande egenskaper:

a)

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 0,9 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på mindre än 1,0 m. eller

| b) | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,1 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på 1,0 meter eller mer. |
| --- | --- |

b)

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,1 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på 1,0 meter eller mer.

| 2. | Fem eller flera axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning” med något av följande:






  a) | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 0,9 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på mindre än 1,0 m. |
| --- | --- | --- |

2.

Fem eller flera axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning” med något av följande:

a)

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 0,9 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på mindre än 1,0 m.

| b) | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,4 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på minst 1 meter och mindre än 4 m, eller |
| --- | --- |

b)

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,4 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på minst 1 meter och mindre än 4 m, eller

| c) | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 6,0 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på 4 meter eller mer. |
| --- | --- |

c)

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 6,0 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på 4 meter eller mer.

| 3. | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” för jiggborrmaskiner är lika med eller mindre (bättre) än 1,1 μm längs med en eller flera linjära axlar. eller |
| --- | --- |

3.

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” för jiggborrmaskiner är lika med eller mindre (bättre) än 1,1 μm längs med en eller flera linjära axlar. eller

| 4. | Kuggbearbetningsmaskiner som har allt av följande:






  a) | Spindelns ”axialkast” och ”radialkast” är mindre (bättre) än 0,0004 mm (TIR), och |
| --- | --- | --- |

4.

Kuggbearbetningsmaskiner som har allt av följande:

a)

Spindelns ”axialkast” och ”radialkast” är mindre (bättre) än 0,0004 mm (TIR), och

| b) | slidens vinkelfel (gir, lutning, roll) är mindre (bättre) än 2 bågsekunder (TIR) över 300 mm rörelse. |
| --- | --- |

b)

slidens vinkelfel (gir, lutning, roll) är mindre (bättre) än 2 bågsekunder (TIR) över 300 mm rörelse.

| c) | Verktygsmaskiner för slipning som uppfyller något av följande:






  1. | Har allt av följande:






  a) | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,1 μm längs med en eller flera linjära axlar. och |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Verktygsmaskiner för slipning som uppfyller något av följande:

1.

Har allt av följande:

a)

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,1 μm längs med en eller flera linjära axlar. och

| b) | Tre eller fyra axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”. eller |
| --- | --- |

b)

Tre eller fyra axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”. eller

| 2. | Fem eller flera axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning” med något av följande:






  a) | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,1 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på mindre än 1 m. |
| --- | --- | --- |

2.

Fem eller flera axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning” med något av följande:

a)

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,1 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på mindre än 1 m.

| b) | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,4 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på minst 1 meter och mindre än 4 m, eller |
| --- | --- |

b)

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 1,4 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på minst 1 meter och mindre än 4 m, eller

| c) | ”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 6,0 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på 4 meter eller mer. |
| --- | --- |

c)

”Repetitionsnoggrannheten avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är lika med eller mindre (bättre) än 6,0 μm längs med en eller flera linjära axlar med en längd på 4 meter eller mer.

| Anmärkning: | Avsnitt 2B001.c omfattar inte slipmaskiner enligt följande:








  a) | Rundslipmaskiner för invändig, utvändig eller kombinerad invändig och utvändig slipning som har allt av följande:








  1. | Begränsade till cylindrisk slipning och |
| --- | --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Rundslipmaskiner för invändig, utvändig eller kombinerad invändig och utvändig slipning som har allt av följande:

1.

Begränsade till cylindrisk slipning och

| 2. | begränsade till ett arbetsstycke som är högst 150 mm i ytterdiameter eller längd. |
| --- | --- |

2.

begränsade till ett arbetsstycke som är högst 150 mm i ytterdiameter eller längd.

| b) | Maskiner speciellt konstruerade som jiggslipmaskiner som inte har någon z-axel eller w-axel och vars ”repetitionsnoggrannhet avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är mindre (bättre) än 1,1 μm. |
| --- | --- |

b)

Maskiner speciellt konstruerade som jiggslipmaskiner som inte har någon z-axel eller w-axel och vars ”repetitionsnoggrannhet avseende en maskinrörelse i en riktning till en position” är mindre (bättre) än 1,1 μm.

| c) | Planslipmaskiner. |
| --- | --- |

c)

Planslipmaskiner.

| d) | Trådlös elektrisk gnistbearbetningsmaskin (EDM) som har två eller flera roterande axlar som kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”. |
| --- | --- |

d)

Trådlös elektrisk gnistbearbetningsmaskin (EDM) som har två eller flera roterande axlar som kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”.

| e) | Verktygsmaskiner för borttagning av metaller, keramer eller ”kompositer” som har allt av följande:






  1. | Borttagning av material med hjälp av






  a) | vatten eller andra sprutade vätskor, inklusive sådana som innehåller slipmedelstillsatser, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Verktygsmaskiner för borttagning av metaller, keramer eller ”kompositer” som har allt av följande:

1.

Borttagning av material med hjälp av

a)

vatten eller andra sprutade vätskor, inklusive sådana som innehåller slipmedelstillsatser,

| b) | elektronstrålar, eller |
| --- | --- |

b)

elektronstrålar, eller

| c) | ”laser”strålar, och |
| --- | --- |

c)

”laser”strålar, och

| 2. | som har minst två roterande axlar som både






  a) | kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”, och |
| --- | --- | --- |

2.

som har minst två roterande axlar som både

a)

kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”, och

| b) | har en positionerings”noggrannhet” som är mindre (bättre) än 0,003o. |
| --- | --- |

b)

har en positionerings”noggrannhet” som är mindre (bättre) än 0,003o.

| f) | Långhålsborrmaskiner och svarvar som är modifierade för långhålsborrning, som har en borrkapacitet som är större än 5 m. |
| --- | --- |

f)

Långhålsborrmaskiner och svarvar som är modifierade för långhålsborrning, som har en borrkapacitet som är större än 5 m.

2B002
  ”Numeriskt styrda” verktygsmaskiner för optisk slutbearbetning, utrustade för selektivt borttagande av material för att producera icke-sfäriska optiska ytor med allt av följande:

| a) | Slutbearbetar formen till mindre (bättre) än 1,0 μm. |
| --- | --- |

a)

Slutbearbetar formen till mindre (bättre) än 1,0 μm.

| b) | Slutbearbetar till en ojämnhet som är mindre (bättre) än 100 nm rms. |
| --- | --- |

b)

Slutbearbetar till en ojämnhet som är mindre (bättre) än 100 nm rms.

| c) | Minst fyra axlar som kan styras samtidigt för ”konturstyrning”. och |
| --- | --- |

c)

Minst fyra axlar som kan styras samtidigt för ”konturstyrning”. och

| d) | Använder någon av följande processer:






  1. | Magnetreologisk slutbearbetning (’MRF’). |
| --- | --- | --- |

d)

Använder någon av följande processer:

1.

Magnetreologisk slutbearbetning (’MRF’).

| 2. | Elektroreologisk slutbearbetning (’ERF’). |
| --- | --- |

2.

Elektroreologisk slutbearbetning (’ERF’).

| 3. | ’Slutbearbetning med energirik partikelstråle’. |
| --- | --- |

3.

’Slutbearbetning med energirik partikelstråle’.

| 4. | ’Slutbearbetning med tänjbart membran’. eller |
| --- | --- |

4.

’Slutbearbetning med tänjbart membran’. eller

| 5. | ’Slutbearbetning med vätskestråle’. |
| --- | --- |

5.

’Slutbearbetning med vätskestråle’.

Tekniska anmärkningar:

I avsnitt 2B002 avses med

| 1. | ’MRF’: borttagande av material med hjälp av en magnetisk slipvätska vars viskositet styrs av ett magnetfält, |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’ERF’: borttagande med hjälp av en slipvätska vars viskositet styrs av ett elektriskt fält, |
| --- | --- |

2.

| 3. | ’slutbearbetning med energirik partikelstråle’: användning av RAP (Reactive Atom Plasmas) eller jonstrålar för selektivt borttagande av material, |
| --- | --- |

3.

| 4. | ’slutbearbetning med tänjbart membran’: en process som använder ett membran som utsätts för tryck och ändrar form för att komma i kontakt med arbetsstycket över en liten area, |
| --- | --- |

4.

| 5. | ’slutbearbetning med vätskestråle’: användning av en vätskeström för borttagning av material. |
| --- | --- |

5.

2B003
  ”Numeriskt styrda” verktygsmaskiner, speciellt konstruerade för skärning, finslipning, polering eller hening av härdade (Rockwell = 40 eller mer) spår, spiralskurna och dubbelspiralskurna kugghjul med en delningsdiameter som har allt av följande:

| a) | En delningsdiameter som är större än 1 250 mm. |
| --- | --- |

a)

En delningsdiameter som är större än 1 250 mm.

| b) | En kuggbredd som är minst 15 % av delningsdiametern. och |
| --- | --- |

b)

En kuggbredd som är minst 15 % av delningsdiametern. och

| c) | En kvalitet av AGMA 14 eller bättre (motsvarande ISO 1328 klass 3). |
| --- | --- |

c)

En kvalitet av AGMA 14 eller bättre (motsvarande ISO 1328 klass 3).

2B004Varma ”isostatiska pressar” som har alla följande egenskaper samt till dessa speciellt konstruerade komponenter och tillbehör:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 2B104 och 2B204. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | En kontrollerad termisk omgivning i slutet utrymme och ett kammarutrymme med en innerdiameter på minst 406 mm. och |
| --- | --- |

a)

En kontrollerad termisk omgivning i slutet utrymme och ett kammarutrymme med en innerdiameter på minst 406 mm. och

| b) | Något av följande:






  1. | Ett maximalt arbetstryck som överstiger 207 MPa. |
| --- | --- | --- |

b)

Något av följande:

1.

Ett maximalt arbetstryck som överstiger 207 MPa.

| 2. | En kontrollerad termisk omgivning som överstiger 1 773 K (1 500 °C). eller |
| --- | --- |

2.

En kontrollerad termisk omgivning som överstiger 1 773 K (1 500 °C). eller

| 3. | En anordning för kolväteimpregnering och för bortforsling av uppkomna restgaser. |
| --- | --- |

3.

En anordning för kolväteimpregnering och för bortforsling av uppkomna restgaser.

Teknisk anmärkning:

Med kammarens innerdiameter avses den del av kammaren där arbetstemperatur och -tryck kan hållas. I diametern ska inte inräknas utrymme för lasthållare. I diametern ska inte inräknas utrymme för lasthållare. Innerdiametern är den mindre av tryckkammarens eller den isolerade ugnskammarens, beroende på vilken av de två som är placerad i den andra.

| ANM.: | För speciellt konstruerade kapslar, formar och verktyg, se avsnitten 1B003 och 9B009 samt kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- |

ANM.:

2B005Följande utrustning, som är speciellt konstruerad för utfällning, behandling och styrning under behandlingen av oorganiska beläggningar, ytbeläggningar och ytförändringsbeläggningar, för substrat som anges i kolumn 2, med processer som beskrivs i kolumn 1 i tabellen efter avsnitt 2E003.f, samt speciellt konstruerad utrustning till denna för automatisk hantering, positionering, manövrering och styrning:

| a) | Utrustning för produktion med kemisk förångningsdeponering (CVD) som har alla följande egenskaper:








  ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2B105. |
| --- | --- | --- |

a)

Utrustning för produktion med kemisk förångningsdeponering (CVD) som har alla följande egenskaper:

ANM.:

| 1. | En process som är modifierad till en av följande typer:






  a) | Pulserande CVD. |
| --- | --- | --- |

1.

En process som är modifierad till en av följande typer:

a)

Pulserande CVD.

| b) | Styrd nukleär termisk deponering (CNTD, Controlled nucleation thermal deposition). eller |
| --- | --- |

b)

Styrd nukleär termisk deponering (CNTD, Controlled nucleation thermal deposition). eller

| c) | Plasmaförstärkt eller plasmaassisterad CVD. och |
| --- | --- |

c)

Plasmaförstärkt eller plasmaassisterad CVD. och

| 2. | Något av följande:






  a) | Fast monterade roterande högvakuumtätningar (tryck lika med eller mindre än 0,01 Pa). eller |
| --- | --- | --- |

2.

Något av följande:

a)

Fast monterade roterande högvakuumtätningar (tryck lika med eller mindre än 0,01 Pa). eller

| b) | Fast monterad utrustning för mätning eller styrning av tjockleken av pålagt skikt. |
| --- | --- |

b)

Fast monterad utrustning för mätning eller styrning av tjockleken av pålagt skikt.

| b) | Produktionsutrustning för jonimplantation som kan leverera 5 mA eller mera i jonstrålen. |
| --- | --- |

b)

Produktionsutrustning för jonimplantation som kan leverera 5 mA eller mera i jonstrålen.

| c) | Produktionsutrustning för fysisk elektronstråleförångning (EB-PVD) med en systemeffekt specificerad till att överstiga 80 kW och som innefattar något av följande:






  1. | Vätskenivåkontroll med hjälp av ett ”laser”-assisterat mätsystem som med precision kan styra inmatningen av götet, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Produktionsutrustning för fysisk elektronstråleförångning (EB-PVD) med en systemeffekt specificerad till att överstiga 80 kW och som innefattar något av följande:

1.

Vätskenivåkontroll med hjälp av ett ”laser”-assisterat mätsystem som med precision kan styra inmatningen av götet, eller

| 2. | en datorkontrollerad matningshastighet som övervakas med bildskärmar som arbetar med principen att genom luminiscens från de joniserade atomerna i förångningsstrålen mäta beläggningshastigheten för beläggningar som innehåller två eller flera beståndsdelar. |
| --- | --- |

2.

en datorkontrollerad matningshastighet som övervakas med bildskärmar som arbetar med principen att genom luminiscens från de joniserade atomerna i förångningsstrålen mäta beläggningshastigheten för beläggningar som innehåller två eller flera beståndsdelar.

| d) | Produktionsutrustning för plasmasprutning med något av följande:






  1. | Arbetar med styrd och reducerad atmosfär (lika med eller mindre än 10 kPa mätt ovanför och inom ett avstånd av 300 mm från strålkanonens munstycke) i en vakuumkammare, där trycket före plasmasprutningen kan sänkas ner till 0,01 Pa, eller |
| --- | --- | --- |

d)

Produktionsutrustning för plasmasprutning med något av följande:

1.

Arbetar med styrd och reducerad atmosfär (lika med eller mindre än 10 kPa mätt ovanför och inom ett avstånd av 300 mm från strålkanonens munstycke) i en vakuumkammare, där trycket före plasmasprutningen kan sänkas ner till 0,01 Pa, eller

| 2. | Fast monterad utrustning för mätning eller styrning av tjockleken av pålagt skikt. |
| --- | --- |

2.

Fast monterad utrustning för mätning eller styrning av tjockleken av pålagt skikt.

| e) | Produktionsutrustning för sputtering som kan avge strömtätheter på minst 0,1 mA/mm2 vid en förångningshastighet på minst 15 μm/tim. |
| --- | --- |

e)

Produktionsutrustning för sputtering som kan avge strömtätheter på minst 0,1 mA/mm2 vid en förångningshastighet på minst 15 μm/tim.

| f) | Produktionsutrustning för katodstrålebeläggning med hjälp av en utrustning som innehåller ett galler bestående av elektromagneter för att styra strålningspunkten på katoden. |
| --- | --- |

f)

Produktionsutrustning för katodstrålebeläggning med hjälp av en utrustning som innehåller ett galler bestående av elektromagneter för att styra strålningspunkten på katoden.

| g) | Produktionsutrustning för jonplätering kapabel till in situ-mätning av något av följande:






  1. | Tjocklek på substratet och matningshastighet, eller |
| --- | --- | --- |

g)

Produktionsutrustning för jonplätering kapabel till in situ-mätning av något av följande:

1.

Tjocklek på substratet och matningshastighet, eller

| 2. | optiska egenskaper. |
| --- | --- |

2.

optiska egenskaper.

| Anmärkning: | Avsnitt 2B005 omfattar inte utrustning för kemisk förångningsdeponering, katodstråle, sputtering, jonplätering eller joninplantation speciellt konstruerad för skärande och bearbetande verktyg. |
| --- | --- |

Anmärkning:

2B006Mät- eller inspektionssystem, utrustning, återkopplade positioneringsenheter och ”elektroniska sammansättningar” enligt följande:

| a) | Datorstyrda eller ”numeriskt styrda” koordinatmätmaskiner (CMM) som har en tredimensionell (volymetrisk) maximal tillåten längdmåttsavvikelse (E0,MPE) vid varje punkt inom maskinens arbetsområde (dvs. inom axellängden) som är lika med eller mindre (bättre) än (1,7 + L/1 000) μm (L är den uppmätta längden i mm), enligt ISO 10360-2:2009.


  Teknisk anmärkning:



  E0,MPE för den mest noggranna konfigurationen av CMM enligt tillverkarens specifikation (t.ex. bäst av följande: prob, mätstiftslängd, rörelseparametrar, omgivning) och med ”alla tillgängliga kompensationer” ska jämföras med tröskeln på 1,7 + L/1 000 μm.









  ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2B206. |
| --- | --- | --- |

a)

Datorstyrda eller ”numeriskt styrda” koordinatmätmaskiner (CMM) som har en tredimensionell (volymetrisk) maximal tillåten längdmåttsavvikelse (E0,MPE) vid varje punkt inom maskinens arbetsområde (dvs. inom axellängden) som är lika med eller mindre (bättre) än (1,7 + L/1 000) μm (L är den uppmätta längden i mm), enligt ISO 10360-2:2009.

Teknisk anmärkning:

E0,MPE för den mest noggranna konfigurationen av CMM enligt tillverkarens specifikation (t.ex. bäst av följande: prob, mätstiftslängd, rörelseparametrar, omgivning) och med ”alla tillgängliga kompensationer” ska jämföras med tröskeln på 1,7 + L/1 000 μm.

ANM.:

| b) | Mätinstrument eller system för mätning av linjärförskjutning, linjära återkopplade positioneringsenheter och ”elektroniska sammansättningar” enligt följande:








  Anmärkning: | Mätsystem med interferometer eller optisk givare, som innehåller en ”laser” specificeras endast i 2B006.b.3. och 2B206.c.








  1. | ’System som mäter kontaktlöst’ med en upplösning som är lika med eller mindre (bättre) än 0,2 μm inom 0–0,2 mm av ’mätområdet’.



  Tekniska anmärkningar:



  I avsnitt 2B006.b.1 gäller att








  1. | ’system som mäter kontaktlöst’ avser system som är konstruerade för att mäta avståndet mellan mätprob och mätobjekt längs en enda vektor, där mätproben eller mätobjektet är i rörelse. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Mätinstrument eller system för mätning av linjärförskjutning, linjära återkopplade positioneringsenheter och ”elektroniska sammansättningar” enligt följande:

Anmärkning:

1.

’System som mäter kontaktlöst’ med en upplösning som är lika med eller mindre (bättre) än 0,2 μm inom 0–0,2 mm av ’mätområdet’.

Tekniska anmärkningar:

I avsnitt 2B006.b.1 gäller att

1.

| 2. | ’mätområde’ avser avståndet mellan det minsta och det största arbetsavståndet. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Linjära återkopplade positioneringsenheter som är speciellt konstruerade för verktygsmaskiner och som har en ”noggrannhet” som är mindre (bättre) än (800 + [600 × L/1 000]) nm (L är den effektiva längden i mm). |
| --- | --- |

2.

Linjära återkopplade positioneringsenheter som är speciellt konstruerade för verktygsmaskiner och som har en ”noggrannhet” som är mindre (bättre) än (800 + [600 × L/1 000]) nm (L är den effektiva längden i mm).

| 3. | Mätsystem som har allt av följande:








  a) | Innehåller ”laser”. |
| --- | --- | --- |

3.

Mätsystem som har allt av följande:

a)

Innehåller ”laser”.

| b) | En upplösning över hela skalområdet som är lika med eller mindre (bättre) än 0,200 nm. och |
| --- | --- |

b)

En upplösning över hela skalområdet som är lika med eller mindre (bättre) än 0,200 nm. och

| c) | Förmåga att uppnå en ”mätosäkerhet” som är lika med eller mindre (bättre) än (1,6 + L/2 000) nm (L är den uppmätta längden i mm) vid varje punkt inom ett mätområde, när det kompenseras för refraktionsindexet för luft och mätningen löper över 30 sekunder vid en temperatur på 20 ± 0,01 °C. eller |
| --- | --- |

c)

Förmåga att uppnå en ”mätosäkerhet” som är lika med eller mindre (bättre) än (1,6 + L/2 000) nm (L är den uppmätta längden i mm) vid varje punkt inom ett mätområde, när det kompenseras för refraktionsindexet för luft och mätningen löper över 30 sekunder vid en temperatur på 20 ± 0,01 °C. eller

| 4. | ”Elektroniska sammansättningar” som är särskilt konstruerade för att ge återkopplingskapacitet i system som specificeras i avsnitt 2B006.b.3. |
| --- | --- |

4.

”Elektroniska sammansättningar” som är särskilt konstruerade för att ge återkopplingskapacitet i system som specificeras i avsnitt 2B006.b.3.

| c) | Roterande återkopplade positionsenheter som är speciellt konstruerade för verktygsmaskiner eller mätinstrument för mätning av vinkelförskjutning, med en vinkelpositionerings”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 0,9 bågsekunder.








  Anmärkning: | Avsnitt 2B006.c omfattar inte optiska instrument såsom autokollimatorer som använder parallellt ljus (t.ex. ”laser”-ljus) för att upptäcka vinkelförskjutning hos en spegel. |
| --- | --- | --- |

c)

Roterande återkopplade positionsenheter som är speciellt konstruerade för verktygsmaskiner eller mätinstrument för mätning av vinkelförskjutning, med en vinkelpositionerings”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 0,9 bågsekunder.

Anmärkning:

| d) | Utrustning för mätning av ytjämnhet (inklusive ytdefekter), genom att mäta den optiska spridningen med en känslighet som är 0,5 nm eller mindre (bättre).








  Anmärkning: | 2B006 inkluderar andra verktygsmaskiner än dem som specificeras i 2B001, förutsatt att de kan användas som mät- eller avsyningsmaskiner och uppfyller eller överskrider de kriterier som anges för mät- och avsyningsmaskiner. |
| --- | --- | --- |

d)

Utrustning för mätning av ytjämnhet (inklusive ytdefekter), genom att mäta den optiska spridningen med en känslighet som är 0,5 nm eller mindre (bättre).

Anmärkning:

2B007
  ”Robotar” som har någon av följande egenskaper samt därtill hörande särskilt konstruerade styrsystem och ”manipulatorer”:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2B207. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Används inte. |
| --- | --- |

a)

Används inte.

| b) | Speciellt konstruerade för att tillåtas arbeta i en potentiellt explosiv omgivning enligt nationella säkerhetsbestämmelser.








  Anmärkning: | Avsnitt 2B007.b omfattar inte ”robotar” som är särskilt konstruerade för sprutlackeringsbås. |
| --- | --- | --- |

b)

Speciellt konstruerade för att tillåtas arbeta i en potentiellt explosiv omgivning enligt nationella säkerhetsbestämmelser.

Anmärkning:

| c) | Speciellt konstruerade för eller specificerade som strålningståliga för att motstå en total strålningsdos som är större än 5 × 103 Gy (kisel) utan försämrad prestanda, eller



  Teknisk anmärkning:



  Termen Gy (kisel) avser den energi uttryckt i joule per kg som ett oavskärmat kiselprov absorberar när den utsätts för joniserande strålning. |
| --- | --- |

c)

Speciellt konstruerade för eller specificerade som strålningståliga för att motstå en total strålningsdos som är större än 5 × 103 Gy (kisel) utan försämrad prestanda, eller

Teknisk anmärkning:

Termen Gy (kisel) avser den energi uttryckt i joule per kg som ett oavskärmat kiselprov absorberar när den utsätts för joniserande strålning.

| d) | Specialkonstruerade för drift på höjder över 30 000 m. |
| --- | --- |

d)

Specialkonstruerade för drift på höjder över 30 000 m.

2B008
  ’Tipp- och vridbara arbetsbord’ och ”tippbara spindlar”, speciellt konstruerade för verktygsmaskiner, enligt följande:

| a) | Används inte. |
| --- | --- |

a)

Används inte.

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | ’Tipp- och vridbara arbetsbord’ som har allt av följande:






  1. | Konstruerade för verktygsmaskiner för svarvning, fräsning eller slipning. och |
| --- | --- | --- |

c)

’Tipp- och vridbara arbetsbord’ som har allt av följande:

1.

Konstruerade för verktygsmaskiner för svarvning, fräsning eller slipning. och

| 2. | Två roterande axlar utformade för att styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”. |
| --- | --- |

2.

Två roterande axlar utformade för att styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”.

Teknisk anmärkning:

Ett ’tipp- och vridbart arbetsbord’ är ett arbetsbord vars yta kan tippas och vridas runt två icke-parallella axlar.

| d) | ”Tippbara spindlar” som har allt av följande:






  1. | Konstruerade för verktygsmaskiner för svarvning, fräsning eller slipning. och |
| --- | --- | --- |

d)

”Tippbara spindlar” som har allt av följande:

1.

Konstruerade för verktygsmaskiner för svarvning, fräsning eller slipning. och

| 2. | Konstruerade för att styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”. |
| --- | --- |

2.

Konstruerade för att styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”.

2B009Maskiner för trycksvarvning och maskiner för tryckvalsning vilka enligt tillverkarens tekniska specifikation kan utrustas med ”numeriska styrenheter” eller en datorkontroll och som har allt av följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 2B109 OCH 2B209. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Tre eller flera axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”. och |
| --- | --- |

a)

Tre eller flera axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”. och

| b) | Kraften från pressrullen är större än 60 kN. |
| --- | --- |

b)

Kraften från pressrullen är större än 60 kN.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 2B009 ska maskiner som kombinerar trycksvarvning och tryckvalsning betraktas som maskiner för tryckvalsning.

2B104
  ”Isostatiska pressar”, andra än de som specificeras i avsnitt 2B004, med alla följande egenskaper:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2B204. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Maximalt arbetstryck av 69 MPa eller högre. |
| --- | --- |

a)

Maximalt arbetstryck av 69 MPa eller högre.

| b) | Utformade för att uppnå och bibehålla en termiskt reglerad miljö av 873 K (600 °C) eller mer. och |
| --- | --- |

b)

Utformade för att uppnå och bibehålla en termiskt reglerad miljö av 873 K (600 °C) eller mer. och

| c) | Kammarutrymme med en innerdiameter av 254 mm eller större. |
| --- | --- |

c)

Kammarutrymme med en innerdiameter av 254 mm eller större.

2B105Ugnar för kemisk förångningsdeposition (CVD), andra än de som specificeras i avsnitt 2B005.a, som är konstruerade eller modifierade för förtätning av kol-kol-kompositer.

2B109Maskiner för tryckvalsning, andra än de som specificeras i avsnitt 2B009, som kan användas för ”produktion” av framdrivningskomponenter och -utrustning (t.ex. motorhus och mellansteg härför) för ”missiler”, och särskilt konstruerade komponenter enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2B209. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Maskiner för tryckvalsning med alla följande egenskaper:






  1. | Maskinerna är utrustade med eller kan enligt tillverkarens tekniska specifikation utrustas med ”numerisk styrning” eller datorkontroll, och |
| --- | --- | --- |

a)

Maskiner för tryckvalsning med alla följande egenskaper:

1.

Maskinerna är utrustade med eller kan enligt tillverkarens tekniska specifikation utrustas med ”numerisk styrning” eller datorkontroll, och

| 2. | de har mer än två axlar som kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”. |
| --- | --- |

2.

de har mer än två axlar som kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”.

| b) | Särskilt konstruerade komponenter för maskiner för tryckvalsning som specificeras i avsnitt 2B009 eller 2B109.a. |
| --- | --- |

b)

Särskilt konstruerade komponenter för maskiner för tryckvalsning som specificeras i avsnitt 2B009 eller 2B109.a.

Teknisk anmärkning:

Maskiner som kombinerar trycksvarvning och tryckvalsning ska i avsnitt 2B109 betraktas som maskiner för tryckvalsning.

2B116Vibrationsprovsystem med därtill hörande utrustning och komponenter enligt följande:

| a) | Vibrationsprovsystem med återkoppling och sluten slinga och digital styrteknik, i stånd att vibrera ett system vid en acceleration som är lika med eller högre än 10 g rms mellan 20 Hz och 2 kHz och överföra krafter som är lika med eller större än 50 kN, mätta vid ’obelastat bord’. |
| --- | --- |

a)

Vibrationsprovsystem med återkoppling och sluten slinga och digital styrteknik, i stånd att vibrera ett system vid en acceleration som är lika med eller högre än 10 g rms mellan 20 Hz och 2 kHz och överföra krafter som är lika med eller större än 50 kN, mätta vid ’obelastat bord’.

| b) | Digital styrutrustning, tillsammans med särskilt utformad programvara för vibrationsprovning, med en ’realtidskontrollbandbredd’ större än 5 kHz och utformad för vibrationsprovsystem som specificeras i avsnitt 2B116.a.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 2B116.b avses med ’realtidskontrollbandbredd’ den maximala hastighet med vilken en styrutrustning kan utföra fullständiga cykler av insamling, databehandling och utsändning av kontrollsignaler. |
| --- | --- |

b)

Digital styrutrustning, tillsammans med särskilt utformad programvara för vibrationsprovning, med en ’realtidskontrollbandbredd’ större än 5 kHz och utformad för vibrationsprovsystem som specificeras i avsnitt 2B116.a.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 2B116.b avses med ’realtidskontrollbandbredd’ den maximala hastighet med vilken en styrutrustning kan utföra fullständiga cykler av insamling, databehandling och utsändning av kontrollsignaler.

| c) | Vibratorer (skakutrustningar), med eller utan tillhörande förstärkare, som kan åstadkomma en kraft som är lika med eller större än 50 kN, mätt vid ’obelastat bord’, och användbara i provningssystem som specificeras i avsnitt 2B116.a. |
| --- | --- |

c)

Vibratorer (skakutrustningar), med eller utan tillhörande förstärkare, som kan åstadkomma en kraft som är lika med eller större än 50 kN, mätt vid ’obelastat bord’, och användbara i provningssystem som specificeras i avsnitt 2B116.a.

| d) | Stödkonstruktioner och elektroniska enheter utformade för att kombinera flera skakenheter till ett komplett skakbordsystem som kan åstadkomma en sammansatt effektiv kraft som är lika med eller större än 50 kN, mätt vid ’obelastat bord’ och användbart i vibrationssystem som specificeras i avsnitt 2B116.a. |
| --- | --- |

d)

Stödkonstruktioner och elektroniska enheter utformade för att kombinera flera skakenheter till ett komplett skakbordsystem som kan åstadkomma en sammansatt effektiv kraft som är lika med eller större än 50 kN, mätt vid ’obelastat bord’ och användbart i vibrationssystem som specificeras i avsnitt 2B116.a.

Teknisk anmärkning:

Med ’obelastat bord’ avses i avsnitt 2B116 ett arbetsbord eller en yta utan fixtur eller fastspänningsanordningar.

2B117Utrustning och processregleringssystem, andra än de som specificeras i avsnitt 2B004, 2B005.a, 2B104 eller 2B105, som konstruerats eller modifierats för förtätning och pyrolys av raketdysor och nosspetsar på farkoster för återinträde i jordatmosfären.

2B119Balanseringsmaskiner och tillhörande utrustning enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2B219. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Balanseringsmaskiner som har samtliga följande egenskaper:






  1. | Kan inte balansera rotorer/enheter som har en massa som överstiger 3 kg. |
| --- | --- | --- |

a)

Balanseringsmaskiner som har samtliga följande egenskaper:

1.

Kan inte balansera rotorer/enheter som har en massa som överstiger 3 kg.

| 2. | Kan balansera rotorer/enheter vid hastigheter som överstiger 12 500 varv/min. |
| --- | --- |

2.

Kan balansera rotorer/enheter vid hastigheter som överstiger 12 500 varv/min.

| 3. | Kan korrigera obalans i minst två plan. och |
| --- | --- |

3.

Kan korrigera obalans i minst två plan. och

| 4. | Kan balansera till en specifik återstående obalans av 0,2 g mm per kg rotormassa. |
| --- | --- |

4.

Kan balansera till en specifik återstående obalans av 0,2 g mm per kg rotormassa.

| Anmärkning: | Avsnitt 2B119.a omfattar inte balanseringsmaskiner som är konstruerade eller modifierade för tandläkarutrustning eller annan medicinsk utrustning. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | Avläsningsenheter som är konstruerade eller modifierade för att användas i maskiner som specificeras i avsnitt 2B119.a.


  Teknisk anmärkning:



  Avläsningsenheter betecknas ibland som balanseringsinstrument. |
| --- | --- |

b)

Avläsningsenheter som är konstruerade eller modifierade för att användas i maskiner som specificeras i avsnitt 2B119.a.

Teknisk anmärkning:

Avläsningsenheter betecknas ibland som balanseringsinstrument.

2B120Rörelsesimulatorer eller vridbara bord med alla följande egenskaper:

| a) | Minst två axlar. |
| --- | --- |

a)

Minst två axlar.

| b) | Konstruerade eller modifierade för att innehålla släpringar eller integrerade kontaktfria anordningar som kan överföra elkraft, signalinformation eller båda delarna. och |
| --- | --- |

b)

Konstruerade eller modifierade för att innehålla släpringar eller integrerade kontaktfria anordningar som kan överföra elkraft, signalinformation eller båda delarna. och

| c) | Någon av följande egenskaper:






  1. | Alla följande egenskaper hos varje enskild axel:






  a) | Kan vridas minst 400 grader/s eller högst 30 grader/s, och |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Någon av följande egenskaper:

1.

Alla följande egenskaper hos varje enskild axel:

a)

Kan vridas minst 400 grader/s eller högst 30 grader/s, och

| b) | en hastighetsupplösning på högst 6 grader/s och en noggrannhet på lika med eller mindre än 0,6 grader/s. |
| --- | --- |

b)

en hastighetsupplösning på högst 6 grader/s och en noggrannhet på lika med eller mindre än 0,6 grader/s.

| 2. | Har en hastighetsstabilitet som i sämsta fall är lika med eller bättre (mindre) än ± 0,05 % som ett genomsnitt över 10 grader eller mer. eller |
| --- | --- |

2.

Har en hastighetsstabilitet som i sämsta fall är lika med eller bättre (mindre) än ± 0,05 % som ett genomsnitt över 10 grader eller mer. eller

| 3. | Positionerings”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 5 bågsekunder. |
| --- | --- |

3.

Positionerings”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 5 bågsekunder.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 2B120 omfattar inte vridbara bord som är konstruerade eller modifierade för verktygsmaskiner eller för medicinsk utrustning. Vridbara bord för verktygsmaskiner omfattas av avsnitt 2B008. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Rörelsesimulatorer eller vridbara bord som specificeras i avsnitt 2B120 omfattas oavsett om släpringar eller integrerade kontaktfria anordningar är monterade eller ej vid tidpunkten för exporten. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

2B121Positioneringsbord (utrustning med möjlighet till exakt rotationspositionering i var och en av axlarna), andra än de som specificeras i avsnitt 2B120, med samtliga följande egenskaper:

| a) | Minst två axlar. och |
| --- | --- |

a)

Minst två axlar. och

| b) | Positionerings”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 5 bågsekunder. |
| --- | --- |

b)

Positionerings”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 5 bågsekunder.

| Anmärkning: | Avsnitt 2B121 omfattar inte vridbara bord som är konstruerade eller modifierade för verktygsmaskiner eller för medicinsk utrustning. Vridbara bord för verktygsmaskiner omfattas av avsnitt 2B008. |
| --- | --- |

Anmärkning:

2B122Centrifuger som kan åstadkomma accelerationer på mer än 100 g och som är konstruerade eller modifierade för att innehålla släpringar eller integrerade kontaktfria anordningar som kan överföra elkraft, signalinformation eller båda delarna.

| Anmärkning: | Centrifuger som anges i avsnitt 2B122 omfattas oavsett om släpringar eller kontaktfria anordningar är monterade eller ej vid tidpunkten för exporten. |
| --- | --- |

Anmärkning:

2B201Verktygsmaskiner och alla kombinationer av dessa, andra än de som specificeras i avsnitt 2B001 enligt följande, för avlägsnande eller fräsning av metaller, keramer eller ”kompositer” som enligt tillverkarens tekniska specifikationer kan utrustas med elektronisk styrning för simultan styrning av minst två axlar för att uppnå ”konturstyrning”:

Teknisk anmärkning
  :

Angivna positioneringsnoggrannhetsnivåer som under följande förfaranden härrör från mätningar enligt ISO 230-2:1988
   (6) eller nationella motsvarigheter får användas för varje verktygsmaskinmodell som tillhandahållits och godkänts av nationella myndigheter i stället för individuella maskintester. Bestämning av angiven positioneringsnoggrannhet:

| a) | Välj ut fem maskiner av en modell som ska få ett värde. |
| --- | --- |

a)

Välj ut fem maskiner av en modell som ska få ett värde.

| b) | Mät linjära axelns noggrannhet enligt ISO 230-2:1988 (6). |
| --- | --- |

b)

Mät linjära axelns noggrannhet enligt ISO 230-2:1988 (6).

| c) | Bestäm noggrannhetsvärdena för varje axel på varje maskin. Beräkningsmetoden för noggrannhetsvärdet beskrivs i ISO-standard 230-2:1988 (6). |
| --- | --- |

c)

Bestäm noggrannhetsvärdena för varje axel på varje maskin. Beräkningsmetoden för noggrannhetsvärdet beskrivs i ISO-standard 230-2:1988 (6).

| d) | Bestäm de genomsnittliga noggrannhetsvärdena för varje axel. Detta genomsnittliga värde blir den angivna positioneringsnoggrannheten för varje axel på denna modell (Âx, Ây...). |
| --- | --- |

d)

Bestäm de genomsnittliga noggrannhetsvärdena för varje axel. Detta genomsnittliga värde blir den angivna positioneringsnoggrannheten för varje axel på denna modell (Âx, Ây...).

| e) | Eftersom punkt 2B201 hänför sig till varje linjär axel kommer det att finnas lika många angivna värden för positioneringsnoggrannhet som linjära axlar. |
| --- | --- |

e)

Eftersom punkt 2B201 hänför sig till varje linjär axel kommer det att finnas lika många angivna värden för positioneringsnoggrannhet som linjära axlar.

| f) | Om en axel på en verktygsmaskin som inte specificeras i 2B201.a, 2B201.b eller 2B201.c har en angiven positioneringsnoggrannhet på 6 μm eller bättre (mindre) vad gäller slipmaskiner och 8 μm eller bättre (mindre) för fräsmaskiner eller svarvar, enligt ISO 230-2:1988 (6) bör man kräva att byggaren bekräftar noggrannhetsnivån en gång var 18:e månad. |
| --- | --- |

f)

Om en axel på en verktygsmaskin som inte specificeras i 2B201.a, 2B201.b eller 2B201.c har en angiven positioneringsnoggrannhet på 6 μm eller bättre (mindre) vad gäller slipmaskiner och 8 μm eller bättre (mindre) för fräsmaskiner eller svarvar, enligt ISO 230-2:1988 (6) bör man kräva att byggaren bekräftar noggrannhetsnivån en gång var 18:e månad.

| a) | Verktygsmaskiner för fräsning som har någon av följande egenskaper:






  1. | Positioneringsnoggrannheten med ”alla tillgängliga kompensationer” är lika med eller mindre (bättre) än 6 μm enligt ISO 230-2:1988 (6) eller nationella motsvarigheter längs med någon linjär axel. |
| --- | --- | --- |

a)

Verktygsmaskiner för fräsning som har någon av följande egenskaper:

1.

Positioneringsnoggrannheten med ”alla tillgängliga kompensationer” är lika med eller mindre (bättre) än 6 μm enligt ISO 230-2:1988 (6) eller nationella motsvarigheter längs med någon linjär axel.

| 2. | Minst två roterande axlar som kan utföra konturslipning. eller |
| --- | --- |

2.

Minst två roterande axlar som kan utföra konturslipning. eller

| 3. | Fem eller flera axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”. |
| --- | --- |

3.

Fem eller flera axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”.

| Anmärkning: | Avsnitt 2B201.a omfattar inte fräsmaskiner som har följande egenskaper:








  a) | X-axelns förflyttning större än 2 m, och |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

X-axelns förflyttning större än 2 m, och

| b) | den totala positioneringsnoggrannheten hos x-axeln är mer (sämre) än 30 μm. |
| --- | --- |

b)

den totala positioneringsnoggrannheten hos x-axeln är mer (sämre) än 30 μm.

| b) | Verktygsmaskiner för slipning som har någon av följande egenskaper:






  1. | Positioneringsnoggrannheten med ”alla tillgängliga kompensationer” är lika med eller mindre (bättre) än 4 μm enligt ISO 230-2:1988 (6) eller nationella motsvarigheter längs med någon linjär axel. |
| --- | --- | --- |

b)

Verktygsmaskiner för slipning som har någon av följande egenskaper:

1.

Positioneringsnoggrannheten med ”alla tillgängliga kompensationer” är lika med eller mindre (bättre) än 4 μm enligt ISO 230-2:1988 (6) eller nationella motsvarigheter längs med någon linjär axel.

| 2. | Minst två roterande axlar som kan utföra konturslipning. eller |
| --- | --- |

2.

Minst två roterande axlar som kan utföra konturslipning. eller

| 3. | Fem eller flera axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”. |
| --- | --- |

3.

Fem eller flera axlar kan styras samtidigt för att uppnå ”konturstyrning”.

| Anmärkning: | Avsnitt 2B201.b omfattar inte slipmaskiner enligt följande:








  a) | Rundslipmaskiner för invändig, utvändig eller kombinerad invändig och utvändig slipning som har alla följande egenskaper:








  1. | Kapaciteten är begränsad till ett arbetsstycke som är högst 150 mm i ytterdiameter eller längd. och |
| --- | --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Rundslipmaskiner för invändig, utvändig eller kombinerad invändig och utvändig slipning som har alla följande egenskaper:

1.

Kapaciteten är begränsad till ett arbetsstycke som är högst 150 mm i ytterdiameter eller längd. och

| 2. | Begränsade till x-, z- och c-axlar. |
| --- | --- |

2.

Begränsade till x-, z- och c-axlar.

| b) | Jiggslipmaskiner som inte har en z- eller w-axel med en total positioneringsnoggrannhet som är mindre (bättre) än 4 μm enligt ISO 230-2:1988 (6) eller nationella motsvarigheter. |
| --- | --- |

b)

Jiggslipmaskiner som inte har en z- eller w-axel med en total positioneringsnoggrannhet som är mindre (bättre) än 4 μm enligt ISO 230-2:1988 (6) eller nationella motsvarigheter.

| c) | Verktygsmaskiner för svarvning som har positioneringsnoggrannhet med ”alla tillgängliga kompensationer” bättre (mindre) än 6 μm enligt ISO 230-2:1988 (6) längs med någon linjär axel (total positionering) för maskiner avsedda för bearbetning av diametrar större än 35 mm.








  Anmärkning: | Avsnitt 2B201.c omfattar inte maskiner för stångarbete (Swissturn) som endast är avsedda för bearbetning av stänger som matas genom maskinen, om den maximala stångdiametern är mindre än eller lika med 42 mm och möjligheter till chuckmontering saknas. Maskinerna får även vara utrustade för borrning och/eller fräsning, för bearbetning av detaljer vars diameter understiger 42 mm. |
| --- | --- | --- |

c)

Verktygsmaskiner för svarvning som har positioneringsnoggrannhet med ”alla tillgängliga kompensationer” bättre (mindre) än 6 μm enligt ISO 230-2:1988 (6) längs med någon linjär axel (total positionering) för maskiner avsedda för bearbetning av diametrar större än 35 mm.

Anmärkning:

| Anmärkning 1: | Avsnitt 2B201 omfattar inte verktygsmaskiner för särskilda ändamål som endast är avsedda för tillverkning av någon av följande delar:








  a) | Kuggar. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1:

a)

Kuggar.

| b) | Kam- eller vevaxlar. |
| --- | --- |

b)

Kam- eller vevaxlar.

| c) | Verktyg eller fräsar. |
| --- | --- |

c)

Verktyg eller fräsar.

| d) | Matarskruvar. |
| --- | --- |

d)

Matarskruvar.

| Anmärkning 2: | En verktygsmaskin som klarar minst två av de tre funktionerna svarvning, fräsning och slipning (t.ex. en svarv med fräsningsfunktion), ska bedömas efter vart och ett av de relevanta avsnitten 2B201.a, 2B001.b eller 2B001.c. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | 2B201.a.3 och 2B201.b.3 omfattar maskiner som bygger på en parallell linjär kinematisk konstruktion (t.ex. sexfotade maskiner) som har minst fem axlar av vilka ingen är roterande. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

2B204
  ”Isostatiska pressar”, andra än de som specificeras i avsnitt 2B004 eller 2B104, och tillhörande utrustning enligt följande:

| a) | ”Isostatiska pressar” som har följande två egenskaper:






  1. | Kan uppnå ett maximalt arbetstryck av 69 MPa eller högre, och |
| --- | --- | --- |

a)

”Isostatiska pressar” som har följande två egenskaper:

1.

Kan uppnå ett maximalt arbetstryck av 69 MPa eller högre, och

| 2. | har ett kammarutrymme med en innerdiameter över 152 mm. |
| --- | --- |

2.

har ett kammarutrymme med en innerdiameter över 152 mm.

| b) | Matriser, formar och styrutrustning, speciellt konstruerade för ”isostatiska pressar” som specificeras i avsnitt 2B204.a. |
| --- | --- |

b)

Matriser, formar och styrutrustning, speciellt konstruerade för ”isostatiska pressar” som specificeras i avsnitt 2B204.a.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 2B204 avses med innerdiameter den del av arbetskammaren där arbetstemperatur och -tryck kan hållas. I diametern ska inte inräknas utrymme för lasthållare. Innerdiametern är den mindre av tryckkammarens eller den isolerade ugnskammarens, beroende på vilken av de två som är placerad i den andra.

2B206Mät- och inspektionsutrustning, andra än de som specificeras i avsnitt 2B006 enligt följande:

| a) | Datorstyrda eller numeriskt styrda koordinatmätningsmaskiner (CMM) med någon av följande egenskaper:






  1. | Bara två axlar, och en maximalt tillåten längdmåttsavvikelse längs någon (endimensionell) axel, identifierad som någon kombination av E0x,MPE, E0y,MPE, eller E0z,MPE, som är lika med eller mindre (bättre) än (1,25 + L/1 000) μm (där L är den uppmätta längden i mm) vid varje punkt inom maskinens arbetsområde (dvs. inom axellängden), enligt ISO 10360-2:2009, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Datorstyrda eller numeriskt styrda koordinatmätningsmaskiner (CMM) med någon av följande egenskaper:

1.

Bara två axlar, och en maximalt tillåten längdmåttsavvikelse längs någon (endimensionell) axel, identifierad som någon kombination av E0x,MPE, E0y,MPE, eller E0z,MPE, som är lika med eller mindre (bättre) än (1,25 + L/1 000) μm (där L är den uppmätta längden i mm) vid varje punkt inom maskinens arbetsområde (dvs. inom axellängden), enligt ISO 10360-2:2009, eller

| 2. | tre eller fler axlar och en tredimensionell (volymetrisk) maximal tillåten längdmåttsavvikelse (E0,MPE) som är lika med eller mindre (bättre) än (1,7 + L/800) μm (där L är den uppmätta längden i mm) vid varje punkt inom maskinens arbetsområde (dvs. inom axellängden), enligt ISO 10360-2:2009. |
| --- | --- |

2.

tre eller fler axlar och en tredimensionell (volymetrisk) maximal tillåten längdmåttsavvikelse (E0,MPE) som är lika med eller mindre (bättre) än (1,7 + L/800) μm (där L är den uppmätta längden i mm) vid varje punkt inom maskinens arbetsområde (dvs. inom axellängden), enligt ISO 10360-2:2009.

Teknisk anmärkning:

E0,MPE för den mest noggranna konfigurationen av CMM specificerad av tillverkaren enligt ISO 10360-2:2009 (t.ex. bäst av följande: prob, mätstiftslängd, rörelseparametrar, omgivning) och med alla tillgängliga kompensationer ska jämföras med tröskeln på (1,7 + L/800) μm.

| b) | System för samtidig linjär mätning och vinkelmätning av ett halvskal som har båda följande egenskaper:






  1. | ”Mätosäkerheten” längs med någon linjär axel är lika med eller mindre (bättre) än 3,5 μm per 5 mm, och |
| --- | --- | --- |

b)

System för samtidig linjär mätning och vinkelmätning av ett halvskal som har båda följande egenskaper:

1.

”Mätosäkerheten” längs med någon linjär axel är lika med eller mindre (bättre) än 3,5 μm per 5 mm, och

| 2. | ”vinkelavvikelsen från en position” är lika med eller mindre (bättre) än 0,02o. |
| --- | --- |

2.

”vinkelavvikelsen från en position” är lika med eller mindre (bättre) än 0,02o.

| c) | System för mätning av ’linjärförskjutning’, som har alla följande egenskaper:


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 2B206.c avses med ’linjärförskjutning’: ändring av avståndet mellan mätprob och mätobjekt.








  1. | Innehåller ”laser”, och |
| --- | --- | --- |

c)

System för mätning av ’linjärförskjutning’, som har alla följande egenskaper:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 2B206.c avses med ’linjärförskjutning’: ändring av avståndet mellan mätprob och mätobjekt.

1.

Innehåller ”laser”, och

| 2. | kan under minst 12 timmar inom ett temperaturintervall av ± 1 K (±1 °C) runt standardtemperaturen och vid standardtryck bibehålla alla följande egenskaper:








  a) | En upplösning över hela skalområdet som är lika med eller bättre än 0,1 μm, och |
| --- | --- | --- |

2.

kan under minst 12 timmar inom ett temperaturintervall av ± 1 K (±1 °C) runt standardtemperaturen och vid standardtryck bibehålla alla följande egenskaper:

a)

En upplösning över hela skalområdet som är lika med eller bättre än 0,1 μm, och

| b) | en ”mätosäkerhet” som är lika med eller bättre (mindre) än (0,2 + L/2 000) μm (L är den uppmätta längden i mm). |
| --- | --- |

b)

en ”mätosäkerhet” som är lika med eller bättre (mindre) än (0,2 + L/2 000) μm (L är den uppmätta längden i mm).

| Anmärkning: | Avsnitt 2B206.c omfattar inte interferometersystem för mätning, utan slutna eller öppna återkopplingssystem, som innehåller en laser för att mäta slidens rörelsefel på verktygsmaskiner, mätmaskiner eller liknande utrustning. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| d) | System med linjära differentialtransformatorer (LVDT) med båda följande egenskaper:


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 2B206.d avses med ’linjärförskjutning’: ändring av avståndet mellan mätprob och mätobjekt.








  1. | Något av följande:








  a) | ”Linjäriteten” är lika med eller mindre (bättre) än 0,1 % mätt från 0 till full funktionsradie för LVDT-system med en funktionsradie på upp till 5 mm. eller |
| --- | --- | --- | --- |

d)

System med linjära differentialtransformatorer (LVDT) med båda följande egenskaper:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 2B206.d avses med ’linjärförskjutning’: ändring av avståndet mellan mätprob och mätobjekt.

1.

Något av följande:

a)

”Linjäriteten” är lika med eller mindre (bättre) än 0,1 % mätt från 0 till full funktionsradie för LVDT-system med en funktionsradie på upp till 5 mm. eller

| b) | ”Linjäriteten” är lika med eller mindre (bättre) än 0,1 % mätt från 0 till 5 mm för LVDT-system med en funktionsradie på mer än 5 mm. och |
| --- | --- |

b)

”Linjäriteten” är lika med eller mindre (bättre) än 0,1 % mätt från 0 till 5 mm för LVDT-system med en funktionsradie på mer än 5 mm. och

| 2. | Avdrift lika med eller bättre (mindre) än 0,1 % per dag i normal testrumstemperatur ± 1 K (±1 °C). |
| --- | --- |

2.

Avdrift lika med eller bättre (mindre) än 0,1 % per dag i normal testrumstemperatur ± 1 K (±1 °C).

| Anmärkning 1: | Verktygsmaskiner som kan användas som mät- eller avsyningsmaskiner ska kontrolleras om de motsvarar eller överskrider kriterierna för verktygsmaskiner eller mät- och avsyningsmaskiner. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | En maskin som specificeras i avsnitt 2B206 omfattas om den överstiger angivna parametrar någonstans inom sitt arbetsområde. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

Tekniska anmärkningar:

Alla parametrar för mätvärden enligt avsnitt 2B206 motsvarar plus/minus, dvs. inte hela bandet.

2B207
  ”Robotar”, ”manipulatorer” och styrsystem som inte specificeras i avsnitt 2B007 enligt följande:

| a) | ”Robotar” eller ”manipulatorer” som är speciellt konstruerade för att uppfylla nationella säkerhetsbestämmelser för hantering av högexplosiva ämnen (t.ex. uppfyller elektriska märkdata för högexplosiva ämnen). |
| --- | --- |

a)

”Robotar” eller ”manipulatorer” som är speciellt konstruerade för att uppfylla nationella säkerhetsbestämmelser för hantering av högexplosiva ämnen (t.ex. uppfyller elektriska märkdata för högexplosiva ämnen).

| b) | Styrsystem speciellt konstruerade för de ”robotar” och ”manipulatorer” som specificeras i avsnitt 2B207.a. |
| --- | --- |

b)

Styrsystem speciellt konstruerade för de ”robotar” och ”manipulatorer” som specificeras i avsnitt 2B207.a.

2B209Maskiner för tryckvalsning, maskiner för trycksvarvning med tryckvalsande funktioner, andra än de som specificeras i avsnitt 2B009 eller 2B109, och dorn enligt följande:

| a) | Maskiner som har följande två egenskaper:






  1. | Tre eller fler rullar (aktiva eller styrnings-), och |
| --- | --- | --- |

a)

Maskiner som har följande två egenskaper:

1.

Tre eller fler rullar (aktiva eller styrnings-), och

| 2. | som enligt tillverkarens tekniska specifikation kan utrustas med ”numerisk styrning” eller datorkontroll. |
| --- | --- |

2.

som enligt tillverkarens tekniska specifikation kan utrustas med ”numerisk styrning” eller datorkontroll.

| b) | Rotorskapande dorn konstruerade för att bilda rotorer med en inre diameter på mellan 75 mm och 400 mm. |
| --- | --- |

b)

Rotorskapande dorn konstruerade för att bilda rotorer med en inre diameter på mellan 75 mm och 400 mm.

| Anmärkning: | Avsnitt 2B209.a omfattar maskiner som endast har en rulle för att deformera metallen plus två extra rullar som understöder dornen men som inte direkt deltar i processen. |
| --- | --- |

Anmärkning:

2B219Maskiner för centrifugalbalansering i flera plan, stationära eller portabla, horisontella eller vertikala enligt följande:

| a) | Maskiner för centrifugalbalansering konstruerade för balansering av böjliga rotorer med en längd av 600 mm eller mer och som har alla följande egenskaper:






  1. | Axeltappdiameter större än 75 mm. |
| --- | --- | --- |

a)

Maskiner för centrifugalbalansering konstruerade för balansering av böjliga rotorer med en längd av 600 mm eller mer och som har alla följande egenskaper:

1.

Axeltappdiameter större än 75 mm.

| 2. | Balanserar vikter från 0,9 kg till 23 kg. och |
| --- | --- |

2.

Balanserar vikter från 0,9 kg till 23 kg. och

| 3. | Kan balansera med en rotationshastighet större än 5 000 varv/min. |
| --- | --- |

3.

Kan balansera med en rotationshastighet större än 5 000 varv/min.

| b) | Maskiner för centrifugalbalansering konstruerade för balansering av ihåliga cylindriska rotorkomponenter, som har alla följande egenskaper:






  1. | Axeltappdiameter större än 75 mm. |
| --- | --- | --- |

b)

Maskiner för centrifugalbalansering konstruerade för balansering av ihåliga cylindriska rotorkomponenter, som har alla följande egenskaper:

1.

Axeltappdiameter större än 75 mm.

| 2. | Balanserar vikter från 0,9 kg till 23 kg. |
| --- | --- |

2.

Balanserar vikter från 0,9 kg till 23 kg.

| 3. | Balanserar till en återstående obalans lika med eller mindre än 10 g mm/kg per plan. och |
| --- | --- |

3.

Balanserar till en återstående obalans lika med eller mindre än 10 g mm/kg per plan. och

| 4. | Använder remdrift. |
| --- | --- |

4.

Använder remdrift.

2B225Fjärrstyrda manipulatorer som överför fjärrstyrd mekanisk rörelse vid radiokemisk separation eller i s.k. hot cells, som har någon av följande egenskaper:

| a) | Kan arbeta genom en skiljevägg med en tjocklek av 0,6 m eller mer (arbete-genom-vägg), eller |
| --- | --- |

a)

Kan arbeta genom en skiljevägg med en tjocklek av 0,6 m eller mer (arbete-genom-vägg), eller

| b) | kan överbrygga en skiljevägg med en tjocklek av 0,6 m eller mer (arbete-över-vägg). |
| --- | --- |

b)

kan överbrygga en skiljevägg med en tjocklek av 0,6 m eller mer (arbete-över-vägg).

Teknisk anmärkning:

Fjärrstyrda manipulatorer överför en mänsklig operatörs handlande till en fjärrstyrd arbetande arm med ett avslutande verktyg. Överföringen kan vara av ’master-slave’-typ eller styrd av styrpinne (joystick) eller knappsats.

2B226Induktionsugnar med kontrollerad atmosfär (genom vakuum eller inert gas), andra än de som specificeras i avsnitt 9B001 och 3B001, och kraftförsörjning till dessa enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 3B001 och 9B001. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Ugnar med alla följande egenskaper:






  1. | Kan arbeta vid temperaturer över 1 123 K (850 °C). |
| --- | --- | --- |

a)

Ugnar med alla följande egenskaper:

1.

Kan arbeta vid temperaturer över 1 123 K (850 °C).

| 2. | Har induktionsspolar med 600 mm i diameter eller mindre. och |
| --- | --- |

2.

Har induktionsspolar med 600 mm i diameter eller mindre. och

| 3. | Är konstruerade för en ineffekt på minst 5 kW. |
| --- | --- |

3.

Är konstruerade för en ineffekt på minst 5 kW.

| Anmärkning: | Avsnitt 2B226.a omfattar inte ugnar konstruerade för behandling av halvledarwafers. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | Kraftförsörjning med en specificerad uteffekt på minst 5 kW, särskilt konstruerade för ugnar som specificeras i 2B226.a. |
| --- | --- |

b)

Kraftförsörjning med en specificerad uteffekt på minst 5 kW, särskilt konstruerade för ugnar som specificeras i 2B226.a.

2B227Vakuumkontrollerade eller andra ugnar med kontrollerad atmosfär för smältning och gjutning av metall och därtill hörande utrustning enligt följande:

| a) | Ljusbågsugnar för omsmältning, smältning samt smältning och gjutning med följande två egenskaper:






  1. | Elektrodåtgång mellan 1 000 cm3 och 20 000 cm3, och |
| --- | --- | --- |

a)

Ljusbågsugnar för omsmältning, smältning samt smältning och gjutning med följande två egenskaper:

1.

Elektrodåtgång mellan 1 000 cm3 och 20 000 cm3, och

| 2. | kan arbeta med smälttemperaturer över 1 973 K (1 700 °C). |
| --- | --- |

2.

kan arbeta med smälttemperaturer över 1 973 K (1 700 °C).

| b) | Ugnar med elektronstrålesmältning, plasmaatomisering och plasmasmältning med följande två egenskaper:






  1. | En effekt på minst 50 kW, och |
| --- | --- | --- |

b)

Ugnar med elektronstrålesmältning, plasmaatomisering och plasmasmältning med följande två egenskaper:

1.

En effekt på minst 50 kW, och

| 2. | kan arbeta med smälttemperaturer över 1 473 K (1 200 °C). |
| --- | --- |

2.

kan arbeta med smälttemperaturer över 1 473 K (1 200 °C).

| c) | Datorstyrning och datorövervakning speciellt utformade för någon av ugnarna som specificeras i avsnitt 2B227.a eller 2B227.b. |
| --- | --- |

c)

Datorstyrning och datorövervakning speciellt utformade för någon av ugnarna som specificeras i avsnitt 2B227.a eller 2B227.b.

| d) | Plasmabrännare, särskilt konstruerade för ugnar som specificeras i 2B227.b., med följande två egenskaper:






  1. | Arbetar vid en effekt på över 50 kW, och |
| --- | --- | --- |

d)

Plasmabrännare, särskilt konstruerade för ugnar som specificeras i 2B227.b., med följande två egenskaper:

1.

Arbetar vid en effekt på över 50 kW, och

| 2. | kan arbeta med smälttemperaturer över 1 473 K (1 200 °C). |
| --- | --- |

2.

kan arbeta med smälttemperaturer över 1 473 K (1 200 °C).

| e) | Elektronstrålekanoner särskilt konstruerade för ugnar som specificeras i avsnitt 2B227.b. som arbetar vid en effekt på över 50 kW. |
| --- | --- |

e)

Elektronstrålekanoner särskilt konstruerade för ugnar som specificeras i avsnitt 2B227.b. som arbetar vid en effekt på över 50 kW.

2B228Utrustning för tillverkning, sammansättning och upplinjering av rotorer för gascentrifuger, bälgformande dorn och formar enligt följande:

| a) | Utrustning för hopsättning av rotorrörsektioner för gascentrifuger, mellanväggar och ändstycken.








  Anmärkning: | Avsnitt 2B228.a omfattar precisionsdorn, inspänningsanordningar och maskiner för krymppassning. |
| --- | --- | --- |

a)

Utrustning för hopsättning av rotorrörsektioner för gascentrifuger, mellanväggar och ändstycken.

Anmärkning:

| b) | Utrustning för upplinjering av rotorrörsektioner längs en gemensam axel.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 2B228.b består sådan utrustning vanligen av precisionsmätprobar kopplade till en dator som kontrollerar exempelvis pneumatiska kolvar som används för att rikta rörsektionerna. |
| --- | --- |

b)

Utrustning för upplinjering av rotorrörsektioner längs en gemensam axel.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 2B228.b består sådan utrustning vanligen av precisionsmätprobar kopplade till en dator som kontrollerar exempelvis pneumatiska kolvar som används för att rikta rörsektionerna.

| c) | Bälgformande dorn och formar för produktion av bälgar med en enkel utbuktning.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 2B228.c ska bälgarna ha alla följande egenskaper:








  1. | Innerdiameter mellan 75 mm och 400 mm. |
| --- | --- | --- |

c)

Bälgformande dorn och formar för produktion av bälgar med en enkel utbuktning.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 2B228.c ska bälgarna ha alla följande egenskaper:

1.

Innerdiameter mellan 75 mm och 400 mm.

| 2. | Längd 12,7 mm eller mer. |
| --- | --- |

2.

Längd 12,7 mm eller mer.

| 3. | Utbuktningsdjup större än 2 mm. och |
| --- | --- |

3.

Utbuktningsdjup större än 2 mm. och

| 4. | Tillverkade av höghållfasta aluminium-legeringar, maråldrat stål eller höghållfasta ”fibrer eller fiberliknande material”. |
| --- | --- |

4.

Tillverkade av höghållfasta aluminium-legeringar, maråldrat stål eller höghållfasta ”fibrer eller fiberliknande material”.

2B230Alla typer av ’tryckgivare’ som kan mäta absolut tryck och som har alla följande egenskaper:

| a) | Tryckkännande element tillverkade av eller skyddade av aluminium eller aluminiumlegering, aluminiumoxid (alumina eller safir), nickel eller nickellegering med mer än 60 viktprocent nickel eller fullständigt fluorerade polymerer. |
| --- | --- |

a)

Tryckkännande element tillverkade av eller skyddade av aluminium eller aluminiumlegering, aluminiumoxid (alumina eller safir), nickel eller nickellegering med mer än 60 viktprocent nickel eller fullständigt fluorerade polymerer.

| b) | De eventuella tätningar som krävs för att täta det tryckkännande elementet och som är i direkt kontakt med processmediet är tillverkade av eller skyddade av aluminium eller aluminiumlegering, aluminiumoxid (alumina eller safir), nickel eller nickellegering med mer än 60 viktprocent nickel eller fullständigt fluorerade polymerer. och och |
| --- | --- |

b)

De eventuella tätningar som krävs för att täta det tryckkännande elementet och som är i direkt kontakt med processmediet är tillverkade av eller skyddade av aluminium eller aluminiumlegering, aluminiumoxid (alumina eller safir), nickel eller nickellegering med mer än 60 viktprocent nickel eller fullständigt fluorerade polymerer. och och

| c) | De har någon av följande egenskaper:






  1. | Fullt skalutslag är mindre än 13 kPa och ’noggrannheten’ bättre än 1 % av fullt skalutslag, eller |
| --- | --- | --- |

c)

De har någon av följande egenskaper:

1.

Fullt skalutslag är mindre än 13 kPa och ’noggrannheten’ bättre än 1 % av fullt skalutslag, eller

| 2. | fullt skalutslag är 13 kPa eller mer och ’noggrannheten’ är bättre än 130 Pa mätt vid 13 kPa. |
| --- | --- |

2.

fullt skalutslag är 13 kPa eller mer och ’noggrannheten’ är bättre än 130 Pa mätt vid 13 kPa.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Med ’tryckgivare’ avses i avsnitt 2B230 en enhet som omvandlar tryckmätningar till en signal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med ’noggrannhet’ avses i avsnitt 2B230 ett värde som innefattar icke-linjäritet, hysteres och repeterbarhet vid omgivningstemperaturen. |
| --- | --- |

2.

2B231Vakuumpumpar som har alla följande egenskaper:

| a) | Insugningsrör med en diameter 380 mm eller mer. |
| --- | --- |

a)

Insugningsrör med en diameter 380 mm eller mer.

| b) | Pumphastighet av 15 m3/s eller högre. och |
| --- | --- |

b)

Pumphastighet av 15 m3/s eller högre. och

| c) | Kan åstadkomma ett slutvakuum bättre än 13 mPa. |
| --- | --- |

c)

Kan åstadkomma ett slutvakuum bättre än 13 mPa.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Pumphastigheten bestäms vid mätpunkten med kväve eller luft. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Slutvakuumet bestäms i pumpens ingång med pumpens inlopp blockerat. |
| --- | --- |

2.

2B232Höghastighetskanonsystem (drivmedel, gas, coil-gun, elektromagnetiska och elektrotermiska typer och andra avancerade system) som kan accelerera projektiler till 1,5 km/s eller mer.

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

2B233Bälgtätade kompressorer av scrolltyp och bälgtätade vakuumpumpar av scrolltyp med alla följande egenskaper:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2B350.i. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Kapabel till en inloppsflödeshastighet på 50 m3/timme eller mer. |
| --- | --- |

a)

Kapabel till en inloppsflödeshastighet på 50 m3/timme eller mer.

| b) | Kan uppnå ett tryckförhållande på 2:1 eller mer. och |
| --- | --- |

b)

Kan uppnå ett tryckförhållande på 2:1 eller mer. och

| c) | Alla ytor som kommer i kontakt med processgasen är tillverkade av något av följande material:






  1. | Aluminium eller aluminiumlegering. |
| --- | --- | --- |

c)

Alla ytor som kommer i kontakt med processgasen är tillverkade av något av följande material:

1.

Aluminium eller aluminiumlegering.

| 2. | Aluminiumoxid. |
| --- | --- |

2.

Aluminiumoxid.

| 3. | Rostfritt stål. |
| --- | --- |

3.

Rostfritt stål.

| 4. | Nickel eller nickellegering. |
| --- | --- |

4.

Nickel eller nickellegering.

| 5. | Fosforbrons. eller |
| --- | --- |

5.

Fosforbrons. eller

| 6. | Fluorpolymerer. |
| --- | --- |

6.

Fluorpolymerer.

2B350Hjälpmedel, utrustning och komponenter för kemisk tillverkning enligt följande:

| a) | Reaktorkärl eller reaktorer, med eller utan omrörare, med en total inre (geometrisk) volym större än 0,1 m3 (100 liter) och mindre än 20 m3 (20 000 liter), där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas eller innesluts är gjorda av något av följande material:








  ANM.: | För förtillverkade reparationssammansättningar, se 2B350.k. |
| --- | --- | --- |

a)

Reaktorkärl eller reaktorer, med eller utan omrörare, med en total inre (geometrisk) volym större än 0,1 m3 (100 liter) och mindre än 20 m3 (20 000 liter), där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas eller innesluts är gjorda av något av följande material:

ANM.:

| 1. | ’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. |
| --- | --- |

1.

’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom.

| 2. | Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor). |
| --- | --- |

2.

Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor).

| 3. | Glas (inklusive keramiskt bunden eller emaljerad beläggning eller glasinfodring). |
| --- | --- |

3.

Glas (inklusive keramiskt bunden eller emaljerad beläggning eller glasinfodring).

| 4. | Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

4.

Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel.

| 5. | Tantal eller tantal-’legeringar’. |
| --- | --- |

5.

Tantal eller tantal-’legeringar’.

| 6. | Titan eller titan-’legeringar’. |
| --- | --- |

6.

Titan eller titan-’legeringar’.

| 7. | Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller |
| --- | --- |

7.

Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller

| 8. | Niob (columbium) eller niob-’legeringar’. |
| --- | --- |

8.

Niob (columbium) eller niob-’legeringar’.

| b) | Omrörare som utformats för användning i reaktionskärl eller reaktorer enligt avsnitt 2B350.a, samt impellrar, blad eller axlar avsedda för sådana omrörare, där alla omrörarens ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas eller innesluts är gjorda av något av följande material:.






  1. | ’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. |
| --- | --- | --- |

b)

Omrörare som utformats för användning i reaktionskärl eller reaktorer enligt avsnitt 2B350.a, samt impellrar, blad eller axlar avsedda för sådana omrörare, där alla omrörarens ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas eller innesluts är gjorda av något av följande material:.

1.

’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom.

| 2. | Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor). |
| --- | --- |

2.

Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor).

| 3. | Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring). |
| --- | --- |

3.

Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring).

| 4. | Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

4.

Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel.

| 5. | Tantal eller tantal-’legeringar’. |
| --- | --- |

5.

Tantal eller tantal-’legeringar’.

| 6. | Titan eller titan-’legeringar’. |
| --- | --- |

6.

Titan eller titan-’legeringar’.

| 7. | Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller |
| --- | --- |

7.

Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller

| 8. | Niob (columbium) eller niob-’legeringar’. |
| --- | --- |

8.

Niob (columbium) eller niob-’legeringar’.

| c) | Lagerkärl, reservoarer eller behållare med en total inre (geometrisk) volym större än 0,1 m3 (100 liter) där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas eller innesluts är gjorda av något av följande material:








  ANM.: | För förtillverkade reparationssammansättningar, se 2B350.k. |
| --- | --- | --- |

c)

Lagerkärl, reservoarer eller behållare med en total inre (geometrisk) volym större än 0,1 m3 (100 liter) där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas eller innesluts är gjorda av något av följande material:

ANM.:

| 1. | ’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. |
| --- | --- |

1.

’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom.

| 2. | Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor). |
| --- | --- |

2.

Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor).

| 3. | Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring). |
| --- | --- |

3.

Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring).

| 4. | Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

4.

Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel.

| 5. | Tantal eller tantal-’legeringar’. |
| --- | --- |

5.

Tantal eller tantal-’legeringar’.

| 6. | Titan eller titan-’legeringar’. |
| --- | --- |

6.

Titan eller titan-’legeringar’.

| 7. | Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller |
| --- | --- |

7.

Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller

| 8. | Niob (columbium) eller niob-’legeringar’. |
| --- | --- |

8.

Niob (columbium) eller niob-’legeringar’.

| d) | Värmeväxlare eller kondensorer med en värmeöverföringsyta större än 0,15 m2 och mindre än 20 m2, samt rör, plattor, slingor eller block (kylpaket) avsedda för sådana värmeväxlare eller kondensorer, där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas är gjorda av något av följande material:






  1. | ’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. |
| --- | --- | --- |

d)

Värmeväxlare eller kondensorer med en värmeöverföringsyta större än 0,15 m2 och mindre än 20 m2, samt rör, plattor, slingor eller block (kylpaket) avsedda för sådana värmeväxlare eller kondensorer, där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas är gjorda av något av följande material:

1.

’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom.

| 2. | Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor). |
| --- | --- |

2.

Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor).

| 3. | Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring). |
| --- | --- |

3.

Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring).

| 4. | Grafit eller ’kolgrafit’. |
| --- | --- |

4.

Grafit eller ’kolgrafit’.

| 5. | Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

5.

Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel.

| 6. | Tantal eller tantal-’legeringar’. |
| --- | --- |

6.

Tantal eller tantal-’legeringar’.

| 7. | Titan eller titan-’legeringar’. |
| --- | --- |

7.

Titan eller titan-’legeringar’.

| 8. | Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. |
| --- | --- |

8.

Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’.

| 9. | Kiselkarbid. |
| --- | --- |

9.

Kiselkarbid.

| 10. | Titankarbid. eller |
| --- | --- |

10.

Titankarbid. eller

| 11. | Niob (columbium) eller niob-’legeringar’. |
| --- | --- |

11.

Niob (columbium) eller niob-’legeringar’.

| e) | Destillations- eller absorptionskolonner med en innerdiameter större än 0,1 m, samt vätskefördelare, ångfördelare eller vätskeuppsamlare avsedda för sådana destillations- eller absorptionskolonner, där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas är gjorda av något av följande material:






  1. | ’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. |
| --- | --- | --- |

e)

Destillations- eller absorptionskolonner med en innerdiameter större än 0,1 m, samt vätskefördelare, ångfördelare eller vätskeuppsamlare avsedda för sådana destillations- eller absorptionskolonner, där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas är gjorda av något av följande material:

1.

’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom.

| 2. | Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor). |
| --- | --- |

2.

Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor).

| 3. | Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring). |
| --- | --- |

3.

Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring).

| 4. | Grafit eller ’kolgrafit’. |
| --- | --- |

4.

Grafit eller ’kolgrafit’.

| 5. | Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

5.

Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel.

| 6. | Tantal eller tantal-’legeringar’. |
| --- | --- |

6.

Tantal eller tantal-’legeringar’.

| 7. | Titan eller titan-’legeringar’. |
| --- | --- |

7.

Titan eller titan-’legeringar’.

| 8. | Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller |
| --- | --- |

8.

Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller

| 9. | Niob (columbium) eller niob-’legeringar’. |
| --- | --- |

9.

Niob (columbium) eller niob-’legeringar’.

| f) | Fjärrstyrda doseringsutrustningar där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som behandlas är gjorda av något av följande material:






  1. | ’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. eller |
| --- | --- | --- |

f)

Fjärrstyrda doseringsutrustningar där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som behandlas är gjorda av något av följande material:

1.

’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. eller

| 2. | Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

2.

Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel.

| g) | Ventiler och komponenter enligt följande:






  1. | Ventiler med båda följande egenskaper:






  a) | En ’nominell storlek’ större än DN 10 eller NPS 3/8, och |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Ventiler och komponenter enligt följande:

1.

Ventiler med båda följande egenskaper:

a)

En ’nominell storlek’ större än DN 10 eller NPS 3/8, och

| b) | alla ytor som kommer i direkt kontakt med de kemikalier som produceras, processas eller innesluts är tillverkade av ’korrosionsbeständigt material’. |
| --- | --- |

b)

alla ytor som kommer i direkt kontakt med de kemikalier som produceras, processas eller innesluts är tillverkade av ’korrosionsbeständigt material’.

| 2. | Ventiler, andra än de som specificeras i avsnitt 2B350.g.1, med alla följande egenskaper:






  a) | En ’nominell storlek’ som är minst DN 25 eller NPS 1 och högst DN 100 eller NPS 4, |
| --- | --- | --- |

2.

Ventiler, andra än de som specificeras i avsnitt 2B350.g.1, med alla följande egenskaper:

a)

En ’nominell storlek’ som är minst DN 25 eller NPS 1 och högst DN 100 eller NPS 4,

| b) | hus (ventilhus) eller förformade infodringar, |
| --- | --- |

b)

hus (ventilhus) eller förformade infodringar,

| c) | en stängningsanordning som är konstruerad för att vara utbytbar, och |
| --- | --- |

c)

en stängningsanordning som är konstruerad för att vara utbytbar, och

| d) | alla ytor i ventilhuset eller den förformade infodringen som kommer i direkt kontakt med de kemikalier som produceras, processas eller innesluts är tillverkade av ’korrosionsbeständigt material’. |
| --- | --- |

d)

alla ytor i ventilhuset eller den förformade infodringen som kommer i direkt kontakt med de kemikalier som produceras, processas eller innesluts är tillverkade av ’korrosionsbeständigt material’.

| 3. | Komponenter som är konstruerade för ventiler som specificeras i avsnitt 2B350.g.1 eller 2B350.g.2 där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som produceras, processas eller innesluts är tillverkade av ’korrosionsbeständigt material’ enligt följande:






  a) | Hus (ventilhus). |
| --- | --- | --- |

3.

Komponenter som är konstruerade för ventiler som specificeras i avsnitt 2B350.g.1 eller 2B350.g.2 där alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som produceras, processas eller innesluts är tillverkade av ’korrosionsbeständigt material’ enligt följande:

a)

Hus (ventilhus).

| b) | Förformade infodringar. |
| --- | --- |

b)

Förformade infodringar.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Med ’korrosionsbeständigt material’ avses i avsnitt 2B350.g följande material:








  a) | Nickel eller legeringar med mer än 40 viktprocent nickel. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Nickel eller legeringar med mer än 40 viktprocent nickel.

| b) | Legeringar med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. |
| --- | --- |

b)

Legeringar med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom.

| c) | Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor). |
| --- | --- |

c)

Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor).

| d) | Glas eller glasinfodring (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar). |
| --- | --- |

d)

Glas eller glasinfodring (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar).

| e) | Tantal eller tantallegeringar. |
| --- | --- |

e)

Tantal eller tantallegeringar.

| f) | Titan eller titanlegeringar. |
| --- | --- |

f)

Titan eller titanlegeringar.

| g) | Zirkonium eller zirkoniumlegeringar. |
| --- | --- |

g)

Zirkonium eller zirkoniumlegeringar.

| h) | Niob (columbium) eller nioblegeringar. eller |
| --- | --- |

h)

Niob (columbium) eller nioblegeringar. eller

| i) | Keramiska material enligt följande:








  1. | Kiselkarbid med en renhet av minst 80 viktprocent. |
| --- | --- | --- |

i)

Keramiska material enligt följande:

1.

Kiselkarbid med en renhet av minst 80 viktprocent.

| 2. | Aluminiumoxid med en renhet av minst 99,9 viktprocent. |
| --- | --- |

2.

Aluminiumoxid med en renhet av minst 99,9 viktprocent.

| 3. | Zirkoniumoxid (zirconia). |
| --- | --- |

3.

Zirkoniumoxid (zirconia).

| 2. | Med ’nominell storlek’ avses den mindre av in- och utloppsdiametrarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nominella storlekar (DN) för ventiler är i överensstämmelse med ISO 6708:1995. Nominella rörstorlekar (NPS) är i enlighet med ASSME B36.10 eller B36.19 eller motsvarande nationella standarder. |
| --- | --- |

3.

| h) | Flerväggiga rör försedda med en öppning för läckageindikering, i vilka alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas eller innesluts är gjorda av något av följande material:






  1. | ’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. |
| --- | --- | --- |

h)

Flerväggiga rör försedda med en öppning för läckageindikering, i vilka alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas eller innesluts är gjorda av något av följande material:

1.

’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom.

| 2. | Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor). |
| --- | --- |

2.

Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor).

| 3. | Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring). |
| --- | --- |

3.

Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring).

| 4. | Grafit eller ’kolgrafit’. |
| --- | --- |

4.

Grafit eller ’kolgrafit’.

| 5. | Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

5.

Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel.

| 6. | Tantal eller tantal-’legeringar’. |
| --- | --- |

6.

Tantal eller tantal-’legeringar’.

| 7. | Titan eller titan-’legeringar’. |
| --- | --- |

7.

Titan eller titan-’legeringar’.

| 8. | Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller |
| --- | --- |

8.

Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller

| 9. | Niob (columbium) eller niob-’legeringar’. |
| --- | --- |

9.

Niob (columbium) eller niob-’legeringar’.

| i) | Multipeltätade och tätningsfria pumpar som har en av tillverkaren specificerad flödeshastighet som är större än 0,6 m3/tim, eller vakuumpumpar med en av tillverkaren specificerad flödeshastighet större än 5 m3/tim (vid standardtemperatur (273 K [0 °C] och standardtryck [101,3 kPa]), som inte specificeras i avsnitt 2B233, samt hus (pumphus), förformade infodringar, impellrar, rotorer eller strålpumpsmunstycken konstruerade för sådana pumpar, i vilka alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas är gjorda av något av följande material:






  1. | ’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. |
| --- | --- | --- |

i)

Multipeltätade och tätningsfria pumpar som har en av tillverkaren specificerad flödeshastighet som är större än 0,6 m3/tim, eller vakuumpumpar med en av tillverkaren specificerad flödeshastighet större än 5 m3/tim (vid standardtemperatur (273 K [0 °C] och standardtryck [101,3 kPa]), som inte specificeras i avsnitt 2B233, samt hus (pumphus), förformade infodringar, impellrar, rotorer eller strålpumpsmunstycken konstruerade för sådana pumpar, i vilka alla ytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas är gjorda av något av följande material:

1.

’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom.

| 2. | Keramiska material. |
| --- | --- |

2.

Keramiska material.

| 3. | Ferrokisel (järnlegeringar med hög kiselhalt). |
| --- | --- |

3.

Ferrokisel (järnlegeringar med hög kiselhalt).

| 4. | Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor). |
| --- | --- |

4.

Fluorpolymerer (polymer- eller elastomermaterial som innehåller mer än 35 viktprocent fluor).

| 5. | Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring). |
| --- | --- |

5.

Glas (inklusive keramiskt bundna eller emaljerade beläggningar eller glasinfodring).

| 6. | Grafit eller ’kolgrafit’. |
| --- | --- |

6.

Grafit eller ’kolgrafit’.

| 7. | Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

7.

Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel.

| 8. | Tantal eller tantal-’legeringar’. |
| --- | --- |

8.

Tantal eller tantal-’legeringar’.

| 9. | Titan eller titan-’legeringar’. |
| --- | --- |

9.

Titan eller titan-’legeringar’.

| 10. | Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller |
| --- | --- |

10.

Zirkonium eller zirkonium-’legeringar’. eller

| 11. | Niob (columbium) eller niob-’legeringar’. |
| --- | --- |

11.

Niob (columbium) eller niob-’legeringar’.

Teknisk anmärkning:

Med tätning i avsnitt 2B350.i avses endast de tätningar som kommer i direkt kontakt med de kemikalier som processas (eller är avsedda för detta), och som ger en tätningsfunktion där en kolv- eller turbindriven drivaxel passerar genom ett pumphus.

| j) | Förbränningsugnar konstruerade för att förstöra kemikalier som specificeras i avsnitt 1C350 vilka har särskilt konstruerade hanteringssystem för förbränningsprodukterna, särskilda hanteringshjälpmedel och en medeltemperatur i förbränningskammaren över 1 273 K (1 000 °C), i vilka alla ytor i förbränningssystemet som kommer direkt i kontakt med förbränningsprodukterna är gjorda av eller beklädda med något av följande material:






  1. | ’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom. |
| --- | --- | --- |

j)

Förbränningsugnar konstruerade för att förstöra kemikalier som specificeras i avsnitt 1C350 vilka har särskilt konstruerade hanteringssystem för förbränningsprodukterna, särskilda hanteringshjälpmedel och en medeltemperatur i förbränningskammaren över 1 273 K (1 000 °C), i vilka alla ytor i förbränningssystemet som kommer direkt i kontakt med förbränningsprodukterna är gjorda av eller beklädda med något av följande material:

1.

’Legeringar’ med mer än 25 viktprocent nickel och 20 viktprocent krom.

| 2. | Keramiska material. eller |
| --- | --- |

2.

Keramiska material. eller

| 3. | Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel. |
| --- | --- |

3.

Nickel eller ’legeringar’ med mer än 40 viktprocent nickel.

| k) | Förtillverkade reparationssammansättningar med metallytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas och som är gjorda av tantal eller tantallegeringar enligt följande, samt speciellt konstruerade komponenter till dessa:






  1. | Konstruerade för mekanisk fastsättning i glasinfodrade reaktorkärl eller reaktorer som specificeras i 2B350.a, eller |
| --- | --- | --- |

k)

Förtillverkade reparationssammansättningar med metallytor som kommer i direkt kontakt med den kemikalie som bearbetas och som är gjorda av tantal eller tantallegeringar enligt följande, samt speciellt konstruerade komponenter till dessa:

1.

Konstruerade för mekanisk fastsättning i glasinfodrade reaktorkärl eller reaktorer som specificeras i 2B350.a, eller

| 2. | konstruerade för mekanisk fastsättning i glasinfodrade lagerkärl, reservoarer eller behållare som specificeras i 2B350.c. |
| --- | --- |

2.

konstruerade för mekanisk fastsättning i glasinfodrade lagerkärl, reservoarer eller behållare som specificeras i 2B350.c.

| Anmärkning: | I avsnitt 2B350 ska inte det material som används för tätningar, packningar, skruvar, tätningsbrickor eller andra material som används för tätning avgöra kontrollstatusen, förutsatt att dessa komponenter är konstruerade för att vara utbytbara. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Kolgrafit’ är en sammansättning som består av amorft kol och grafit, där grafitinnehållet är åtta viktprocent eller mer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | För materialen i förteckningarna ovan avses med termen ’legering’, när det inte anges någon specifik koncentration av någon beståndsdel, de legeringar i vilka den identifierade metallen förekommer i en högre viktprocentandel än någon annan beståndsdel. |
| --- | --- |

2.

2B351Detektorer och övervakningssystem för giftig gas och för dem avsedda detektionskomponenter, andra än de som specificeras i avsnitt 1A004, enligt följande, samt detektorer, sensoranordningar och ersättningsbara sensorpatroner:

| a) | som är utformade för kontinuerlig drift och i stånd att upptäcka kemiska stridsmedel eller kemikalier som omfattas av avsnitt 1C350 vid en koncentration på mindre än 0,3 mg/m3, eller |
| --- | --- |

a)

som är utformade för kontinuerlig drift och i stånd att upptäcka kemiska stridsmedel eller kemikalier som omfattas av avsnitt 1C350 vid en koncentration på mindre än 0,3 mg/m3, eller

| b) | som är konstruerade för att upptäcka kemiska föreningar med en kolinesterashämmande funktion. |
| --- | --- |

b)

som är konstruerade för att upptäcka kemiska föreningar med en kolinesterashämmande funktion.

2B352Utrustning för tillverkning och hantering av biologiska material enligt följande:

| a) | Säkerhetslaboratorier och tillhörande utrustning enligt följande:






  1. | Kompletta säkerhetslaboratorier som motsvarar kriterierna för säkerhetsklass P3 eller P4 (BL3, BL4, L3, L4) enligt WHO Laboratory Biosafety manual (tredje upplagan, Genève 2004). |
| --- | --- | --- |

a)

Säkerhetslaboratorier och tillhörande utrustning enligt följande:

1.

Kompletta säkerhetslaboratorier som motsvarar kriterierna för säkerhetsklass P3 eller P4 (BL3, BL4, L3, L4) enligt WHO Laboratory Biosafety manual (tredje upplagan, Genève 2004).

| 2. | Utrustning som konstruerats för fast installation i säkerhetslaboratorier som specificeras i 2B352.a., enligt följande:






  a) | Genomräckningsautoklaver för dekontaminering. |
| --- | --- | --- |

2.

Utrustning som konstruerats för fast installation i säkerhetslaboratorier som specificeras i 2B352.a., enligt följande:

a)

Genomräckningsautoklaver för dekontaminering.

| b) | Duschar för dekontaminering av helkroppsdräkter med tryckluftstillförsel. |
| --- | --- |

b)

Duschar för dekontaminering av helkroppsdräkter med tryckluftstillförsel.

| c) | Genomgångsdörrar med mekanisk eller uppblåsbar tätning. |
| --- | --- |

c)

Genomgångsdörrar med mekanisk eller uppblåsbar tätning.

| b) | Fermentorer och komponenter enligt följande:






  1. | Fermentorer som kan odla ”mikroorganismer” eller levande celler för produktion av virus eller toxiner, utan spridning av aerosoler, och som har en total inre volym av 20 liter eller mer. |
| --- | --- | --- |

b)

Fermentorer och komponenter enligt följande:

1.

Fermentorer som kan odla ”mikroorganismer” eller levande celler för produktion av virus eller toxiner, utan spridning av aerosoler, och som har en total inre volym av 20 liter eller mer.

| 2. | Komponenter som är konstruerade för fermentorer som specificeras i avsnitt 2B352.b.1 enligt följande:






  a) | Odlingskammare som är konstruerade för att kunna steriliseras eller desinficeras på plats. |
| --- | --- | --- |

2.

Komponenter som är konstruerade för fermentorer som specificeras i avsnitt 2B352.b.1 enligt följande:

a)

Odlingskammare som är konstruerade för att kunna steriliseras eller desinficeras på plats.

| b) | Ställning för odlingskammare. |
| --- | --- |

b)

Ställning för odlingskammare.

| c) | Enheter för processkontroll som simultant kan övervaka och styra två eller fler parametrar i ett fermentationssystem (t.ex. temperatur, pH, näringsämnen, omrörning, upplöst syre, luftflöde, skumkontroll). |
| --- | --- |

c)

Enheter för processkontroll som simultant kan övervaka och styra två eller fler parametrar i ett fermentationssystem (t.ex. temperatur, pH, näringsämnen, omrörning, upplöst syre, luftflöde, skumkontroll).

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Fermentorer enligt avsnitt 2B352.b omfattar även bioreaktorer, bioreaktorer för engångsbruk, kemostater och system med kontinuerligt flöde. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ställning för odlingskammare omfattar även odlingskammare för engångsbruk med styva väggar. |
| --- | --- |

2.

| c) | Centrifugalseparatorer som kan användas för kontinuerlig avskiljning, utan spridning av aerosoler, och som har samtliga följande egenskaper:






  1. | En flödeshastighet högre än 100 liter per timme. |
| --- | --- | --- |

c)

Centrifugalseparatorer som kan användas för kontinuerlig avskiljning, utan spridning av aerosoler, och som har samtliga följande egenskaper:

1.

En flödeshastighet högre än 100 liter per timme.

| 2. | Beståndsdelar av polerat rostfritt stål eller titan. |
| --- | --- |

2.

Beståndsdelar av polerat rostfritt stål eller titan.

| 3. | En avtätning mot läckage genom en eller flera tätningar mellan vilka det upprätthålls ett kontinuerligt ångtryck. och |
| --- | --- |

3.

En avtätning mot läckage genom en eller flera tätningar mellan vilka det upprätthålls ett kontinuerligt ångtryck. och

| 4. | En utformning så att de kan steriliseras i slutet tillstånd på plats. |
| --- | --- |

4.

En utformning så att de kan steriliseras i slutet tillstånd på plats.

Teknisk anmärkning:

Centrifugalseparatorer omfattar också dekanteringsutrustning.

| d) | Genomströmningsfilterutrustning (tangentiell) och komponenter, enligt följande:






  1. | Genomströmningsfilterutrustning (tangentiell) utformad för avskiljning av ”mikroorganismer”, virus, toxiner eller cellodlingar, som har alla följande egenskaper:






  a) | En total filteryta på 1 m2 eller större, och |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Genomströmningsfilterutrustning (tangentiell) och komponenter, enligt följande:

1.

Genomströmningsfilterutrustning (tangentiell) utformad för avskiljning av ”mikroorganismer”, virus, toxiner eller cellodlingar, som har alla följande egenskaper:

a)

En total filteryta på 1 m2 eller större, och

| b) | Någon av följande egenskaper:






  1. | En utformning så att de kan steriliseras eller desinficeras på plats. eller |
| --- | --- | --- |

b)

Någon av följande egenskaper:

1.

En utformning så att de kan steriliseras eller desinficeras på plats. eller

| 2. | Använder filtreringskomponenter för engångsbruk. |
| --- | --- |

2.

Använder filtreringskomponenter för engångsbruk.

Teknisk anmärkning:

”I avsnitt 2B352.d.1.b avses med steriliseras eliminering av alla viabla mikrober från utrustningen, med användning av antingen fysikaliska agens (t.ex. ånga) eller kemiska agens.”. Med desinficera avses dödande av eventuella mikrobiella smittämnen på utrustningen genom användning av kemiska agens med bakteriedödande effekt. Desinficering och sterilisering skiljer sig från hygienisering, som avser rengöringsåtgärder för att minska antalet mikrober på utrustningen, utan att alla mikrobiella smittämnen eller livskraftiga mikrober nödvändigtvis elimineras.

| Anmärkning: | 2B352.d omfattar inte utrustning för omvänd osmos eller hemodialys enligt tillverkarens specifikation. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 2. | Komponenter till genomströmningsfilterutrustning (tangentiell) (t.ex. moduler, element, kassetter, patroner, enheter eller skivor) med en filteryta som är 0,2 m2 eller större för varje komponent och som är konstruerade för användning i genomströmningsfilterutrustning (tangentiell) som specificeras i avsnitt 2B352.d. |
| --- | --- |

2.

Komponenter till genomströmningsfilterutrustning (tangentiell) (t.ex. moduler, element, kassetter, patroner, enheter eller skivor) med en filteryta som är 0,2 m2 eller större för varje komponent och som är konstruerade för användning i genomströmningsfilterutrustning (tangentiell) som specificeras i avsnitt 2B352.d.

| e) | Frystorkningsutrustning, steriliserbar med gas, vattenånga eller annan ånga, med en kylkapacitet av 10 kg is eller mer per dygn och mindre än 1 000 kg is per dygn. |
| --- | --- |

e)

Frystorkningsutrustning, steriliserbar med gas, vattenånga eller annan ånga, med en kylkapacitet av 10 kg is eller mer per dygn och mindre än 1 000 kg is per dygn.

| f) | Skydds- och inneslutningsutrustning enligt följande:






  1. | Skyddskläder i form av hel- eller halvdräkter, eller friskluftsmasker som är kopplade till extern lufttillförsel och fungerar med övertryck.








  Anmärkning: | Avsnitt 2B352.f.1 omfattar inte dräkter som ska bäras med inbyggd andningsapparat. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Skydds- och inneslutningsutrustning enligt följande:

1.

Skyddskläder i form av hel- eller halvdräkter, eller friskluftsmasker som är kopplade till extern lufttillförsel och fungerar med övertryck.

Anmärkning:

| 2. | Kammare för biologisk inneslutning, isolatorer och biosäkerhetsbänkar som har alla följande egenskaper vid normal funktion:






  a) | En helt avskärmad arbetsplats där operatören är helt avskild från arbetet med en fysisk barriär. |
| --- | --- | --- |

2.

Kammare för biologisk inneslutning, isolatorer och biosäkerhetsbänkar som har alla följande egenskaper vid normal funktion:

a)

En helt avskärmad arbetsplats där operatören är helt avskild från arbetet med en fysisk barriär.

| b) | Kan användas vid negativt tryck. |
| --- | --- |

b)

Kan användas vid negativt tryck.

| c) | Det finns möjlighet att säkert hantera föremål på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

c)

Det finns möjlighet att säkert hantera föremål på arbetsplatsen.

| d) | Den luft som förs in respektive förs ut från arbetsplatsen filtreras med ett HEPA-filter. |
| --- | --- |

d)

Den luft som förs in respektive förs ut från arbetsplatsen filtreras med ett HEPA-filter.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 2B352.f.2 omfattar biosäkerhetsbänkar i klass III, enligt beskrivningen i senaste utgåvan av WHO Laboratory Biosafety manual eller som konstruerats i enlighet med nationella normer, föreskrifter eller riktlinjer. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | 2B352.f.2 omfattar alla isolatorer som har alla ovannämnda egenskaper, oberoende av deras avsedda användning och deras beteckning. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Avsnitt 2B352.f.2 omfattar inte isolatorer som särskilt utformats för barriärvård eller transport av smittade patienter. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

| g) | Aerosolinhalationsutrustning som konstruerats för aerosoltestning med ”mikroorganismer”, virus eller ”toxiner” enligt följande:






  1. | Kammare för helkroppsexponering som har en volym av 1 m3 eller mer. |
| --- | --- | --- |

g)

Aerosolinhalationsutrustning som konstruerats för aerosoltestning med ”mikroorganismer”, virus eller ”toxiner” enligt följande:

1.

Kammare för helkroppsexponering som har en volym av 1 m3 eller mer.

| 2. | Utrustning för enbart nosexponering med ett riktat aerosolflöde, med någon av följande exponeringskapaciteter:






  a) | Tolv eller fler gnagare. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Utrustning för enbart nosexponering med ett riktat aerosolflöde, med någon av följande exponeringskapaciteter:

a)

Tolv eller fler gnagare. eller

| b) | Två eller fler andra djur än gnagare. |
| --- | --- |

b)

Två eller fler andra djur än gnagare.

| 3. | Stängda fasthållningsrör för användning med utrustning för enbart näsexponering med ett riktat aerosolflöde. |
| --- | --- |

3.

Stängda fasthållningsrör för användning med utrustning för enbart näsexponering med ett riktat aerosolflöde.

| h) | Sprejtorkningsutrustning som kan torka toxiner eller patogena ”mikroorganismer”, med alla följande egenskaper:






  1. | En vattenavdunstningskapacitet på ≥ 0,4 kg/timme och ≤ 400 kg/timme. |
| --- | --- | --- |

h)

Sprejtorkningsutrustning som kan torka toxiner eller patogena ”mikroorganismer”, med alla följande egenskaper:

1.

En vattenavdunstningskapacitet på ≥ 0,4 kg/timme och ≤ 400 kg/timme.

| 2. | Förmåga att generera en genomsnittlig produktpartikelstorlek på ≤ 10 μm med befintliga tillbehör eller med en minimal ändring av sprejtorkningsutrustningen med atomiseringsmunstycken som möjliggör generering av den önskade partikelstorleken. och |
| --- | --- |

2.

Förmåga att generera en genomsnittlig produktpartikelstorlek på ≤ 10 μm med befintliga tillbehör eller med en minimal ändring av sprejtorkningsutrustningen med atomiseringsmunstycken som möjliggör generering av den önskade partikelstorleken. och

| 3. | En utformning så att de kan steriliseras eller desinficeras på plats. |
| --- | --- |

3.

En utformning så att de kan steriliseras eller desinficeras på plats.

| i) | Utrustning för assemblering och syntetisering av nukleinsyra vilken är delvis eller helt automatiserad och konstruerad för att generera nukleinsyrasekvenser längre än 1,5 kilobaser med en felprocent på mindre än 5 % per gång. |
| --- | --- |

i)

Utrustning för assemblering och syntetisering av nukleinsyra vilken är delvis eller helt automatiserad och konstruerad för att generera nukleinsyrasekvenser längre än 1,5 kilobaser med en felprocent på mindre än 5 % per gång.

2CMaterial

Ingen.

2DProgramvara

2D001Annan ”programvara” än den som specificeras i avsnitt 2D002 enligt följande:

| a) | ”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitt 2A001 eller 2B001–2B009. |
| --- | --- |

a)

”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitt 2A001 eller 2B001–2B009.

| b) | ”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 2A001.c, 2B001 eller 2B003–2B009. |
| --- | --- |

b)

”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 2A001.c, 2B001 eller 2B003–2B009.

| Anmärkning: | Avsnitt 2D001 omfattar inte ”programvara” för delprogrammering som genererar koder för ”numerisk styrning” för bearbetning av olika delar. |
| --- | --- |

Anmärkning:

2D002
  ”Programvara” för elektroniska enheter, även om den finns i en elektronisk utrustning eller i ett elektroniskt system, som möjliggör för denna utrustning eller detta system att fungera som en utrustning för ”numerisk styrning” som simultant kan koordinera mer än fyra axlar för ”konturstyrning”.

| Anmärkning 1: | 2D002 omfattar inte ”programvara” speciellt utformad eller modifierad för drift av produkter som inte specificeras i kategori 2. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 2D002 omfattar inte ”programvara” för produkter som specificeras i avsnitt 2B002. Se avsnitt 2D001 och 2D003 för ”programvara” för produkter som specificeras i avsnitt 2B002. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Avsnitt 2D002 omfattar inte ”programvara” som exporteras tillsammans med, och som är det minsta som krävs för att driva, produkter som inte specificeras i kategori 2. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

2D003
  ”Programvara” som är utformad eller modifierad för drift av utrustning som specificeras i avsnitt 2B002, som konverterar optisk design, mätning av arbetsstycken och funktioner för borttagning av material till kommandon för ”numerisk styrning” för att ge arbetsstycket den önskade formen.

2D101
  ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för ”användning” av utrustningar som specificeras i avsnitt 2B104, 2B105, 2B109, 2B116, 2B117 eller 2B119–2B122.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 9D004. |
| --- | --- |

ANM.:

2D201
  ”Programvara” speciellt utformad för ”användning” av produkter som specificeras i avsnitt 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B219 eller 2B227.

2D202
  ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 2B201.

| Anmärkning: | Avsnitt 2D202 omfattar inte ”programvara” för programmering av delar som genererar kommandokoder för ”numerisk styrning”, men som inte medger direkt användning av utrustningen för bearbetning av olika delar. |
| --- | --- |

Anmärkning:

2D351
  ”Programvara”, annan än den som specificeras i avsnitt 1D003, speciellt utformad för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 2B351.

2ETeknik

2E001
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 2A, 2B eller 2D.

| Anmärkning: | Avsnitt 2E001 omfattar ”teknik” för integrering av mätprobsystem i de koordinatmätmaskiner som specificeras i avsnitt 2B006.a. |
| --- | --- |

Anmärkning:

2E002
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitt 2A eller 2B.

2E003Annan ”teknik” enligt följande:

| a) | Används inte. |
| --- | --- |

a)

Används inte.

| b) | ”Teknik” för metallbearbetningsprocesser enligt följande:






  1. | ”Teknik” för konstruktion av verktyg, formar eller fixturer speciellt konstruerade för någon av följande processer:






  a) | ”Superplastisk bearbetning”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

”Teknik” för metallbearbetningsprocesser enligt följande:

1.

”Teknik” för konstruktion av verktyg, formar eller fixturer speciellt konstruerade för någon av följande processer:

a)

”Superplastisk bearbetning”.

| b) | ”Diffusionsbondning”. eller |
| --- | --- |

b)

”Diffusionsbondning”. eller

| c) | ”Direktverkande hydraulisk pressning”. |
| --- | --- |

c)

”Direktverkande hydraulisk pressning”.

| 2. | Tekniska data som består av följande processmetoder eller parametrar och som används för att styra följande:






  a) | ”Superplastisk bearbetning” av aluminiumlegeringar, titanlegeringar eller ”superlegeringar” genom






  1. | ytpreparering, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Tekniska data som består av följande processmetoder eller parametrar och som används för att styra följande:

a)

”Superplastisk bearbetning” av aluminiumlegeringar, titanlegeringar eller ”superlegeringar” genom

1.

ytpreparering,

| 2. | sträckhastighet, |
| --- | --- |

2.

sträckhastighet,

| 3. | temperatur, |
| --- | --- |

3.

temperatur,

| 4. | tryck. |
| --- | --- |

4.

tryck.

| b) | ”Diffusionsbondning” av ”superlegeringar” eller titanlegeringar genom






  1. | ytpreparering, |
| --- | --- | --- |

b)

”Diffusionsbondning” av ”superlegeringar” eller titanlegeringar genom

1.

ytpreparering,

| 2. | temperatur, |
| --- | --- |

2.

temperatur,

| 3. | tryck. |
| --- | --- |

3.

tryck.

| c) | ’Direktverkande hydraulisk pressning’ av aluminium- eller titanlegeringar genom






  1. | tryck. |
| --- | --- | --- |

c)

’Direktverkande hydraulisk pressning’ av aluminium- eller titanlegeringar genom

1.

tryck.

| 2. | cykeltid. |
| --- | --- |

2.

cykeltid.

| d) | ’Varm isostatisk förtätning’ av titanlegeringar, aluminiumlegeringar eller ”superlegeringar” genom






  1. | temperatur, |
| --- | --- | --- |

d)

’Varm isostatisk förtätning’ av titanlegeringar, aluminiumlegeringar eller ”superlegeringar” genom

1.

temperatur,

| 2. | tryck. |
| --- | --- |

2.

tryck.

| 3. | cykeltid. |
| --- | --- |

3.

cykeltid.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Direktverkande hydraulisk pressning’ är en formförändringsprocess som använder en vätskefylld flexibel blåsa i direkt kontakt med arbetsstycket. |
| --- | --- |

1.

’Direktverkande hydraulisk pressning’ är en formförändringsprocess som använder en vätskefylld flexibel blåsa i direkt kontakt med arbetsstycket.

| 2. | Med ’varm isostatisk förtätning’ avses en process där man trycksätter ett gjutgods vid temperaturer som överskrider 375 K (102 °C) i ett slutet hålrum med hjälp av olika medier (gas, vätska, fasta partiklar osv.) för att skapa lika tryck i alla riktningar i avsikt att reducera eller eliminera antalet håligheter i gjutgodset. |
| --- | --- |

2.

Med ’varm isostatisk förtätning’ avses en process där man trycksätter ett gjutgods vid temperaturer som överskrider 375 K (102 °C) i ett slutet hålrum med hjälp av olika medier (gas, vätska, fasta partiklar osv.) för att skapa lika tryck i alla riktningar i avsikt att reducera eller eliminera antalet håligheter i gjutgodset.

| c) | ”Teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av hydrauliska sträckbearbetningsmaskiner, inklusive formar härför, för tillverkning av flygplansskrov. |
| --- | --- |

c)

”Teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av hydrauliska sträckbearbetningsmaskiner, inklusive formar härför, för tillverkning av flygplansskrov.

| d) | Används inte. |
| --- | --- |

d)

Används inte.

| e) | ”Teknik” för ”utveckling” av integrerad ”programvara” för inkorporering av expertsystem i enheter för ”numerisk styrning” för att understödja avancerade beslut i s.k. shop floor operations. |
| --- | --- |

e)

”Teknik” för ”utveckling” av integrerad ”programvara” för inkorporering av expertsystem i enheter för ”numerisk styrning” för att understödja avancerade beslut i s.k. shop floor operations.

| f) | ”Teknik” för applicering av oorganiska ytbeläggningar eller oorganisk ytförändringsbeläggning (specificerade i kolumn 3 i följande tabell) till substrat för icke-elektronisk användning (specificerade i kolumn 2 i följande tabell) med en process som specificeras i kolumn 1 i följande tabell och som definieras i de tekniska anmärkningarna efter tabellen.








  Anmärkning: | Tabell och teknisk anmärkning återfinns efter avsnitt 2E301.









  ANM.: | Denna tabell ska läsas för att specificera ”tekniken” för en särskild beläggningsprocess endast då resultatet av ytbeläggningen i kolumn 3 är i ett stycke direkt mittför det relevanta substratet under kolumn 2. Till exempel, tekniska uppgifter om beläggningsprocessen med kemisk förångningsdeposition (CVD) är inbegripna för applicering av silicider till kol-kol-, keram- och metall-”matris”-”komposit”substrat, men är inte inbegripna för applicering av silicider till substrat av ’hårdmetall innehållande volframkarbid’ (16) och ’kiselkarbid’ (18). I det andra fallet är den resulterande ytbeläggningen inte förtecknad i stycket under kolumn 3 direkt mittför stycket under kolumn 2 där ’hårdmetall innehållande volframkarbid’ (16) och ’kiselkarbid’ (18) är förtecknade. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

”Teknik” för applicering av oorganiska ytbeläggningar eller oorganisk ytförändringsbeläggning (specificerade i kolumn 3 i följande tabell) till substrat för icke-elektronisk användning (specificerade i kolumn 2 i följande tabell) med en process som specificeras i kolumn 1 i följande tabell och som definieras i de tekniska anmärkningarna efter tabellen.

Anmärkning:

ANM.:

2E101
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 2B004, 2B009, 2B104, 2B109, 2B116, 2B119–2B122 eller 2D101.

2E201
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 2A225, 2A226, 2B001, 2B006, 2B007.b, 2B007.c, 2B008, 2B009, 2B201, 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B225–2B233, 2D201 eller 2D202.

2E301
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av varor som specificeras i avsnitten 2B350–2B352.

Tabell

Ytbeläggningstekniker

| 1. | Beläggningsprocess (1) (*1) |
| --- | --- |

1.

Beläggningsprocess (1) (*1)

| 2. | Substrat |
| --- | --- |

2.

Substrat

| 3. | Resultat av ytbeläggning |
| --- | --- |

3.

Resultat av ytbeläggning

| A. | Kemisk förångningsdeposition (CVD) |
| --- | --- |

A.

Kemisk förångningsdeposition (CVD)

”Superlegeringar”

Aluminider för interna genomgångar

Keramer (19) och glas med låg expansion (14)

Silicider

Karbider

Dielektriska lager (15)

Diamant

Diamantlikt kol (17)

Kol-kol-, keram- och metall”matris””kompositer”

Silicider

Karbider

Svårsmälta metaller

Blandningar därav (4)

Dielektriska lager (15)

Aluminider

Legerade aluminider (2)

Bornitrid

Hårdmetall innehållande volframkarbider (16), kiselkarbider (18)

Karbider

Volfram

Blandningar därav (4)

Dielektriska lager (15)

Molybden och molybdenlegeringar

Dielektriska lager (15)

Beryllium och berylliumlegeringar

Dielektriska lager (15)

Diamant

Diamantlikt kol (17)

Detektorfönster-material (9)

Dielektriska lager (15)

Diamant

Diamantlikt kol (17)

| B. | Termisk förångning Fysisk förångningsdeposition (TE-PVD) |
| --- | --- |

B.

Termisk förångning Fysisk förångningsdeposition (TE-PVD)

| B.1 | Fysisk förångningsdeposition (PVD): Elektronstrålar (EB-PVD) |
| --- | --- |

B.1

Fysisk förångningsdeposition (PVD): Elektronstrålar (EB-PVD)

”Superlegeringar”

Kisellegeringar

Legerade aluminider (2)

MCrAlX (5)

Modifierat zirkonium (12)

Silicider

Aluminider

Blandningar därav (4)

Keramer (19) och glas med låg expansion (14)

Dielektriska lager (15)

Korrosionsbeständigt stål (7)

MCrAlX (5)

Modifierat zirkonium (12)

Blandningar därav (4)

Kol-kol-, keram- och metall”matris””kompositer”

Silicider

Karbider

Svårsmälta metaller

Blandningar därav (4)

Dielektriska lager (15)

Bornitrid

Hårdmetall innehållande volframkarbider (16), kiselkarbider (18)

Karbider

Volfram

Blandningar därav (4)

Dielektriska lager (15)

Molybden och molybdenlegeringar

Dielektriska lager (15)

Beryllium och berylliumlegeringar

Dielektriska lager (15)

Borider

Beryllium

Detektorfönster-material (9)

Dielektriska lager (15)

Titanlegeringar (13)

Borider

Nitrider

| B.2 | Jonassisterad resistivt upphettad fysisk förångningsdeposition (PVD) (Jonplätering) |
| --- | --- |

B.2

Jonassisterad resistivt upphettad fysisk förångningsdeposition (PVD) (Jonplätering)

Keramer (19) och glas med låg expansion

Dielektriska lager (15)

Diamantlikt kol (17)

Kol-kol-, keram- och metall”matris””kompositer”

Dielektriska lager (15)

Hårdmetall innehållande volframkarbid (16), Silikonkarbid

Dielektriska lager (15)

Molybden och molybdenlegeringar

Dielektriska lager (15)

Beryllium och berylliumlegeringar

Dielektriska lager (15)

Detektorfönster-material (9)

Dielektriska lager (15)

Diamantlikt kol (17)

| B.3 | Fysisk förångningsdeposition (PVD): ”Laser”-förångning |
| --- | --- |

B.3

Fysisk förångningsdeposition (PVD): ”Laser”-förångning

Keramer (19) och glas med låg expansion (14)

Silicider

Dielektriska lager (15)

Diamantlikt kol (17)

Kol-kol-, keram- och metall”matris””kompositer”

Dielektriska lager (15)

Hårdmetall innehållande volframkarbid (16), Silikonkarbid

Dielektriska lager (15)

Molybden och molybdenlegeringar

Dielektriska lager (15)

Beryllium och berylliumlegeringar

Dielektriska lager (15)

Detektorfönster-material (9)

Dielektriska lager (15)

Diamantlikt kol (17)

| B.4 | Fysisk förångningsdeposition (PVD): Katodstråleurladdning |
| --- | --- |

B.4

Fysisk förångningsdeposition (PVD): Katodstråleurladdning

”Superlegeringar”

Kisellegeringar

Legerade aluminider (2)

MCrAlX (5)

Polymerer (11) och organiska ”matris”- ”kompositer”

Borider

Karbider

Nitrider

Diamantlikt kol (17)

| C. | Pack cementation (se A ovan out-of-pack cementation) (10) |
| --- | --- |

C.

Pack cementation (se A ovan out-of-pack cementation) (10)

Kol-kol-, keram- och metall”matris””kompositer”

Silicider

Karbider

Blandningar därav (4)

Titanlegeringar (13)

Silicider

Aluminider

Legerade aluminider (2)

Svårsmälta metaller och legeringar (8)

Silicider

Oxider

| D. | Plasmasprutning |
| --- | --- |

D.

Plasmasprutning

”Superlegeringar”

MCrAlX (5)

Modifierat zirkonium (12)

Blandningar därav (4)

Slipbar nickel-grafit

Slipbara material som innehåller Ni-Cr-Al

Slipbar Al-Si-polyester

Legerade aluminider (2)

Aluminiumlegeringar (6)

MCrAlX (5)

Modifierat zirkonium (12)

Silicider

Blandningar därav (4)

Svårsmälta metaller och legeringar (8)

Aluminider

Silicider

Karbider

Korrosionsbeständigt stål (7)

MCrAlX (5)

Modifierat zirkonium (12)

Blandningar därav (4)

Titanlegeringar (13)

Karbider

Aluminider

Silicider

Legerade aluminider (2)

Slipbar nickel-grafit

Slipbara material som innehåller Ni-Cr-Al

Slipbar Al-Si-polyester

| E. | Målningsbeläggning |
| --- | --- |

E.

Målningsbeläggning

Svårsmälta metaller och legeringar (8)

Brända silicider

Brända aluminider utom för resistiva värmeelement

Kol-kol-, keram- och metall”matris””kompositer”

Silicider

Karbider

Blandningar därav (4)

| F. | Sputteringbeläggning |
| --- | --- |

F.

Sputteringbeläggning

”Superlegeringar”

Kisellegeringar

Legerade aluminider (2)

Ädelmetallmodifierade aluminider (3)

MCrAlX (5)

Modifierat zirkonium (12)

Platina

Blandningar därav (4)

Keramer och glas med låg expansion (14)

Silicider

Platina

Blandningar därav (4)

Dielektriska lager (15)

Diamantlikt kol (17)

Titanlegeringar (13)

Borider

Nitrider

Oxider

Silicider

Aluminider

Legerade aluminider (2)

Karbider

Kol-kol-, keram- och metall”matris””kompositer”

Silicider

Karbider

Svårsmälta metaller

Blandningar därav (4)

Dielektriska lager (15)

Bornitrid

Hårdmetall innehållande volframkarbider (16), kiselkarbider (18)

Karbider

Volfram

Blandningar därav (4)

Dielektriska lager (15)

Bornitrid

Molybden och molybdenlegeringar

Dielektriska lager (15)

Beryllium och berylliumlegeringar

Borider

Dielektriska lager (15)

Beryllium

Detektorfönster-material (9)

Dielektriska lager (15)

Diamantlikt kol (17)

Svårsmälta metaller och legeringar (8)

Aluminider

Silicider

Oxider

Karbider

| G. | Jonimplantation |
| --- | --- |

G.

Jonimplantation

Lagerstål för höga temperaturer

Tillsatser av krom tantal eller niob (columbium)

Titanlegeringar (13)

Borider

Nitrider

Beryllium och berylliumlegeringar

Borider

Hårdmetall innehållande volframkarbid (16)

Karbider

Nitrider

TABELL – YTBELÄGGNINGSTEKNIKER – ANMÄRKNINGAR

| 1. | Termen ’beläggningsprocess’ omfattar såväl reparation och förbättring av ytbehandlingen som den ursprungliga ytbehandlingen. |
| --- | --- |

1.

Termen ’beläggningsprocess’ omfattar såväl reparation och förbättring av ytbehandlingen som den ursprungliga ytbehandlingen.

| 2. | Termen ’legerade aluminidbeläggningar’ omfattar enkel- eller flerstegsbeläggningar varvid ett eller flera ämnen överförs före eller samtidigt med aluminidbeläggningen även om dessa ämnen överförs med en annan ytbehandlingsmetod. Däremot omfattas inte upprepad användning av s.k. enkelstegs ”pack cementation”-processer för att uppnå legerade aluminider. |
| --- | --- |

2.

Termen ’legerade aluminidbeläggningar’ omfattar enkel- eller flerstegsbeläggningar varvid ett eller flera ämnen överförs före eller samtidigt med aluminidbeläggningen även om dessa ämnen överförs med en annan ytbehandlingsmetod. Däremot omfattas inte upprepad användning av s.k. enkelstegs ”pack cementation”-processer för att uppnå legerade aluminider.

| 3. | Termen ’ädelmetallmodifierade aluminider’ omfattar flerstegsbeläggningar varvid ädelmetallen eller ädelmetallerna påläggs med någon annan beläggningsprocess före påläggningen av aluminidbeläggningen. |
| --- | --- |

3.

Termen ’ädelmetallmodifierade aluminider’ omfattar flerstegsbeläggningar varvid ädelmetallen eller ädelmetallerna påläggs med någon annan beläggningsprocess före påläggningen av aluminidbeläggningen.

| 4. | Termen ’blandningar därav’ omfattar infiltrerade material, sorterade blandningar, hjälpbeläggningar och multilagerbeläggningar och erhålls genom en eller flera av de beläggningsprocesser som specificeras i tabellen. |
| --- | --- |

4.

Termen ’blandningar därav’ omfattar infiltrerade material, sorterade blandningar, hjälpbeläggningar och multilagerbeläggningar och erhålls genom en eller flera av de beläggningsprocesser som specificeras i tabellen.

| 5. | ’MCrAlX’ avser en legerad beläggning där M står för kobolt, järn, nickel eller blandningar därav och X står för hafnium, yttrium, kisel, tantal oberoende av mängd eller andra avsiktliga tillsatser som är större än 0,01 viktprocent, i olika proportioner och kombinationer, utom






  a) | CoCrAlY-beläggningar som innehåller mindre än 22 viktprocent krom, mindre än 7 viktprocent aluminium och mindre än 2 viktprocent yttrium, |
| --- | --- | --- |

5.

’MCrAlX’ avser en legerad beläggning där M står för kobolt, järn, nickel eller blandningar därav och X står för hafnium, yttrium, kisel, tantal oberoende av mängd eller andra avsiktliga tillsatser som är större än 0,01 viktprocent, i olika proportioner och kombinationer, utom

a)

CoCrAlY-beläggningar som innehåller mindre än 22 viktprocent krom, mindre än 7 viktprocent aluminium och mindre än 2 viktprocent yttrium,

| b) | CoCrAlY-beläggningar som innehåller 22–24 viktprocent krom, 10–12 viktprocent aluminium och 0,5–0,7 viktprocent yttrium, eller |
| --- | --- |

b)

CoCrAlY-beläggningar som innehåller 22–24 viktprocent krom, 10–12 viktprocent aluminium och 0,5–0,7 viktprocent yttrium, eller

| c) | NiCrAlY-beläggningar som innehåller 21–23 viktprocent krom, 10–12 viktprocent aluminium och 0,9–1,1 viktprocent yttrium. |
| --- | --- |

c)

NiCrAlY-beläggningar som innehåller 21–23 viktprocent krom, 10–12 viktprocent aluminium och 0,9–1,1 viktprocent yttrium.

| 6. | Med termen ’aluminiumlegeringar’ avses legeringar som har en brottgräns på minst 190 MPa mätt vid 293 K (20 °C). |
| --- | --- |

6.

Med termen ’aluminiumlegeringar’ avses legeringar som har en brottgräns på minst 190 MPa mätt vid 293 K (20 °C).

| 7. | Med termen ’korrosionsbeständigt stål’ avses AISI (American Iron and Steel Institute)-serien 300 eller motsvarande nationella standard för stål. |
| --- | --- |

7.

Med termen ’korrosionsbeständigt stål’ avses AISI (American Iron and Steel Institute)-serien 300 eller motsvarande nationella standard för stål.

| 8. | ’Svårsmälta metaller och legeringar’ omfattar följande metaller och deras legeringar: niob (columbium), molybden, volfram och tantal. |
| --- | --- |

8.

’Svårsmälta metaller och legeringar’ omfattar följande metaller och deras legeringar: niob (columbium), molybden, volfram och tantal.

| 9. | ’Detektorfönstermaterial’ enligt följande: aluminiumoxid, kisel, germanium, zinksulfid, zinkselenid, galliumarsenid, diamant, galliumfosfid, safir och följande metallhalogenider: detektorfönstermaterial som har en diameter som är större än 40 mm för zirkoniumfluorid och hafniumfluorid. |
| --- | --- |

9.

’Detektorfönstermaterial’ enligt följande: aluminiumoxid, kisel, germanium, zinksulfid, zinkselenid, galliumarsenid, diamant, galliumfosfid, safir och följande metallhalogenider: detektorfönstermaterial som har en diameter som är större än 40 mm för zirkoniumfluorid och hafniumfluorid.

| 10. | Kategori 2 omfattar inte ”teknik” för s.k. enstegs pack-cementation av massiva luftfolier. |
| --- | --- |

10.

Kategori 2 omfattar inte ”teknik” för s.k. enstegs pack-cementation av massiva luftfolier.

| 11. | ’Polymerer’ enligt följande: polyimid, polyester, polysulfid, polykarbonater och polyuretaner. |
| --- | --- |

11.

’Polymerer’ enligt följande: polyimid, polyester, polysulfid, polykarbonater och polyuretaner.

| 12. | Med ’modifierat zirkonium’ avses tillsatser av andra metalloxider (t.ex. kalciumoxid, magnesiumoxid, yttriumoxid, hafniumoxid, oxider till sällsynta jordmetaller) till zirkonium för att stabilisera speciella kristallografiska faser och faskompositioner. Termisk barriärbeläggning som görs av zirkonium modifierad med kalciumoxid eller magnesiumoxid genom blandning eller fusion omfattas inte. |
| --- | --- |

12.

Med ’modifierat zirkonium’ avses tillsatser av andra metalloxider (t.ex. kalciumoxid, magnesiumoxid, yttriumoxid, hafniumoxid, oxider till sällsynta jordmetaller) till zirkonium för att stabilisera speciella kristallografiska faser och faskompositioner. Termisk barriärbeläggning som görs av zirkonium modifierad med kalciumoxid eller magnesiumoxid genom blandning eller fusion omfattas inte.

| 13. | Med ’titanlegeringar’ avses endast rymdlegeringar som har en brottgräns som är minst 900 MPa mätt vid 293 K (20 °C). |
| --- | --- |

13.

Med ’titanlegeringar’ avses endast rymdlegeringar som har en brottgräns som är minst 900 MPa mätt vid 293 K (20 °C).

| 14. | Med ’glas med låg expansion’ avses glas med en termisk expansionskoefficient på högst 1 × 10–7 K–1 mätt vid 293 K (20 °C). |
| --- | --- |

14.

Med ’glas med låg expansion’ avses glas med en termisk expansionskoefficient på högst 1 × 10–7 K–1 mätt vid 293 K (20 °C).

| 15. | ’Dielektriska lager’ är beläggningar som är uppbyggda av flera lager isolationsmaterial i vilka interferensegenskaperna hos en konstruktion som är sammansatt av material med olika brytningsindex används så att reflexion, genomsläpplighet eller absorption erhålls vid olika våglängder. Med dielektriskta lager avses minst fyra dielektriska lager eller dielektriska/metall-”komposit”-lager. |
| --- | --- |

15.

’Dielektriska lager’ är beläggningar som är uppbyggda av flera lager isolationsmaterial i vilka interferensegenskaperna hos en konstruktion som är sammansatt av material med olika brytningsindex används så att reflexion, genomsläpplighet eller absorption erhålls vid olika våglängder. Med dielektriskta lager avses minst fyra dielektriska lager eller dielektriska/metall-”komposit”-lager.

| 16. | ’Hårdmetall innehållande volframkarbid’ omfattar inte skärande och bearbetande verktygsmaterial som består av volframkarbid/(kobolt, nickel), titankarbid/(kobolt, nickel), kromkarbid/nickel-krom och kromkarbid/nickel. |
| --- | --- |

16.

’Hårdmetall innehållande volframkarbid’ omfattar inte skärande och bearbetande verktygsmaterial som består av volframkarbid/(kobolt, nickel), titankarbid/(kobolt, nickel), kromkarbid/nickel-krom och kromkarbid/nickel.

| 17. | ”Teknik” för beläggning av diamantlikt kol på något av följande omfattas inte:
  Diskettstationer samt läs- och skrivhuvuden, utrustning för tillverkning av engångsmaterial, ventiler för kranar, akustiska membran för högtalare, motordelar till bilar, skärverktyg, stans- och pressmatriser, kontorsmaskiner, mikrofoner och medicintekniska produkter eller formar för plastgjutning eller plastformning, tillverkade av legeringar som innehåller mindre än 5 % beryllium. |
| --- | --- |

17.

”Teknik” för beläggning av diamantlikt kol på något av följande omfattas inte:

Diskettstationer samt läs- och skrivhuvuden, utrustning för tillverkning av engångsmaterial, ventiler för kranar, akustiska membran för högtalare, motordelar till bilar, skärverktyg, stans- och pressmatriser, kontorsmaskiner, mikrofoner och medicintekniska produkter eller formar för plastgjutning eller plastformning, tillverkade av legeringar som innehåller mindre än 5 % beryllium.

| 18. | ’Kiselkarbid’ omfattar inte skärande och bearbetande verktygsmaterial. |
| --- | --- |

18.

’Kiselkarbid’ omfattar inte skärande och bearbetande verktygsmaterial.

| 19. | Keramiska substrat i denna punkt omfattar inte keramiska material som innehåller minst 5 viktprocent lera eller cement, antingen som separata beståndsdelar eller i kombination. |
| --- | --- |

19.

Keramiska substrat i denna punkt omfattar inte keramiska material som innehåller minst 5 viktprocent lera eller cement, antingen som separata beståndsdelar eller i kombination.

TABELL – YTBELÄGGNINGSTEKNIKER – ANMÄRKNINGAR

De processer som specificeras i kolumn 1 i tabellen definieras enligt följande:

| a) | Kemisk förångningsdeposition (CVD) är en ytbehandlings- eller ytförändringsprocess varvid metall, legering, ”komposit”, ett dielektrikum eller en keram deponeras på ett upphettat substrat. Reaktansgaserna sönderdelas eller kombineras i närheten av substratet, varvid en beläggning sker på substratet av det önskade grundämnet, den önskade legeringen eller kompositmaterialet. Energi för denna sönderdelning eller kemiska reaktionsprocess kan erhållas från värmen i substratet, en glimurladdningsplasma eller från upphettning med ”laser”-strålning.








  ANM. 1. | CVD omfattar följande processer: beläggning med ett gasflöde out-of-pack-beläggning, pulserande CVD, styrd termisk kärnbildande nedbrytningsprocess (CNTD), plasmaförstärkta eller plasmaassisterade CVD-processer. |
| --- | --- | --- |

a)

Kemisk förångningsdeposition (CVD) är en ytbehandlings- eller ytförändringsprocess varvid metall, legering, ”komposit”, ett dielektrikum eller en keram deponeras på ett upphettat substrat. Reaktansgaserna sönderdelas eller kombineras i närheten av substratet, varvid en beläggning sker på substratet av det önskade grundämnet, den önskade legeringen eller kompositmaterialet. Energi för denna sönderdelning eller kemiska reaktionsprocess kan erhållas från värmen i substratet, en glimurladdningsplasma eller från upphettning med ”laser”-strålning.

ANM. 1.

| ANM. 2. | Med pack menas ett substrat som är inbakat i en pulverblandning. |
| --- | --- |

ANM. 2.

| ANM. 3. | De reaktansgaser som används i en out-of-pack-process produceras med hjälp av samma basreaktioner och parametrar som pack cementation-processen, med undantag av att substratet som ska beläggas inte är i kontakt med pulverblandningen. |
| --- | --- |

ANM. 3.

| b) | Termisk förångning – fysisk förångningsdeposition (TE-PVD) är en ytbeläggningsprocess som sker i vakuum vid ett tryck som är lägre än 0,1 Pa varvid en termisk energikälla används för att förånga beläggningsmaterialet. Denna process resulterar i en kondensation eller en beläggning av det förångade materialet på lämpligt placerade substrat.
  Tillsatsen av gaser i vakuumkammaren under beläggningsprocessen för att skapa blandad beläggning är en vanlig modifiering av denna process.
  Användningen av jon- eller elektronstrålar eller plasma för att aktivera eller assistera vid beläggningen är också en vanlig modifikation av denna teknik. Användningen av monitorer för att under processen mäta beläggningens optiska egenskaper och tjocklek kan utgöra en del av dessa processer.
  Specifika TE-PVD processer är följande:






  1. | Elektronstråle-PVD använder en elektronstråle för att upphetta och förånga det material som ska bilda beläggningen. |
| --- | --- | --- |

b)

Termisk förångning – fysisk förångningsdeposition (TE-PVD) är en ytbeläggningsprocess som sker i vakuum vid ett tryck som är lägre än 0,1 Pa varvid en termisk energikälla används för att förånga beläggningsmaterialet. Denna process resulterar i en kondensation eller en beläggning av det förångade materialet på lämpligt placerade substrat.

Tillsatsen av gaser i vakuumkammaren under beläggningsprocessen för att skapa blandad beläggning är en vanlig modifiering av denna process.

Användningen av jon- eller elektronstrålar eller plasma för att aktivera eller assistera vid beläggningen är också en vanlig modifikation av denna teknik. Användningen av monitorer för att under processen mäta beläggningens optiska egenskaper och tjocklek kan utgöra en del av dessa processer.

Specifika TE-PVD processer är följande:

1.

Elektronstråle-PVD använder en elektronstråle för att upphetta och förånga det material som ska bilda beläggningen.

| 2. | Jonassisterad resistivt upphettad PVD arbetar med elektroresistiva värmekällor i kombination med direkt inverkan från jonstrålar för att producera ett kontrollerat och likformigt flöde av de förångade beläggningsmaterialen. |
| --- | --- |

2.

Jonassisterad resistivt upphettad PVD arbetar med elektroresistiva värmekällor i kombination med direkt inverkan från jonstrålar för att producera ett kontrollerat och likformigt flöde av de förångade beläggningsmaterialen.

| 3. | ”Laser”förångning använder antingen pulsade eller kontinuerliga ”laser”vågor för att förånga det material som ska bilda beläggning. |
| --- | --- |

3.

”Laser”förångning använder antingen pulsade eller kontinuerliga ”laser”vågor för att förånga det material som ska bilda beläggning.

| 4. | Katodstrålebeläggning arbetar med en katod av det material som ska bilda beläggning, varvid katoden förbrukas, och vid katoden uppstår en gnisturladdning på ytan genom en kortvarig jordkontakt med hjälp av en trigger. En styrd rörelse av gnistan urholkar katodytan och skapar ett kraftigt joniserat plasma. Anoden kan antingen vara en kon fastsatt till katodens periferi, med hjälp av isolatorer, eller till kammaren. Substratet förspänns så att icke-synlig beläggning kan ske.








  ANM.: | Denna definition omfattar inte slumpmässig katodstrålebeläggning utan förspänt substrat. |
| --- | --- | --- |

4.

Katodstrålebeläggning arbetar med en katod av det material som ska bilda beläggning, varvid katoden förbrukas, och vid katoden uppstår en gnisturladdning på ytan genom en kortvarig jordkontakt med hjälp av en trigger. En styrd rörelse av gnistan urholkar katodytan och skapar ett kraftigt joniserat plasma. Anoden kan antingen vara en kon fastsatt till katodens periferi, med hjälp av isolatorer, eller till kammaren. Substratet förspänns så att icke-synlig beläggning kan ske.

ANM.:

| 5. | Jonplätering är en speciell modifikation av den vanliga TE-PVD-processen, varvid ett plasma eller en jonkälla används för att jonisera de ämnen som ska användas för beläggning, och en negativ förspänning läggs på substratet för att underlätta extraktionen av de ämnen som ska deponeras från plasman. Införandet av reaktiva ämnen, förångning av fasta material i kammaren samt användning av monitorer för att under processen mäta beläggningens optiska egenskaper och tjocklek är vanliga modifieringar av denna process. |
| --- | --- |

5.

Jonplätering är en speciell modifikation av den vanliga TE-PVD-processen, varvid ett plasma eller en jonkälla används för att jonisera de ämnen som ska användas för beläggning, och en negativ förspänning läggs på substratet för att underlätta extraktionen av de ämnen som ska deponeras från plasman. Införandet av reaktiva ämnen, förångning av fasta material i kammaren samt användning av monitorer för att under processen mäta beläggningens optiska egenskaper och tjocklek är vanliga modifieringar av denna process.

| c) | Pack Cementation är en ytförändringsprocess eller en överlagringsbeläggningsprocess varvid substratet packas in i en pulverblandning (pack) som består av






  1. | det metallpulver som ska utgöra beläggningen (vanligtvis aluminium, krom, kisel eller kombinationer av dessa), |
| --- | --- | --- |

c)

Pack Cementation är en ytförändringsprocess eller en överlagringsbeläggningsprocess varvid substratet packas in i en pulverblandning (pack) som består av

1.

det metallpulver som ska utgöra beläggningen (vanligtvis aluminium, krom, kisel eller kombinationer av dessa),

| 2. | en aktivator (vanligtvis ett halogent salt), och |
| --- | --- |

2.

en aktivator (vanligtvis ett halogent salt), och

| 3. | ett ballastpulver, oftast aluminium. |
| --- | --- |

3.

ett ballastpulver, oftast aluminium.

Substratet och pulverblandningen placeras i en retort som upphettas till en temperatur mellan 1 030 K (757 °C) och 1 375 K (1 102 °C) i tillräckligt lång tid för att beläggningen ska ske.

| d) | Plasmasprutning är en ytbehandlingsprocess i vilken en kanon (”blåslampa”), som producerar och styr ett plasma tar emot pulver eller tråd av beläggningsmaterialet, smälter det och skjuter det mot ett substrat, varpå en integrerad sammanfogning sker. Plasmasprutning kan antingen ske som lågtryckssprutning eller höghastighetssprutning.








  ANM. 1. | Med lågtryck avses lägre tryck än omgivande atmosfärtryck. |
| --- | --- | --- |

d)

Plasmasprutning är en ytbehandlingsprocess i vilken en kanon (”blåslampa”), som producerar och styr ett plasma tar emot pulver eller tråd av beläggningsmaterialet, smälter det och skjuter det mot ett substrat, varpå en integrerad sammanfogning sker. Plasmasprutning kan antingen ske som lågtryckssprutning eller höghastighetssprutning.

ANM. 1.

| ANM. 2. | Med höghastighet avses en gashastighet vid sprutmunstycket som överskrider 750 m/s beräknat vid 293 K (20 °C) och 0,1 MPa. |
| --- | --- |

ANM. 2.

| e) | Målningsbeläggning är en ytförändringsprocess eller en överlagringsbeläggningsprocess i vilken ett metalliskt eller keramiskt pulver med ett organiskt bindemedel uppslammas i en vätska och appliceras på ett substrat genom antingen sprutning, doppning eller målning, med påföljande luft- eller ugnstorkning, samt värmebehandling för att uppnå önskad beläggning. |
| --- | --- |

e)

Målningsbeläggning är en ytförändringsprocess eller en överlagringsbeläggningsprocess i vilken ett metalliskt eller keramiskt pulver med ett organiskt bindemedel uppslammas i en vätska och appliceras på ett substrat genom antingen sprutning, doppning eller målning, med påföljande luft- eller ugnstorkning, samt värmebehandling för att uppnå önskad beläggning.

| f) | Sputteringbeläggning är en överlagringsbeläggningsprocess som baseras på impulsöverföringsfenomen, varvid positiva joner accelereras av ett elektriskt fält mot ytan av ett mål (beläggningsmaterialet). Den kinetiska energin hos de laddade jonerna är tillräcklig för att atomer från ytan ska frigöras och beläggas på det lämpligt placerade substratet.








  ANM. 1. | Tabellen hänvisar endast till triod-, magnetron- eller reaktiv sputteringbeläggning som används för att öka vidhäftningen av beläggningen samt radiofrekvent (RF)-förstärkt sputteringbeläggning som används för att tillåta förångning i icke metalliska beläggningsmaterial. |
| --- | --- | --- |

f)

Sputteringbeläggning är en överlagringsbeläggningsprocess som baseras på impulsöverföringsfenomen, varvid positiva joner accelereras av ett elektriskt fält mot ytan av ett mål (beläggningsmaterialet). Den kinetiska energin hos de laddade jonerna är tillräcklig för att atomer från ytan ska frigöras och beläggas på det lämpligt placerade substratet.

ANM. 1.

| ANM. 2. | Lågenergijonstrålar (mindre än 5 keV) kan användas för att aktivera beläggningen. |
| --- | --- |

ANM. 2.

| g) | Jonimplantation är en ytförändringsbeläggningsprocess i vilken det ämne som ska legeras joniseras, accelereras genom en potentialgradient och förs in till ytregionen för substratet. Detta inbegriper processer där jonimplantationen sker samtidigt med fysisk förångningsdeposition med elektronstråle eller sputteringbeläggning. |
| --- | --- |

g)

Jonimplantation är en ytförändringsbeläggningsprocess i vilken det ämne som ska legeras joniseras, accelereras genom en potentialgradient och förs in till ytregionen för substratet. Detta inbegriper processer där jonimplantationen sker samtidigt med fysisk förångningsdeposition med elektronstråle eller sputteringbeläggning.

DEL V

Kategori 3

KATEGORI 3 – ELEKTRONIK

3ASystem, utrustning och komponenter

| Anmärkning 1: | Kontrollstatusen för den utrustning och de komponenter som beskrivs i avsnitt 3A001 eller 3A002, förutom för de som beskrivs i avsnitt 3A001.a.3–3A001.a.10 eller 3A001.a.12–3A001.a.14 och som är speciellt konstruerade för eller som har samma funktionella egenskaper som annan utrustning, bestäms av den andra utrustningens kontrollstatus. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Kontrollstatusen för de integrerade kretsar som beskrivs i avsnitt 3A001.a.3–3A001.a.9 eller 3A001.a.12–3A001.a.14 och som är icke föränderligt programmerade till eller konstruerade för en speciell funktion för en annan utrustning bestäms av den andra utrustningens kontrollstatus.









  ANM.: | Om en tillverkare eller sökande inte kan avgöra den andra utrustningens kontrollstatus, bestäms de integrerade kretsarnas kontrollstatus av avsnitten 3A001.a.3–3A001.a.9 och 3A001.a.12–3A001.a.14. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

ANM.:

| Anmärkning 3: | Statusen för wafers (färdigbearbetade eller obearbetade), vars funktion har fastställts, ska bedömas efter parametrarna i avsnitt 3A001.a, 3A001.b, 3A001.d, 3A001.e.4, 3A001.g, 3A001.h eller 3A001.i. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

3A001Elektroniska produkter enligt följande:

| a) | Integrerade kretsar för allmänna ändamål enligt följande:








  Anmärkning: | Integrerade kretsar omfattar följande typer:







  — | ”Monolitiska integrerade kretsar”. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Integrerade kretsar för allmänna ändamål enligt följande:

Anmärkning:

—

”Monolitiska integrerade kretsar”.

| — | ”Integrerade hybridkretsar”. |
| --- | --- |

—

”Integrerade hybridkretsar”.

| — | ”Integrerade multikretsar”. |
| --- | --- |

—

”Integrerade multikretsar”.

| — | ”Integrerade kretsar av filmtyp” inklusive integrerade kretsar av typ kisel på safir. |
| --- | --- |

—

”Integrerade kretsar av filmtyp” inklusive integrerade kretsar av typ kisel på safir.

| — | ”Optiska integrerade kretsar”. |
| --- | --- |

—

”Optiska integrerade kretsar”.

| — | ”Tredimensionella integrerade kretsar”. |
| --- | --- |

—

”Tredimensionella integrerade kretsar”.

| — | ”Monolitiska integrerade mikrovågskretsar” (”MMIC”). |
| --- | --- |

—

”Monolitiska integrerade mikrovågskretsar” (”MMIC”).

| 1. | Integrerade kretsar som har konstruerats eller specificerats för att vara motståndskraftiga mot en total strålning enligt något av följande:






  a) | En total dos om minst 5 × 103 Gy (kisel), |
| --- | --- | --- |

1.

Integrerade kretsar som har konstruerats eller specificerats för att vara motståndskraftiga mot en total strålning enligt något av följande:

a)

En total dos om minst 5 × 103 Gy (kisel),

| b) | en dosratsändring genom störning om minst 5 × 106 Gy (kisel)/s eller högre eller |
| --- | --- |

b)

en dosratsändring genom störning om minst 5 × 106 Gy (kisel)/s eller högre eller

| c) | en fluens (integrerat flöde) av neutroner (1 MeV ekvivalent) på 5 × 1013 n/cm2 eller högre på kisel, eller dess ekvivalent för andra material.








  Anmärkning: | 3A001 a.1.c omfattar inte halvledare av metallisolatortyp (MIS - Metal Insulator Semiconductors). |
| --- | --- | --- |

c)

en fluens (integrerat flöde) av neutroner (1 MeV ekvivalent) på 5 × 1013 n/cm2 eller högre på kisel, eller dess ekvivalent för andra material.

Anmärkning:

| 2. | ”Mikroprocessor-mikrokretsar”, ”mikrodator-mikrokretsar”, mikrocontroller-mikrokretsar, integrerade minneskretsar tillverkade av blandade halvledare, analog-till-digital-omvandlare, integrerade kretsar som innehåller analog-till-digital-omvandlare och som lagrar eller bearbetar digitaliserade data, digital-till-analog-omvandlare, elektro-optiska eller ”optiska integrerade kretsar” konstruerade för ”signalbehandling”, fältprogrammerbara logiska komponenter, kundanpassade integrerade kretsar för vilka antingen funktionen är okänd eller kontrollstatusen hos den utrustning i vilken kretsarna ska användas är okänd, processorer för Snabb Fourier-transform (FFT), statiska RAM (SRAM) eller ’icke-flyktiga minnen’ som är något av följande:






  a) | Specificerade för drift i omgivningstemperaturer över 398 K (125 °C). |
| --- | --- | --- |

2.

”Mikroprocessor-mikrokretsar”, ”mikrodator-mikrokretsar”, mikrocontroller-mikrokretsar, integrerade minneskretsar tillverkade av blandade halvledare, analog-till-digital-omvandlare, integrerade kretsar som innehåller analog-till-digital-omvandlare och som lagrar eller bearbetar digitaliserade data, digital-till-analog-omvandlare, elektro-optiska eller ”optiska integrerade kretsar” konstruerade för ”signalbehandling”, fältprogrammerbara logiska komponenter, kundanpassade integrerade kretsar för vilka antingen funktionen är okänd eller kontrollstatusen hos den utrustning i vilken kretsarna ska användas är okänd, processorer för Snabb Fourier-transform (FFT), statiska RAM (SRAM) eller ’icke-flyktiga minnen’ som är något av följande:

a)

Specificerade för drift i omgivningstemperaturer över 398 K (125 °C).

| b) | Specificerade för drift i omgivningstemperaturer över 218 K (–55 °C). eller |
| --- | --- |

b)

Specificerade för drift i omgivningstemperaturer över 218 K (–55 °C). eller

| c) | Specificerade för drift i omgivningstemperaturer i området från 218 K (–55 °C) till och med 398 K (125 °C). |
| --- | --- |

c)

Specificerade för drift i omgivningstemperaturer i området från 218 K (–55 °C) till och med 398 K (125 °C).

| Anmärkning: | Avsnitt 3A001.a.2 omfattar inte integrerade kretsar som konstruerats för civila bil- eller tågapplikationer. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

’Icke-flyktiga minnen’ är minnen som bevarar data under en viss tid efter att strömmen stängs av.

| 3. | ”Mikroprocessor-mikrokretsar”, ”mikrodator-mikrokretsar” och mikrocontroller-mikrokretsar tillverkade av en halvledare med blandade material och som har en klockfrekvens som överstiger 40 MHz.








  Anmärkning: | Avsnitt 3A001.a.3 omfattar digitala signalprocessorer, digitala matrisprocessorer (array processors) och digitala hjälpprocessorer (coprocessors). |
| --- | --- | --- |

3.

”Mikroprocessor-mikrokretsar”, ”mikrodator-mikrokretsar” och mikrocontroller-mikrokretsar tillverkade av en halvledare med blandade material och som har en klockfrekvens som överstiger 40 MHz.

Anmärkning:

| 4. | Används inte. |
| --- | --- |

4.

Används inte.

| 5. | Integrerade kretsar med analog-till-digitalomvandlare (ADC) och digital-till-analog-omvandlare (DAC) enligt följande:






  a) | ADC som har något av följande:








  ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 3A101. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Integrerade kretsar med analog-till-digitalomvandlare (ADC) och digital-till-analog-omvandlare (DAC) enligt följande:

a)

ADC som har något av följande:

ANM.:

| 1. | En upplösning på 8 bitar eller mer, men mindre än 10 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,3 miljarder samplingar per sekund (Gsps). |
| --- | --- |

1.

En upplösning på 8 bitar eller mer, men mindre än 10 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,3 miljarder samplingar per sekund (Gsps).

| 2. | En upplösning på 10 bitar eller mer, men mindre än 12 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 600 miljoner samplingar per sekund (Msps). |
| --- | --- |

2.

En upplösning på 10 bitar eller mer, men mindre än 12 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 600 miljoner samplingar per sekund (Msps).

| 3. | En upplösning på 12 bitar eller mer, men mindre än 14 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 400 Msps. |
| --- | --- |

3.

En upplösning på 12 bitar eller mer, men mindre än 14 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 400 Msps.

| 4. | En upplösning på 14 bitar eller mer, men mindre än 16 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 250 Msps. eller |
| --- | --- |

4.

En upplösning på 14 bitar eller mer, men mindre än 16 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 250 Msps. eller

| 5. | En upplösning på minst 16 bitar eller mer, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 65 Msps. |
| --- | --- |

5.

En upplösning på minst 16 bitar eller mer, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 65 Msps.

| ANM.: | För integrerade kretsar som innehåller analog-till-digital-omvandlare och som lagrar eller bearbetar digitaliserade data, se avsnitt 3A001.a.14. |
| --- | --- |

ANM.:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | En upplösning på n bitar motsvarar en kvantisering av 2n nivåer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ADC:ns upplösning är antalet bitar för den digitala utdata som motsvarar den uppmätta analoga ingången. Effektivt antal bitar (ENOB) används inte för att fastställa ADC:ns upplösning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | För ”flerkanals-ADC” ska ”samplingsfrekvensen” inte läggas ihop, och ”samplingsfrekvensen” är den maximala hastigheten för en enstaka kanal. |
| --- | --- |

3.

| 4. | För ”interfolierade ADC” (interleaved ADC's) eller för ”flerkanals-ADC” som är specificerade till att drivas interfolierat, ska ”samplingsfrekvenserna” läggas ihop och ”samplingsfrekvensen” är den maximala sammanlagda totala hastigheten av alla interfolierade kanaler. |
| --- | --- |

4.

| b) | Digital-till-analog-omvandlare (DAC) som har något av följande:






  1. | En upplösning på 10 bitar eller mer, men mindre än 12 bitar, med en ’justerad uppdateringshastighet’ som är högre än 3 500 Msps. eller |
| --- | --- | --- |

b)

Digital-till-analog-omvandlare (DAC) som har något av följande:

1.

En upplösning på 10 bitar eller mer, men mindre än 12 bitar, med en ’justerad uppdateringshastighet’ som är högre än 3 500 Msps. eller

| 2. | En upplösning på 12 bitar eller mer och har något av följande:






  a) | En ’justerad uppdateringshastighet’ som överstiger 1 250 Msps men inte 3 500 Msps och som har något av följande:






  1. | En inställningstid på mindre än 9 ns till eller inom nivån 0,024 % av fullskala från ett fullskalesteg. eller |
| --- | --- | --- | --- |

2.

En upplösning på 12 bitar eller mer och har något av följande:

a)

En ’justerad uppdateringshastighet’ som överstiger 1 250 Msps men inte 3 500 Msps och som har något av följande:

1.

En inställningstid på mindre än 9 ns till eller inom nivån 0,024 % av fullskala från ett fullskalesteg. eller

| 2. | Ett ’spuriosfritt dynamiskt område’ (SFDR) som är större än 68 dBc (bärare) vid syntetisering av en fullskalig analog signal på 100 MHz eller den högsta fullskaliga analoga signalen under 100 MHz. eller |
| --- | --- |

2.

Ett ’spuriosfritt dynamiskt område’ (SFDR) som är större än 68 dBc (bärare) vid syntetisering av en fullskalig analog signal på 100 MHz eller den högsta fullskaliga analoga signalen under 100 MHz. eller

| b) | En ’justerad uppdateringshastighet’ som överstiger 3 500 Msps. |
| --- | --- |

b)

En ’justerad uppdateringshastighet’ som överstiger 3 500 Msps.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Spuriosfritt dynamiskt område’ (SFDR) definieras som kvoten av RMS-värdet för bärfrekvensen (maximisignalkomponent) på digitalomvandlarens ingång och RMS-värdet av den näst största bruskomponenten eller komponenten av harmonisk distorsion på dess utgång. |
| --- | --- |

1.

| 2. | SFDR fastställs direkt i specifikationstabellen eller med utgångspunkt i karaktäriseringsdiagrammen med SFDR mot frekvens. |
| --- | --- |

2.

| 3. | En signal definieras som fullskalig när amplituden är större än –3 dBfs (full skala). |
| --- | --- |

3.

| 4. | ’Justerad uppdateringshastighet’ för DAC:








  a) | För konventionella (icke-interpolerande) DAC:ar avses med ’justerad uppdateringshastighet’ den hastighet med vilken den digitala signalen omvandlas till en analog signal och utgångens analoga värden ändras av DAC:en. För DAC där det går att koppla förbi interpoleringsmoden (interpolationsfaktorn är ett), bör DAC anses vara konventionella (icke-interpolerande) DAC. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

För konventionella (icke-interpolerande) DAC:ar avses med ’justerad uppdateringshastighet’ den hastighet med vilken den digitala signalen omvandlas till en analog signal och utgångens analoga värden ändras av DAC:en. För DAC där det går att koppla förbi interpoleringsmoden (interpolationsfaktorn är ett), bör DAC anses vara konventionella (icke-interpolerande) DAC.

| b) | För en interpolerande DAC (översamplande DAC) definieras ’justerad uppdateringshastighet’ som DAC:ens uppdateringshastighet dividerat med den minsta interpolationsfaktorn. För en interpolerande DAC kan ’justerad uppdateringshastighet’ även kallas







  — | indatahastighet (input data rate) |
| --- | --- | --- |

b)

För en interpolerande DAC (översamplande DAC) definieras ’justerad uppdateringshastighet’ som DAC:ens uppdateringshastighet dividerat med den minsta interpolationsfaktorn. För en interpolerande DAC kan ’justerad uppdateringshastighet’ även kallas

—

indatahastighet (input data rate)

| — | inordhastighet (input word rate) |
| --- | --- |

—

inordhastighet (input word rate)

| — | insamplingshastighet (input sample rate) |
| --- | --- |

—

insamplingshastighet (input sample rate)

| — | högsta sammanlagda inbusshastighet (maximum total input bus rate) |
| --- | --- |

—

högsta sammanlagda inbusshastighet (maximum total input bus rate)

| — | högsta DAC-klockfrekvens för DAC-klockinsignalen (maximum DAC clock rate for DAC clock input). |
| --- | --- |

—

högsta DAC-klockfrekvens för DAC-klockinsignalen (maximum DAC clock rate for DAC clock input).

| 6. | Elektro-optiska eller ”optiska integrerade kretsar” konstruerade för ”signalbehandling” som har allt av följande:






  a) | En eller flera interna ”laser”-dioder. |
| --- | --- | --- |

6.

Elektro-optiska eller ”optiska integrerade kretsar” konstruerade för ”signalbehandling” som har allt av följande:

a)

En eller flera interna ”laser”-dioder.

| b) | Ett eller flera interna ljusdetekterande element. och |
| --- | --- |

b)

Ett eller flera interna ljusdetekterande element. och

| c) | Optiska vågledare. |
| --- | --- |

c)

Optiska vågledare.

| 7. | Fältprogrammerbara logiska komponenter som har något av följande:






  a) | Det maximala antalet enpoliga digitala inmatningar/utmatningar är mer än 700, eller |
| --- | --- | --- |

7.

Fältprogrammerbara logiska komponenter som har något av följande:

a)

Det maximala antalet enpoliga digitala inmatningar/utmatningar är mer än 700, eller

| b) | en ’högsta totala datahastighet för överföring via enkelriktade serietranceivers’ på 500 Gb/s eller mer. |
| --- | --- |

b)

en ’högsta totala datahastighet för överföring via enkelriktade serietranceivers’ på 500 Gb/s eller mer.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A001.a.7 omfattar följande:







  — | Komplexa programmerbara logiska komponenter (CPLD). |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

—

Komplexa programmerbara logiska komponenter (CPLD).

| — | Fältprogrammerbara grindmatriser (FPGA). |
| --- | --- |

—

Fältprogrammerbara grindmatriser (FPGA).

| — | Fältprogrammerbara logiska matriser (FPLA). |
| --- | --- |

—

Fältprogrammerbara logiska matriser (FPLA).

| — | Fältprogrammerbara kopplingar (FPIC). |
| --- | --- |

—

Fältprogrammerbara kopplingar (FPIC).

| ANM.: | För integrerade kretsar som har fältprogrammerbara logiska komponenter kombinerade med en analog-till-digital-omvandlare, se avsnitt 3A001.a.14. |
| --- | --- |

ANM.:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Det maximala antalet digitala inmatningar/utmatningar i avsnitt 3A001.a.7.a betecknas också det maximala antalet inmatningar/utmatningar för användaren eller det maximala antalet tillgängliga inmatningar/utmatningar, oavsett om den integrerade kretsen är inkapslad eller ej. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med ’högsta totala datahastighet för överföring via enkelriktade serietranceivers’ avses produkten av den högsta dataöverföringshastigheten hos transceivern multiplicerat med antalet tranceivrar i den fältprogrammerbara grindmatrisen (FPGA). |
| --- | --- |

2.

| 8. | Används inte. |
| --- | --- |

8.

Används inte.

| 9. | Integrerade kretsar för neurala nätverk. |
| --- | --- |

9.

Integrerade kretsar för neurala nätverk.

| 10. | Kundanpassade integrerade kretsar för vilka antingen funktionen är okänd eller kretstillverkaren saknar uppgift om kontrollstatusen hos den utrustning där kretsarna ska ingå som har något av följande:






  a) | Fler än 1 500 anslutningar. |
| --- | --- | --- |

10.

Kundanpassade integrerade kretsar för vilka antingen funktionen är okänd eller kretstillverkaren saknar uppgift om kontrollstatusen hos den utrustning där kretsarna ska ingå som har något av följande:

a)

Fler än 1 500 anslutningar.

| b) | Den ”typiska grindfördröjningstiden” är kortare än 0,02 ns. eller |
| --- | --- |

b)

Den ”typiska grindfördröjningstiden” är kortare än 0,02 ns. eller

| c) | Arbetsfrekvensen överstiger 3 GHz. |
| --- | --- |

c)

Arbetsfrekvensen överstiger 3 GHz.

| 11. | Andra digitala kretsar än de som beskrivits i avsnitten 3A001.a.3–3A001.a.10 och 3A001.a.12 och som baseras på en blandning av halvledarmaterial som har något av följande:






  a) | Ett antal grindekvivalenter som är större än 3 000 (grindar med 2 ingångar). eller |
| --- | --- | --- |

11.

Andra digitala kretsar än de som beskrivits i avsnitten 3A001.a.3–3A001.a.10 och 3A001.a.12 och som baseras på en blandning av halvledarmaterial som har något av följande:

a)

Ett antal grindekvivalenter som är större än 3 000 (grindar med 2 ingångar). eller

| b) | En vippfrekvens som överstiger 1,2 GHz. |
| --- | --- |

b)

En vippfrekvens som överstiger 1,2 GHz.

| 12. | Processorer för Snabb Fourier-transform (FFT) och som har en specificerad verkställighetstid som är mindre än (N log2 N) /20 480 ms, för en N-punkters komplex FFT, där N är antalet punkter.


  Teknisk anmärkning:



  När N är lika med 1 024 punkter ger formeln i 3A001.a.12 en verkställighetstid på 500 μs. |
| --- | --- |

12.

Processorer för Snabb Fourier-transform (FFT) och som har en specificerad verkställighetstid som är mindre än (N log2 N) /20 480 ms, för en N-punkters komplex FFT, där N är antalet punkter.

Teknisk anmärkning:

När N är lika med 1 024 punkter ger formeln i 3A001.a.12 en verkställighetstid på 500 μs.

| 13. | Integrerade kretsar för Direct Digital Synthesizer (DDS) som har något av följande:






  a) | Digital-till analog-omvandlaren (DAC) som har en klockfrekvens på minst 3,5 GHz och en upplösning på minst 10 bitar men mindre än 12 bitar. eller |
| --- | --- | --- |

13.

Integrerade kretsar för Direct Digital Synthesizer (DDS) som har något av följande:

a)

Digital-till analog-omvandlaren (DAC) som har en klockfrekvens på minst 3,5 GHz och en upplösning på minst 10 bitar men mindre än 12 bitar. eller

| b) | En DAC-klockfrekvens på minst 1,25 GHz och en DAC-upplösning på 12 bitar eller mer. |
| --- | --- |

b)

En DAC-klockfrekvens på minst 1,25 GHz och en DAC-upplösning på 12 bitar eller mer.

Teknisk anmärkning:

DAC-klockfrekvensen kan specificeras som masterklockfrekvens eller ingångsklockfrekvens.

| 14. | Integrerade kretsar som utför eller som kan programmeras att utföra allt av följande:






  a) | Analog-till-digital-omvandling för något av följande:






  1. | En upplösning på 8 bitar eller mer, men mindre än 10 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,3 miljarder samplingar per sekund (Gsps). |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Integrerade kretsar som utför eller som kan programmeras att utföra allt av följande:

a)

Analog-till-digital-omvandling för något av följande:

1.

En upplösning på 8 bitar eller mer, men mindre än 10 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,3 miljarder samplingar per sekund (Gsps).

| 2. | En upplösning på 10 bitar eller mer, men mindre än 12 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,0 Gsps. |
| --- | --- |

2.

En upplösning på 10 bitar eller mer, men mindre än 12 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,0 Gsps.

| 3. | En upplösning på 12 bitar eller mer, men mindre än 14 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,0 Gsps. |
| --- | --- |

3.

En upplösning på 12 bitar eller mer, men mindre än 14 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,0 Gsps.

| 4. | En upplösning på 14 bitar eller mer, men mindre än 16 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 400 miljoner samplingar per sekund (Msps). eller |
| --- | --- |

4.

En upplösning på 14 bitar eller mer, men mindre än 16 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 400 miljoner samplingar per sekund (Msps). eller

| 5. | En upplösning på minst 16 bitar eller mer, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 180 Msps. och |
| --- | --- |

5.

En upplösning på minst 16 bitar eller mer, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 180 Msps. och

| b) | Något av följande:






  1. | Lagring av digitaliserade data. eller |
| --- | --- | --- |

b)

Något av följande:

1.

Lagring av digitaliserade data. eller

| 2. | Bearbetning av digitaliserade data. |
| --- | --- |

2.

Bearbetning av digitaliserade data.

| ANM 1. | För integrerade kretsar med analog-till-digital-omvandlare, se avsnitt 3A001.a.5.a. |
| --- | --- |

ANM 1.

| ANM. 2. | För fältprogrammerbara logiska komponenter, se avsnitt 3A001.a.7. |
| --- | --- |

ANM. 2.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | En upplösning på n bitar motsvarar en kvantisering av 2n nivåer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ADC:ns upplösning är antalet bitar för den digitala utdata i ADC:n som motsvarar den uppmätta analoga ingången. Effektivt antal bitar (ENOB) används inte för att fastställa ADC:ns upplösning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | För integrerade kretsar med icke-interfolierade ”flerkanals-ADC” ska ”samplingsfrekvensen” inte läggas ihop, och ”samplingsfrekvensen” är den maximala hastigheten för en enstaka kanal. |
| --- | --- |

3.

| 4. | För integrerade kretsar med”interfolierade ADC” (interleaved ADC's) eller med ”flerkanals-ADC” som är specificerade till att drivas interfolierat, ska ”samplingsfrekvenserna” läggas ihop och ”samplingsfrekvensen” är den maximala sammanlagda totala hastigheten av alla interfolierade kanaler. |
| --- | --- |

4.

| b) | Mikrovåg- eller millimetervågprodukter enligt följande:


  Teknisk anmärkning:


  I samband med avsnitt 3A001.b kan parametern maximal toppeffekt (peak saturated power output) på ett produktdatablad också anges som uteffekt, mättad topputeffekt, maximal uteffekt, uttoppeffekt, eller maximal topputeffekt (PEP).







  1. | ’Elektroniska vakuumenheter’ och katoder enligt följande:








  Anmärkning 1: | Avsnitt 3A001.b.1 omfattar inte sådana ’elektroniska vakuumenheter’ som är tillverkade eller specificerade för att fungera i frekvensband och som har allt av följande:








  a) | De överstiger inte 31,8 GHz, och |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Mikrovåg- eller millimetervågprodukter enligt följande:

Teknisk anmärkning:

I samband med avsnitt 3A001.b kan parametern maximal toppeffekt (peak saturated power output) på ett produktdatablad också anges som uteffekt, mättad topputeffekt, maximal uteffekt, uttoppeffekt, eller maximal topputeffekt (PEP).

1.

’Elektroniska vakuumenheter’ och katoder enligt följande:

Anmärkning 1:

a)

De överstiger inte 31,8 GHz, och

| b) | de är ”tilldelade av ITU” för radiokommunikationstjänster men inte för radiobestämning. |
| --- | --- |

b)

de är ”tilldelade av ITU” för radiokommunikationstjänster men inte för radiobestämning.

| Anmärkning 2: | Avsnitt 3A001.b.1 omfattar inte icke-”rymdkvalificerade”
  ”elektroniska vakuumenheter” som har allt av följande:








  a) | De har en genomsnittlig uteffekt på högst 50 W, och och |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

De har en genomsnittlig uteffekt på högst 50 W, och och

| b) | de är tillverkade eller specificerade för att fungera i frekvensband som har allt av följande:








  1. | De överstiger 31,8 GHz, men överstiger inte 43,5 GHz, och |
| --- | --- | --- |

b)

de är tillverkade eller specificerade för att fungera i frekvensband som har allt av följande:

1.

De överstiger 31,8 GHz, men överstiger inte 43,5 GHz, och

| 2. | de är ”tilldelade av ITU” för radiokommunikationstjänster men inte för radiobestämning. |
| --- | --- |

2.

de är ”tilldelade av ITU” för radiokommunikationstjänster men inte för radiobestämning.

| a) | ”Elektroniska vakuumenheter” för vandringsvåg och pulsad eller kontinuerlig drift enligt följande:






  1. | Enheter som kan arbeta vid frekvenser som överstiger 31,8 GHz. |
| --- | --- | --- |

a)

”Elektroniska vakuumenheter” för vandringsvåg och pulsad eller kontinuerlig drift enligt följande:

1.

Enheter som kan arbeta vid frekvenser som överstiger 31,8 GHz.

| 2. | Enheter som har en katodupphettning som möjliggör full högfrekvensdrift på kortare tid än 3 s efter tillslag. |
| --- | --- |

2.

Enheter som har en katodupphettning som möjliggör full högfrekvensdrift på kortare tid än 3 s efter tillslag.

| 3. | Enheter som har kopplade kaviteter eller är utvecklingar av sådana enheter med en ”relativ bandbredd” som är större än 7 % eller en toppeffekt som överskrider 2,5 kW. |
| --- | --- |

3.

Enheter som har kopplade kaviteter eller är utvecklingar av sådana enheter med en ”relativ bandbredd” som är större än 7 % eller en toppeffekt som överskrider 2,5 kW.

| 4. | Enheter som bygger på helixbanor eller banor med vågledare i form av veck eller serpentiner (folded waveguide respektive serpentine waveguide), eller utvecklingar av dessa, och som har något av följande:






  a) | De har en ”effektbandbredd” som är mer än en oktav och produkten av den specificerade genomsnittliga uteffekten (uttryckt i kW) och den högsta arbetsfrekvensen (uttryckt i GHz) överstiger mätetalet 0,5, |
| --- | --- | --- |

4.

Enheter som bygger på helixbanor eller banor med vågledare i form av veck eller serpentiner (folded waveguide respektive serpentine waveguide), eller utvecklingar av dessa, och som har något av följande:

a)

De har en ”effektbandbredd” som är mer än en oktav och produkten av den specificerade genomsnittliga uteffekten (uttryckt i kW) och den högsta arbetsfrekvensen (uttryckt i GHz) överstiger mätetalet 0,5,

| b) | de har en ”effektbandbredd” som är en oktav eller mindre, och produkten av den specificerade uteffekten (uttryckt i kW) och den maximala specificerade arbetsfrekvensen (uttryckt i GHz) överstiger mätetalet 1, |
| --- | --- |

b)

de har en ”effektbandbredd” som är en oktav eller mindre, och produkten av den specificerade uteffekten (uttryckt i kW) och den maximala specificerade arbetsfrekvensen (uttryckt i GHz) överstiger mätetalet 1,

| c) | de är ”rymdkvalificerade”, eller |
| --- | --- |

c)

de är ”rymdkvalificerade”, eller

| d) | de har en elektronkanon med galler. |
| --- | --- |

d)

de har en elektronkanon med galler.

| 5. | Enheter med en ”relativ bandbredd” som är större än eller lika med 10 % och som har något av följande:






  a) | En ringformad elektronstråle. |
| --- | --- | --- |

5.

Enheter med en ”relativ bandbredd” som är större än eller lika med 10 % och som har något av följande:

a)

En ringformad elektronstråle.

| b) | En icke-axelsymmetrisk elektronstråle. eller |
| --- | --- |

b)

En icke-axelsymmetrisk elektronstråle. eller

| c) | Multipla elektronstrålar. |
| --- | --- |

c)

Multipla elektronstrålar.

| b) | ”Elektroniska vakuumenheter” för korsfältsförstärkare med en förstärkning på mer än 17 dB. |
| --- | --- |

b)

”Elektroniska vakuumenheter” för korsfältsförstärkare med en förstärkning på mer än 17 dB.

| c) | Glödkatoder utformade för ”elektroniska vakuumenheter” som producerar en kontinuerlig emissionsströmtäthet på mer än 5 A/cm2 vid nominella driftsförhållanden eller en pulsad (icke-kontinuerlig) strömtäthet på mer än 10 A/cm2 vid nominella driftsförhållanden. |
| --- | --- |

c)

Glödkatoder utformade för ”elektroniska vakuumenheter” som producerar en kontinuerlig emissionsströmtäthet på mer än 5 A/cm2 vid nominella driftsförhållanden eller en pulsad (icke-kontinuerlig) strömtäthet på mer än 10 A/cm2 vid nominella driftsförhållanden.

| d) | ”Elektroniska vakuumenheter” som kan användas med ’dubbelläge’.


  Teknisk anmärkning:




  ’Dubbelläge’ innebär att strömmen till strålen i den ”elektroniska vakuumenheten” avsiktligt kan växlas mellan kontinuerlig våg och pulsat driftsläge med hjälp av ett galler så att den producerar en topputeffekt för pulsen som är större än uteffekten för den kontinuerliga vågen. |
| --- | --- |

d)

”Elektroniska vakuumenheter” som kan användas med ’dubbelläge’.

Teknisk anmärkning:

’Dubbelläge’ innebär att strömmen till strålen i den ”elektroniska vakuumenheten” avsiktligt kan växlas mellan kontinuerlig våg och pulsat driftsläge med hjälp av ett galler så att den producerar en topputeffekt för pulsen som är större än uteffekten för den kontinuerliga vågen.

| 2. | Förstärkare i form av ”monolitiska integrerade mikrovågskretsar” (”MMIC”-förstärkare) som är något av följande:








  ANM.: | För ”MMIC”-förstärkare som har en integrerad fasskiftare, se avsnitt 3A001.b.12. |
| --- | --- | --- |

2.

Förstärkare i form av ”monolitiska integrerade mikrovågskretsar” (”MMIC”-förstärkare) som är något av följande:

ANM.:

| a) | De är specificerade för frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 6,8 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 15 % och som har något av följande:






  1. | En maximal toppeffekt på mer än 75 W (48,75 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 2,9 GHz. |
| --- | --- | --- |

a)

De är specificerade för frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 6,8 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 15 % och som har något av följande:

1.

En maximal toppeffekt på mer än 75 W (48,75 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 2,9 GHz.

| 2. | En maximal toppeffekt på mer än 55 W (47,4 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,9 GHz men inte 3,2 GHz. |
| --- | --- |

2.

En maximal toppeffekt på mer än 55 W (47,4 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,9 GHz men inte 3,2 GHz.

| 3. | En maximal toppeffekt på mer än 40 W (46 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,2 GHz men inte 3,7 GHz. eller |
| --- | --- |

3.

En maximal toppeffekt på mer än 40 W (46 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,2 GHz men inte 3,7 GHz. eller

| 4. | En maximal toppeffekt på mer än 20 W (43 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,7 GHz men inte 6,8 GHz. |
| --- | --- |

4.

En maximal toppeffekt på mer än 20 W (43 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,7 GHz men inte 6,8 GHz.

| b) | De är specificerade för frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 16 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 10 % och som har något av följande:






  1. | En maximal toppeffekt på mer än 10 W (40 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 8,5 GHz. eller |
| --- | --- | --- |

b)

De är specificerade för frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 16 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 10 % och som har något av följande:

1.

En maximal toppeffekt på mer än 10 W (40 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 8,5 GHz. eller

| 2. | En maximal toppeffekt på mer än 5 W (37 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 8,5 GHz men inte 16 GHz. |
| --- | --- |

2.

En maximal toppeffekt på mer än 5 W (37 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 8,5 GHz men inte 16 GHz.

| c) | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 3 W (34,77 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 16 GHz men inte 31,8 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %. |
| --- | --- |

c)

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 3 W (34,77 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 16 GHz men inte 31,8 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %.

| d) | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 31,8 GHz men inte 37 GHz. |
| --- | --- |

d)

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 31,8 GHz men inte 37 GHz.

| e) | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 1 W (30 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 37 GHz men inte 43,5 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %. |
| --- | --- |

e)

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 1 W (30 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 37 GHz men inte 43,5 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %.

| f) | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 31,62 mW (15 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 43,5 GHz men inte 75 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %. |
| --- | --- |

f)

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 31,62 mW (15 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 43,5 GHz men inte 75 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %.

| g) | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 10 mW (10 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 75 GHz men inte 90 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 5 %. eller |
| --- | --- |

g)

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 10 mW (10 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 75 GHz men inte 90 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 5 %. eller

| h) | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 90 GHz. |
| --- | --- |

h)

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 90 GHz.

| Anmärkning 1: | Används inte. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Kontrollstatusen för ”MMIC” vars specificerade arbetsfrekvens omfattar frekvenser i mer än ett frekvensområde, enligt definitionerna i avsnitten 3A001.b.2.a–3A001.b.2.h, bestäms genom angivna parametrar för lägsta tröskelvärde för maximal toppeffekt. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Anmärkningarna 1 och 2 i 3A innebär att avsnitt 3A001.b.2 inte omfattar ”MMIC” som speciellt är konstruerade för andra tillämpningar, t.ex. telekommunikation, radar och bilar. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

| 3. | Diskreta mikrovågstransistorer som är något av följande:






  a) | Specificerade för frekvenser över 2,7 GHz till och med 6,8 GHz och som har något av följande:






  1. | En maximal toppeffekt på mer än 400 W (56 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 2,9 GHz. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Diskreta mikrovågstransistorer som är något av följande:

a)

Specificerade för frekvenser över 2,7 GHz till och med 6,8 GHz och som har något av följande:

1.

En maximal toppeffekt på mer än 400 W (56 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 2,9 GHz.

| 2. | En maximal toppeffekt på mer än 205 W (53,12 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,9 GHz men inte 3,2 GHz. |
| --- | --- |

2.

En maximal toppeffekt på mer än 205 W (53,12 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,9 GHz men inte 3,2 GHz.

| 3. | En maximal toppeffekt på mer än 115 W (50,61 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,2 GHz men inte 3,7 GHz. eller |
| --- | --- |

3.

En maximal toppeffekt på mer än 115 W (50,61 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,2 GHz men inte 3,7 GHz. eller

| 4. | En maximal toppeffekt på mer än 60 W (47,78 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,7 GHz men inte 6,8 GHz. |
| --- | --- |

4.

En maximal toppeffekt på mer än 60 W (47,78 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,7 GHz men inte 6,8 GHz.

| b) | Specificerade för frekvenser över 6,8 GHz till och med 31,8 GHz och som har något av följande:






  1. | En maximal toppeffekt på mer än 50 W (47 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 8,5 GHz. |
| --- | --- | --- |

b)

Specificerade för frekvenser över 6,8 GHz till och med 31,8 GHz och som har något av följande:

1.

En maximal toppeffekt på mer än 50 W (47 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 8,5 GHz.

| 2. | En maximal toppeffekt på mer än 15 W (41,76 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 8,5 GHz men inte 12 GHz. |
| --- | --- |

2.

En maximal toppeffekt på mer än 15 W (41,76 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 8,5 GHz men inte 12 GHz.

| 3. | En maximal toppeffekt på mer än 40 W (46 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 12 GHz men inte 16 GHz. eller |
| --- | --- |

3.

En maximal toppeffekt på mer än 40 W (46 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 12 GHz men inte 16 GHz. eller

| 4. | En maximal toppeffekt på mer än 7 W (38,45 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 16 GHz men inte 31,8 GHz. |
| --- | --- |

4.

En maximal toppeffekt på mer än 7 W (38,45 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 16 GHz men inte 31,8 GHz.

| c) | Specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,5 W (27 dBm) vid frekvenser över 31,8 GHz till och med 37 GHz. |
| --- | --- |

c)

Specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,5 W (27 dBm) vid frekvenser över 31,8 GHz till och med 37 GHz.

| d) | Specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 1 W (30 dBm) vid frekvenser över 37 GHz till och med 43,5 GHz. |
| --- | --- |

d)

Specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 1 W (30 dBm) vid frekvenser över 37 GHz till och med 43,5 GHz.

| e) | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 43,5 GHz. eller |
| --- | --- |

e)

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 43,5 GHz. eller

| f) | Andra än de som specificeras i 3A001.b.3.a–3A001.b.3.e och som är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 5 W (37,0 dBm) vid alla frekvenser över 8,5 GHz till och med 31,8 GHz. |
| --- | --- |

f)

Andra än de som specificeras i 3A001.b.3.a–3A001.b.3.e och som är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 5 W (37,0 dBm) vid alla frekvenser över 8,5 GHz till och med 31,8 GHz.

| Anmärkning 1: | Kontrollstatusen för transistorer enligt 3A001.b.3.a–3A001.b.3.e vars specificerade arbetsfrekvens omfattar frekvenser i mer än ett frekvensområde, enligt definitionen i avsnitten 3A001.b.3.a–3A001.b.3.e, bestäms genom angivna parametrar för lägsta tröskelvärde för maximal toppeffekt. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 3A001.b.3 omfattar rena chip, chip monterat på bärare eller chip monterat i kapslingar. Vissa diskreta transistorer kan även refereras till som effektförstärkare, men status för dessa diskreta transistorer bestäms av avsnitt 3A001.b.3. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| 4. | Halvledarbestyckade mikrovågsförstärkare och mikrovågsutrustningar/moduler som innehåller halvledarbestyckade mikrovågsförstärkare och som är något av följande:






  a) | De är specificerade för frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 6,8 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 15 % och som har något av följande:






  1. | En maximal toppeffekt på mer än 500 W (57 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 2,9 GHz. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Halvledarbestyckade mikrovågsförstärkare och mikrovågsutrustningar/moduler som innehåller halvledarbestyckade mikrovågsförstärkare och som är något av följande:

a)

De är specificerade för frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 6,8 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 15 % och som har något av följande:

1.

En maximal toppeffekt på mer än 500 W (57 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 2,9 GHz.

| 2. | En maximal toppeffekt på mer än 270 W (54,3 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,9 GHz men inte 3,2 GHz. |
| --- | --- |

2.

En maximal toppeffekt på mer än 270 W (54,3 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,9 GHz men inte 3,2 GHz.

| 3. | En maximal toppeffekt på mer än 200 W (53 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,2 GHz men inte 3,7 GHz. eller |
| --- | --- |

3.

En maximal toppeffekt på mer än 200 W (53 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,2 GHz men inte 3,7 GHz. eller

| 4. | En maximal toppeffekt på mer än 90 W (49,54 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,7 GHz men inte 6,8 GHz. |
| --- | --- |

4.

En maximal toppeffekt på mer än 90 W (49,54 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,7 GHz men inte 6,8 GHz.

| b) | De är specificerade för frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 31,8 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 10 % och som har något av följande:






  1. | En maximal toppeffekt på mer än 70 W (48,54 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 8,5 GHz. |
| --- | --- | --- |

b)

De är specificerade för frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 31,8 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 10 % och som har något av följande:

1.

En maximal toppeffekt på mer än 70 W (48,54 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 8,5 GHz.

| 2. | En maximal toppeffekt på mer än 50 W (47 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 8,5 GHz men inte 12 GHz. |
| --- | --- |

2.

En maximal toppeffekt på mer än 50 W (47 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 8,5 GHz men inte 12 GHz.

| 3. | En maximal toppeffekt på mer än 30 W (44,77 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 12 GHz men inte 16 GHz. eller |
| --- | --- |

3.

En maximal toppeffekt på mer än 30 W (44,77 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 12 GHz men inte 16 GHz. eller

| 4. | En maximal toppeffekt på mer än 20 W (43 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 16 GHz men inte 31,8 GHz. |
| --- | --- |

4.

En maximal toppeffekt på mer än 20 W (43 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 16 GHz men inte 31,8 GHz.

| c) | Specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,5 W (27 dBm) vid frekvenser över 31,8 GHz till och med 37 GHz. |
| --- | --- |

c)

Specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,5 W (27 dBm) vid frekvenser över 31,8 GHz till och med 37 GHz.

| d) | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 2 W (33 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 37 GHz men inte 43,5 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %. |
| --- | --- |

d)

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 2 W (33 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 37 GHz men inte 43,5 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %.

| e) | Specificerade för frekvenser över 43,5 GHz och har något av följande:






  1. | Maximal toppeffekt på mer än 0,2 W (23 dBm) vid frekvenser över 43,5 GHz till och med 75 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %. |
| --- | --- | --- |

e)

Specificerade för frekvenser över 43,5 GHz och har något av följande:

1.

Maximal toppeffekt på mer än 0,2 W (23 dBm) vid frekvenser över 43,5 GHz till och med 75 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %.

| 2. | Maximal toppeffekt på mer än 20 mW (13 dBm) vid frekvenser över 75 GHz till och med 90 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 5 %. eller |
| --- | --- |

2.

Maximal toppeffekt på mer än 20 mW (13 dBm) vid frekvenser över 75 GHz till och med 90 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 5 %. eller

| 3. | Maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid frekvenser över 90 GHz. eller |
| --- | --- |

3.

Maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid frekvenser över 90 GHz. eller

| f) | Används inte. |
| --- | --- |

f)

Används inte.

| ANM. 1. | För ”MMIC”-förstärkare, se avsnitt 3A001.b.2. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | För ’sändar/mottagarmoduler’ och ’sändarmoduler’, se avsnitt 3A001.b.12. |
| --- | --- |

ANM. 2.

| ANM. 3. | För omvandlare och harmoniska blandare som är konstruerade för att utöka arbets- eller frekvensområdet för signalanalysatorer, signalgeneratorer, nätverksanalysatorer eller testmottagare för mikrovåg, se avsnitt 3A001.b.7. |
| --- | --- |

ANM. 3.

| Anmärkning 1: | Används inte. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Kontrollstatusen för en produkt vars specificerade arbetsfrekvens omfattar frekvenser i mer än ett frekvensområde, enligt definitionen i avsnitten 3A001.b.4.a–3A001.b.4.e, bestäms genom angivna parametrar för lägsta tröskelvärde för maximal toppeffekt. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| 5. | Elektroniskt eller magnetiskt avstämbara bandpass- eller bandstoppfilter med fler än 5 avstämbara resonatorer som kan avstämmas inom ett frekvensband (fmax/fmin) = 1,5:1 på mindre än 10 μs, och som har något av följande:






  a) | En bandbredd på mer än 0,5 % av mittfrekvensen för bandpassfiltret, eller |
| --- | --- | --- |

5.

Elektroniskt eller magnetiskt avstämbara bandpass- eller bandstoppfilter med fler än 5 avstämbara resonatorer som kan avstämmas inom ett frekvensband (fmax/fmin) = 1,5:1 på mindre än 10 μs, och som har något av följande:

a)

En bandbredd på mer än 0,5 % av mittfrekvensen för bandpassfiltret, eller

| b) | en bandbredd på mindre än 0,5 % av mittfrekvensen för bandstoppfiltret. |
| --- | --- |

b)

en bandbredd på mindre än 0,5 % av mittfrekvensen för bandstoppfiltret.

| 6. | Används inte. |
| --- | --- |

6.

Används inte.

| 7. | Omvandlare och harmoniska blandare som är något av följande:






  a) | Konstruerade för att utöka frekvensområdet för ”signalanalysatorer” till utanför 90 GHz. |
| --- | --- | --- |

7.

Omvandlare och harmoniska blandare som är något av följande:

a)

Konstruerade för att utöka frekvensområdet för ”signalanalysatorer” till utanför 90 GHz.

| b) | Konstruerade för att utöka arbetsområdet för signalgeneratorer enligt följande:






  1. | Utanför 90 GHz. |
| --- | --- | --- |

b)

Konstruerade för att utöka arbetsområdet för signalgeneratorer enligt följande:

1.

Utanför 90 GHz.

| 2. | Till en utgångseffekt över 100 mW (20 dBm) varsomhelst inom det frekvensområde som överstiger 43,5 GHz men inte 90 GHz. |
| --- | --- |

2.

Till en utgångseffekt över 100 mW (20 dBm) varsomhelst inom det frekvensområde som överstiger 43,5 GHz men inte 90 GHz.

| c) | Konstruerade för att utöka arbetsområdet för nätverksanalysatorer enligt följande:






  1. | Utanför 110 GHz. |
| --- | --- | --- |

c)

Konstruerade för att utöka arbetsområdet för nätverksanalysatorer enligt följande:

1.

Utanför 110 GHz.

| 2. | Till en utgångseffekt över 31,62 mW (15 dBm) varsomhelst inom det frekvensområde som överstiger 43,5 GHz men inte 90 GHz. |
| --- | --- |

2.

Till en utgångseffekt över 31,62 mW (15 dBm) varsomhelst inom det frekvensområde som överstiger 43,5 GHz men inte 90 GHz.

| 3. | Till en utgångseffekt över 1 mW (0 dBm) varsomhelst inom det frekvensområde som överstiger 90 GHz men inte 110 GHz. eller |
| --- | --- |

3.

Till en utgångseffekt över 1 mW (0 dBm) varsomhelst inom det frekvensområde som överstiger 90 GHz men inte 110 GHz. eller

| d) | Konstruerade för att utöka frekvensområdet för testmottagare för mikrovåg utanför 110 GHz. |
| --- | --- |

d)

Konstruerade för att utöka frekvensområdet för testmottagare för mikrovåg utanför 110 GHz.

| 8. | Effektförstärkare för mikrovåg som innehåller ”elektroniska vakuumenheter” som specificeras i avsnitt 3A001.b.1 och som har allt av följande:






  a) | Arbetsfrekvensen är över 3 GHz, |
| --- | --- | --- |

8.

Effektförstärkare för mikrovåg som innehåller ”elektroniska vakuumenheter” som specificeras i avsnitt 3A001.b.1 och som har allt av följande:

a)

Arbetsfrekvensen är över 3 GHz,

| b) | ett genomsnittligt förhållande mellan effekt och massa som överstiger 80 W/kg, och |
| --- | --- |

b)

ett genomsnittligt förhållande mellan effekt och massa som överstiger 80 W/kg, och

| c) | en volym som är mindre än 400 cm3. |
| --- | --- |

c)

en volym som är mindre än 400 cm3.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A001.b.8 omfattar inte utrustning som är konstruerad eller specificerad för att arbeta i frekvensband som är ”tilldelade av ITU” för radiokommunikationstjänster men inte för radiobestämning. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 9. | Effektmoduler för mikrovåg (MPM) som består av åtminstone en ”elektronisk vakuumenhet” för vandringsvåg, en ”monolitisk integrerad mikrovågskrets” (”MMIC”) och en integrerad elektronisk effektkonditionerare och som har allt av följande:






  a) | En ’tillslagstid’ från avstängd till full drift som är mindre än 10 sekunder, |
| --- | --- | --- |

9.

Effektmoduler för mikrovåg (MPM) som består av åtminstone en ”elektronisk vakuumenhet” för vandringsvåg, en ”monolitisk integrerad mikrovågskrets” (”MMIC”) och en integrerad elektronisk effektkonditionerare och som har allt av följande:

a)

En ’tillslagstid’ från avstängd till full drift som är mindre än 10 sekunder,

| b) | en volym som understiger den maximala specificerade effekten i W multiplicerad med 10 cm3/W, och |
| --- | --- |

b)

en volym som understiger den maximala specificerade effekten i W multiplicerad med 10 cm3/W, och

| c) | en ”effektbandbredd” som är större än en (1) oktav (fmax > 2fmin) och som har något av följande:






  1. | För frekvenser som är högst 18 GHz, en uteffekt i radiofrekvensområdet som överstiger 100 W, eller |
| --- | --- | --- |

c)

en ”effektbandbredd” som är större än en (1) oktav (fmax > 2fmin) och som har något av följande:

1.

För frekvenser som är högst 18 GHz, en uteffekt i radiofrekvensområdet som överstiger 100 W, eller

| 2. | en frekvens som överstiger 18 GHz. |
| --- | --- |

2.

en frekvens som överstiger 18 GHz.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | För beräkning av volymen i avsnitt 3A001.b.9.b ges följande exempel: För en maximal specificerad effekt på 20 W blir volymen 20 W × 10 cm3/W = 200 cm3. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Tillslagstiden’ i avsnitt 3A001.b.9.a avser tiden från helt avstängd till full drift, dvs. inklusive uppvärmningstiden för MPM. |
| --- | --- |

2.

| 10. | Oscillatorer eller sammansättningar av oscillatorer som specificerats för drift med ett fasbrus i enkelt sidbandsläge (SSB), uttryckt i dBc/Hz, som är mindre (bättre) än –(126 + 20log10F – 20log10f) varsomhelst i bandet 10 Hz ≤ F ≤ 10 kHz.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 3A001.b.10 är F frekvensförskjutningen från arbetsfrekvensen i Hz och f är arbetsfrekvensen i MHz. |
| --- | --- |

10.

Oscillatorer eller sammansättningar av oscillatorer som specificerats för drift med ett fasbrus i enkelt sidbandsläge (SSB), uttryckt i dBc/Hz, som är mindre (bättre) än –(126 + 20log10F – 20log10f) varsomhelst i bandet 10 Hz ≤ F ≤ 10 kHz.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 3A001.b.10 är F frekvensförskjutningen från arbetsfrekvensen i Hz och f är arbetsfrekvensen i MHz.

| 11. | ’Frekvenssyntesutrustning’ med ”elektroniska sammansättningar” med en ”tid för att byta frekvens” enligt något av följande:






  a) | Mindre än 143 ps. |
| --- | --- | --- |

11.

’Frekvenssyntesutrustning’ med ”elektroniska sammansättningar” med en ”tid för att byta frekvens” enligt något av följande:

a)

Mindre än 143 ps.

| b) | Mindre än 100 μs för varje frekvensbyte som överstiger 2,2 GHz inom det syntetiskt erhållna frekvensområde som överstiger 4,8 GHz men inte 31,8 GHz. |
| --- | --- |

b)

Mindre än 100 μs för varje frekvensbyte som överstiger 2,2 GHz inom det syntetiskt erhållna frekvensområde som överstiger 4,8 GHz men inte 31,8 GHz.

| c) | Används inte. |
| --- | --- |

c)

Används inte.

| d) | Mindre än 500 μs för varje frekvensbyte som överstiger 550 MHz inom det syntetiskt erhållna frekvensområde som överstiger 31,8 GHz men inte 37 GHz. |
| --- | --- |

d)

Mindre än 500 μs för varje frekvensbyte som överstiger 550 MHz inom det syntetiskt erhållna frekvensområde som överstiger 31,8 GHz men inte 37 GHz.

| e) | Mindre än 100 μs för varje frekvensbyte som överstiger 2,2 GHz inom det syntetiskt erhållna frekvensområde som överstiger 37 GHz men inte 90 GHz. eller |
| --- | --- |

e)

Mindre än 100 μs för varje frekvensbyte som överstiger 2,2 GHz inom det syntetiskt erhållna frekvensområde som överstiger 37 GHz men inte 90 GHz. eller

| f) | Används inte. |
| --- | --- |

f)

Används inte.

| g) | Mindre än 1 ms inom det syntetiskt erhållna frekvensområde som överstiger 90 GHz. |
| --- | --- |

g)

Mindre än 1 ms inom det syntetiskt erhållna frekvensområde som överstiger 90 GHz.

Teknisk anmärkning:

En ’frekvenssyntesutrustning’ är varje typ av frekvensgivare, oavsett vilken teknik som används, som kan avge ett flertal samtidiga eller alternativa utfrekvenser, från en eller flera utgångar, som styrs, kontrolleras och ordnas av ett mindre antal standard- eller masterfrekvenser.

| ANM.: | För ”signalanalysatorer”, signalgeneratorer, nätverksanalysatorer och testmottagare för mikrovåg avsedda för allmän användning, se avsnitten 3A002.c, 3A002.d, 3A002.e respektive 3A002.f. |
| --- | --- |

ANM.:

| 12. | ’Sändar/mottagarmoduler’, ’MMIC för sändning/mottagning’, ’sändarmoduler’ och ’MMIC för sändning’, specificerade för frekvenser över 2,7 GHz och som har allt av följande:






  a) | Maximal toppeffekt (i watt), Psat, på mer än 505,62 dividerat med en maximal arbetsfrekvens (i GHz) i kvadrat [Psat>505,62 W*GHz2/fGHz
  2] oavsett kanal. |
| --- | --- | --- |

12.

’Sändar/mottagarmoduler’, ’MMIC för sändning/mottagning’, ’sändarmoduler’ och ’MMIC för sändning’, specificerade för frekvenser över 2,7 GHz och som har allt av följande:

a)

Maximal toppeffekt (i watt), Psat, på mer än 505,62 dividerat med en maximal arbetsfrekvens (i GHz) i kvadrat [Psat>505,62 W*GHz2/fGHz
  2] oavsett kanal.

| b) | En ”relativ bandbredd” på 5 % eller mer, oavsett kanal. |
| --- | --- |

b)

En ”relativ bandbredd” på 5 % eller mer, oavsett kanal.

| c) | Eventuella plana sidor med en längd d (i cm) som är högst 15 dividerat med den lägsta arbetsfrekvensen i GHz [d ≤ 15 cm*GHz*N/fGHz] där N är antalet kanaler för sändning eller sändning/mottagning. och |
| --- | --- |

c)

Eventuella plana sidor med en längd d (i cm) som är högst 15 dividerat med den lägsta arbetsfrekvensen i GHz [d ≤ 15 cm*GHz*N/fGHz] där N är antalet kanaler för sändning eller sändning/mottagning. och

| d) | En elektroniskt varierbar fasskiftare per kanal. |
| --- | --- |

d)

En elektroniskt varierbar fasskiftare per kanal.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | En ’sändar/mottagarmodul’ är en ”elektronisk sammansättning” med flera funktioner som tillhandahåller amplitud- och fasreglering i båda riktningar för sändning och mottagning av signaler. |
| --- | --- |

1.

| 2. | En ’sändarmodul’ är en ”elektronisk sammansättning” som tillhandahåller amplitud- och fasreglering för sändning av signaler. |
| --- | --- |

2.

| 3. | En ’MMIC för sändning/mottagning’ är en ”MMIC” med flera funktioner som tillhandahåller amplitud- och fasreglering i båda riktningar för sändning och mottagning av signaler. |
| --- | --- |

3.

| 4. | En ’MMIC för sändning’ är en ”MMIC” som tillhandahåller amplitud- och fasreglering för sändning av signaler. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 2,7 GHz bör användas som den lägsta arbetsfrekvensen (fGHz) i formeln i avsnitt 3A001.b.12.c för sändar/mottagarmoduler eller sändarmoduler som har ett specificerad arbetsområde som sträcker sig ner till 2,7 GHz och lägre [d ≤ 15cm*GHz*N/2,7 GHz]. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Avsnitt 3A001.b.12 gäller för ’sändar/mottagarmoduler’ eller ’sändarmoduler’ med eller utan kylutrustning. Värdet för d i avsnitt 3A001.b.12.c inbegriper inte någon del av ’sändar/mottagarmodulen’ eller ’sändarmodulen’ som fungerar som kylutrustning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ’Sändar/mottagarmoduler’ eller ’sändarmoduler’, eller ’MMIC för sändning/mottagning’ eller ’MMIC för sändning’ kan ha, men måste inte ha, N integrerade strålande antennelement, där N är antalet kanaler för sändning eller sändning/mottagning. |
| --- | --- |

7.

| c) | Anordningar för akustiska vågor enligt följande, och speciellt konstruerade komponenter till dessa:






  1. | Anordningar för akustiska ytvågor samt för akustiska vågor nära ytan (shallow bulk) som har något av följande:






  a) | Bärfrekvensen överstiger 6 GHz. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Anordningar för akustiska vågor enligt följande, och speciellt konstruerade komponenter till dessa:

1.

Anordningar för akustiska ytvågor samt för akustiska vågor nära ytan (shallow bulk) som har något av följande:

a)

Bärfrekvensen överstiger 6 GHz.

| b) | Bärfrekvensen överstiger 1 GHz men inte 6 GHz och har något av följande:






  1. | ’Frekvensundertryckningen av sidloben’ överstiger 65 dB, |
| --- | --- | --- |

b)

Bärfrekvensen överstiger 1 GHz men inte 6 GHz och har något av följande:

1.

’Frekvensundertryckningen av sidloben’ överstiger 65 dB,

| 2. | produkten av maximala fördröjningstiden och bandbredden (tid i μs och bandbredd i MHz) överstiger 100, |
| --- | --- |

2.

produkten av maximala fördröjningstiden och bandbredden (tid i μs och bandbredd i MHz) överstiger 100,

| 3. | bandbredden överstiger 250 MHz, eller |
| --- | --- |

3.

bandbredden överstiger 250 MHz, eller

| 4. | dispersionsfördröjningen är mer än 10 μs, eller |
| --- | --- |

4.

dispersionsfördröjningen är mer än 10 μs, eller

| c) | Bärfrekvensen är 1 GHz eller lägre och har något av följande:






  1. | produkten av maximala fördröjningstiden och bandbredden (tid i μs och bandbredd i MHz) överstiger 100, |
| --- | --- | --- |

c)

Bärfrekvensen är 1 GHz eller lägre och har något av följande:

1.

produkten av maximala fördröjningstiden och bandbredden (tid i μs och bandbredd i MHz) överstiger 100,

| 2. | dispersionsfördröjningen är mer än 10 μs, eller |
| --- | --- |

2.

dispersionsfördröjningen är mer än 10 μs, eller

| 3. | ’frekvensundertryckningen av sidloben’ överstiger 65 dB och bandbredden är större än 100 MHz. |
| --- | --- |

3.

’frekvensundertryckningen av sidloben’ överstiger 65 dB och bandbredden är större än 100 MHz.

Teknisk anmärkning:

’Frekvensundertryckningen av sidloben’ är det maximala undertryckningsvärde som anges i databladet.

| 2. | Anordningar för s.k. bulk-vågor som direkt kan behandla signaler med frekvenser som överstiger 6 GHz. |
| --- | --- |

2.

Anordningar för s.k. bulk-vågor som direkt kan behandla signaler med frekvenser som överstiger 6 GHz.

| 3. | Akustisk-optiska anordningar för ”signalbehandling” som medger ömsesidig påverkan mellan akustiska vågor (s.k. bulk-vågor eller ytvågor) och ljusvågor och som tillåter direkt signal- eller bildbehandling, inklusive spektralanalys, korrelation och konvolution. |
| --- | --- |

3.

Akustisk-optiska anordningar för ”signalbehandling” som medger ömsesidig påverkan mellan akustiska vågor (s.k. bulk-vågor eller ytvågor) och ljusvågor och som tillåter direkt signal- eller bildbehandling, inklusive spektralanalys, korrelation och konvolution.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A001.c omfattar inte anordningar för akustiska vågor som begränsas till enkelbandpass-, lågpass-, högpass- eller notch-filtrering eller resonansfunktion. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| d) | Elektroniska enheter och kretsar som innehåller komponenter tillverkade av ”supraledande” material, speciellt konstruerade för drift vid temperaturer under den ”kritiska temperaturen” för åtminstone en av dess ”supraledande” beståndsdelar och som har något av följande:






  1. | Strömomkoppling i digitala kretsar med användning av ”supraledande” grindar och där produkten av grindfördröjningstiden per grind (i sekunder) och effektförlusten per grind (i watt) är mindre än 10–14 J. eller |
| --- | --- | --- |

d)

Elektroniska enheter och kretsar som innehåller komponenter tillverkade av ”supraledande” material, speciellt konstruerade för drift vid temperaturer under den ”kritiska temperaturen” för åtminstone en av dess ”supraledande” beståndsdelar och som har något av följande:

1.

Strömomkoppling i digitala kretsar med användning av ”supraledande” grindar och där produkten av grindfördröjningstiden per grind (i sekunder) och effektförlusten per grind (i watt) är mindre än 10–14 J. eller

| 2. | Frekvensval för alla frekvenser med användning av resonanskretsar med Q-värden som överstiger 10 000. |
| --- | --- |

2.

Frekvensval för alla frekvenser med användning av resonanskretsar med Q-värden som överstiger 10 000.

| e) | Högenergienheter enligt följande:






  1. | ’Celler’ enligt följande:






  a) | ’Primärceller’ som har något av följande vid 20 °C:






  1. | ’Energitäthet’ som överstiger 550 Wh/kg och en ’kontinuerlig effekttäthet’ som överstiger 50 W/kg. eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Högenergienheter enligt följande:

1.

’Celler’ enligt följande:

a)

’Primärceller’ som har något av följande vid 20 °C:

1.

’Energitäthet’ som överstiger 550 Wh/kg och en ’kontinuerlig effekttäthet’ som överstiger 50 W/kg. eller

| 2. | ’Energitäthet’ som överstiger 50 Wh/kg och en ’kontinuerlig effekttäthet’ som överstiger 350 W/kg. eller |
| --- | --- |

2.

’Energitäthet’ som överstiger 50 Wh/kg och en ’kontinuerlig effekttäthet’ som överstiger 350 W/kg. eller

| b) | ’Sekundärceller’ som har en ’energitäthet’ som överstiger 350 Wh/kg vid 20 °C.


  Tekniska anmärkningar:









  1. | I avsnitt 3A001.e.1 beräknas ’energitäthet’ (Wh/kg) utifrån den nominella spänningen multiplicerad med den nominella kapaciteten i amperetimmar (Ah) dividerad med massan i kg. Om den nominella kapaciteten inte är specificerad beräknas energitätheten utifrån den nominella spänningen i kvadrat multiplicerad med urladdningstiden i timmar dividerat med urladdningsbelastningen i ohm och massan i kg. |
| --- | --- | --- |

b)

’Sekundärceller’ som har en ’energitäthet’ som överstiger 350 Wh/kg vid 20 °C.

Tekniska anmärkningar:

1.

| 2. | I avsnitt 3A001.e.1 definieras ’cell’ som en elektrokemisk enhet som har positiva och negativa elektroder och elektrolyt samt är en källa till elektrisk energi. Den är grundkomponenten i ett batteri. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I avsnitt 3A001.e.1.a definieras ’primärcell’ som en ’cell’ som inte är avsedd att laddas genom någon annan källa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I avsnitt 3A001.e.1.b definieras ’sekundärcell’ som en ’cell’ som är avsedd att laddas genom en extern elektrisk källa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I avsnitt 3A001.e.1.a beräknas ’kontinuerlig effekttäthet’ (W/kg) utifrån den nominella spänningen multiplicerad med den specificerade maximala kontinuerliga urladdningsströmmen i ampere (A) dividerad med massan i kg. ’Kontinuerlig effekttäthet’ benämns även som särskild effekt. |
| --- | --- |

5.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A001.e.1 omfattar inte batterier, inbegripet batterier som består av en enda cell. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 2. | Högenergikondensatorer enligt följande:








  ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 3A201.a och kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- | --- |

2.

Högenergikondensatorer enligt följande:

ANM.:

| a) | Kondensatorer med en repetitionsfrekvens som understiger 10 Hz (enkelpulskondensatorer) och som har allt av följande:






  1. | En specificerad spänning på minst 5 kV, |
| --- | --- | --- |

a)

Kondensatorer med en repetitionsfrekvens som understiger 10 Hz (enkelpulskondensatorer) och som har allt av följande:

1.

En specificerad spänning på minst 5 kV,

| 2. | en energitäthet på minst 250 J/kg, och |
| --- | --- |

2.

en energitäthet på minst 250 J/kg, och

| 3. | en total energi på minst 25 kJ. |
| --- | --- |

3.

en total energi på minst 25 kJ.

| b) | Kondensatorer med en repetitionsfrekvens som är lika med eller överstiger 10 Hz (repetitionsspecificerade kondensatorer) och som har allt av följande:






  1. | En specificerad spänning på minst 5 kV, |
| --- | --- | --- |

b)

Kondensatorer med en repetitionsfrekvens som är lika med eller överstiger 10 Hz (repetitionsspecificerade kondensatorer) och som har allt av följande:

1.

En specificerad spänning på minst 5 kV,

| 2. | en energitäthet på minst 50 J/kg, |
| --- | --- |

2.

en energitäthet på minst 50 J/kg,

| 3. | en total energi på minst 100 J. och |
| --- | --- |

3.

en total energi på minst 100 J. och

| 4. | en laddnings-/urladdningslivslängd på minst 10 000 cykler. |
| --- | --- |

4.

en laddnings-/urladdningslivslängd på minst 10 000 cykler.

| 3. | ”Supraledande” elektromagneter eller solenoider, speciellt konstruerade för att kunna helt laddas eller urladdas på mindre än 1 sekund och som har allt av följande:








  ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 3A201.b. |
| --- | --- | --- |

3.

”Supraledande” elektromagneter eller solenoider, speciellt konstruerade för att kunna helt laddas eller urladdas på mindre än 1 sekund och som har allt av följande:

ANM.:

| Anmärkning: | Avsnitt 3A001.e.3 omfattar inte ”supraledande” elektromagneter och solenoider som är speciellt konstruerade för att användas i medicinsk utrustning för magnetisk resonanstomografi (MRI). |
| --- | --- |

Anmärkning:

| a) | Energin som levereras vid urladdning överstiger 10 kJ under den första sekunden, |
| --- | --- |

a)

Energin som levereras vid urladdning överstiger 10 kJ under den första sekunden,

| b) | innerdiametern på den strömförande lindningen är större än 250 mm, och |
| --- | --- |

b)

innerdiametern på den strömförande lindningen är större än 250 mm, och

| c) | specificerad för en magnetisk induktion som är större än 8 T eller en ”total strömtäthet” i lindningen som är större än 300 A/mm2. |
| --- | --- |

c)

specificerad för en magnetisk induktion som är större än 8 T eller en ”total strömtäthet” i lindningen som är större än 300 A/mm2.

| 4. | Solceller, CIC-hopsättningar (cell-interconnect-coverglass), solpaneler och solmoduler som är ”rymdkvalificerade” och har en minsta genomsnittlig verkningsgrad som överstiger 20 % vid en driftstemperatur på 301 K (28 °C) under simulerad ’AM0’-belysning med en irradians på 1 367 watt per kvadratmeter (W/m2). |
| --- | --- |

4.

Solceller, CIC-hopsättningar (cell-interconnect-coverglass), solpaneler och solmoduler som är ”rymdkvalificerade” och har en minsta genomsnittlig verkningsgrad som överstiger 20 % vid en driftstemperatur på 301 K (28 °C) under simulerad ’AM0’-belysning med en irradians på 1 367 watt per kvadratmeter (W/m2).

Teknisk anmärkning:

’AM0’ eller ’luftmassenollpunkt’ avser solljusets spektrala irradians i jordens yttre atmosfär där avståndet mellan jorden och solen är en astronomisk enhet (AU).

| f) | Roterande kodare som anger positionens absolutvärde med en ”noggrannhet” som är mindre (bättre) än 1,0 bågsekunder och speciellt utformade ringar, skivor eller skalor för dessa. |
| --- | --- |

f)

Roterande kodare som anger positionens absolutvärde med en ”noggrannhet” som är mindre (bättre) än 1,0 bågsekunder och speciellt utformade ringar, skivor eller skalor för dessa.

| g) | Pulsade effektomriktande halvledartyristorenheter och ’tyristormoduler’ som använder elektriskt eller optiskt styrda eller elektronstrålestyrda omriktningsmetoder som har något av följande:






  1. | En maximal strömökningstakt vid påslagning (di/dt) som överstiger 30 000 A/μs och en spänning i avstängt tillstånd som överstiger 1 100 V. eller |
| --- | --- | --- |

g)

Pulsade effektomriktande halvledartyristorenheter och ’tyristormoduler’ som använder elektriskt eller optiskt styrda eller elektronstrålestyrda omriktningsmetoder som har något av följande:

1.

En maximal strömökningstakt vid påslagning (di/dt) som överstiger 30 000 A/μs och en spänning i avstängt tillstånd som överstiger 1 100 V. eller

| 2. | En maximal strömökningstakt vid påslagning (di/dt) som överstiger 2 000 A/μs och som har allt av följande:






  a) | En toppspänning i avstängt tillstånd på minst 3 000 V. och |
| --- | --- | --- |

2.

En maximal strömökningstakt vid påslagning (di/dt) som överstiger 2 000 A/μs och som har allt av följande:

a)

En toppspänning i avstängt tillstånd på minst 3 000 V. och

| b) | En toppström (strömstöt) på minst 3 000 A. |
| --- | --- |

b)

En toppström (strömstöt) på minst 3 000 A.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 3A001.g omfattar följande:







  — | Kiselstyrda likriktare (SRC). |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1:

—

Kiselstyrda likriktare (SRC).

| — | T-tyristorer (Electrical Triggering Thyristors). |
| --- | --- |

—

T-tyristorer (Electrical Triggering Thyristors).

| — | LT-tyristorer (Light Triggering Thyristors). |
| --- | --- |

—

LT-tyristorer (Light Triggering Thyristors).

| — | IGC-tyristorer (Integrated Gate Commutated Thyristors). |
| --- | --- |

—

IGC-tyristorer (Integrated Gate Commutated Thyristors).

| — | GTO-tyristorer (Gate Turn-off Thyristors). |
| --- | --- |

—

GTO-tyristorer (Gate Turn-off Thyristors).

| — | MOS-styrda tyristorer (MCT). |
| --- | --- |

—

MOS-styrda tyristorer (MCT).

| — | Solidtroner. |
| --- | --- |

—

Solidtroner.

| Anmärkning 2: | Avsnitt 3A001.g omfattar inte tyristorenheter och ’tyristormoduler’ som ingår i utrustning som är konstruerad för civila järnvägstillämpningar eller ”civila luftfartygs”-tillämpningar. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

Teknisk anmärkning:

En ’tyristormodul’ i avsnitt 3A001.g innehåller en eller flera tyristorenheter.

| h) | Effektomriktande halvledare, dioder eller ’moduler’ som har allt av följande:






  1. | Specificerade för en maximal gränsskiktstemperatur vid drift som överstiger 488 K (215 °C). |
| --- | --- | --- |

h)

Effektomriktande halvledare, dioder eller ’moduler’ som har allt av följande:

1.

Specificerade för en maximal gränsskiktstemperatur vid drift som överstiger 488 K (215 °C).

| 2. | En repetitiv toppspänning i frånläge (blockeringsspänning) som överstiger 300 V. och |
| --- | --- |

2.

En repetitiv toppspänning i frånläge (blockeringsspänning) som överstiger 300 V. och

| 3. | En kontinuerlig strömstyrka som överstiger 1 A. |
| --- | --- |

3.

En kontinuerlig strömstyrka som överstiger 1 A.

| Anmärkning 1: | I avsnitt 3A001.h inbegriper repetitiv toppspänning i frånläge drain till source-spänning, collector till emitter-spänning, repetitiv toppbackspänning och repetitiv toppblockeringsspänning i frånläge. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 3A001.h omfattar följande:







  — | JFE-transistorer (Junction Field Effect Transistors). |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

—

JFE-transistorer (Junction Field Effect Transistors).

| — | VJFE-transistorer (Vertical Junction Field Effect Transistors). |
| --- | --- |

—

VJFE-transistorer (Vertical Junction Field Effect Transistors).

| — | MOSFE-transistorer (Metal Oxide Semiconductor Field Effect Transistors). |
| --- | --- |

—

MOSFE-transistorer (Metal Oxide Semiconductor Field Effect Transistors).

| — | DMOSFE-transistorer (Double Diffused Metal Oxide Semiconductor Field Effect Transistors). |
| --- | --- |

—

DMOSFE-transistorer (Double Diffused Metal Oxide Semiconductor Field Effect Transistors).

| — | IGB-transistorer (Insulated Gate Bipolar Transistors). |
| --- | --- |

—

IGB-transistorer (Insulated Gate Bipolar Transistors).

| — | HEM-transistorer (High Electron Mobility Transistors). |
| --- | --- |

—

HEM-transistorer (High Electron Mobility Transistors).

| — | BJ-transistorer (Bipolar Junction Transistors). |
| --- | --- |

—

BJ-transistorer (Bipolar Junction Transistors).

| — | Tyristorer och kiselstyrda likriktare (SRC). |
| --- | --- |

—

Tyristorer och kiselstyrda likriktare (SRC).

| — | GTO-tyristorer (Gate Turn-off Thyristors). |
| --- | --- |

—

GTO-tyristorer (Gate Turn-off Thyristors).

| — | ETO-tyristorer (Emitter Turn-off Thyristors). |
| --- | --- |

—

ETO-tyristorer (Emitter Turn-off Thyristors).

| — | PiN-dioder. |
| --- | --- |

—

PiN-dioder.

| — | Schottkydioder. |
| --- | --- |

—

Schottkydioder.

| Anmärkning 3: | Avsnitt 3A001.h omfattar inte effektomriktare, dioder eller ’moduler’ som ingår i utrustning som är konstruerad för civila motorfordonstillämpningar, civila järnvägstillämpningar eller ”civila luftfartygs”-tillämpningar. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Teknisk anmärkning:

En ’modul’ i avsnitt 3A001.h innehåller en eller flera effektomriktande halvledare eller dioder.

| i) | Intensitetsmodulatorer, amplitudmodulatorer eller elektrooptiska fasmodulatorer, konstruerade för analoga signaler och som har något av följande:






  1. | En maximal arbetsfrekvens som överstiger 10 GHz men högst 20 GHz, en optisk inkopplingsförlust som är högst 3 dB och som har något av följande:






  a) | En ’halvvågsspänning’ (’Vπ’) som är lägre än 2,7 V, mätt vid en frekvens på 1 GHz eller lägre, eller |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Intensitetsmodulatorer, amplitudmodulatorer eller elektrooptiska fasmodulatorer, konstruerade för analoga signaler och som har något av följande:

1.

En maximal arbetsfrekvens som överstiger 10 GHz men högst 20 GHz, en optisk inkopplingsförlust som är högst 3 dB och som har något av följande:

a)

En ’halvvågsspänning’ (’Vπ’) som är lägre än 2,7 V, mätt vid en frekvens på 1 GHz eller lägre, eller

| b) | en ’Vπ’ som är lägre än 4 V, mätt vid en frekvens på 1 GHz eller mer. eller |
| --- | --- |

b)

en ’Vπ’ som är lägre än 4 V, mätt vid en frekvens på 1 GHz eller mer. eller

| 2. | En maximal arbetsfrekvens som är minst 20 GHz, en optisk inkopplingsförlust som är högst 3 dB och som har något av följande:






  a) | En ’Vπ’ som är lägre än 3,3 V, mätt vid en frekvens på 1 GHz eller lägre, eller |
| --- | --- | --- |

2.

En maximal arbetsfrekvens som är minst 20 GHz, en optisk inkopplingsförlust som är högst 3 dB och som har något av följande:

a)

En ’Vπ’ som är lägre än 3,3 V, mätt vid en frekvens på 1 GHz eller lägre, eller

| b) | en ’Vπ’ som är lägre än 5 V, mätt vid en frekvens på 1 GHz eller mer. |
| --- | --- |

b)

en ’Vπ’ som är lägre än 5 V, mätt vid en frekvens på 1 GHz eller mer.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A001.i omfattar elektrooptiska modulatorer som har ingående och utgående optiska anslutningsdon (t.ex. optisk kopplingsfläta). |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

En ’halvvågsspänning’ (’Vπ’) i avsnitt 3A001.i är den spänning som krävs för att göra en fasändring på 180 grader i ljusets våglängd genom den optiska modulatorn.

3A002
  ”Elektroniska sammansättningar” för generell användning, moduler och utrustning, enligt följande:

| a) | Inspelningsutrustning och oscilloskop enligt följande:






  1. | Används inte. |
| --- | --- | --- |

a)

Inspelningsutrustning och oscilloskop enligt följande:

1.

Används inte.

| 2. | Används inte. |
| --- | --- |

2.

Används inte.

| 3. | Används inte. |
| --- | --- |

3.

Används inte.

| 4. | Används inte. |
| --- | --- |

4.

Används inte.

| 5. | Används inte. |
| --- | --- |

5.

Används inte.

| 6. | Digital dataupptagningsutrustning som har allt av följande:






  a) | En ’kontinuerlig kapacitet’ på 6,4 Gbit/s eller mer, till disk eller fast drivenhet, och |
| --- | --- | --- |

6.

Digital dataupptagningsutrustning som har allt av följande:

a)

En ’kontinuerlig kapacitet’ på 6,4 Gbit/s eller mer, till disk eller fast drivenhet, och

| b) | ”Signalbehandling” av radiofrekvenssignaldata medan upptagningen av den pågår. |
| --- | --- |

b)

”Signalbehandling” av radiofrekvenssignaldata medan upptagningen av den pågår.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | För sådan upptagningsutrustning, som är uppbyggd med en parallell bussarkitektur, är den ’kontinuerliga kapaciteten’ lika med högsta ordhastigheten multiplicerat med antalet bitar i ordet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Kontinuerlig kapacitet’ är den högsta datahastigheten som instrumentet kontinuerligt kan registrera till disk eller fast drivenhet utan att någon information går förlorad med bibehållen indatahastighet och analog-till-digital konverteringshastighet. |
| --- | --- |

2.

| 7. | Realtidsoscilloskop med ett vertikalt effektivvärde (rms) för brusspänning på mindre än 2 % av fullt skalutslag på den vertikalskaleinställning som ger det lägsta brusspänningsvärdet för en ingående 3 dB-bandbredd på 60 GHz eller mer per kanal. |
| --- | --- |

7.

Realtidsoscilloskop med ett vertikalt effektivvärde (rms) för brusspänning på mindre än 2 % av fullt skalutslag på den vertikalskaleinställning som ger det lägsta brusspänningsvärdet för en ingående 3 dB-bandbredd på 60 GHz eller mer per kanal.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A002.a.7 omfattar inte oscilloskop för ekvivalent tidssampling. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | ”Signalanalysatorer” enligt följande:






  1. | ”Signalanalysatorer” som har en upplösningsbandbredd (RBW) på 3 dB som överstiger 40 MHz varsomhelst i frekvensområdet över 31,8 GHz till och med 37 GHz. |
| --- | --- | --- |

c)

”Signalanalysatorer” enligt följande:

1.

”Signalanalysatorer” som har en upplösningsbandbredd (RBW) på 3 dB som överstiger 40 MHz varsomhelst i frekvensområdet över 31,8 GHz till och med 37 GHz.

| 2. | ”Signalanalysatorer” som har en visad genomsnittlig brusnivå (DANL) som är lägre (bättre) än –150 dBm/Hz varsomhelst i frekvensområdet över 43,5 GHz till och med 90 GHz. |
| --- | --- |

2.

”Signalanalysatorer” som har en visad genomsnittlig brusnivå (DANL) som är lägre (bättre) än –150 dBm/Hz varsomhelst i frekvensområdet över 43,5 GHz till och med 90 GHz.

| 3. | ”Signalanalysatorer” med en frekvens som överstiger 90 GHz. |
| --- | --- |

3.

”Signalanalysatorer” med en frekvens som överstiger 90 GHz.

| 4. | ”Signalanalysatorer” som har allt av följande:






  a) | ’Realtidsbandbredd’ som överstiger 170 MHz, och |
| --- | --- | --- |

4.

”Signalanalysatorer” som har allt av följande:

a)

’Realtidsbandbredd’ som överstiger 170 MHz, och

| b) | Något av följande:






  1. | 100 % sannolikhet för upptäckt med mindre än 3 dB dämpning från full amplitud på grund av luckor eller fönstereffekter hos signaler med en varaktighet på 15 μs eller mindre. eller |
| --- | --- | --- |

b)

Något av följande:

1.

100 % sannolikhet för upptäckt med mindre än 3 dB dämpning från full amplitud på grund av luckor eller fönstereffekter hos signaler med en varaktighet på 15 μs eller mindre. eller

| 2. | En ’frekvensmasktrigger’funktion med 100 % sannolikhet för triggning (uppfångande) då signalens varaktighet är 15 μs eller mindre. |
| --- | --- |

2.

En ’frekvensmasktrigger’funktion med 100 % sannolikhet för triggning (uppfångande) då signalens varaktighet är 15 μs eller mindre.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Realtidsbandbredd’ är det största frekvensområde för vilket analysatorn kontinuerligt kan fullständigt transformera tidsdomändata till frekvensdomändata med hjälp av en Fourier-transform eller annan diskret tidstransform som processar varje inkommande tidpunkt, utan någon minskning av den uppmätta amplituden på mer än 3 dB under den faktiska signalens amplitud orsakad av luckor eller fönstereffekter, samtidigt som den anger eller presenterar transformerade data. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sannolikhet för upptäckt (probability of discovery) i avsnitt 3A002.c.4.b.1 betecknas på engelska även ”probability of intercept” eller ”probability of capture”. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Varaktigheten för den 100-procentiga sannolikhet för upptäckt som avses i avsnitt 3A002.c.4.b.1 ska vara lika med den minsta nödvändiga varaktighet på signalen för den specificerade mätosäkerheten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | En ’frekvensmasktrigger’ är en mekanism där triggfunktionen kan väljas att triggas av ett frekvensområde, begränsat av datainsamlingsbandbredden, samt att alltså ignorera andra signaler som finns inom samma datainsamlingsbandbredd. En ’frekvensmasktrigger’ kan omfatta en eller flera av varandra oberoende uppsättningar av frekvensomfång. |
| --- | --- |

4.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A002.c.4 omfattar inte de ”signalanalysatorer” som endast använder filter som har en konstant procentuell bandbredd (kallas även oktavfilter eller filter för del av en oktav). |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 5. | Används inte. |
| --- | --- |

5.

Används inte.

| d) | Signalgeneratorer som har något av följande:






  1. | Specificerad för att alstra pulsmodulerade signaler som har allt av följande, varsomhelst inom frekvensområdet över 31,8 GHz till och med 37 GHz:






  a) | En ’pulslängd’ på mindre än 25 ns, och |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Signalgeneratorer som har något av följande:

1.

Specificerad för att alstra pulsmodulerade signaler som har allt av följande, varsomhelst inom frekvensområdet över 31,8 GHz till och med 37 GHz:

a)

En ’pulslängd’ på mindre än 25 ns, och

| b) | en till/från-kvot på minst 65 dB. |
| --- | --- |

b)

en till/från-kvot på minst 65 dB.

| 2. | En uteffekt som överstiger 100 mW (20 dBm) varsomhelst inom frekvensområdet över 43,5 GHz till och med 90 GHz. |
| --- | --- |

2.

En uteffekt som överstiger 100 mW (20 dBm) varsomhelst inom frekvensområdet över 43,5 GHz till och med 90 GHz.

| 3. | En ”tid för att byta frekvens” enligt något av följande:






  a) | Används inte. |
| --- | --- | --- |

3.

En ”tid för att byta frekvens” enligt något av följande:

a)

Används inte.

| b) | Mindre än 100 μs för varje frekvensbyte som överstiger 2,2 GHz inom frekvensområdet över 4,8 GHz till och med 31,8 GHz. |
| --- | --- |

b)

Mindre än 100 μs för varje frekvensbyte som överstiger 2,2 GHz inom frekvensområdet över 4,8 GHz till och med 31,8 GHz.

| c) | Används inte. |
| --- | --- |

c)

Används inte.

| d) | Mindre än 500 μs för varje frekvensbyte som överstiger 550 MHz inom frekvensområdet över 31,8 GHz till och med 37 GHz. eller |
| --- | --- |

d)

Mindre än 500 μs för varje frekvensbyte som överstiger 550 MHz inom frekvensområdet över 31,8 GHz till och med 37 GHz. eller

| e) | Mindre än 100 μs för varje frekvensbyte som överstiger 2,2 GHz inom frekvensområdet över 37 GHz till och med 90 GHz. |
| --- | --- |

e)

Mindre än 100 μs för varje frekvensbyte som överstiger 2,2 GHz inom frekvensområdet över 37 GHz till och med 90 GHz.

| f) | Används inte. |
| --- | --- |

f)

Används inte.

| 4. | Ett fasbrus i enkelt sidbandsläge (SSB), uttryckt i dBc/Hz, enligt något av följande:






  a) | Mindre (bättre) än –(126 + 20log10F – 20log10f) varsomhelst i området 10 Hz ≤ F ≤ 10 kHz varsomhelst inom frekvensområdet över 3,2 GHz till och med 90 GHz. eller |
| --- | --- | --- |

4.

Ett fasbrus i enkelt sidbandsläge (SSB), uttryckt i dBc/Hz, enligt något av följande:

a)

Mindre (bättre) än –(126 + 20log10F – 20log10f) varsomhelst i området 10 Hz ≤ F ≤ 10 kHz varsomhelst inom frekvensområdet över 3,2 GHz till och med 90 GHz. eller

| b) | Mindre (bättre) än –(206 – 20log10f) varsomhelst i området 10 kHz ≤ F ≤ 100 kHz varsomhelst inom frekvensområdet över 3,2 GHz till och med 90 GHz. |
| --- | --- |

b)

Mindre (bättre) än –(206 – 20log10f) varsomhelst i området 10 kHz ≤ F ≤ 100 kHz varsomhelst inom frekvensområdet över 3,2 GHz till och med 90 GHz.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 3A002.d.4 är F frekvensförskjutningen från arbetsfrekvensen i Hz och f är arbetsfrekvensen i MHz.

| 5. | En ’RF-moduleringsbandbredd’ för digitala basbandssignaler som specificeras enligt någon av följande:






  a) | Överstiger 2,2 GHz inom frekvensområdet över 4,8 GHz till och med 31,8 GHz. |
| --- | --- | --- |

5.

En ’RF-moduleringsbandbredd’ för digitala basbandssignaler som specificeras enligt någon av följande:

a)

Överstiger 2,2 GHz inom frekvensområdet över 4,8 GHz till och med 31,8 GHz.

| b) | Överstiger 550 MHz inom frekvensområdet över 31,8 GHz till och med 37 GHz. eller |
| --- | --- |

b)

Överstiger 550 MHz inom frekvensområdet över 31,8 GHz till och med 37 GHz. eller

| c) | Överstiger 2,2 GHz inom frekvensområdet över 37 GHz till och med 90 GHz. eller |
| --- | --- |

c)

Överstiger 2,2 GHz inom frekvensområdet över 37 GHz till och med 90 GHz. eller

Teknisk anmärkning:

’RF-moduleringsbandbredd’ avser den radiofrekvens(RF)-bandbredd som upptas av en digitalt kodad basbandssignal som är modulerad på en RF-signal. Den kallas även informationsbandbredd eller vektormoduleringsbandbredd. Digital I/Q-modulering är den tekniska metoden för att producera en vektormodulerad RF-utsignal och den utsignalen specificeras typiskt av att den har en ’RF-moduleringsbandbredd’.

| 6. | En maximal frekvens över 90 GHz. |
| --- | --- |

6.

En maximal frekvens över 90 GHz.

| Anmärkning 1: | I avsnitt 3A002.d inkluderar signalgeneratorer även godtyckliga vågforms- och funktionsgeneratorer. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 3A002.d omfattar inte utrustningar där utgångsfrekvensen produceras antingen genom addition eller subtraktion av två eller flera frekvenser från kristalloscillatorer eller genom en addition eller subtraktion följd av en multiplikation av resultatet. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Den maximala frekvensen för en godtycklig vågform eller en funktionsgenerator beräknas genom att dividera samplingshastigheten i samplingar/sekund, med en faktor på 2,5. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med ’pulslängd’ avses i avsnitt 3A002.d.1 tidsintervallet från pulsens framkant (50 % av pulsamplituden) till pulsens bakkant (50 % av pulsamplituden). |
| --- | --- |

2.

| e) | Nätverksanalysatorer som har något av följande:






  1. | En uteffekt som överstiger 31,62 mW (15 dBm) varsomhelst inom arbetsfrekvensområdet över 43,5 GHz till och med 90 GHz. |
| --- | --- | --- |

e)

Nätverksanalysatorer som har något av följande:

1.

En uteffekt som överstiger 31,62 mW (15 dBm) varsomhelst inom arbetsfrekvensområdet över 43,5 GHz till och med 90 GHz.

| 2. | En uteffekt som överstiger 1 mW (0 dBm) varsomhelst inom arbetsfrekvensområdet över 90 GHz till och med 110 GHz. |
| --- | --- |

2.

En uteffekt som överstiger 1 mW (0 dBm) varsomhelst inom arbetsfrekvensområdet över 90 GHz till och med 110 GHz.

| 3. | ’Funktionalitet för mätning på ickelinjära vektorer’ vid frekvenser över 50 GHz till och med 110 GHz. eller



  Teknisk anmärkning:



  Med ’funktionalitet för mätning på ickelinjära vektorer’ avses ett instruments förmåga att analysera testresultat från komponenter drivna till storsignal-domän eller ickelinjära störningsomfång. |
| --- | --- |

3.

’Funktionalitet för mätning på ickelinjära vektorer’ vid frekvenser över 50 GHz till och med 110 GHz. eller

Teknisk anmärkning:

Med ’funktionalitet för mätning på ickelinjära vektorer’ avses ett instruments förmåga att analysera testresultat från komponenter drivna till storsignal-domän eller ickelinjära störningsomfång.

| 4. | En maximal arbetsfrekvens som överstiger 110 GHz, |
| --- | --- |

4.

En maximal arbetsfrekvens som överstiger 110 GHz,

| f) | Testmottagare för mikrovåg som har allt av följande:






  1. | En maximal arbetsfrekvens som överstiger 110 GHz, och |
| --- | --- | --- |

f)

Testmottagare för mikrovåg som har allt av följande:

1.

En maximal arbetsfrekvens som överstiger 110 GHz, och

| 2. | kan mäta amplitud och fas simultant. |
| --- | --- |

2.

kan mäta amplitud och fas simultant.

| g) | Atomfrekvensstandarder som är något av följande:






  1. | ”Rymdkvalificerade”. |
| --- | --- | --- |

g)

Atomfrekvensstandarder som är något av följande:

1.

”Rymdkvalificerade”.

| 2. | Icke-rubidium och med en långtidsstabilitet som är mindre (bättre) än 1 × 10–11/månad. eller |
| --- | --- |

2.

Icke-rubidium och med en långtidsstabilitet som är mindre (bättre) än 1 × 10–11/månad. eller

| 3. | Icke-”rymdkvalificerade” och har allt av följande:






  a) | Rubidiumstandard. |
| --- | --- | --- |

3.

Icke-”rymdkvalificerade” och har allt av följande:

a)

Rubidiumstandard.

| b) | Långtidsstabilitet som är mindre (bättre) än 1 × 10–11/månad. och |
| --- | --- |

b)

Långtidsstabilitet som är mindre (bättre) än 1 × 10–11/månad. och

| c) | Total effektförbrukning som understiger 1 W. |
| --- | --- |

c)

Total effektförbrukning som understiger 1 W.

| h) | ”Elektroniska sammansättningar”, moduler och utrustning, avsedda för alla följande ändamål:






  1. | Analog-till-digital-omvandling för något av följande:






  a) | En upplösning på 8 bitar eller mer, men mindre än 10 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,3 miljarder samplingar per sekund (Gsps). |
| --- | --- | --- | --- |

h)

”Elektroniska sammansättningar”, moduler och utrustning, avsedda för alla följande ändamål:

1.

Analog-till-digital-omvandling för något av följande:

a)

En upplösning på 8 bitar eller mer, men mindre än 10 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,3 miljarder samplingar per sekund (Gsps).

| b) | En upplösning på 10 bitar eller mer, men mindre än 12 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,0 Gsps. |
| --- | --- |

b)

En upplösning på 10 bitar eller mer, men mindre än 12 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,0 Gsps.

| c) | En upplösning på 12 bitar eller mer, men mindre än 14 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,0 Gsps. |
| --- | --- |

c)

En upplösning på 12 bitar eller mer, men mindre än 14 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 1,0 Gsps.

| d) | En upplösning på 14 bitar eller mer, men mindre än 16 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 400 miljoner samplingar per sekund (Msps). eller |
| --- | --- |

d)

En upplösning på 14 bitar eller mer, men mindre än 16 bitar, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 400 miljoner samplingar per sekund (Msps). eller

| e) | En upplösning på minst 16 bitar eller mer, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 180 Msps. och |
| --- | --- |

e)

En upplösning på minst 16 bitar eller mer, med en ”samplingsfrekvens” som är högre än 180 Msps. och

| 2. | Något av följande:






  a) | Digitaliserade utdata. |
| --- | --- | --- |

2.

Något av följande:

a)

Digitaliserade utdata.

| b) | Lagring av digitaliserade data. eller |
| --- | --- |

b)

Lagring av digitaliserade data. eller

| c) | Bearbetning av digitaliserade data. |
| --- | --- |

c)

Bearbetning av digitaliserade data.

| ANM.: | För digital dataupptagningsutrustning, ”signalanalysatorer”, signalgeneratorer, nätverksanalysatorer och testmottagare för mikrovåg, se avsnitten 3A002.a.6, 3A002.a.7, 3A002.c, 3A002.d, 3A002.e respektive 3A002.f. |
| --- | --- |

ANM.:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | En upplösning på n bitar motsvarar en kvantisering av 2n nivåer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ADC:ns upplösning är antalet bitar för den digitala utdata i ADC:n som motsvarar den uppmätta analoga ingången. Effektivt antal bitar (ENOB) används inte för att fastställa ADC:ns upplösning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | För icke-interfolierade flerkanaliga ”elektroniska sammansättningar”, moduler eller utrustning ska ”samplingsfrekvensen” inte läggas ihop, och ”samplingsfrekvensen” är den maximala hastigheten för en enstaka kanal. |
| --- | --- |

3.

| 4. | För interfolierade kanaler på flerkanaliga ”elektroniska sammansättningar”, moduler eller utrustning ska ”samplingsfrekvensen” läggas ihop, och ”samplingsfrekvensen” är den maximala sammanlagda totala hastigheten av alla interfolierade kanaler. |
| --- | --- |

4.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A002.h omfattar ADC-kort, vågformsdigitaliserare, datainsamlingskort, signalmottagningsutrustning och transientregistrerare. |
| --- | --- |

Anmärkning:

3A003Värmestyrningssystem för kallsprutning som använder en sluten slinga med inkapslad vätskehanterings- och rekonditioneringsutrustning där en dielektrisk vätska sprutas in i den elektroniska komponenten med hjälp av särskilt konstruerade sprutmunstycken som är konstruerade för att hålla de elektroniska komponenterna inom respektive temperaturområde, och särskilt konstruerade komponenter till dessa.

3A101Elektroniska utrustningar, enheter och komponenter som inte omfattas av avsnitt 3A001 enligt följande:

| a) | Analog-till-digitalomvandlare, användbara i ”missiler”, konstruerade för att uppfylla militära krav för miljötålig utrustning. |
| --- | --- |

a)

Analog-till-digitalomvandlare, användbara i ”missiler”, konstruerade för att uppfylla militära krav för miljötålig utrustning.

| b) | Radiografisk utrustning (acceleratorer) i stånd att alstra elektromagnetisk strålning framkallad av bromsstrålning från accelererade elektroner på 2 MeV eller mer, samt system som innehåller denna radiografiska utrustning (accelerators).








  Anmärkning: | Avsnitt 3A101.b omfattar inte utrustning som är speciellt konstruerad för medicinska ändamål. |
| --- | --- | --- |

b)

Radiografisk utrustning (acceleratorer) i stånd att alstra elektromagnetisk strålning framkallad av bromsstrålning från accelererade elektroner på 2 MeV eller mer, samt system som innehåller denna radiografiska utrustning (accelerators).

Anmärkning:

3A102
  ’Termiska batterier’ som är utformade eller modifierade för ’missiler’.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Med ’termiska batterier’ avses i avsnitt 3A102 engångsbatterier som innehåller ett fast icke-ledande oorganiskt salt som elektrolyt. Dessa batterier innehåller ett pyrotekniskt material som när det antänds smälter elektrolyten och aktiverar batteriet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I avsnitt 3A102 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km. |
| --- | --- |

2.

3A201Elektroniska komponenter som inte omfattas av avsnitt 3A001 enligt följande:

| a) | Kondensatorer som har en av följande uppsättningar egenskaper:






  1. | a) | Märkspänning större än 1,4 kV, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Kondensatorer som har en av följande uppsättningar egenskaper:

1.

a)

Märkspänning större än 1,4 kV,

| b) | energiinnehåll större än 10 J, |
| --- | --- |

b)

energiinnehåll större än 10 J,

| c) | kapacitans större än 0,5 μF, och |
| --- | --- |

c)

kapacitans större än 0,5 μF, och

| d) | serieinduktans mindre än 50 nH. eller |
| --- | --- |

d)

serieinduktans mindre än 50 nH. eller

| 2. | a) | Märkspänning större än 750 V, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Märkspänning större än 750 V,

| b) | kapacitans större än 0,25 μF, och |
| --- | --- |

b)

kapacitans större än 0,25 μF, och

| c) | serieinduktans mindre än 10 nH. |
| --- | --- |

c)

serieinduktans mindre än 10 nH.

| b) | Elektromagneter med supraledande solenoider som har allt av följande:






  1. | Kan producera magnetfält kraftigare än 2 T. |
| --- | --- | --- |

b)

Elektromagneter med supraledande solenoider som har allt av följande:

1.

Kan producera magnetfält kraftigare än 2 T.

| 2. | Längdens förhållande till innerdiametern är större än 2. |
| --- | --- |

2.

Längdens förhållande till innerdiametern är större än 2.

| 3. | Inre diameter större än 300 mm. och |
| --- | --- |

3.

Inre diameter större än 300 mm. och

| 4. | Ett magnetfält som är homogent, bättre än 1 % över de centrala 50 % av den inre volymen. |
| --- | --- |

4.

Ett magnetfält som är homogent, bättre än 1 % över de centrala 50 % av den inre volymen.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A201.b omfattar inte magneter som är särskilt utformade för och exporterade ’som del av’ bildsystem för medicinsk tillämpning baserade på kärnspinnresonans (NMR). Frasen ’som del av’ avser inte nödvändigtvis fysisk del av samma skeppning; separata skeppningar från olika källor är tillåtna, under förutsättning att ifrågavarande exportdokument tydligt anger att skeppningarna används ’som del av’ bildsystemen. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| c) | Röntgenblixtaggregat eller pulsade elektronacceleratorer som har en av följande uppsättningar egenskaper:






  1. | a) | En toppenergi för de accelererade elektronerna om 500 keV eller mer men mindre än 25 MeV, och |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Röntgenblixtaggregat eller pulsade elektronacceleratorer som har en av följande uppsättningar egenskaper:

1.

a)

En toppenergi för de accelererade elektronerna om 500 keV eller mer men mindre än 25 MeV, och

| b) | ett ’godhetstal’ (K) lika med 0,25 eller mer, eller |
| --- | --- |

b)

ett ’godhetstal’ (K) lika med 0,25 eller mer, eller

| 2. | a) | en toppenergi för de accelererade elektronerna om 25 MeV eller mer, och |
| --- | --- | --- |

2.

a)

en toppenergi för de accelererade elektronerna om 25 MeV eller mer, och

| b) | en ’toppeffekt’ större än 50 MW. |
| --- | --- |

b)

en ’toppeffekt’ större än 50 MW.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A201.c omfattar inte acceleratorer som ingår som delar i apparatur konstruerad för annat än användning av elektronstråle eller röntgenstrålning (t.ex. elektronmikroskop) och sådana som konstruerats för medicinska ändamål. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Godhetstalet’ (K) definieras som


  K = 1,7 × 103V2,65Q


  V är elektronernas toppenergi i miljoner elektronvolt.


  Om pulslängden i acceleratorstrålen är kortare än eller lika med 1 μs, så är Q den totala accelererade laddningen i coulomb. Om strålens pulslängd är längre än 1 μs, så är Q den maximala accelererade laddningen på 1 μs.


  Q är lika med integralen av i med avseende på t, över den tidslängd som är kortast av 1 μs eller tidslängden av pulsen (Q = ∫ idt), där i är strålströmmen i ampere och t är tiden i sekunder. |
| --- | --- |

1.

K = 1,7 × 103V2,65Q

V är elektronernas toppenergi i miljoner elektronvolt.

Om pulslängden i acceleratorstrålen är kortare än eller lika med 1 μs, så är Q den totala accelererade laddningen i coulomb. Om strålens pulslängd är längre än 1 μs, så är Q den maximala accelererade laddningen på 1 μs.

Q är lika med integralen av i med avseende på t, över den tidslängd som är kortast av 1 μs eller tidslängden av pulsen (Q = ∫ idt), där i är strålströmmen i ampere och t är tiden i sekunder.

| 2. | ’Toppeffekt’= (toppspänning i volt) × (toppström i ampere). |
| --- | --- |

2.

| 3. | I maskiner baserade på accelerations-kaviteter för mikrovågor är pulsens tidsutsträckning det mindre av 1 μs och längden av det sammanpressade (bunchade) vågpaketets varaktighet genererad av en modulatorpuls. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I maskiner baserade på accelerationskaviteter för mikrovågor är strålens toppström lika med medelströmmen under det sammanpressade (bunchade) vågpaketets varaktighet. |
| --- | --- |

4.

3A225Frekvensomvandlare eller generatorer, andra än de som specificeras i avsnitt 0B001.b.13, som kan användas som motordrivsystem med variabel eller fast switchfrekvens och som har allt av följande:

| ANM. 1. | ”Programvara” som är särskilt konstruerad för att öka eller frigöra prestandan hos en frekvensomvandlare eller generator för att uppfylla kriterierna enligt avsnitt 3A225 specificeras i avsnitt 3D225. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | ”Teknik” i form av koder eller nycklar för att öka eller frigöra prestandan hos en frekvensomvandlare eller generator för att uppfylla kriterierna enligt avsnitt 3A225 specificeras i avsnitt 3E225. |
| --- | --- |

ANM. 2.

| a) | Flerfasig utgång som producerar en effekt på 40 VA eller mer. |
| --- | --- |

a)

Flerfasig utgång som producerar en effekt på 40 VA eller mer.

| b) | Arbetar vid en frekvens på 600 Hz eller mer. och |
| --- | --- |

b)

Arbetar vid en frekvens på 600 Hz eller mer. och

| c) | Frekvensstyrning bättre (lägre) än 0,2 %. |
| --- | --- |

c)

Frekvensstyrning bättre (lägre) än 0,2 %.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A225 omfattar inte frekvensomvandlare eller generatorer som har begränsningar i sin maskinvara, ”programvara” eller ”teknik” som begränsar prestandan till att vara lägre än vad som anges ovan, under förutsättning att de uppfyller något av följande:








  1. | De måste returneras till originaltillverkaren för att förbättras eller för att begränsningarna ska tas bort. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

1.

De måste returneras till originaltillverkaren för att förbättras eller för att begränsningarna ska tas bort.

| 2. | de kräver ”programvara” enligt vad som specificeras i avsnitt 3D225 för att öka eller frigöra prestandan för att uppfylla de kriterier som anges i avsnitt 3A225, eller |
| --- | --- |

2.

de kräver ”programvara” enligt vad som specificeras i avsnitt 3D225 för att öka eller frigöra prestandan för att uppfylla de kriterier som anges i avsnitt 3A225, eller

| 3. | de kräver ”teknik” i form av nycklar eller koder enligt vad som specificeras i avsnitt 3E225 för att öka eller frigöra prestandan för att uppfylla de kriterier som anges i avsnitt 3A225. |
| --- | --- |

3.

de kräver ”teknik” i form av nycklar eller koder enligt vad som specificeras i avsnitt 3E225 för att öka eller frigöra prestandan för att uppfylla de kriterier som anges i avsnitt 3A225.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Frekvensomvandlare i avsnitt 3A225 benämns också med de engelska beteckningarna converters eller inverters. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Frekvensomvandlare enligt 3A225 kan även saluföras som frekvensomformare, generatorer, elektronisk mätutrustning, AC-kraftaggregat, motorstyrsystem med variabel hastighet, Variable Speed Motors Drives, Variable Speed Drives (VSD), Variable Frequency Drives (VFD), Adjustable Frequency Drives (AFD) eller Adjustable Speed Drives (ASD). |
| --- | --- |

2.

3A226Likströmsaggregat med hög effekt, andra än de som specificeras i avsnitt 0B001.j.6, som har båda följande egenskaper:

| a) | Kan kontinuerligt producera, över en tidsperiod om 8 timmar, 100 V eller mer med en utgångsström av 500 A eller mer, och |
| --- | --- |

a)

Kan kontinuerligt producera, över en tidsperiod om 8 timmar, 100 V eller mer med en utgångsström av 500 A eller mer, och

| b) | en ström- eller spänningsstabilitet som är bättre än 0,1 % över en tidsperiod om 8 timmar. |
| --- | --- |

b)

en ström- eller spänningsstabilitet som är bättre än 0,1 % över en tidsperiod om 8 timmar.

3A227Likströmsaggregat med hög effekt, andra än de som specificeras i avsnitt 0B001.j.5, som har båda följande egenskaper:

| a) | Kan kontinuerligt producera, över en tidsperiod om 8 timmar, 20 kV eller mer med en utgångsström av 1 A eller mer, och |
| --- | --- |

a)

Kan kontinuerligt producera, över en tidsperiod om 8 timmar, 20 kV eller mer med en utgångsström av 1 A eller mer, och

| b) | en ström- eller spänningsstabilitet som är bättre än 0,1 % över en tidsperiod om 8 timmar. |
| --- | --- |

b)

en ström- eller spänningsstabilitet som är bättre än 0,1 % över en tidsperiod om 8 timmar.

3A228Brytarenheter enligt följande:

| a) | Kallkatodrör, oavsett om de är gasfyllda eller ej, som fungerar på liknande sätt som gnistgap och som har allt av följande:






  1. | Har tre eller flera elektroder. |
| --- | --- | --- |

a)

Kallkatodrör, oavsett om de är gasfyllda eller ej, som fungerar på liknande sätt som gnistgap och som har allt av följande:

1.

Har tre eller flera elektroder.

| 2. | Anodens märkta toppspänning är minst 2,5 kV. |
| --- | --- |

2.

Anodens märkta toppspänning är minst 2,5 kV.

| 3. | Anodens märkta toppström är minst 100 A. och |
| --- | --- |

3.

Anodens märkta toppström är minst 100 A. och

| 4. | Anodens fördröjning är högst 10 μs. |
| --- | --- |

4.

Anodens fördröjning är högst 10 μs.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A228.a omfattar krytroner och sprytroner. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | Triggade gnistgap som har båda följande egenskaper:






  1. | Anodens fördröjning är högst 15 μs. och |
| --- | --- | --- |

b)

Triggade gnistgap som har båda följande egenskaper:

1.

Anodens fördröjning är högst 15 μs. och

| 2. | En märkt toppström om minst 500 A. |
| --- | --- |

2.

En märkt toppström om minst 500 A.

| c) | Moduler eller delsystem med en snabb slutarfunktion som inte omfattas av avsnitt 3A001.g eller 3A001.h och som har allt av följande:






  1. | Anodens märkta toppspänning är större än 2 kV. |
| --- | --- | --- |

c)

Moduler eller delsystem med en snabb slutarfunktion som inte omfattas av avsnitt 3A001.g eller 3A001.h och som har allt av följande:

1.

Anodens märkta toppspänning är större än 2 kV.

| 2. | Anodens märkta toppström är minst 500 A. och |
| --- | --- |

2.

Anodens märkta toppström är minst 500 A. och

| 3. | Tillslagstiden är 1 μs eller mindre. |
| --- | --- |

3.

Tillslagstiden är 1 μs eller mindre.

3A229Pulsgeneratorer för hög strömstyrka enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Tändaggregat (detonatorer), inbegripet med elektronisk laddning, explosiv laddning och optisk laddning, andra än de som specificeras i avsnitt 1A007.a, avsedda att initiera flerpunktständning av sprängkapslar som specificeras i avsnitt 1A007.b. |
| --- | --- |

a)

Tändaggregat (detonatorer), inbegripet med elektronisk laddning, explosiv laddning och optisk laddning, andra än de som specificeras i avsnitt 1A007.a, avsedda att initiera flerpunktständning av sprängkapslar som specificeras i avsnitt 1A007.b.

| b) | Moduluppbyggda elektriska pulsgeneratorer som har allt av följande:






  1. | Portabla, mobila eller konstruerade för svåra förhållanden. |
| --- | --- | --- |

b)

Moduluppbyggda elektriska pulsgeneratorer som har allt av följande:

1.

Portabla, mobila eller konstruerade för svåra förhållanden.

| 2. | Kapabla att leverera sin energi inom loppet av 15 μs vid lägre belastning än 40 ohm. |
| --- | --- |

2.

Kapabla att leverera sin energi inom loppet av 15 μs vid lägre belastning än 40 ohm.

| 3. | Kapabla att leverera en strömstyrka överstigande 100 A. |
| --- | --- |

3.

Kapabla att leverera en strömstyrka överstigande 100 A.

| 4. | Ingen dimension är större än 30 cm. |
| --- | --- |

4.

Ingen dimension är större än 30 cm.

| 5. | Väger mindre än 30 kg. och |
| --- | --- |

5.

Väger mindre än 30 kg. och

| 6. | Specificerad för användning i ett brett temperaturområde 223 K (–50 °C) till 373 K (100 °C) eller specificerad som lämplig för rymdanvändning. |
| --- | --- |

6.

Specificerad för användning i ett brett temperaturområde 223 K (–50 °C) till 373 K (100 °C) eller specificerad som lämplig för rymdanvändning.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A229.b omfattar drivaggregat till xenonblixtar. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| c) | Mikroavfyrningsenheter som har allt av följande:






  1. | Ingen dimension är större än 35 mm. |
| --- | --- | --- |

c)

Mikroavfyrningsenheter som har allt av följande:

1.

Ingen dimension är större än 35 mm.

| 2. | Märkspänning på minst 1 kV. och |
| --- | --- |

2.

Märkspänning på minst 1 kV. och

| 3. | Kapacitans på minst 100 nF. |
| --- | --- |

3.

Kapacitans på minst 100 nF.

3A230Snabba pulsgeneratorer och ’pulshuvuden’ till dessa som har båda följande egenskaper:

| a) | Utgående spänning högre än 6 V vid en resistiv belastning av mindre än 55 ohm. och |
| --- | --- |

a)

Utgående spänning högre än 6 V vid en resistiv belastning av mindre än 55 ohm. och

| b) | En ’stigtid för pulsen’ som är kortare än 500 ps.


  Tekniska anmärkningar:









  1. | I avsnitt 3A230 definieras ’stigtid för pulsen’ som tidsintervallet mellan 10 % och 90 % av spänningsamplituden. |
| --- | --- | --- |

b)

En ’stigtid för pulsen’ som är kortare än 500 ps.

Tekniska anmärkningar:

1.

| 2. | ’Pulshuvuden’ är impulsformande kretsar som är konstruerade för att acceptera ett spänningssteg och omvandla det till olika pulsformer som kan vara av typen rektangulär, triangulär, steg-, impuls-, exponentiell eller monocyklisk. ’Pulshuvudet’ kan vara en integrerad del av pulsgeneratorn, vara en plug-in-modul som ansluts till pulsgeneratorn, eller en extern enhet som kopplas till pulsgeneratorn. |
| --- | --- |

2.

3A231Neutrongeneratorsystem, även rör, som har båda följande egenskaper:

| a) | Utformade för drift utan yttre vakuumsystem. och |
| --- | --- |

a)

Utformade för drift utan yttre vakuumsystem. och

| b) | Använder något av följande:






  1. | Elektrostatisk acceleration för att inducera en kärnreaktion mellan tritium och deuterium, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Använder något av följande:

1.

Elektrostatisk acceleration för att inducera en kärnreaktion mellan tritium och deuterium, eller

| 2. | elektrostatisk acceleration för att inducera en kärnreaktion mellan deuterium och deuterium och som är kapabel till en uteffekt på 3 × 109 neutroner/s eller mer. |
| --- | --- |

2.

elektrostatisk acceleration för att inducera en kärnreaktion mellan deuterium och deuterium och som är kapabel till en uteffekt på 3 × 109 neutroner/s eller mer.

3A232System för flerpunktständning som inte omfattas av avsnitt 1A007 enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| ANM.: | Se avsnitt 1A007.b för sprängkapslar. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Används inte. |
| --- | --- |

a)

Används inte.

| b) | Anordningar som, utlösta av en enda puls, använder en eller flera sprängkapslar i syfte att nästan samtidigt initiera detonation i en sprängämnesyta över en area större än 5 000 mm2 med en spridning i tändtid över hela ytan som är mindre än 2,5 μs.








  Anmärkning: | Avsnitt 3A232 omfattar inte enkla detonatorer som endast använder primära explosiver såsom blyazid. |
| --- | --- | --- |

b)

Anordningar som, utlösta av en enda puls, använder en eller flera sprängkapslar i syfte att nästan samtidigt initiera detonation i en sprängämnesyta över en area större än 5 000 mm2 med en spridning i tändtid över hela ytan som är mindre än 2,5 μs.

Anmärkning:

3A233Masspektrometrar som inte omfattas av avsnitt 0B002.g, som kan mäta joner med en massa av 230 u eller mer och som har en upplösning bättre än 2/230, samt jonkällor till sådana, enligt följande:

| a) | Masspektrometrar med induktivt kopplad plasmajonkälla (ICP/MS). |
| --- | --- |

a)

Masspektrometrar med induktivt kopplad plasmajonkälla (ICP/MS).

| b) | Masspektrometrar med glimurladdningsjonkälla (GDMS). |
| --- | --- |

b)

Masspektrometrar med glimurladdningsjonkälla (GDMS).

| c) | Masspektrometrar med jonkälla som bygger på termisk jonisation (TIMS). |
| --- | --- |

c)

Masspektrometrar med jonkälla som bygger på termisk jonisation (TIMS).

| d) | Masspektrometrar med jonkälla som använder indirekt upphettning (electron bombardment) som har båda följande egenskaper:






  1. | Ett molekylärt instrålningssystem som injekterar ett kollimerat strålknippe av de molekyler som analyseras till ett område i jonkällan där molekylerna joniseras av en elektronstråle, och |
| --- | --- | --- |

d)

Masspektrometrar med jonkälla som använder indirekt upphettning (electron bombardment) som har båda följande egenskaper:

1.

Ett molekylärt instrålningssystem som injekterar ett kollimerat strålknippe av de molekyler som analyseras till ett område i jonkällan där molekylerna joniseras av en elektronstråle, och

| 2. | en eller flera ’kylfällor’ som kan kylas ned till 193 K (–80 °C). |
| --- | --- |

2.

en eller flera ’kylfällor’ som kan kylas ned till 193 K (–80 °C).

| e) | Används inte. |
| --- | --- |

e)

Används inte.

| f) | Masspektrometrar utrustade med jonkälla med mikrofluorering konstruerad för att användas med aktinider eller aktinidfluorider. |
| --- | --- |

f)

Masspektrometrar utrustade med jonkälla med mikrofluorering konstruerad för att användas med aktinider eller aktinidfluorider.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Masspektrometrar med jonkälla som använder indirekt upphettning (electron bombardment) enligt 3A233.d kallas också EI-masspektrometrar (electron impact mass spectrometers eller electron ionization mass spectrometers). |
| --- | --- |

1.

| 2. | I avsnitt 3A233.d.2 avses med ’kylfälla’ en anordning som fångar in gasmolekyler genom att kondensera eller frysa dem på kalla ytor. I avsnitt 3A233.d.2 omfattas inte kryogeniska vakuumpumpar med helium i ett slutet system av begreppet ’kylfälla’. |
| --- | --- |

2.

3A234Striplines för att skapa banor med låg induktans för detonatorer med följande egenskaper:

| a) | Märkspänning större än 2 kV, och |
| --- | --- |

a)

Märkspänning större än 2 kV, och

| b) | induktans mindre än 20 nH. |
| --- | --- |

b)

induktans mindre än 20 nH.

3BTest-, inspektions- och produktionsutrustning

3B001Utrustning konstruerad för tillverkning av halvledarenheter eller material, enligt följande, och för dessa utrustningar speciellt konstruerade komponenter och tillbehör:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2B226. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Utrustning för epitaxiell tillväxt enligt följande:






  1. | Utrustning som är konstruerad eller modifierad för att producera ett lager av ett annat material än kisel med en jämnhetsavvikelse mindre än ± 2,5 % över en sträcka av minst 75 mm.








  Anmärkning: | Avsnitt 3B001.a.1 omfattar utrustning för atomlagerepitaxi (ALE). |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Utrustning för epitaxiell tillväxt enligt följande:

1.

Utrustning som är konstruerad eller modifierad för att producera ett lager av ett annat material än kisel med en jämnhetsavvikelse mindre än ± 2,5 % över en sträcka av minst 75 mm.

Anmärkning:

| 2. | Metallorganiska kemiska förångningsreaktorer (MOCVD) konstruerade för att ge epitaxiell tillväxt av halvledarblandningar av material med två eller fler av följande beståndsdelar: aluminium, gallium, indium, arsenik, fosfor, antimon eller kväve. |
| --- | --- |

2.

Metallorganiska kemiska förångningsreaktorer (MOCVD) konstruerade för att ge epitaxiell tillväxt av halvledarblandningar av material med två eller fler av följande beståndsdelar: aluminium, gallium, indium, arsenik, fosfor, antimon eller kväve.

| 3. | Utrustning för epitaxiell tillväxt med hjälp av molekylärstrålar och gaskällor eller fasta källor. |
| --- | --- |

3.

Utrustning för epitaxiell tillväxt med hjälp av molekylärstrålar och gaskällor eller fasta källor.

| b) | Utrustning konstruerad för jonimplantation som har något av följande:






  1. | Används inte. |
| --- | --- | --- |

b)

Utrustning konstruerad för jonimplantation som har något av följande:

1.

Används inte.

| 2. | Konstruerade och optimerade för att arbeta vid en strålenergi på 20 keV eller mer och en strålström på 10 mA eller mer för väte-, deuterium- eller heliumimplantering. |
| --- | --- |

2.

Konstruerade och optimerade för att arbeta vid en strålenergi på 20 keV eller mer och en strålström på 10 mA eller mer för väte-, deuterium- eller heliumimplantering.

| 3. | | Direkt skrivmöjlighet. |
| --- | --- |

3.

| Direkt skrivmöjlighet.

| 4. | En strålenergi som är 65 keV eller mer och en strålenergi som är 45 mA eller mer för att med hög energi införa syre i det upphettade halvledar-”substratet”. eller |
| --- | --- |

4.

En strålenergi som är 65 keV eller mer och en strålenergi som är 45 mA eller mer för att med hög energi införa syre i det upphettade halvledar-”substratet”. eller

| 5. | Konstruerad och optimerad för att arbeta vid en strålenergi på 20 keV eller mer och en strålström på 10 mA eller mer för kiselimplantering i ett halvledar-”substrat” upphettat till 600 °C eller mer. |
| --- | --- |

5.

Konstruerad och optimerad för att arbeta vid en strålenergi på 20 keV eller mer och en strålström på 10 mA eller mer för kiselimplantering i ett halvledar-”substrat” upphettat till 600 °C eller mer.

| c) | Används inte. |
| --- | --- |

c)

Används inte.

| d) | Används inte. |
| --- | --- |

d)

Används inte.

| e) | Automatiskt laddningssystem för flera kammare för hantering av wafers som har allt av följande:






  1. | Gränssnitt för såväl in- som utgång för wafers till vilket mer än två funktionellt olika ’halvledarprocessverktyg’ enligt avsnitt 3B001.a.1, 3B001.a.2, 3B001.a.3 eller 3B001.b är avsedda att anslutas, och |
| --- | --- | --- |

e)

Automatiskt laddningssystem för flera kammare för hantering av wafers som har allt av följande:

1.

Gränssnitt för såväl in- som utgång för wafers till vilket mer än två funktionellt olika ’halvledarprocessverktyg’ enligt avsnitt 3B001.a.1, 3B001.a.2, 3B001.a.3 eller 3B001.b är avsedda att anslutas, och

| 2. | vara konstruerade för att bilda ett integrerat system i vakuumomgivning för ’sekventiell bearbetning av wafers i flera steg’. |
| --- | --- |

2.

vara konstruerade för att bilda ett integrerat system i vakuumomgivning för ’sekventiell bearbetning av wafers i flera steg’.

| Anmärkning: | Avsnitt 3B001.e omfattar inte automatisk robothantering av wafers särskilt konstruerade för parallell waferbehandling. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I avsnitt 3B001.e avses med ’halvledarbearbetningsverktyg’ modulära verktyg som möjliggör fysiska processer för halvledarframställning vilka är funktionellt olika, såsom deponering, implantering eller värmebehandling. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I avsnitt 3B001.e avses med ’sekventiell bearbetning av wafers i flera steg’ möjligheten att bearbeta varje wafer i olika ’halvledarbearbetningsverktyg’, t.ex. genom att överföra varje wafer från ett verktyg till ett annat och vidare till ett tredje via de automatiska centrala klustersystemen för hantering av wafers. |
| --- | --- |

2.

| f) | Litografisk utrustning enligt följande:






  1. | Utrustning för uppriktning samt exponering med repetermöjlighet (step and repeat, direkt step on wafer) eller scanner (step and scan) som använder röntgen eller foto-optiska metoder och som har något av följande:






  a) | Ljuskällans våglängd är kortare än 193 nm, eller |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Litografisk utrustning enligt följande:

1.

Utrustning för uppriktning samt exponering med repetermöjlighet (step and repeat, direkt step on wafer) eller scanner (step and scan) som använder röntgen eller foto-optiska metoder och som har något av följande:

a)

Ljuskällans våglängd är kortare än 193 nm, eller

| b) | kan producera ett mönster med en ’minsta upplösning för systemdimensionen’ (MRF) på 45 nm eller mindre.


  Teknisk anmärkning:



  Den ’minsta upplösningen för systemdimensionen’ (MRF) beräknas med följande formel:







  där K är en skalfaktor = 0,35 |
| --- | --- |

b)

kan producera ett mönster med en ’minsta upplösning för systemdimensionen’ (MRF) på 45 nm eller mindre.

Teknisk anmärkning:

Den ’minsta upplösningen för systemdimensionen’ (MRF) beräknas med följande formel:

Formula

där K är en skalfaktor = 0,35

| 2. | Litografisk präglingsutrustning som kan framställa detaljer på 45 nm eller mindre.








  Anmärkning: | Avsnitt 3B001.f.2 omfattar följande:







  — | Verktyg för mikrokontakttryck. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Litografisk präglingsutrustning som kan framställa detaljer på 45 nm eller mindre.

Anmärkning:

—

Verktyg för mikrokontakttryck.

| — | Verktyg för värmeprägling. |
| --- | --- |

—

Verktyg för värmeprägling.

| — | Verktyg för nanopräglingslitografi. |
| --- | --- |

—

Verktyg för nanopräglingslitografi.

| — | S-FIL-verktyg (step and flash imprint lithography). |
| --- | --- |

—

S-FIL-verktyg (step and flash imprint lithography).

| 3. | Utrustning som är speciellt konstruerad för att tillverka masker och som har allt av följande:






  a) | Den använder avlänkade fokuserade elektron-, jon- eller ”laser”strålar, och |
| --- | --- | --- |

3.

Utrustning som är speciellt konstruerad för att tillverka masker och som har allt av följande:

a)

Den använder avlänkade fokuserade elektron-, jon- eller ”laser”strålar, och

| b) | har något av följande:






  1. | En halvvärdesbredd på under 65 nm och bildplacering på mindre än 17 nm (medelvärde + 3 sigma). eller |
| --- | --- | --- |

b)

har något av följande:

1.

En halvvärdesbredd på under 65 nm och bildplacering på mindre än 17 nm (medelvärde + 3 sigma). eller

| 2. | Används inte. |
| --- | --- |

2.

Används inte.

| 3. | Misspass på andra lagret på mindre än 23 nm (medelvärde + 3 sigma) på masken. |
| --- | --- |

3.

Misspass på andra lagret på mindre än 23 nm (medelvärde + 3 sigma) på masken.

| 4. | Utrustning som är konstruerad för bearbetning med hjälp av direkta skrivmetoder och som har allt av följande:






  a) | Den använder avlänkade fokuserade elektronstrålar, och |
| --- | --- | --- |

4.

Utrustning som är konstruerad för bearbetning med hjälp av direkta skrivmetoder och som har allt av följande:

a)

Den använder avlänkade fokuserade elektronstrålar, och

| b) | har något av följande:






  1. | En minsta strålstorlek på högst 15 nm. eller |
| --- | --- | --- |

b)

har något av följande:

1.

En minsta strålstorlek på högst 15 nm. eller

| 2. | Misspass på mindre än 27 nm (medelvärde + 3 sigma). |
| --- | --- |

2.

Misspass på mindre än 27 nm (medelvärde + 3 sigma).

| g) | Masker eller mastermasker som är konstruerade för integrerade kretsar som specificeras i avsnitt 3A001. |
| --- | --- |

g)

Masker eller mastermasker som är konstruerade för integrerade kretsar som specificeras i avsnitt 3A001.

| h) | Flerlagermasker som är försedda med ett fasskiftlager som inte specificeras i avsnitt 3B001.g, och som är utformade för att användas av litografisk utrustning med en ljuskälla som har en våglängd mindre än 245 nm.








  Anmärkning: | Avsnitt 3B001.h omfattar inte flerlagermasker som är försedda med ett fasskiftlager konstruerat för tillverkning av minnen som inte specificeras i avsnitt 3A001. |
| --- | --- | --- |

h)

Flerlagermasker som är försedda med ett fasskiftlager som inte specificeras i avsnitt 3B001.g, och som är utformade för att användas av litografisk utrustning med en ljuskälla som har en våglängd mindre än 245 nm.

Anmärkning:

| ANM.: | För masker eller mastermasker som är speciellt utformade för optiska avkännare, see avsnitt 6B002. |
| --- | --- |

ANM.:

| i) | Schabloner för litografisk prägling som är utformade för integrerade kretsar som omfattas av avsnitt 3A001. |
| --- | --- |

i)

Schabloner för litografisk prägling som är utformade för integrerade kretsar som omfattas av avsnitt 3A001.

| j) | Mask”skivor” med reflektorstruktur i flera skikt bestående av molybden och kisel, och som har samtliga följande egenskaper:






  1. | Speciellt utformade för ’extremt ultraviolett’ (’EUV’)-litografi, och |
| --- | --- | --- |

j)

Mask”skivor” med reflektorstruktur i flera skikt bestående av molybden och kisel, och som har samtliga följande egenskaper:

1.

Speciellt utformade för ’extremt ultraviolett’ (’EUV’)-litografi, och

| 2. | förenliga med SEMI-standard P37. |
| --- | --- |

2.

förenliga med SEMI-standard P37.

Teknisk anmärkning:

’Extremt ultraviolett’ (’EUV’) avser att det elektromagnetiska spektrumet har våglängder som är större än 5 nm och mindre än 124 nm.

3B002Provutrustning som är speciellt konstruerad för provning av färdiga halvledarenheter eller halvfabrikat enligt följande, samt tillhörande komponenter och tillbehör:

| a) | För provning av S-parametrar för föremål som specificeras i avsnitt 3A001.b.3. |
| --- | --- |

a)

För provning av S-parametrar för föremål som specificeras i avsnitt 3A001.b.3.

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | För provning av föremål som specificeras i avsnitt 3A001.b.2. |
| --- | --- |

c)

För provning av föremål som specificeras i avsnitt 3A001.b.2.

3CMaterial

3C001Hetero-epitaxiella material som består av ett ”substrat” med ovanpå varandra liggande epitaxiellt tillvuxna multipellager av något av följande:

| a) | Kisel (Si). |
| --- | --- |

a)

Kisel (Si).

| b) | Germanium (Ge). |
| --- | --- |

b)

Germanium (Ge).

| c) | Kiselkarbid (SiC). eller |
| --- | --- |

c)

Kiselkarbid (SiC). eller

| d) | ”III/V-föreningar” av gallium eller indium. |
| --- | --- |

d)

”III/V-föreningar” av gallium eller indium.

| Anmärkning: | Avsnitt 3C001.d omfattar inte ”substrat” som har ett eller fler epitaxiella lager av P-typ av GaN, InGaN, AlGaN, InAlN, InAlGaN, GaP, GaAs, AlGaAs, InP, InGaP, AlInP eller InGaAlP, oberoende av elementens sekvens, utom i det fall det epitaxiella lagret av P-typ ligger mellan lager av N-typ. |
| --- | --- |

Anmärkning:

3C002Resistmaterial enligt följande, och ”substrat” belagda med följande resistmaterial:

| a) | Resistmaterial som är konstruerade för halvledarlitografi enligt följande:






  1. | Positiva resistmaterial som är justerade (optimerade) för användning vid våglängder under 193 nm men minst 15 nm. |
| --- | --- | --- |

a)

Resistmaterial som är konstruerade för halvledarlitografi enligt följande:

1.

Positiva resistmaterial som är justerade (optimerade) för användning vid våglängder under 193 nm men minst 15 nm.

| 2. | Resistmaterial som är justerade (optimerade) för användning vid våglängder under 15 nm men över 1 nm. |
| --- | --- |

2.

Resistmaterial som är justerade (optimerade) för användning vid våglängder under 15 nm men över 1 nm.

| b) | Alla resistmaterial som är konstruerade för att användas tillsammans med elektron- eller jonstrålar och vars känslighet är 0,01 μC/mm2 eller bättre. |
| --- | --- |

b)

Alla resistmaterial som är konstruerade för att användas tillsammans med elektron- eller jonstrålar och vars känslighet är 0,01 μC/mm2 eller bättre.

| c) | Används inte. |
| --- | --- |

c)

Används inte.

| d) | Alla resistmaterial som optimerats för ytbildstekniker. |
| --- | --- |

d)

Alla resistmaterial som optimerats för ytbildstekniker.

| e) | Alla resistmaterial som är utformade eller optimerade för att användas tillsammans med litografisk präglingsutrustning som specificeras i avsnitt 3B001.f.2 och som använder antingen en värmeprocess eller en photo-curable-process. |
| --- | --- |

e)

Alla resistmaterial som är utformade eller optimerade för att användas tillsammans med litografisk präglingsutrustning som specificeras i avsnitt 3B001.f.2 och som använder antingen en värmeprocess eller en photo-curable-process.

3C003Organiska-oorganiska blandningar enligt följande:

| a) | Metallorganiska blandningar av aluminium, gallium eller indium, med en renhetsgrad (på metallbasen) som är bättre än 99,999 %. |
| --- | --- |

a)

Metallorganiska blandningar av aluminium, gallium eller indium, med en renhetsgrad (på metallbasen) som är bättre än 99,999 %.

| b) | Organiska blandningar med arsenik, antimon eller fosfor som har en renhet (baserat på det oorganiska elementet) som är bättre än 99,999 %. |
| --- | --- |

b)

Organiska blandningar med arsenik, antimon eller fosfor som har en renhet (baserat på det oorganiska elementet) som är bättre än 99,999 %.

| Anmärkning: | Avsnitt 3C003 omfattar endast blandningar vars metalliska, delvis metalliska eller icke metalliska element är direkt bundna till kolet i den organiska delen av molekylen. |
| --- | --- |

Anmärkning:

3C004Hydrider av fosfor, arsenik eller antimon som har en renhet som är bättre än 99,999 %, även utspädd i ädelgaser eller väte.

| Anmärkning: | Avsnitt 3C004 omfattar inte hydrider som innehåller 20 % molar eller mer av ädelgaser eller väte. |
| --- | --- |

Anmärkning:

3C005Högresistiva material enligt följande:

| a) | Halvledar-”substrat” av kiselkarbid (SiC), galliumnitrid (GaN), aluminumnitrid (AlN) eller aluminiumgalliumnitrid (AlGaN), eller tackor, halvrunda stycken eller andra förformer av dessa material, med en resistivitet som överstiger 10 000 ohm-cm vid 20 °C. |
| --- | --- |

a)

Halvledar-”substrat” av kiselkarbid (SiC), galliumnitrid (GaN), aluminumnitrid (AlN) eller aluminiumgalliumnitrid (AlGaN), eller tackor, halvrunda stycken eller andra förformer av dessa material, med en resistivitet som överstiger 10 000 ohm-cm vid 20 °C.

| b) | Polykristallina ”substrat” eller polykristallina keramiska ”substrat”, med en resistivitet som överstiger 10 000 ohm-cm vid 20 °C och med minst ett icke-epitaxiellt enkristallskikt av kisel (Si), kiselkarbid (SiC), galliumnitrid (GaN), aluminumnitrid (AlN) eller aluminiumgalliumnitrid (AlGaN) på ”substratets” yta. |
| --- | --- |

b)

Polykristallina ”substrat” eller polykristallina keramiska ”substrat”, med en resistivitet som överstiger 10 000 ohm-cm vid 20 °C och med minst ett icke-epitaxiellt enkristallskikt av kisel (Si), kiselkarbid (SiC), galliumnitrid (GaN), aluminumnitrid (AlN) eller aluminiumgalliumnitrid (AlGaN) på ”substratets” yta.

3C006Material, som inte specificeras i 3C001, bestående av ett ”substrat” som specificeras i 3C005 med minst ett epitaxiellt lager av kiselkarbid, galliumnitrid, aluminiumnitrid eller alluminiumgalliumnitrid.

3DProgramvara

3D001
  ”Programvara” som är speciellt utformad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitt 3A001.b–3A002.h eller 3B.

3D002
  ”Programvara” som är speciellt utformad för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 3B001.a–f, 3B002 eller 3A225.

3D003
  ”Programvara” för ’datorlitografi’ som är speciellt utformad för ”utvecklingen” av mönster på EUV-litografimasker eller EUV-litografimastermasker.

Teknisk anmärkning:

’Datorlitografi’ är användningen av datormodeller för att förutsäga, korrigera, optimera och verifiera litografiprocessens avbildningsprestanda för ett antal mönster, processer och systemförhållanden.

3D004
  ”Programvara” som är speciellt utformad för ”utveckling” av utrustning som specificeras i avsnitt 3A003.

3D005
  ”Programvara” som är speciellt konstruerad för att återställa normal funktion hos en mikrodator, ”mikroprocessor-mikrokrets” eller ”mikrodator-mikrokrets” inom 1 ms efter en elektromagnetisk puls (EMP) eller en elektrostatisk urladdning (ESD) utan förlust av kontinuerlig drift.

3D101
  ”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 3A101.b.

3D225
  ”Programvara” som är speciellt utformad för att öka eller frigöra prestandan hos frekvensomvandlare eller generatorer för att uppfylla kriterierna enligt avsnitt 3A225.

3ETeknik

3E001
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning eller material som specificeras i avsnitt 3A, 3B eller 3C.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 3E001 omfattar inte ”teknik” för utrustning eller komponenter som omfattas av avsnitt 3A003. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 3E001 omfattar inte ”teknik” för integrerade kretsar som omfattas av avsnitten 3A001.a.3–3A001.a.12 och som har allt av följande:








  a) | Använder en ”teknik” för lägst 0,130 μm. och |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Använder en ”teknik” för lägst 0,130 μm. och

| b) | Innehåller strukturer i flera lager med tre eller färre metallager. |
| --- | --- |

b)

Innehåller strukturer i flera lager med tre eller färre metallager.

| Anmärkning 3: | Avsnitt 3E001 omfattar inte ’processdesignsatser’ (’Process Design Kits’)(’PDK:er’) om de inte omfattar bibliotek som genomför funktioner eller tekniker för föremål som specificeras i avsnitt 3A001.



  Teknisk anmärkning:



  En ’processdesignsats’ (’PDK’) är en programvara som tillhandahålls av en halvledartillverkare för att säkerställa att gällande praxis och regler för design beaktas så att det framgångsrikt kan produceras en särskild integrerad kretskonstruktion i en särskild halvledarprocess, i enlighet med tekniska och tillverkningsmässiga krav (alla tillverkningsprocesser för halvledare har sin egen ’PDK’). |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Teknisk anmärkning:

En ’processdesignsats’ (’PDK’) är en programvara som tillhandahålls av en halvledartillverkare för att säkerställa att gällande praxis och regler för design beaktas så att det framgångsrikt kan produceras en särskild integrerad kretskonstruktion i en särskild halvledarprocess, i enlighet med tekniska och tillverkningsmässiga krav (alla tillverkningsprocesser för halvledare har sin egen ’PDK’).

3E002
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik, som inte specificeras i avsnitt 3E001, för ”utveckling” eller ”produktion” av ”mikroprocessor-mikrokretsar”, ”mikrodator-mikrokretsar” och mikrokretsar för mikrostyrsystem med en aritmetisk logisk enhet som kan hantera minst 32 bitar och som har någon av följande egenskaper:

| a) | En ’vektorprocessorenhet’ som är utformad för att utföra mer än två beräkningar på ’flyttals’vektorer (32-bitars eller större endimensionella matriser) samtidigt.


  Teknisk anmärkning:



  En ’vektorprocessenhet’ är ett processorelement med inbyggda instruktioner som utför multipla beräkningar på ’flyttals’vektorer (32-bitars eller större endimensionella matriser) samtidigt, och som har minst en aritmetisk logisk vektorenhet och vektorregister på vardera minst 32 element. |
| --- | --- |

a)

En ’vektorprocessorenhet’ som är utformad för att utföra mer än två beräkningar på ’flyttals’vektorer (32-bitars eller större endimensionella matriser) samtidigt.

Teknisk anmärkning:

En ’vektorprocessenhet’ är ett processorelement med inbyggda instruktioner som utför multipla beräkningar på ’flyttals’vektorer (32-bitars eller större endimensionella matriser) samtidigt, och som har minst en aritmetisk logisk vektorenhet och vektorregister på vardera minst 32 element.

| b) | Utformad för att utföra mer än fyra 64-bitars eller större ’flyttals’operationsresultat per cykel. eller |
| --- | --- |

b)

Utformad för att utföra mer än fyra 64-bitars eller större ’flyttals’operationsresultat per cykel. eller

| c) | Utformad för att utföra mer än åtta 16-bitars ackumulerade ’fasttals’ multiplikationsresultat per cykel (t.ex. digital manipulering av analog information som tidigare omvandlats till digital form, även känd som digital ”signalbehandling”). |
| --- | --- |

c)

Utformad för att utföra mer än åtta 16-bitars ackumulerade ’fasttals’ multiplikationsresultat per cykel (t.ex. digital manipulering av analog information som tidigare omvandlats till digital form, även känd som digital ”signalbehandling”).

Tekniska anmärkningar:

| 1. | För avsnitten 3E002.a och 3E002.b gäller att ’flyttal’ definieras enligt IEEE-754. |
| --- | --- |

1.

| 2. | För avsnitt 3E002.c gäller att ’fasttal’ avser ett reellt tal med fast bredd som består av både en heltalsdel och en decimaldel och som inte omfattar format för endast heltal. |
| --- | --- |

2.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 3E002 omfattar inte ”teknik” för multimediaanslutningar. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 3E002 omfattar inte ”teknik” för av mikroprocessorer som har allt av följande:








  a) | Använder en ”teknik” för lägst 0,130 μm. och |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Använder en ”teknik” för lägst 0,130 μm. och

| b) | Innehåller strukturer i flera lager med högst fem metallager. |
| --- | --- |

b)

Innehåller strukturer i flera lager med högst fem metallager.

| Anmärkning 3: | Avsnitt 3E002 omfattar ”teknik” för ”utveckling” och ”produktion” av digitala signalprocessorer och digitala grupprocessorer. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

3E003Annan ”teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av följande:

| a) | Vakuumenheter för mikroelektronik. |
| --- | --- |

a)

Vakuumenheter för mikroelektronik.

| b) | Elektroniska enheter med halvledare med heteroövergång (hetero-structure) såsom transistorer med hög elektronmobilitet (HEMT), hetero-bipolära transistorer (HBT), quantum well och super lattice element.








  Anmärkning: | Avsnitt 3E003.b omfattar inte ”teknik” för transistorer med hög elektronmobilitet (HEMT) som arbetar vid frekvenser under 31,8 GHz och hetero-bipolära transistorer (HBT) som arbetar vid frekvenser under 31,8 GHz. |
| --- | --- | --- |

b)

Elektroniska enheter med halvledare med heteroövergång (hetero-structure) såsom transistorer med hög elektronmobilitet (HEMT), hetero-bipolära transistorer (HBT), quantum well och super lattice element.

Anmärkning:

| c) | ”Supraledande” elektroniska element. |
| --- | --- |

c)

”Supraledande” elektroniska element.

| d) | Filmsubstrat av diamant för elektroniska kretsar. |
| --- | --- |

d)

Filmsubstrat av diamant för elektroniska kretsar.

| e) | Substrat av kisel på insulator (SOI) för integrerade kretsar i vilka insulatorn är kiseldioxid. |
| --- | --- |

e)

Substrat av kisel på insulator (SOI) för integrerade kretsar i vilka insulatorn är kiseldioxid.

| f) | Substrat av kiselkarbid för elektroniska komponenter. |
| --- | --- |

f)

Substrat av kiselkarbid för elektroniska komponenter.

| g) | ’Elektroniska vakuumenheter’ som arbetar vid frekvenser på 31,8 GHz eller mer. |
| --- | --- |

g)

’Elektroniska vakuumenheter’ som arbetar vid frekvenser på 31,8 GHz eller mer.

3E004
  ”Teknik” som ”erfordras” för skivning, slipning och polering av kiselwafer med en diameter på 300 mm för att uppnå en ’SFQR’ (’Site Front least sQuares Range’) på högst 20 nm på någon plats av 26 mm × 8 mm på plattans främre yta och en kantuteslutning på högst 2 mm.

Teknisk anmärkning:

För avsnitt 3E004 gäller att ’SFQR’ är intervallet mellan maximal och minimal avvikelse från det främre referensplanet, beräknad genom minstakvadratmetoden för alla ytdata för den främre ytan inklusive områdesavgränsningen inom ett område.

3E101
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 3A001.a.1 eller 2, 3A101, 3A102 eller 3D101.

3E102
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av ”programvara” som specificeras i avsnitt 3D101.

3E201
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitten 3A001.e.2, 3A001.e.3, 3A001.g, 3A201 och 3A225-3A234.

3E225
  ”Teknik” i form av koder eller nycklar för att öka eller minska prestandan hos frekvensomvandlare eller generatorer för att uppfylla kriterierna enligt avsnitt 3A225.

DEL VI

Kategori 4

KATEGORI 4 – DATORER

| Anmärkning 1: | Datorer, kringutrustning och ”programvara” som utför telekommunikations- eller ”lokala nät”-funktioner ska också utvärderas i förhållande till prestandaegenskaper i kategori 5 del 1 (telekommunikation). |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Styrenheter som direkt kopplar samman bussar eller kanaler i datorers centralenheter, styrenheter för ’huvudminne’ eller skivminne ska inte betraktas som telekommunikationsutrustning enligt kategori 5 del 1 (telekommunikation).









  ANM.: | När det gäller kontrollstatus för ”programvara”, särskilt konstruerad för paketförmedling, se avsnitt 5D001. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

ANM.:

Teknisk anmärkning:

’Huvudminne’ är en dators primärminne för lagring av data eller instruktioner för snabb åtkomst av en centralprocessor. Det består av en ”digital dators” internminne och varje till detta minne hierarkiskt anslutet minne, såsom cache-minne eller icke-sekventiellt åtkomligt utvidgat minne.

4ASystem, utrustning och komponenter

4A001Elektroniska datorer och därmed sammanhörande utrustning, med någon av följande egenskaper, och ”elektroniska sammansättningar”, och särskilt konstruerade komponenter till dessa:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 4A101. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Särskilt konstruerade för att vara något av följande:






  1. | Specificerade för att arbeta vid omgivande temperaturer under 228 K (–45 °C) eller över 358 K (85 °C). eller









  Anmärkning: | Avsnitt 4A001.a.1 omfattar inte datorer som konstruerats särskilt för att användas i civila bil-, tåg- eller ”civila luftfartyg”-tillämpningar. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Särskilt konstruerade för att vara något av följande:

1.

Specificerade för att arbeta vid omgivande temperaturer under 228 K (–45 °C) eller över 358 K (85 °C). eller

Anmärkning:

| 2. | Strålningståliga så att de överträffar någon av följande specifikationer:







  a) | Total dos | 5 × 103 Gy (kisel) |
| --- | --- | --- | --- |
| b) | Dosratsändring genom störning | 5 × 106 Gy (kisel)/s eller |
| c) | Enstaka fel på grund av strålning ej överstigande | 1 × 10–8 fel/bit/dag |

2.

Strålningståliga så att de överträffar någon av följande specifikationer:

a)

Total dos

5 × 103 Gy (kisel)

b)

Dosratsändring genom störning

5 × 106 Gy (kisel)/s eller

c)

Enstaka fel på grund av strålning ej överstigande

1 × 10–8 fel/bit/dag

| Anmärkning: | 4A001.a.2 omfattar inte datorer särskilt konstruerade för tillämpningar för ”civila luftfartyg”. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

4A003
  ”Digitala datorer”, ”elektroniska sammansättningar” och därmed sammanhörande utrustning, enligt följande, och specialkonstruerade komponenter därtill.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 4A003 omfattar följande:







  — | ’Vektorprocessorer’. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1:

—

’Vektorprocessorer’.

| — | Grupp- (array-) processorer. |
| --- | --- |

—

Grupp- (array-) processorer.

| — | Digitala signalprocessorer. |
| --- | --- |

—

Digitala signalprocessorer.

| — | Logikprocessorer. |
| --- | --- |

—

Logikprocessorer.

| — | Utrustning konstruerad för ”bildbehandling”. |
| --- | --- |

—

Utrustning konstruerad för ”bildbehandling”.

| Anmärkning 2: | Kontrollstatus för ”digitala datorer” och därmed sammanhörande utrustning enligt beskrivningen i avsnitt 4A003 bestäms av kontrollstatus för annan utrustning eller andra system, under förutsättning att








  a) | de ”digitala datorerna” eller den därmed sammanhörande utrustningen är väsentliga för den andra utrustningens eller de andra systemens funktion, |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

de ”digitala datorerna” eller den därmed sammanhörande utrustningen är väsentliga för den andra utrustningens eller de andra systemens funktion,

| b) | de ”digitala datorerna” eller den därmed sammanhörande utrustningen inte är en ”huvudbeståndsdel” i den andra utrustningen eller de andra systemen, och










  ANM. 1. | Kontrollstatus för ”signalbehandlings”- eller ”bildbehandlings”-utrustning särskilt konstruerad för en annan utrustning med funktioner, som är begränsade till dem, som krävs för den andra utrustningen, ska bestämmas av kontrollstatus för den andra utrustningen även om den överskrider värdena för ”huvudbeståndsdelen”. |
| --- | --- | --- |

b)

de ”digitala datorerna” eller den därmed sammanhörande utrustningen inte är en ”huvudbeståndsdel” i den andra utrustningen eller de andra systemen, och

ANM. 1.

| ANM. 2. | När det gäller kontrollstatus för ”digitala datorer” eller därmed tillhörande utrustning för telekommunikation, se kategori 5 del 1 (telekommunikation). |
| --- | --- |

ANM. 2.

| c) | ”teknik” för ”digitala datorer” och tillhörande utrustning bestäms av avsnitt 4E. |
| --- | --- |

c)

”teknik” för ”digitala datorer” och tillhörande utrustning bestäms av avsnitt 4E.

| a) | Används inte. |
| --- | --- |

a)

Används inte.

| b) | ”Digitala datorer” som har en ”justerad topprestanda” (”APP”) som överstiger 29 vägda Teraflops (WT). |
| --- | --- |

b)

”Digitala datorer” som har en ”justerad topprestanda” (”APP”) som överstiger 29 vägda Teraflops (WT).

| c) | ”Elektroniska sammansättningar” som är särskilt konstruerade eller modifierade för att förbättra prestandan genom sammankoppling av processorer så att aggregatets ”APP” överskrider den gräns som specificeras i avsnitt 4A003.b.








  Anmärkning 1: | Avsnitt 4A003.c omfattar endast ”elektroniska sammansättningar” och programmerbara anslutningar som inte överskrider den gräns som anges i avsnitt 4A003.b när de levereras som icke inmonterade ”elektroniska sammansättningar”. |
| --- | --- | --- |

c)

”Elektroniska sammansättningar” som är särskilt konstruerade eller modifierade för att förbättra prestandan genom sammankoppling av processorer så att aggregatets ”APP” överskrider den gräns som specificeras i avsnitt 4A003.b.

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 4A003.c omfattar inte ”elektroniska sammansättningar” som är specialkonstruerade för en produkt eller familj av produkter vars maximala konfiguration inte överskrider den gräns som specificeras i avsnitt 4A003.b. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| d) | Används inte. |
| --- | --- |

d)

Används inte.

| e) | Används inte. |
| --- | --- |

e)

Används inte.

| f) | Används inte. |
| --- | --- |

f)

Används inte.

| g) | Utrustning som är specialkonstruerad för aggregering av ”digitala datorers” prestanda genom att möjliggöra externa sammankopplingar som tillåter kommunikation med en enkelriktad datahastighet som överskrider 2,0 Gbyte/s per länk.








  Anmärkning: | Avsnitt 4A003.g omfattar inte intern utrustning för sammankoppling (t.ex. backplan, bussar), passiva kopplingselement, ”styrenheter för åtkomst till nätverk” eller ”styrenheter för kommunikationskanaler”. |
| --- | --- | --- |

g)

Utrustning som är specialkonstruerad för aggregering av ”digitala datorers” prestanda genom att möjliggöra externa sammankopplingar som tillåter kommunikation med en enkelriktad datahastighet som överskrider 2,0 Gbyte/s per länk.

Anmärkning:

4A004Datorer enligt följande och specialkonstruerad därmed sammanhörande utrustning, ”elektroniska sammansättningar” och komponenter till dessa:

| a) | ’Datorer för systoliska kedjor’. |
| --- | --- |

a)

’Datorer för systoliska kedjor’.

| b) | ’Neurala datorer’. |
| --- | --- |

b)

’Neurala datorer’.

| c) | ’Optiska datorer’. |
| --- | --- |

c)

’Optiska datorer’.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Datorer för systoliska kedjor’ är datorer där flödet och förändringen av data är dynamiskt styrbara av användaren på logisk grind-nivå. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Neurala datorer’ är dataenheter som är konstruerade eller modifierade för att efterlikna ett neurons eller en neuronsamlings beteende, dvs. beräkningsanordningar som kännetecknas av förmågan hos dess maskinvara att modulera vikten och antalet förbindelser till ett flertal beräkningskomponenter baserat på tidigare data. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ’Optiska datorer’ är datorer som är konstruerad eller modifierad för att använda ljus för att representera data och vars beräknande logikelement är baserade på direkt kopplade optiska enheter. |
| --- | --- |

3.

4A005System, utrustning och komponenter till dessa som är särskilt konstruerade eller modifierade för att generera, styra och kontrollera, eller leverera ”intrångsprogram”.

4A101Analoga datorer, ”digitala datorer” eller digitala differentialanalysatorer andra än dem som beskrivs i avsnitt 4A001.a.1, och som är motståndskraftiga och utformade eller modifierade för användning i rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

4A102Hybriddatorer som är särskilt konstruerade för modellering, simulering eller konstruktionsintegrering av rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

| Anmärkning: | Denna kontroll ska endast tillämpas om utrustningen levereras med ”programvara” som specificeras i avsnitt 7D103 eller 9D103. |
| --- | --- |

Anmärkning:

4BTest-, inspektions- och produktionsutrustning

Ingen.

4CMaterial

Ingen.

4DProgramvara

| Anmärkning: | Exportkontrollstatus för ”programvara” för utrustning som beskrivs i andra kategorier ska behandlas enligt tillhörande kategori. |
| --- | --- |

Anmärkning:

4D001
  ”Programvara” enligt följande:

| a) | ”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 4A001–4A004 eller 4D. |
| --- | --- |

a)

”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 4A001–4A004 eller 4D.

| b) | ”Programvara”, annan än sådan som specificeras i avsnitt 4D001.a, speciellt konstruerad eller modifierad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning enligt följande:






  1. | ”Digitala datorer” som har en ”justerad topprestanda” (”APP”) som överstiger 15 vägda Teraflops (WT). |
| --- | --- | --- |

b)

”Programvara”, annan än sådan som specificeras i avsnitt 4D001.a, speciellt konstruerad eller modifierad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning enligt följande:

1.

”Digitala datorer” som har en ”justerad topprestanda” (”APP”) som överstiger 15 vägda Teraflops (WT).

| 2. | ”Elektroniska enheter”, speciellt konstruerade eller modifierade för att förbättra prestandan genom aggregering av processorer så att aggregatets ”APP” överstiger gränsen i avsnitt 4D001.b.1. |
| --- | --- |

2.

”Elektroniska enheter”, speciellt konstruerade eller modifierade för att förbättra prestandan genom aggregering av processorer så att aggregatets ”APP” överstiger gränsen i avsnitt 4D001.b.1.

4D002Används inte.

4D003Används inte.

4D004
  ”Programvara” som är särskilt konstruerad eller modifierad för att generera, styra och kontrollera, eller leverera ”intrångsprogram”.

| Anmärkning: | Avsnitt 4D004 omfattar inte ”programvara” som är särskilt utformad och begränsad för att tillhandahålla uppdateringar och uppgraderingar av ”programvara” som uppfyller allt nedanstående:








  a) | Uppdateringen eller uppgraderingen utförs endast med tillstånd av ägaren eller administratören av det system som tar emot den. och |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Uppdateringen eller uppgraderingen utförs endast med tillstånd av ägaren eller administratören av det system som tar emot den. och

| b) | Efter uppdatering eller uppgradering är ”programvaran” som uppdaterats eller uppgraderats inte något av följande:








  1. | ”Programvara” som specificerats i avsnitt 4D004. eller |
| --- | --- | --- |

b)

Efter uppdatering eller uppgradering är ”programvaran” som uppdaterats eller uppgraderats inte något av följande:

1.

”Programvara” som specificerats i avsnitt 4D004. eller

| 2. | ”Intrångsprogram”. |
| --- | --- |

2.

”Intrångsprogram”.

4ETeknik

4E001

| a) | ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 4A eller 4D. |
| --- | --- |

a)

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 4A eller 4D.

| b) | ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik, som inte specificeras i avsnitt 4E001.a, för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning enligt följande:






  1. | ”Digitala datorer” som har en ”justerad topprestanda” (”APP”) som överstiger 15 vägda Teraflops (WT). |
| --- | --- | --- |

b)

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik, som inte specificeras i avsnitt 4E001.a, för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning enligt följande:

1.

”Digitala datorer” som har en ”justerad topprestanda” (”APP”) som överstiger 15 vägda Teraflops (WT).

| 2. | ”Elektroniska enheter”, speciellt konstruerade eller modifierade för att förbättra prestandan genom aggregering av processorer så att aggregatets ”APP” överstiger gränsen i avsnitt 4E001.b.1. |
| --- | --- |

2.

”Elektroniska enheter”, speciellt konstruerade eller modifierade för att förbättra prestandan genom aggregering av processorer så att aggregatets ”APP” överstiger gränsen i avsnitt 4E001.b.1.

| c) | ”Teknik” för ”utveckling” av ”intrångsprogram”.








  Anmärkning 1: | Avsnitten 4E001.a och 4E001.c omfattar inte ”information om sårbarheter” eller ”hantering av cyberincidenter”. |
| --- | --- | --- |

c)

”Teknik” för ”utveckling” av ”intrångsprogram”.

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Anmärkning 1 inskränker inte rättigheterna för den behöriga myndigheten i den EU-medlemsstat där exportören är etablerad att säkerställa överensstämmelse med avsnitten 4E001.a och 4E001.c. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

TEKNISK ANMÄRKNING OM ”JUSTERAD TOPPRESTANDA” (”Adjusted Peak Performance”, ”APP”)

”APP” är en justerad topphastighet vid vilken ”digitala datorer” utför 64 bitars eller större flyttalsadditioner och flyttalsmultiplikationer.

”APP” uttrycks i vägda teraflops (WT), i enheter om 1012 justerade flyttalsoperationer per sekund.

Förkortningar som används i denna tekniska anmärkning

| n | antalet processorer i den ”digitala datorn” |
| --- | --- |
| i | processornummer (i,...n) |
| ti | processorcykeltid (ti = 1/Fi) |
| Fi | processorfrekvens |
| Ri | högsta beräkningshastighet för flyttalsoperationer |
| Wi | justeringsfaktor för arkitektur |

n

antalet processorer i den ”digitala datorn”

i

processornummer (i,...n)

ti

processorcykeltid (ti = 1/Fi)

Fi

processorfrekvens

Ri

högsta beräkningshastighet för flyttalsoperationer

Wi

justeringsfaktor för arkitektur

Sammanfattning av beräkningsmetoden för ”APP”

| 1. | För varje processor i, bestäm det högsta antalet 64 bitars eller större flyttalsoperationer, FPOi, som utförs per cykel för varje processor i den ”digitala datorn”.








  Anmärkning: | För bestämningen av FPO ska endast inkluderas 64 bitars eller större flyttalsadditioner eller flyttalsmultiplikationer. Alla flyttalsoperationer ska uttryckas i operationer per processorcykel. Operationer som kräver flera cykler kan uttryckas i delresultat per cykel. För processorer som inte kan utföra beräkningar på 64 bitars eller större flyttalsoperander, är den effektiva beräkningshastigheten lika med noll. |
| --- | --- | --- |

1.

Anmärkning:

| 2. | Beräkna flyttalshastigheten R för varje processor Ri = FPOi/ti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beräkna ”APP” som ”APP” = W1 × R1 + W2 × R2 + ... + Wn × Rn. |
| --- | --- |

3.

| 4. | För ’vektorprocessorer’, Wi = 0,9. För övriga processorer, Wi = 0,3.








  Anmärkning 1: | För processorer som utför sammansatta operationer i en cykel, exempelvis addition och multiplikation, räknas varje operation. |
| --- | --- | --- |

4.

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | För en kanalprocessor (pipelined processor) är den effektiva beräkningshastigheten R kanalens hastighet efter det att kanalen är full, eller hastigheten utan denna kanal om denna är högre. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Beräkningshastigheten R för varje bidragande processor ska beräknas vid dess högsta teoretiskt möjliga värde innan kombinationens ”APP” beräknas. Samtidiga operationer antas förekomma när datortillverkaren i en manual eller broschyr för datorn hävdar förekomsten av samverkande, parallella eller samtidiga operationer eller verkställighet. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

| Anmärkning 4: | Processorer som är begränsade till in- eller utgångar och perifera funktioner (t.ex. diskettenhet, gränssnitt för kommunikation eller video) ska inte tas med vid beräkningen av ”APP”. |
| --- | --- |

Anmärkning 4:

| Anmärkning 5: | ”APP”-värden ska inte beräknas för processorer som är (samman-)kopplade genom ”lokala nätverk”, stora nätverk, anslutningar/enheter med delade in- och utgångar, in- och utgångsgränssnitt samt alla kommunikationsanslutningar som införts genom ”programvara”. |
| --- | --- |

Anmärkning 5:

| Anmärkning 6: | ”APP”-värden ska beräknas för processorkombinationer som innehåller processorer som är särskilt konstruerade för att förbättra prestandan genom aggregering, samtidiga operationer och delat minne.



  Tekniska anmärkningar:









  1. | Lägg samman alla processorer och acceleratorer som arbetar samtidigt och ligger på samma chip. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 6:

Tekniska anmärkningar:

1.

| 2. | Processorkombinationer delar minne när samtliga processorer kan komma åt samtliga minnesplatser i systemet genom överföring i hårdvaruform av cacheblock eller minnesord, utan inblandning av någon programvarumekanism. Detta kan uppnås med hjälp av de ”elektroniska sammansättningar” som specificeras i 4A003.c. |
| --- | --- |

2.

| Anmärkning 7: | En ’vektorprocessor’ definieras som en processor med inbyggda instruktioner som utför multipla beräkningar på flyttalsvektorer (64 bitars eller större endimensionella matriser) samtidigt, och som har minst två vektorfunktionsenheter och minst åtta vektorregister på vardera minst 64 element. |
| --- | --- |

Anmärkning 7:

DEL VII

Kategori 5

KATEGORI 5 – TELEKOMMUNIKATION OCH ”INFORMATIONSSÄKERHET”

Del 1 – TELEKOMMUNIKATION

| Anmärkning 1: | Kontrollen av komponenter, test- och ”produktions”-utrustning och ”programvara” för dessa, som är särskilt konstruerade för telekommunikationsutrustningar eller -system, regleras i kategori 5 del 1.









  ANM.: | För ”lasrar” särskilt konstruerade för telekommunikationsutrustning eller -system, se 6A005. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1:

ANM.:

| Anmärkning 2: | ”Digitala datorer”, tillhörande utrustning eller ”programvara” som är väsentlig för drift och stöd för telekommunikationsutrustningar som omfattas av denna kategori, betraktas som särskilt konstruerade komponenter, förutsatt att de är standardmodeller som vanligtvis tillhandahålls av tillverkaren. Detta innefattar datorsystem för drift, administration, underhåll, felsökning eller debitering. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

5A1System, utrustning och komponenter

5A001System, utrustning, komponenter och tillbehör för telekommunikation enligt följande:

| a) | Alla typer av telekommunikationsutrustning som har någon av följande egenskaper eller funktioner eller något av följande kännetecken:






  1. | Särskilt konstruerade för att motstå de övergående elektroniska effekterna eller elektromagnetiska pulserna från en nukleär explosion. |
| --- | --- | --- |

a)

Alla typer av telekommunikationsutrustning som har någon av följande egenskaper eller funktioner eller något av följande kännetecken:

1.

Särskilt konstruerade för att motstå de övergående elektroniska effekterna eller elektromagnetiska pulserna från en nukleär explosion.

| 2. | Särskilt förstärkta för att kunna motstå gamma-, neutron- eller joniserad strålning. |
| --- | --- |

2.

Särskilt förstärkta för att kunna motstå gamma-, neutron- eller joniserad strålning.

| 3. | Särskilt konstruerade för drift under 218 K (–55 °C). eller |
| --- | --- |

3.

Särskilt konstruerade för drift under 218 K (–55 °C). eller

| 4. | Särskilt konstruerade för drift över 397 K (124 °C).








  Anmärkning 1: | Avsnitten 5A001.a.3 och 5A001.a.4 omfattar endast elektronisk utrustning. |
| --- | --- | --- |

4.

Särskilt konstruerade för drift över 397 K (124 °C).

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitten 5A001.a.2, 5A001.a.3 och 5A001.a.4 omfattar inte utrustning som konstruerats eller modifierats för användning ombord på satelliter. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| b) | Telekommunikationssystem och telekommunikationsutrustning, och särskilt konstruerade komponenter och tillbehör för dessa, som har någon av följande egenskaper eller funktioner eller något av följande kännetecken:






  1. | Icke trådstyrda (frisimmande) kommunikationssystem för undervattensbruk som har något av följande:






  a) | En akustisk bärfrekvens som ligger utanför frekvensområdet 20–60 kHz. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Telekommunikationssystem och telekommunikationsutrustning, och särskilt konstruerade komponenter och tillbehör för dessa, som har någon av följande egenskaper eller funktioner eller något av följande kännetecken:

1.

Icke trådstyrda (frisimmande) kommunikationssystem för undervattensbruk som har något av följande:

a)

En akustisk bärfrekvens som ligger utanför frekvensområdet 20–60 kHz.

| b) | En elektromagnetisk bärfrekvens som ligger under 30 kHz. |
| --- | --- |

b)

En elektromagnetisk bärfrekvens som ligger under 30 kHz.

| c) | Teknik för elektronstrålestyrning. eller |
| --- | --- |

c)

Teknik för elektronstrålestyrning. eller

| d) | ”Lasrar” eller lysdioder (LED) med en utgångsvåglängd som är större än 400 nm och mindre än 700 nm, i ett ”lokalt nät”. |
| --- | --- |

d)

”Lasrar” eller lysdioder (LED) med en utgångsvåglängd som är större än 400 nm och mindre än 700 nm, i ett ”lokalt nät”.

| 2. | Radioutrustning som arbetar i frekvensområdet 1,5–87,5 MHz och som har samtliga följande egenskaper:






  a) | Automatisk förutsägelse och val av frekvenser och ”total digital överföringshastighet” för varje kanal för att optimera överföringen. och |
| --- | --- | --- |

2.

Radioutrustning som arbetar i frekvensområdet 1,5–87,5 MHz och som har samtliga följande egenskaper:

a)

Automatisk förutsägelse och val av frekvenser och ”total digital överföringshastighet” för varje kanal för att optimera överföringen. och

| b) | En linjär effektförstärkningskonfiguration med kapacitet att simultant stödja multipla signaler vid en uteffekt av minst 1 kW i frekvensområdet 1,5 MHz eller över, men under 30 MHz eller vid en uteffekt av minst 250 W i frekvensområdet 30 MHz eller över, men inte över 87,5 MHz, allt mätt över en ”effektbandbredd” på minst 1 oktav och med en harmonisk distorsion bättre än –80 dB. |
| --- | --- |

b)

En linjär effektförstärkningskonfiguration med kapacitet att simultant stödja multipla signaler vid en uteffekt av minst 1 kW i frekvensområdet 1,5 MHz eller över, men under 30 MHz eller vid en uteffekt av minst 250 W i frekvensområdet 30 MHz eller över, men inte över 87,5 MHz, allt mätt över en ”effektbandbredd” på minst 1 oktav och med en harmonisk distorsion bättre än –80 dB.

| 3. | Radioutrustning som utnyttjar ”bandspridningsteknik”, bland annat ”hoppfrekvensteknik”, som inte specificeras i avsnitt 5A001.b.4, och som har något av följande:






  a) | För användaren programmerbara spridningskoder. eller |
| --- | --- | --- |

3.

Radioutrustning som utnyttjar ”bandspridningsteknik”, bland annat ”hoppfrekvensteknik”, som inte specificeras i avsnitt 5A001.b.4, och som har något av följande:

a)

För användaren programmerbara spridningskoder. eller

| b) | En total bandbredd som är minst 100 gånger större än bandbredden hos någon informationskanal och som överstiger 50 kHz.








  Anmärkning: | Avsnitt 5A001.b.3.b omfattar inte radioutrustning som är särskilt konstruerad för att användas tillsammans med något av följande:








  a) | Civila cellulära radiokommunikationssystem. eller |
| --- | --- | --- | --- |

b)

En total bandbredd som är minst 100 gånger större än bandbredden hos någon informationskanal och som överstiger 50 kHz.

Anmärkning:

a)

Civila cellulära radiokommunikationssystem. eller

| b) | Fasta eller mobila jordstationer för kommersiella civila telekommunikationer via satellit. |
| --- | --- |

b)

Fasta eller mobila jordstationer för kommersiella civila telekommunikationer via satellit.

| Anmärkning: | Avsnitt 5A001.b.3 omfattar inte utrustning konstruerad för drift vid en uteffekt av högst 1 W. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 4. | Radioutrustning som utnyttjar teknik för ultrabredbandsmodulering, som har programmerbara kanaliserings-, förvrängnings- eller nätidentifikationskoder och som har något av följande:






  a) | En bandbredd som överstiger 500 MHz. eller |
| --- | --- | --- |

4.

Radioutrustning som utnyttjar teknik för ultrabredbandsmodulering, som har programmerbara kanaliserings-, förvrängnings- eller nätidentifikationskoder och som har något av följande:

a)

En bandbredd som överstiger 500 MHz. eller

| b) | En ”relativ bandbredd” på minst 20 %. |
| --- | --- |

b)

En ”relativ bandbredd” på minst 20 %.

| 5. | Digitalt kontrollerade radiomottagare som har allt av följande:






  a) | Mer än 1 000 kanaler. |
| --- | --- | --- |

5.

Digitalt kontrollerade radiomottagare som har allt av följande:

a)

Mer än 1 000 kanaler.

| b) | ’Tid för att byta kanal’ på mindre än 1 ms. |
| --- | --- |

b)

’Tid för att byta kanal’ på mindre än 1 ms.

| c) | Automatisk sökning över en del av det elektromagnetiska bandet. och |
| --- | --- |

c)

Automatisk sökning över en del av det elektromagnetiska bandet. och

| d) | Identifiering av mottagen signal eller sändartyp. eller |
| --- | --- |

d)

Identifiering av mottagen signal eller sändartyp. eller

| Anmärkning: | Avsnitt 5A001.b.5 omfattar inte radioutrustning som är särskilt konstruerad för att användas inom civila cellulära radiokommunikationssystem. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

Med uttrycket ’tid för att byta kanal’ avses den tid (dvs. fördröjning) det tar att byta från en mottagningsfrekvens till en annan, för att komma fram till den slutliga angivna mottagningsfrekvensen, eller inom intervallet ± 0,05 % från den. Produkter med ett angivet frekvensområde som omfattar mindre än ± 0,05 % kring deras mittfrekvens definieras som oförmögna till byte av kanalfrekvens.

| 6. | Funktioner för digital ”signalbehandling” för att tillhandahålla ’talkodnings’'effekt (voice coding output) med omvandlingshastigheter på mindre än 700 bit/s.


  Tekniska anmärkningar:









  1. | För ’talkodning’ med variabel hastighet gäller avsnitt 5A001.b.6 för ’talkodnings’effekten för löpande tal. |
| --- | --- | --- |

6.

Funktioner för digital ”signalbehandling” för att tillhandahålla ’talkodnings’'effekt (voice coding output) med omvandlingshastigheter på mindre än 700 bit/s.

Tekniska anmärkningar:

1.

| 2. | I avsnitt 5A001.b.6 avses med ’talkodning’ den teknik som används för att samla prov på mänskliga röster och sedan omvandla dessa prov till en digital signal, med hänsyn till det mänskliga talets specifika egenskaper. |
| --- | --- |

2.

| c) | Optiska fibrer som är längre än 500 m och som av tillverkaren anges ha kapacitet att kunna klara ett ’hållfasthetsprov’ med en dragpåkänning som är minst 2 × 109 N/m2.








  ANM. | För undervattensfiberoptikkablar, se avsnitt 8A002.a.3. |
| --- | --- | --- |

c)

Optiska fibrer som är längre än 500 m och som av tillverkaren anges ha kapacitet att kunna klara ett ’hållfasthetsprov’ med en dragpåkänning som är minst 2 × 109 N/m2.

ANM.

Teknisk anmärkning:

’Hållfasthetsprov’: produktionsprov som görs inom eller utanför produktionsbandet som ett draghållfasthetsprov på en fiber med en längd av 0,5–3 m när denna rör sig med en hastighet av 2–5 m/s mellan kapstanhjul med cirka 150 mm i diameter. Omgivningstemperaturen ska vara nominell 293 K (20 °C) och den relativa luftfuktigheten 40 %. Likvärdiga nationella standarder får användas vid utförandet av hållfasthetsprovet.

| d) | ’Fasstyrda antennsystem med elektronisk styrning’ enligt följande:






  1. | Specificerade för drift över 31,8 GHz, men inte över 57 GHz, och med en ekvivalent utstrålad effekt (e.r.p.) som är lika med eller större än +20 dBm (22,15 dBm ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt (e.i.r.p.)). |
| --- | --- | --- |

d)

’Fasstyrda antennsystem med elektronisk styrning’ enligt följande:

1.

Specificerade för drift över 31,8 GHz, men inte över 57 GHz, och med en ekvivalent utstrålad effekt (e.r.p.) som är lika med eller större än +20 dBm (22,15 dBm ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt (e.i.r.p.)).

| 2. | Specificerade för drift över 57 GHz, men inte över 66 GHz, och med en ekvivalent utstrålad effekt (e.r.p.) som är lika med eller större än +24 dBm (26,15 dBm ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt (e.i.r.p.)). |
| --- | --- |

2.

Specificerade för drift över 57 GHz, men inte över 66 GHz, och med en ekvivalent utstrålad effekt (e.r.p.) som är lika med eller större än +24 dBm (26,15 dBm ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt (e.i.r.p.)).

| 3. | Specificerade för drift över 66 GHz, men inte över 90 GHz, och med en ekvivalent utstrålad effekt (e.r.p.) som är lika med eller större än +20 dBm (22,15 dBm ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt (e.i.r.p.)). |
| --- | --- |

3.

Specificerade för drift över 66 GHz, men inte över 90 GHz, och med en ekvivalent utstrålad effekt (e.r.p.) som är lika med eller större än +20 dBm (22,15 dBm ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt (e.i.r.p.)).

| 4. | Specificerade för drift över 90 GHz. |
| --- | --- |

4.

Specificerade för drift över 90 GHz.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 5A001.d omfattar inte ’fasstyrda antennsystem med elektronisk styrning’ för landningssystem med instrument som uppnår Icao-standard för mikrovågslandningssystem (MLS). |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 5A001.d omfattar inte antenner som är särskilt konstruerade för något av följande:








  a) | Civila cellulära eller WLAN-radiokommunikationssystem. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Civila cellulära eller WLAN-radiokommunikationssystem.

| b) | IEEE 802.15 eller trådlös HDMI. eller |
| --- | --- |

b)

IEEE 802.15 eller trådlös HDMI. eller

| c) | Fasta eller mobila jordstationer för kommersiella civila telekommunikationer via satellit. |
| --- | --- |

c)

Fasta eller mobila jordstationer för kommersiella civila telekommunikationer via satellit.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 5A001.d. avses med ’fasstyrda antennsystem med elektronisk styrning’ en antenn runt vilken strålning bildas (lob) med hjälp av fasstyrning, (dvs. strålningsriktningen kan styras av komplexa magnetiseringskoefficienter för de strålande elementen) och strålningsriktningen kan förändras i såväl asimut som elevation, eller bådadera, genom att en elektrisk signal läggs på, (vid både mottagning och sändning).

| e) | Radiopejlutrustning som arbetar vid frekvenser över 30 MHz och som har allt av följande, samt därtill särskilt konstruerade komponenter:






  1. | ”Effektbandbredden” är 10 MHz eller mera. och |
| --- | --- | --- |

e)

Radiopejlutrustning som arbetar vid frekvenser över 30 MHz och som har allt av följande, samt därtill särskilt konstruerade komponenter:

1.

”Effektbandbredden” är 10 MHz eller mera. och

| 2. | Kan finna en bäringslinje (LOB) till icke-samarbetande radiosändare där signalens varaktighet understiger 1 ms. |
| --- | --- |

2.

Kan finna en bäringslinje (LOB) till icke-samarbetande radiosändare där signalens varaktighet understiger 1 ms.

| f) | Utrustning för inhämtning eller störning av mobil telekommunikation och övervakningsutrustning för denna enligt följande, samt särskilt konstruerade komponenter till denna:






  1. | Inhämtningsutrustning som är konstruerad för extraktion av röst eller data som överförs via luftgränssnittet. |
| --- | --- | --- |

f)

Utrustning för inhämtning eller störning av mobil telekommunikation och övervakningsutrustning för denna enligt följande, samt särskilt konstruerade komponenter till denna:

1.

Inhämtningsutrustning som är konstruerad för extraktion av röst eller data som överförs via luftgränssnittet.

| 2. | Inhämtningsutrustning som inte specificeras i avsnitt 5A001.f.1, konstruerad för extraktion av klientenhetens eller abonnentens unika parametrar (t.ex. IMSI, TIMSI eller IMEI), signalering eller annan metadata som överförs via luftgränssnittet. |
| --- | --- |

2.

Inhämtningsutrustning som inte specificeras i avsnitt 5A001.f.1, konstruerad för extraktion av klientenhetens eller abonnentens unika parametrar (t.ex. IMSI, TIMSI eller IMEI), signalering eller annan metadata som överförs via luftgränssnittet.

| 3. | Störningsutrustning som är särskilt konstruerad eller modifierad för att avsiktligt och selektivt störa, vägra tillträde till, hindra, försämra eller avleda tjänster för mobil telekommunikation och för att utföra någon av följande funktioner:






  a) | Simulera funktionerna hos utrustning för radioaccessnät (RAN). |
| --- | --- | --- |

3.

Störningsutrustning som är särskilt konstruerad eller modifierad för att avsiktligt och selektivt störa, vägra tillträde till, hindra, försämra eller avleda tjänster för mobil telekommunikation och för att utföra någon av följande funktioner:

a)

Simulera funktionerna hos utrustning för radioaccessnät (RAN).

| b) | Upptäcka och utnyttja särskilda egenskaper hos det protokoll för mobil telekommunikation som används (t.ex. GSM). eller |
| --- | --- |

b)

Upptäcka och utnyttja särskilda egenskaper hos det protokoll för mobil telekommunikation som används (t.ex. GSM). eller

| c) | Utnyttja särskilda egenskaper hos det protokoll för mobiltelefonkommunikationer som används (t.ex. GSM). |
| --- | --- |

c)

Utnyttja särskilda egenskaper hos det protokoll för mobiltelefonkommunikationer som används (t.ex. GSM).

| 4. | Övervakningsutrustning för radiofrekvens (RF) som är konstruerad eller modifierad för att kunna identifiera drift av de enheter som specificeras i avsnitt 5A001.f.1, 5A001.f.2 eller 5A001.f.3. |
| --- | --- |

4.

Övervakningsutrustning för radiofrekvens (RF) som är konstruerad eller modifierad för att kunna identifiera drift av de enheter som specificeras i avsnitt 5A001.f.1, 5A001.f.2 eller 5A001.f.3.

| Anmärkning: | Avsnitten 5A001.f.1 och 5A001.f.2 omfattar inte något av följande:








  a) | Utrustning som är särskilt konstruerad för inhämtning av analog privatmobilradio (PMR), IEEE 802.11 WLAN. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Utrustning som är särskilt konstruerad för inhämtning av analog privatmobilradio (PMR), IEEE 802.11 WLAN.

| b) | Utrustning som är konstruerad för mobiloperatörer. eller |
| --- | --- |

b)

Utrustning som är konstruerad för mobiloperatörer. eller

| c) | Utrustning som är konstruerad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning eller system för mobil telekommunikation. |
| --- | --- |

c)

Utrustning som är konstruerad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning eller system för mobil telekommunikation.

| ANM. 1. | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | För radiomottagare se avsnitt 5A001.b.5. |
| --- | --- |

ANM. 2.

| g) | PCL-system (Passive Coherent Location) eller utrustning som är särskilt konstruerad för att upptäcka och spåra rörliga föremål genom mätning av reflexioner av omgivande radiofrekvensemissioner, som tillhandahålls av icke-radarsändare.


  Teknisk anmärkning:



  Teknisk anmärkning: Icke-radarsändare kan omfatta kommersiella radio- eller tv-stationer eller basstationer för mobiltelefoni.









  Anmärkning: | Avsnitt 5A001.g omfattar inte något av följande:








  a) | Radioastronomisk utrustning. eller |
| --- | --- | --- | --- |

g)

PCL-system (Passive Coherent Location) eller utrustning som är särskilt konstruerad för att upptäcka och spåra rörliga föremål genom mätning av reflexioner av omgivande radiofrekvensemissioner, som tillhandahålls av icke-radarsändare.

Teknisk anmärkning:

Teknisk anmärkning: Icke-radarsändare kan omfatta kommersiella radio- eller tv-stationer eller basstationer för mobiltelefoni.

Anmärkning:

a)

Radioastronomisk utrustning. eller

| b) | System eller utrustning som kräver radiosändning från målet. |
| --- | --- |

b)

System eller utrustning som kräver radiosändning från målet.

| h) | Utrustning för motverkan av improviserade sprängladdningar (IED) och därtill hörande utrustning enligt följande:






  1. | Radiosändare, som inte specificeras i avsnitt 5A001.f, och som är utformad eller modifierad för att i förtid aktivera improviserade sprängladdningar (IED) eller för att förhindra att de utlöses. |
| --- | --- | --- |

h)

Utrustning för motverkan av improviserade sprängladdningar (IED) och därtill hörande utrustning enligt följande:

1.

Radiosändare, som inte specificeras i avsnitt 5A001.f, och som är utformad eller modifierad för att i förtid aktivera improviserade sprängladdningar (IED) eller för att förhindra att de utlöses.

| 2. | Utrustning som använder teknik som är konstruerad för att medge radiokommunikation på samma frekvenskanaler som den samlokaliserade utrustning som specificeras i avsnitt 5A001.h.1. sänder på. |
| --- | --- |

2.

Utrustning som använder teknik som är konstruerad för att medge radiokommunikation på samma frekvenskanaler som den samlokaliserade utrustning som specificeras i avsnitt 5A001.h.1. sänder på.

| ANM.: | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| i) | Används inte. |
| --- | --- |

i)

Används inte.

| j) | System eller utrustning för övervakning av kommunikation via internetprotokollnät (IP-nät) och särskilt konstruerade komponenter till dessa, med allt av följande:






  1. | Utför allt av det följande på ett IP-nät av carrier-klass (t.ex. ett nationellt IP-stamnät):






  a) | Analys i applikationslagret (t.ex. lager 7 i OSI-modellen [ISO/IEC 7498–1]). |
| --- | --- | --- | --- |

j)

System eller utrustning för övervakning av kommunikation via internetprotokollnät (IP-nät) och särskilt konstruerade komponenter till dessa, med allt av följande:

1.

Utför allt av det följande på ett IP-nät av carrier-klass (t.ex. ett nationellt IP-stamnät):

a)

Analys i applikationslagret (t.ex. lager 7 i OSI-modellen [ISO/IEC 7498–1]).

| b) | Extraktion av utvald metadata och applikationsinnehåll (t.ex. röst, video, meddelande, bilagor). och |
| --- | --- |

b)

Extraktion av utvald metadata och applikationsinnehåll (t.ex. röst, video, meddelande, bilagor). och

| c) | Indexering av extraherade data. och |
| --- | --- |

c)

Indexering av extraherade data. och

| 2. | Speciellt konstruerade för att utföra allt av följande:






  a) | Exekvering av sökningar på grundval av ”hårda selektorer”. och |
| --- | --- | --- |

2.

Speciellt konstruerade för att utföra allt av följande:

a)

Exekvering av sökningar på grundval av ”hårda selektorer”. och

| b) | Kartläggning av en individs eller en grupps kontaktnät. |
| --- | --- |

b)

Kartläggning av en individs eller en grupps kontaktnät.

| Anmärkning: | Avsnitt 5A001.j omfattar inte kontrollsystem eller utrustning som är särskilt konstruerad för något av följande:








  a) | Marknadsföring. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Marknadsföring.

| b) | Nätverkets servicekvalitet (QoS). eller |
| --- | --- |

b)

Nätverkets servicekvalitet (QoS). eller

| c) | Upplevelsekvalitet (QoE). |
| --- | --- |

c)

Upplevelsekvalitet (QoE).

5A101Telemetri- och fjärrmanövreringsutrustning, däribland markutrustning, som är konstruerad eller modifierad för ’missiler’.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 5A101 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

| Anmärkning: | Avsnitt 5A101 omfattar inte följande:








  a) | Utrustning som är konstruerad eller modifierad för bemannade luftfartyg eller satelliter. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Utrustning som är konstruerad eller modifierad för bemannade luftfartyg eller satelliter.

| b) | Markbaserad utrustning som är konstruerad eller modifierad för tillämpningar på land eller till sjöss. |
| --- | --- |

b)

Markbaserad utrustning som är konstruerad eller modifierad för tillämpningar på land eller till sjöss.

| c) | Utrustning som är konstruerad för kommersiella eller civila GNSS-tjänster, eller GNSS-tjänster avseende ’Safety of Life’ (t.ex. dataintegritet, flygsäkerhet). |
| --- | --- |

c)

Utrustning som är konstruerad för kommersiella eller civila GNSS-tjänster, eller GNSS-tjänster avseende ’Safety of Life’ (t.ex. dataintegritet, flygsäkerhet).

5B1Test-, inspektions- och produktionsutrustning

5B001Test-, inspektions- och produktionsutrustning, komponenter och tillbehör för telekommunikation enligt följande:

| a) | Utrustning och därtill hörande särskilt konstruerade komponenter eller tillbehör, som är särskilt konstruerade för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning, funktioner eller egenskaper som specificeras i avsnitt 5A001.








  Anmärkning: | Avsnitt 5B001.a omfattar inte utrustning för att fastställa egenskaperna hos optiska fibrer. |
| --- | --- | --- |

a)

Utrustning och därtill hörande särskilt konstruerade komponenter eller tillbehör, som är särskilt konstruerade för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning, funktioner eller egenskaper som specificeras i avsnitt 5A001.

Anmärkning:

| b) | Utrustning och därtill hörande särskilt konstruerade komponenter eller tillbehör, som är särskilt konstruerade för ”utveckling” av någon av följande utrustningar för telekommunikationsöverföring eller koppling:






  1. | Används inte. |
| --- | --- | --- |

b)

Utrustning och därtill hörande särskilt konstruerade komponenter eller tillbehör, som är särskilt konstruerade för ”utveckling” av någon av följande utrustningar för telekommunikationsöverföring eller koppling:

1.

Används inte.

| 2. | Utrustning som använder ”laser” och som har något av följande:






  a) | En överföringsvåglängd som överstiger 1 750 nm. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Utrustning som använder ”laser” och som har något av följande:

a)

En överföringsvåglängd som överstiger 1 750 nm. eller

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | Används inte. |
| --- | --- |

c)

Används inte.

| d) | Analog teknik och en bandbredd som överstiger 2,5 GHz. eller









  Anmärkning: | 5B001.b.2.d omfattar inte utrustning som är särskilt konstruerad för ”utveckling” av kommersiella tv-system. |
| --- | --- | --- |

d)

Analog teknik och en bandbredd som överstiger 2,5 GHz. eller

Anmärkning:

| 3. | Används inte. |
| --- | --- |

3.

Används inte.

| 4. | Radioutrustning som använder kvadratur-amplitud-modulationsteknik (QAM) över nivå 1 024. |
| --- | --- |

4.

Radioutrustning som använder kvadratur-amplitud-modulationsteknik (QAM) över nivå 1 024.

| 5. | Används inte. |
| --- | --- |

5.

Används inte.

5C1Material

Inga.

5D1Programvara

5D001
  ”Programvara” enligt följande:

| a) | ”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av utrustning, funktioner eller egenskaper som specificeras i avsnitt 5A001. |
| --- | --- |

a)

”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av utrustning, funktioner eller egenskaper som specificeras i avsnitt 5A001.

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | Specifik ”programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för att tillhandahålla egenskaper, funktioner eller kännetecken i utrustningar som specificeras i avsnitt 5A001 eller 5B001. |
| --- | --- |

c)

Specifik ”programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för att tillhandahålla egenskaper, funktioner eller kännetecken i utrustningar som specificeras i avsnitt 5A001 eller 5B001.

| d) | ”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling” av någon av följande utrustningar för telekommunikationsöverföring eller telekommunikationskoppling:






  1. | Används inte. |
| --- | --- | --- |

d)

”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling” av någon av följande utrustningar för telekommunikationsöverföring eller telekommunikationskoppling:

1.

Används inte.

| 2. | Utrustning som använder ”laser” och som har något av följande:






  a) | En överföringsvåglängd som överstiger 1 750 nm. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Utrustning som använder ”laser” och som har något av följande:

a)

En överföringsvåglängd som överstiger 1 750 nm. eller

| b) | Analog teknik och en bandbredd som överstiger 2,5 GHz. eller









  Anmärkning: | Avsnitt 5D001.d.2.b omfattar inte ”programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling” av kommersiella tv-system. |
| --- | --- | --- |

b)

Analog teknik och en bandbredd som överstiger 2,5 GHz. eller

Anmärkning:

| 3. | Används inte. |
| --- | --- |

3.

Används inte.

| 4. | Radioutrustning som använder kvadratur-amplitud-modulationsteknik (QAM) över nivå 1 024. |
| --- | --- |

4.

Radioutrustning som använder kvadratur-amplitud-modulationsteknik (QAM) över nivå 1 024.

| e) | ”Programvara”, annan än den som specificeras i avsnitt 5D001.a eller 5D001.c, som är speciellt utformad eller modifierad för övervakning eller analys som utförs av rättsväsende och som har alla följande funktioner:






  1. | Exekvering av sökningar på grundval av ”hårda selektorer” antingen i innehållet i kommunikation eller i metadata som erhållits från en leverantör av kommunikationstjänster med hjälp av ett ’överlämningsgränssnitt’. och |
| --- | --- | --- |

e)

”Programvara”, annan än den som specificeras i avsnitt 5D001.a eller 5D001.c, som är speciellt utformad eller modifierad för övervakning eller analys som utförs av rättsväsende och som har alla följande funktioner:

1.

Exekvering av sökningar på grundval av ”hårda selektorer” antingen i innehållet i kommunikation eller i metadata som erhållits från en leverantör av kommunikationstjänster med hjälp av ett ’överlämningsgränssnitt’. och

| 2. | Kartläggning av enskilda individers kontaktnät eller rörelser på grundval av resultaten av sökningar i innehållet i kommunikation eller metadata eller sökningar enligt beskrivning i avsnitt 5D001.e.1. |
| --- | --- |

2.

Kartläggning av enskilda individers kontaktnät eller rörelser på grundval av resultaten av sökningar i innehållet i kommunikation eller metadata eller sökningar enligt beskrivning i avsnitt 5D001.e.1.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | För avsnitt 5D001.e gäller att ’överlämningsgränssnitt’ är ett fysiskt och logiskt gränssnitt som är utformat för användning av en bemyndigad brottsbekämpande myndighet, genom vilket riktade avlyssningsåtgärder begärs från en leverantör av kommunikationstjänster och resultaten av avlyssningen levereras från en leverantör av kommunikationstjänster till den begärande myndigheten. ’Överlämningsgränssnittet’ används inom system eller utrustning (t.ex. mediationsutrustning) som tar emot och validerar avlyssningsbegäran, och till den begärande myndigheten levererar endast de avlyssningsresultat som uppfyller den validerade begäran. |
| --- | --- |

1.

För avsnitt 5D001.e gäller att ’överlämningsgränssnitt’ är ett fysiskt och logiskt gränssnitt som är utformat för användning av en bemyndigad brottsbekämpande myndighet, genom vilket riktade avlyssningsåtgärder begärs från en leverantör av kommunikationstjänster och resultaten av avlyssningen levereras från en leverantör av kommunikationstjänster till den begärande myndigheten. ’Överlämningsgränssnittet’ används inom system eller utrustning (t.ex. mediationsutrustning) som tar emot och validerar avlyssningsbegäran, och till den begärande myndigheten levererar endast de avlyssningsresultat som uppfyller den validerade begäran.

| 2. | ’Överlämningsgränssnitt’ kan specificeras genom internationella standarder (inbegripet men inte begränsat till ETSI TS 101 331, ETSI TS 101 671, 3GPP TS 33.108) eller motsvarande nationella standarder.









  Anmärkning: | Avsnitt 5D001.e omfattar inte ”programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för något av följande:








  a) | Faktureringsändamål. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

’Överlämningsgränssnitt’ kan specificeras genom internationella standarder (inbegripet men inte begränsat till ETSI TS 101 331, ETSI TS 101 671, 3GPP TS 33.108) eller motsvarande nationella standarder.

Anmärkning:

a)

Faktureringsändamål.

| b) | Nätverkets servicekvalitet (QoS). |
| --- | --- |

b)

Nätverkets servicekvalitet (QoS).

| c) | Upplevelsekvalitet (QoE). |
| --- | --- |

c)

Upplevelsekvalitet (QoE).

| d) | Mediationsutrustning. eller |
| --- | --- |

d)

Mediationsutrustning. eller

| e) | Mobil betalning eller bankändamål. |
| --- | --- |

e)

Mobil betalning eller bankändamål.

5D101
  ”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 5A101.

5E1Teknik

5E001
  ”Teknik” enligt följande:

| a) | ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” (drift undantaget) av utrustning, funktioner eller egenskaper som specificeras i avsnitt 5A001 eller ”programvara” som specificeras i avsnitten 5D001.a eller 5D001.e. |
| --- | --- |

a)

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” (drift undantaget) av utrustning, funktioner eller egenskaper som specificeras i avsnitt 5A001 eller ”programvara” som specificeras i avsnitten 5D001.a eller 5D001.e.

| b) | Specifik ”teknik” enligt följande:






  1. | ”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” eller ”produktion” av telekommunikationsutrustning särskilt konstruerad för användning ombord på satelliter. |
| --- | --- | --- |

b)

Specifik ”teknik” enligt följande:

1.

”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” eller ”produktion” av telekommunikationsutrustning särskilt konstruerad för användning ombord på satelliter.

| 2. | ”Teknik” för ”utveckling” eller ”användning” av ”laser”-kommunikationsteknik med möjlighet att automatiskt uppfånga och följa signalerna och att vidmakthålla kommunikationen genom exosfären eller undervattensmedia. |
| --- | --- |

2.

”Teknik” för ”utveckling” eller ”användning” av ”laser”-kommunikationsteknik med möjlighet att automatiskt uppfånga och följa signalerna och att vidmakthålla kommunikationen genom exosfären eller undervattensmedia.

| 3. | ”Teknik” för ”utveckling” av mottagningsutrustning vid digitala, cellulära radiobasstationer vars mottagningskapacitet, som medger flerbands-, flerkanal-, multimod-, multikodningsalgoritm- eller flerprotokollfunktion, kan modifieras genom ändringar i ”programvaran”. |
| --- | --- |

3.

”Teknik” för ”utveckling” av mottagningsutrustning vid digitala, cellulära radiobasstationer vars mottagningskapacitet, som medger flerbands-, flerkanal-, multimod-, multikodningsalgoritm- eller flerprotokollfunktion, kan modifieras genom ändringar i ”programvaran”.

| 4. | ”Teknik” för ”utveckling” av ”bandspridningsteknik”, bland annat ”hoppfrekvensteknik”.








  Anmärkning: | 5E001.b.4 omfattar inte ”teknik” för ”utveckling” av något av följande:








  a) | Civila cellulära radiokommunikationssystem. eller |
| --- | --- | --- | --- |

4.

”Teknik” för ”utveckling” av ”bandspridningsteknik”, bland annat ”hoppfrekvensteknik”.

Anmärkning:

a)

Civila cellulära radiokommunikationssystem. eller

| b) | Fasta eller mobila jordstationer för kommersiella civila telekommunikationer via satellit. |
| --- | --- |

b)

Fasta eller mobila jordstationer för kommersiella civila telekommunikationer via satellit.

| c) | ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av något av följande:






  1. | Används inte. |
| --- | --- | --- |

c)

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av något av följande:

1.

Används inte.

| 2. | Utrustning som använder ”laser” och som har något av följande:






  a) | En överföringsvåglängd som överstiger 1 750 nm. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Utrustning som använder ”laser” och som har något av följande:

a)

En överföringsvåglängd som överstiger 1 750 nm. eller

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | Används inte. |
| --- | --- |

c)

Används inte.

| d) | Multiplex våglängdsdelningsteknik med optiska bärare på ett avstånd av mindre än 100 GHz. eller |
| --- | --- |

d)

Multiplex våglängdsdelningsteknik med optiska bärare på ett avstånd av mindre än 100 GHz. eller

| e) | Analog teknik och en bandbredd som överstiger 2,5 GHz.








  Anmärkning: | 5E001.c.2.e omfattar inte ”teknik” för kommersiella tv-system. |
| --- | --- | --- |

e)

Analog teknik och en bandbredd som överstiger 2,5 GHz.

Anmärkning:

| ANM.: | För ”teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning som använder laser och som inte är avsedd för telekommunikation, se avsnitt 6E. |
| --- | --- |

ANM.:

| 3. | Utrustning med ”optisk koppling” och med en kopplingstid på mindre än 1 ms. |
| --- | --- |

3.

Utrustning med ”optisk koppling” och med en kopplingstid på mindre än 1 ms.

| 4. | Radioutrustning med något av följande:






  a) | Kvadratur-amplitud-modulationsteknik (QAM) över nivå 1 024. |
| --- | --- | --- |

4.

Radioutrustning med något av följande:

a)

Kvadratur-amplitud-modulationsteknik (QAM) över nivå 1 024.

| b) | Ingångs- eller utgångsfrekvens som överstiger 31,8 GHz. eller









  Anmärkning: | Avsnitt 5E001.c.4.b omfattar inte ”teknik” för utrustning som konstruerats eller modifierats för användning inom frekvensband som ”tilldelats av International Telecommunications Union (ITU)” för radiokommunikationstjänster men inte för radiobestämning. |
| --- | --- | --- |

b)

Ingångs- eller utgångsfrekvens som överstiger 31,8 GHz. eller

Anmärkning:

| c) | Arbetar i frekvensbandet 1,5–87,5 MHz och har adaptiv teknik som dämpar en interfererande signal med mer än 15 dB. eller |
| --- | --- |

c)

Arbetar i frekvensbandet 1,5–87,5 MHz och har adaptiv teknik som dämpar en interfererande signal med mer än 15 dB. eller

| 5. | Används inte. |
| --- | --- |

5.

Används inte.

| 6. | Mobil utrustning med samtliga följande egenskaper:






  a) | Arbetar på en optisk våglängd som är minst 200 nm och högst 400 nm. och |
| --- | --- | --- |

6.

Mobil utrustning med samtliga följande egenskaper:

a)

Arbetar på en optisk våglängd som är minst 200 nm och högst 400 nm. och

| b) | Arbetar som ett ”lokalt nät”. |
| --- | --- |

b)

Arbetar som ett ”lokalt nät”.

| d) | ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av förstärkare i form av ”monolitiska integrerade mikrovågskretsar” (”MMIC”-förstärkare) som är speciellt konstruerade för telekommunikation och som uppfyller något av följande:


  Teknisk anmärkning:



  I samband med avsnitt 5E001.d kan parametern maximal toppeffekt (peak saturated power output) på ett produktdatablad också anges som uteffekt, mättad topputeffekt, maximal uteffekt, utgångstoppeffekt, eller maximal topputeffekt (PEP).








  1. | De är specificerade för frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 6,8 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 15 % och som har något av följande:








  a) | En maximal toppeffekt på mer än 75 W (48,75 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 2,9 GHz. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av förstärkare i form av ”monolitiska integrerade mikrovågskretsar” (”MMIC”-förstärkare) som är speciellt konstruerade för telekommunikation och som uppfyller något av följande:

Teknisk anmärkning:

I samband med avsnitt 5E001.d kan parametern maximal toppeffekt (peak saturated power output) på ett produktdatablad också anges som uteffekt, mättad topputeffekt, maximal uteffekt, utgångstoppeffekt, eller maximal topputeffekt (PEP).

1.

De är specificerade för frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 6,8 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 15 % och som har något av följande:

a)

En maximal toppeffekt på mer än 75 W (48,75 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,7 GHz men inte 2,9 GHz.

| b) | En maximal toppeffekt på mer än 55 W (47,4 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,9 GHz men inte 3,2 GHz. |
| --- | --- |

b)

En maximal toppeffekt på mer än 55 W (47,4 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 2,9 GHz men inte 3,2 GHz.

| c) | En maximal toppeffekt på mer än 40 W (46 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,2 GHz men inte 3,7 GHz. eller |
| --- | --- |

c)

En maximal toppeffekt på mer än 40 W (46 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,2 GHz men inte 3,7 GHz. eller

| d) | En maximal toppeffekt på mer än 20 W (43 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,7 GHz men inte 6,8 GHz. |
| --- | --- |

d)

En maximal toppeffekt på mer än 20 W (43 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 3,7 GHz men inte 6,8 GHz.

| 2. | De är specificerade för frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 16 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 10 % och som har något av följande:








  a) | En maximal toppeffekt på mer än 10 W (40 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 8,5 GHz. eller |
| --- | --- | --- |

2.

De är specificerade för frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 16 GHz med en ”relativ bandbredd” som är större än 10 % och som har något av följande:

a)

En maximal toppeffekt på mer än 10 W (40 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 6,8 GHz men inte 8,5 GHz. eller

| b) | En maximal toppeffekt på mer än 5 W (37 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 8,5 GHz men inte 16 GHz. |
| --- | --- |

b)

En maximal toppeffekt på mer än 5 W (37 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 8,5 GHz men inte 16 GHz.

| 3. | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 3 W (34,77 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 16 GHz men inte 31,8 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %. |
| --- | --- |

3.

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 3 W (34,77 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 16 GHz men inte 31,8 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %.

| 4. | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 31,8 GHz men inte 37 GHz. |
| --- | --- |

4.

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 31,8 GHz men inte 37 GHz.

| 5. | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 1 W (30 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 37 GHz men inte 43,5 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %. |
| --- | --- |

5.

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 1 W (30 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 37 GHz men inte 43,5 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %.

| 6. | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 31,62 mW (15 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 43,5 GHz men inte 75 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %. |
| --- | --- |

6.

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 31,62 mW (15 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 43,5 GHz men inte 75 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 10 %.

| 7. | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 10 mW (10 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 75 GHz men inte 90 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 5 %. eller |
| --- | --- |

7.

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 10 mW (10 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 75 GHz men inte 90 GHz, och med en ”relativ bandbredd” på över 5 %. eller

| 8. | De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 90 GHz. |
| --- | --- |

8.

De är specificerade för drift med en maximal toppeffekt på mer än 0,1 nW (–70 dBm) vid alla frekvenser som överstiger 90 GHz.

| e) | ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av elektroniska enheter och kretsar, som är speciellt konstruerade för telekommunikation och som innehåller komponenter tillverkade av ”supraledande” material, speciellt konstruerade för drift vid temperaturer under den ”kritiska temperaturen” för åtminstone en av dess ”supraledande” beståndsdelar, och som är försedda med något av följande:






  1. | Strömomkoppling i digitala kretsar med användning av ”supraledande” grindar och där produkten av grindfördröjningstiden per grind (i sekunder) och effektförlusten per grind (i watt) är mindre än 10–14 J. eller |
| --- | --- | --- |

e)

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av elektroniska enheter och kretsar, som är speciellt konstruerade för telekommunikation och som innehåller komponenter tillverkade av ”supraledande” material, speciellt konstruerade för drift vid temperaturer under den ”kritiska temperaturen” för åtminstone en av dess ”supraledande” beståndsdelar, och som är försedda med något av följande:

1.

Strömomkoppling i digitala kretsar med användning av ”supraledande” grindar och där produkten av grindfördröjningstiden per grind (i sekunder) och effektförlusten per grind (i watt) är mindre än 10–14 J. eller

| 2. | Frekvensval för alla frekvenser med användning av resonanskretsar med Q-värden som överstiger 10 000. |
| --- | --- |

2.

Frekvensval för alla frekvenser med användning av resonanskretsar med Q-värden som överstiger 10 000.

5E101
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling”, ”produktion” eller ”utveckling” av utrustning som specificeras i 5A101.

Del 2 – ”INFORMATIONSSÄKERHET”

| Anmärkning 1: | Används inte. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Kategori 5 del 2 omfattar inte varor som åtföljer användaren för dennes personliga bruk. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Kryptografiska anmärkningar:



  Avsnitt 5A002, 5D002.a.1, 5D002.b och 5D002.c.1 omfattar inte följande produkter:








  a) | Produkter som uppfyller allt av följande:








  1. | De är allmänt tillgängliga för gemene man genom att de säljs från lager via en detaljists försäljningsställe utan restriktioner på något av följande sätt:








  a) | Transaktioner över disk. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Anmärkning 3:

Avsnitt 5A002, 5D002.a.1, 5D002.b och 5D002.c.1 omfattar inte följande produkter:

a)

Produkter som uppfyller allt av följande:

1.

De är allmänt tillgängliga för gemene man genom att de säljs från lager via en detaljists försäljningsställe utan restriktioner på något av följande sätt:

a)

Transaktioner över disk.

| b) | Postorderförsäljning. |
| --- | --- |

b)

Postorderförsäljning.

| c) | Elektroniska transaktioner. eller |
| --- | --- |

c)

Elektroniska transaktioner. eller

| d) | Transaktioner som genomförs via telefonsamtal. |
| --- | --- |

d)

Transaktioner som genomförs via telefonsamtal.

| 2. | Den kryptografiska funktionaliteten kan inte lätt ändras av användaren. |
| --- | --- |

2.

Den kryptografiska funktionaliteten kan inte lätt ändras av användaren.

| 3. | den kan installeras av användaren utan väsentlig medverkan av försäljaren, och |
| --- | --- |

3.

den kan installeras av användaren utan väsentlig medverkan av försäljaren, och

| 4. | Närmare uppgifter om varorna finns tillgängliga vid behov och ska på begäran lämnas till de behöriga myndigheterna i den EU-medlemsstat där exportören är etablerad i syfte att säkerställa att villkoren i punkterna 1–3 ovan är uppfyllda. |
| --- | --- |

4.

Närmare uppgifter om varorna finns tillgängliga vid behov och ska på begäran lämnas till de behöriga myndigheterna i den EU-medlemsstat där exportören är etablerad i syfte att säkerställa att villkoren i punkterna 1–3 ovan är uppfyllda.

| b) | Maskinvarukomponenter eller ’exekverbar programvara’, till befintliga enheter som beskrivs i led a i denna anmärkning, som har konstruerats för dessa befintliga enheter och som uppfyller allt av följande:








  1. | ”Informationssäkerhet” är inte komponentens eller den ’exekverbara programvarans’ primära funktion eller funktioner. |
| --- | --- | --- |

b)

Maskinvarukomponenter eller ’exekverbar programvara’, till befintliga enheter som beskrivs i led a i denna anmärkning, som har konstruerats för dessa befintliga enheter och som uppfyller allt av följande:

1.

”Informationssäkerhet” är inte komponentens eller den ’exekverbara programvarans’ primära funktion eller funktioner.

| 2. | Komponenten eller den ’exekverbara programvaran’ ändrar inte någon kryptografisk funktionalitet hos de befintliga enheterna, eller lägger till nya kryptografiska funktionaliteter i de befintliga enheterna. |
| --- | --- |

2.

Komponenten eller den ’exekverbara programvaran’ ändrar inte någon kryptografisk funktionalitet hos de befintliga enheterna, eller lägger till nya kryptografiska funktionaliteter i de befintliga enheterna.

| 3. | Komponentens eller den ’exekverbara programvarans’ funktionsuppsättning är fast och inte konstruerad eller modifierad enligt kundens specifikationer. och |
| --- | --- |

3.

Komponentens eller den ’exekverbara programvarans’ funktionsuppsättning är fast och inte konstruerad eller modifierad enligt kundens specifikationer. och

| 4. | När de behöriga myndigheterna i den EU-medlemsstat där exportören är etablerad finner att det är nödvändigt ska detaljer om komponenten eller den ’exekverbara programvaran’ och detaljer om relevanta slutprodukter finnas tillgängliga och lämnas till den behöriga myndigheten på begäran, för att garantera att de villkor som beskrivs ovan är uppfyllda. |
| --- | --- |

4.

När de behöriga myndigheterna i den EU-medlemsstat där exportören är etablerad finner att det är nödvändigt ska detaljer om komponenten eller den ’exekverbara programvaran’ och detaljer om relevanta slutprodukter finnas tillgängliga och lämnas till den behöriga myndigheten på begäran, för att garantera att de villkor som beskrivs ovan är uppfyllda.

Teknisk anmärkning:

I samband med den kryptografiska anmärkningen betyder ’exekverbar programvara’
  ”programvara” på exekverbart format från en befintlig maskinvarukomponent som undantas från avsnitt 5A002 genom den kryptografiska anmärkningen.

| Anmärkning: | ’Exekverbar programvara’ omfattar inte kompletta binärer av ”programvara” som körs på en slutprodukt. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Anmärkning till den kryptografiska anmärkningen:

| 1. | För att uppfylla led a i anmärkning 3 ska allt av följande vara uppfyllt:








  a) | Produkten är av potentiellt intresse för en bred krets av individer och företag. och |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Produkten är av potentiellt intresse för en bred krets av individer och företag. och

| b) | Pris och information om produktens huvudsakliga funktionaliteter finns tillgängliga före köp utan att köparen måste fråga en försäljare eller leverantör. En enkel förfrågan om pris anses inte vara en sådan fråga. |
| --- | --- |

b)

Pris och information om produktens huvudsakliga funktionaliteter finns tillgängliga före köp utan att köparen måste fråga en försäljare eller leverantör. En enkel förfrågan om pris anses inte vara en sådan fråga.

| 2. | Vid fastställandet av giltigheten av led a i anmärkning 3 får de behöriga myndigheterna ta i beaktande relevanta faktorer som kvantitet, pris, nödvändiga tekniska färdigheter, befintliga försäljningskanaler, typiska kunder, typisk användning eller eventuella utestängande åtgärder från leverantörens sida. |
| --- | --- |

2.

5A2System, utrustning och komponenter

5A002System, utrustning och komponenter för ”informationssäkerhet” enligt följande:

| ANM.: | För kontrollen av mottagare för ”satellitnavigeringssystem” som innehåller eller utför dekryptering se avsnitt 7A005, och för därtill hörande ”programvara” och ”teknik” för dekryptering, se avsnitten 7D005 och 7E001. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Konstruerade eller modifierade för att utnyttja ’kryptografi för datasekretess’ med en ’beskriven säkerhetsalgoritm’, där denna krypteringsmöjlighet kan användas, har aktiverats eller kan aktiveras på något annat sätt än genom säker ”kryptografisk aktivering”, enligt följande:






  1. | Produkter med ”informationssäkerhet” som primär funktion. |
| --- | --- | --- |

a)

Konstruerade eller modifierade för att utnyttja ’kryptografi för datasekretess’ med en ’beskriven säkerhetsalgoritm’, där denna krypteringsmöjlighet kan användas, har aktiverats eller kan aktiveras på något annat sätt än genom säker ”kryptografisk aktivering”, enligt följande:

1.

Produkter med ”informationssäkerhet” som primär funktion.

| 2. | System, utrustningar och komponenter för digital kommunikation eller nätverkstjänster som inte specificeras i avsnitt 5A002.a.1. |
| --- | --- |

2.

System, utrustningar och komponenter för digital kommunikation eller nätverkstjänster som inte specificeras i avsnitt 5A002.a.1.

| 3. | Datorer, andra produkter med lagring eller bearbetning av information som primär funktion, och komponenter till dessa, som inte specificeras i avsnitt 5A002.a.1 eller 5A002.a.2.








  ANM.: | För operativsystem, se även avsnitt 5D002.a.1 och 5D002.c.1. |
| --- | --- | --- |

3.

Datorer, andra produkter med lagring eller bearbetning av information som primär funktion, och komponenter till dessa, som inte specificeras i avsnitt 5A002.a.1 eller 5A002.a.2.

ANM.:

| 4. | Produkter som inte specificeras i avsnitt 5A002.a.1–5A002.a.3, där ’kryptografi för datasekretess’ med en ’beskriven säkerhetsalgoritm’ uppfyller allt av följande:






  a) | Den stöder en icke-primär funktion hos produkten. och |
| --- | --- | --- |

4.

Produkter som inte specificeras i avsnitt 5A002.a.1–5A002.a.3, där ’kryptografi för datasekretess’ med en ’beskriven säkerhetsalgoritm’ uppfyller allt av följande:

a)

Den stöder en icke-primär funktion hos produkten. och

| b) | Den utförs av integrerad utrustning eller ”programvara”, vilken som fristående produkt skulle specificeras i kategori 5 del 2. |
| --- | --- |

b)

Den utförs av integrerad utrustning eller ”programvara”, vilken som fristående produkt skulle specificeras i kategori 5 del 2.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I avsnitt 5A002.a avses med ’kryptografi för datasekretess’
  ”kryptografi” som utnyttjar digital teknik och utför någon annan kryptografisk funktion än följande:








  a) | ”Autentisering”. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

”Autentisering”.

| b) | Digital signatur |
| --- | --- |

b)

Digital signatur

| c) | Dataintegritet. |
| --- | --- |

c)

Dataintegritet.

| d) | Oavvislighet. |
| --- | --- |

d)

Oavvislighet.

| e) | Hantering av digitala rättigheter, inklusive exekvering av kopieringsskyddad ”programvara”. |
| --- | --- |

e)

Hantering av digitala rättigheter, inklusive exekvering av kopieringsskyddad ”programvara”.

| f) | Kryptering eller dekryptering som stöd till underhållning, kommersiella massutsändningar eller hantering av patientjournaler. eller |
| --- | --- |

f)

Kryptering eller dekryptering som stöd till underhållning, kommersiella massutsändningar eller hantering av patientjournaler. eller

| g) | Nyckelhantering som stöder någon av de funktioner som beskrivs i a)–f) ovan. |
| --- | --- |

g)

Nyckelhantering som stöder någon av de funktioner som beskrivs i a)–f) ovan.

| 2. | Med ’beskriven säkerhetsalgoritm’ avses i avsnitt 5A002.a något av följande:








  a) | En ”symmetrisk algoritm” med en nyckellängd som överstiger 56 bitar, paritetsbitar ej inräknade. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

En ”symmetrisk algoritm” med en nyckellängd som överstiger 56 bitar, paritetsbitar ej inräknade.

| b) | En ”asymmetrisk algoritm” där algoritmens säkerhet baseras på något av följande:








  1. | Faktorisering av heltal utöver 512 bitar (t.ex. RSA). |
| --- | --- | --- |

b)

En ”asymmetrisk algoritm” där algoritmens säkerhet baseras på något av följande:

1.

Faktorisering av heltal utöver 512 bitar (t.ex. RSA).

| 2. | Beräkning av diskreta logaritmer i en multiplikativ grupp i en ändlig kropp som är större än 512 bitar (t.ex. Diffie-Hellman över Z/pZ). eller |
| --- | --- |

2.

Beräkning av diskreta logaritmer i en multiplikativ grupp i en ändlig kropp som är större än 512 bitar (t.ex. Diffie-Hellman över Z/pZ). eller

| 3. | Diskreta logaritmer i någon annan grupp än de som anges i punkt b.2, med mer än 112 bitar (t.ex. Diffie-Hellman över en elliptisk kurva). eller |
| --- | --- |

3.

Diskreta logaritmer i någon annan grupp än de som anges i punkt b.2, med mer än 112 bitar (t.ex. Diffie-Hellman över en elliptisk kurva). eller

| c) | En ”asymmetrisk algoritm” där algoritmens säkerhet baseras på något av följande:








  1. | Problem med kortaste eller närmaste vektor i samband med gitter (t.ex. NewHope, Frodo, NTRUEncrypt, Kyber, Titanium). |
| --- | --- | --- |

c)

En ”asymmetrisk algoritm” där algoritmens säkerhet baseras på något av följande:

1.

Problem med kortaste eller närmaste vektor i samband med gitter (t.ex. NewHope, Frodo, NTRUEncrypt, Kyber, Titanium).

| 2. | Hitta isogenier mellan supersingulära elliptiska kurvor (t.ex. SIKE (Supersingular Isogeny Key Encapsulation). eller |
| --- | --- |

2.

Hitta isogenier mellan supersingulära elliptiska kurvor (t.ex. SIKE (Supersingular Isogeny Key Encapsulation). eller

| 3. | Avkodning av slumpvisa koder (t.ex. McEliece, Niederreiter). |
| --- | --- |

3.

Avkodning av slumpvisa koder (t.ex. McEliece, Niederreiter).

Teknisk anmärkning:

En algoritm som beskrivs genom teknisk anmärkning 2.c kan sägas vara postkvant, kvantumsäker eller kvantumresistent.

| Anmärkning 1: | När den behöriga myndigheten i det land där exportören är etablerad finner att det är nödvändigt ska detaljer om produkter finnas tillgängliga och lämnas till den myndigheten på begäran, för att fastställa något av följande:








  a) | Huruvida produkten uppfyller kriterierna i avsnitt 5A002.a.1–5A002.a.4. eller |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1:

a)

Huruvida produkten uppfyller kriterierna i avsnitt 5A002.a.1–5A002.a.4. eller

| b) | Huruvida krypteringsmöjligheten för datasekretess som anges i avsnitt 5A002.a kan användas utan ”kryptografisk aktivering”. |
| --- | --- |

b)

Huruvida krypteringsmöjligheten för datasekretess som anges i avsnitt 5A002.a kan användas utan ”kryptografisk aktivering”.

| Anmärkning 2: | Avsnitt 5A002.a omfattar inte följande produkter, eller speciellt konstruerade komponenter för ”informationssäkerhet” till dessa:








  a) | Smartkort och smartkorts-’läsare/skrivare’ enligt följande:








  1. | Ett smartkort eller en elektroniskt läsbar personhandling (t.ex. periodkort, e-pass) som uppfyller något av följande:








  a) | Krypteringsmöjligheten uppfyller allt av följande:








  1. | Den kan enbart användas i något av följande:








  a) | Utrustning eller system som inte beskrivs i avsnitt 5A002.a.1–5A002.a.4. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Smartkort och smartkorts-’läsare/skrivare’ enligt följande:

1.

Ett smartkort eller en elektroniskt läsbar personhandling (t.ex. periodkort, e-pass) som uppfyller något av följande:

a)

Krypteringsmöjligheten uppfyller allt av följande:

1.

Den kan enbart användas i något av följande:

a)

Utrustning eller system som inte beskrivs i avsnitt 5A002.a.1–5A002.a.4.

| b) | Utrustning eller system som inte använder ’kryptografi för datasekretess’ med en ’beskriven säkerhetsalgoritm’. eller |
| --- | --- |

b)

Utrustning eller system som inte använder ’kryptografi för datasekretess’ med en ’beskriven säkerhetsalgoritm’. eller

| c) | Utrustning eller system, undantagna från avsnitt 5A002.a genom punkterna b–f i denna anmärkning. och |
| --- | --- |

c)

Utrustning eller system, undantagna från avsnitt 5A002.a genom punkterna b–f i denna anmärkning. och

| 2. | Den kan inte omprogrammeras för någon annan användning. eller: |
| --- | --- |

2.

Den kan inte omprogrammeras för någon annan användning. eller:

| b) | Har allt av följande:








  1. | De är särskilt konstruerade och kan enbart användas för att möjliggöra skydd av ’personuppgifter’ som är lagrade på dem. |
| --- | --- | --- |

b)

Har allt av följande:

1.

De är särskilt konstruerade och kan enbart användas för att möjliggöra skydd av ’personuppgifter’ som är lagrade på dem.

| 2. | De har blivit eller kan enbart personanpassas för offentliga eller kommersiella transaktioner eller personidentifiering. och |
| --- | --- |

2.

De har blivit eller kan enbart personanpassas för offentliga eller kommersiella transaktioner eller personidentifiering. och

| 3. | Krypteringsmöjligheterna är inte åtkomliga för användaren. |
| --- | --- |

3.

Krypteringsmöjligheterna är inte åtkomliga för användaren.

Teknisk anmärkning:

’Personuppgifter’ omfattar alla uppgifter som är specifika för en viss person eller enhet, såsom lagrat penningbelopp och uppgifter som behövs för ”autentisering”.

| 2. | ’Läsare/skrivare’ som är särskilt konstruerade eller modifierade och enbart kan användas för de produkter som nämns i punkt a.1 i denna anmärkning.



  Teknisk anmärkning:




  ’Läsare/skrivare’ omfattar utrustning som kommunicerar med smartkort eller elektroniskt läsbara handlingar via ett nätverk. |
| --- | --- |

2.

’Läsare/skrivare’ som är särskilt konstruerade eller modifierade och enbart kan användas för de produkter som nämns i punkt a.1 i denna anmärkning.

Teknisk anmärkning:

’Läsare/skrivare’ omfattar utrustning som kommunicerar med smartkort eller elektroniskt läsbara handlingar via ett nätverk.

| b) | Kryptografisk utrustning som är särskilt konstruerad och begränsad för bankändamål eller ’penningtransaktioner’.



  Teknisk anmärkning:




  ’Penningtransaktioner’ i avsnitt 5A002.a. Anmärkning 2.b omfattar insamling och betalning av färdbiljetter eller kreditfunktioner. |
| --- | --- |

b)

Kryptografisk utrustning som är särskilt konstruerad och begränsad för bankändamål eller ’penningtransaktioner’.

Teknisk anmärkning:

’Penningtransaktioner’ i avsnitt 5A002.a. Anmärkning 2.b omfattar insamling och betalning av färdbiljetter eller kreditfunktioner.

| c) | Bärbara eller mobila radiotelefoner för civil användning (t.ex. för användning i civila kommersiella cellulära radiokommunikationssystem) och som inte medger överföring av krypterade data direkt till en annan radiotelefon eller utrustning (annan än utrustning för radioaccessnät [RAN]) eller utväxling av krypterade data genom RAN-utrustning (t.ex. radionätkontroller [RNC] eller basstationskontroller [BSC]). |
| --- | --- |

c)

Bärbara eller mobila radiotelefoner för civil användning (t.ex. för användning i civila kommersiella cellulära radiokommunikationssystem) och som inte medger överföring av krypterade data direkt till en annan radiotelefon eller utrustning (annan än utrustning för radioaccessnät [RAN]) eller utväxling av krypterade data genom RAN-utrustning (t.ex. radionätkontroller [RNC] eller basstationskontroller [BSC]).

| d) | Trådlös telefonutrustning som inte medger kryptering från början till slut och där den maximala effektiva räckvidden av en oförstärkt trådlös operation (t.ex. ett enkelt hopp utan relä mellan terminal och basstation) är mindre än 400 meter enligt tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

d)

Trådlös telefonutrustning som inte medger kryptering från början till slut och där den maximala effektiva räckvidden av en oförstärkt trådlös operation (t.ex. ett enkelt hopp utan relä mellan terminal och basstation) är mindre än 400 meter enligt tillverkarens specifikationer.

| e) | Bärbara eller mobila radiotelefoner och liknande kundanpassade trådlösa anordningar för civil användning, som enbart tillämpar publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder (med undantag av funktioner för bekämpning av piratverksamhet, vilka kan vara opublicerade) och som också följer villkoren i punkterna a.2–a.4 i den kryptografiska anmärkningen (anmärkning 3 i kategori 5 del 2), som har kundanpassats för en specifik civil industriell tillämpning med egenskaper som inte påverkar funktionen hos dessa ursprungligen icke-kundanpassade anordningar. |
| --- | --- |

e)

Bärbara eller mobila radiotelefoner och liknande kundanpassade trådlösa anordningar för civil användning, som enbart tillämpar publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder (med undantag av funktioner för bekämpning av piratverksamhet, vilka kan vara opublicerade) och som också följer villkoren i punkterna a.2–a.4 i den kryptografiska anmärkningen (anmärkning 3 i kategori 5 del 2), som har kundanpassats för en specifik civil industriell tillämpning med egenskaper som inte påverkar funktionen hos dessa ursprungligen icke-kundanpassade anordningar.

| f) | Produkter där funktionaliteten för ”informationssäkerhet” är begränsad till trådlös funktionalitet för ”personligt nät” och som enbart tillämpar publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder. |
| --- | --- |

f)

Produkter där funktionaliteten för ”informationssäkerhet” är begränsad till trådlös funktionalitet för ”personligt nät” och som enbart tillämpar publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder.

| g) | Utrustning för radioaccessnät (RAN) för mobil telekommunikation som konstruerats för civilt bruk och som också uppfyller bestämmelserna i punkterna a.2–a.4 i den kryptografiska anmärkningen (anmärkning 3 i kategori 5 del 2), och som har en uteffekt i radiofrekvensområdet som är begränsad till 0,1 W (20 dBm) eller mindre, och som stöder 16 eller färre samtidiga användare. |
| --- | --- |

g)

Utrustning för radioaccessnät (RAN) för mobil telekommunikation som konstruerats för civilt bruk och som också uppfyller bestämmelserna i punkterna a.2–a.4 i den kryptografiska anmärkningen (anmärkning 3 i kategori 5 del 2), och som har en uteffekt i radiofrekvensområdet som är begränsad till 0,1 W (20 dBm) eller mindre, och som stöder 16 eller färre samtidiga användare.

| h) | Routrar, switchar, gateways eller reläer där funktionaliteten för ”informationssäkerhet” är begränsad till ”drift, administration eller underhåll” som enbart tillämpar publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder. eller |
| --- | --- |

h)

Routrar, switchar, gateways eller reläer där funktionaliteten för ”informationssäkerhet” är begränsad till ”drift, administration eller underhåll” som enbart tillämpar publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder. eller

| i) | Datautrustning eller servrar för allmänna ändamål där funktionaliteten för ”informationssäkerhet” uppfyller allt av följande:








  1. | Använder endast publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder. och |
| --- | --- | --- |

i)

Datautrustning eller servrar för allmänna ändamål där funktionaliteten för ”informationssäkerhet” uppfyller allt av följande:

1.

Använder endast publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder. och

| 2. | Är något av följande:








  a) | Integrerade i en CPU som uppfyller bestämmelserna i anmärkning 3 i kategori 5 del 2. |
| --- | --- | --- |

2.

Är något av följande:

a)

Integrerade i en CPU som uppfyller bestämmelserna i anmärkning 3 i kategori 5 del 2.

| b) | Integrerade i ett operativsystem som inte specificeras i 5D002. eller |
| --- | --- |

b)

Integrerade i ett operativsystem som inte specificeras i 5D002. eller

| c) | Begränsade till utrustningens ”drift, administration eller underhåll”. |
| --- | --- |

c)

Begränsade till utrustningens ”drift, administration eller underhåll”.

| j) | Produkter speciellt konstruerade för en ’ansluten civil industriell tillämpning’ som uppfyller allt av följande:








  1. | Som är något av följande:








  a) | En nätverkskapabel ändpunktsenhet som uppfyller något av följande:








  1. | Funktionaliteten för ”informationssäkerhet” är begränsad till att skydda ’icke godtyckliga data’ eller till ”drift, administration eller underhåll”. eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

j)

Produkter speciellt konstruerade för en ’ansluten civil industriell tillämpning’ som uppfyller allt av följande:

1.

Som är något av följande:

a)

En nätverkskapabel ändpunktsenhet som uppfyller något av följande:

1.

Funktionaliteten för ”informationssäkerhet” är begränsad till att skydda ’icke godtyckliga data’ eller till ”drift, administration eller underhåll”. eller

| 2. | Enheten är begränsad till en specifik ’ansluten civil industriell tillämpning’. eller |
| --- | --- |

2.

Enheten är begränsad till en specifik ’ansluten civil industriell tillämpning’. eller

| b) | Nätverksutrustning med samtliga följande egenskaper:








  1. | Särskilt konstruerad för att kommunicera med de enheter som specificeras i punkt j.1.a ovan. och |
| --- | --- | --- |

b)

Nätverksutrustning med samtliga följande egenskaper:

1.

Särskilt konstruerad för att kommunicera med de enheter som specificeras i punkt j.1.a ovan. och

| 2. | Funktionaliteten för ”informationssäkerhet” är begränsad till att stödja den ’anslutna civila industriella tillämpningen’ av enheter som specificeras i punkt j.1.a. ovan eller drift, administration eller underhåll av denna nätverksutrustning eller av andra enheter som specificeras i punkt j i denna anmärkning. och |
| --- | --- |

2.

Funktionaliteten för ”informationssäkerhet” är begränsad till att stödja den ’anslutna civila industriella tillämpningen’ av enheter som specificeras i punkt j.1.a. ovan eller drift, administration eller underhåll av denna nätverksutrustning eller av andra enheter som specificeras i punkt j i denna anmärkning. och

| 2. | Där funktionaliteten för ”informationssäkerhet” enbart tillämpar publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder och den kryptografiska funktionaliteten inte enkelt kan ändras av användaren. |
| --- | --- |

2.

Där funktionaliteten för ”informationssäkerhet” enbart tillämpar publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder och den kryptografiska funktionaliteten inte enkelt kan ändras av användaren.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Med ’ansluten civil industriell tillämpning’ avses en annan nätansluten tillämpning för konsumenter eller civil industri än ”informationssäkerhet”, digital kommunikation, nätverks- eller datatillämpning för allmänna ändamål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med ’icke godtyckliga data’ avses sensor- eller mätdata som har direkt anknytning till ett systems stabilitet, prestanda eller fysiska mätning (t.ex. temperatur, tryck, flödeshastighet, massa, volym, spänning, fysisk plats etc.) och som användaren av enheten inte kan ändra. |
| --- | --- |

2.

| b) | En ’kryptografisk aktiveringstoken’.


  Teknisk anmärkning:



  En ’kryptografisk aktiveringstoken’ är en produkt som konstruerats eller modifierats för något av följande:








  1. | Genom ”kryptografisk aktivering” omvandla en produkt som inte specificeras i kategori 5 del 2 till en produkt som specificeras i avsnitt 5A002.a eller 5D002.c.1, och inte frigörs genom den kryptografiska anmärkningen (anmärkning 3 i kategori 5 del 2). eller |
| --- | --- | --- |

b)

En ’kryptografisk aktiveringstoken’.

Teknisk anmärkning:

En ’kryptografisk aktiveringstoken’ är en produkt som konstruerats eller modifierats för något av följande:

1.

Genom ”kryptografisk aktivering” omvandla en produkt som inte specificeras i kategori 5 del 2 till en produkt som specificeras i avsnitt 5A002.a eller 5D002.c.1, och inte frigörs genom den kryptografiska anmärkningen (anmärkning 3 i kategori 5 del 2). eller

| 2. | Genom ”kryptografisk aktivering” möjliggöra ytterligare funktionalitet som specificeras i avsnitt 5A002.a för en produkt som redan specificeras i kategori 5 del 2. |
| --- | --- |

2.

Genom ”kryptografisk aktivering” möjliggöra ytterligare funktionalitet som specificeras i avsnitt 5A002.a för en produkt som redan specificeras i kategori 5 del 2.

| c) | Konstruerade eller modifierade för att använda eller utföra ”kvantkryptografi”.


  Teknisk anmärkning:




  ”Kvantkryptografi” är även känd som kvantnyckeldistribution (QKD). |
| --- | --- |

c)

Konstruerade eller modifierade för att använda eller utföra ”kvantkryptografi”.

Teknisk anmärkning:

”Kvantkryptografi” är även känd som kvantnyckeldistribution (QKD).

| d) | Konstruerade eller modifierade för användning av kryptografisk teknik för att alstra kanaliserings-, förvrängnings- eller nätidentifikationskoder, för system som utnyttjar teknik för ultrabredbandsmodulering, och som har något av följande:






  1. | En bandbredd som överstiger 500 MHz. eller |
| --- | --- | --- |

d)

Konstruerade eller modifierade för användning av kryptografisk teknik för att alstra kanaliserings-, förvrängnings- eller nätidentifikationskoder, för system som utnyttjar teknik för ultrabredbandsmodulering, och som har något av följande:

1.

En bandbredd som överstiger 500 MHz. eller

| 2. | En ”relativ bandbredd” på minst 20 %. |
| --- | --- |

2.

En ”relativ bandbredd” på minst 20 %.

| e) | Konstruerade eller modifierade för att använda kryptografisk teknik för att generera spridningskoden för ”bandspridnings”-system, andra än de som specificeras i avsnitt 5A002.d, bland annat hoppkoden för ”hoppfrekvens” system. |
| --- | --- |

e)

Konstruerade eller modifierade för att använda kryptografisk teknik för att generera spridningskoden för ”bandspridnings”-system, andra än de som specificeras i avsnitt 5A002.d, bland annat hoppkoden för ”hoppfrekvens” system.

5A003System, utrustning och komponenter för icke-kryptografisk ”informationssäkerhet” enligt följande:

| a) | Kommunikationskabelsystem konstruerade eller modifierade för att med mekaniska, elektriska eller elektroniska metoder upptäcka olovliga, dolda intrång.








  Anmärkning: | Avsnitt 5A003.a omfattar endast säkerhet i det fysiska lagret. I avsnitt 5A003.a inkluderar det fysiska lagret lager 1 i OSI-modellen (Reference Model of Open Systems Interconnection, ISO/IEC 7498-1). |
| --- | --- | --- |

a)

Kommunikationskabelsystem konstruerade eller modifierade för att med mekaniska, elektriska eller elektroniska metoder upptäcka olovliga, dolda intrång.

Anmärkning:

| b) | Särskilt konstruerade eller modifierade för att undertrycka röjande strålning från informationsbärande signaler utöver vad som är nödvändigt för hälsa, säkerhet och standard för elektromagnetisk interferens. |
| --- | --- |

b)

Särskilt konstruerade eller modifierade för att undertrycka röjande strålning från informationsbärande signaler utöver vad som är nödvändigt för hälsa, säkerhet och standard för elektromagnetisk interferens.

5A004System, utrustning och komponenter för att övervinna, försvaga eller kringgå ”informationssäkerhet” enligt följande:

| a) | Konstruerade eller modifierade för att utföra ’kryptoanalytiska funktioner’.








  Anmärkning: | Avsnitt 5A004.a omfattar system eller utrustning som konstruerats eller modifierats för att utföra ’kryptoanalytiska funktioner’ genom reverse engineering. |
| --- | --- | --- |

a)

Konstruerade eller modifierade för att utföra ’kryptoanalytiska funktioner’.

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

’Kryptoanalytiska funktioner’ är funktioner som konstruerats för att övervinna kryptografiska mekanismer för att utvinna konfidentiella variabler eller känsliga data, inklusive klartext, lösenord eller kryptografiska nycklar.

| b) | Produkter som inte specificeras i avsnitten 4A005 eller 5A004.a, som är utformade för att utföra allt av följande:






  1. | ’Extrahera rådata’ från en dator eller kommunikationsenhet. och |
| --- | --- | --- |

b)

Produkter som inte specificeras i avsnitten 4A005 eller 5A004.a, som är utformade för att utföra allt av följande:

1.

’Extrahera rådata’ från en dator eller kommunikationsenhet. och

| 2. | Förbigå enhetens ”autentisering” eller auktorisationskontroller i syfte att utföra den funktion som beskrivs i avsnitt 5A004.b.1.


  Teknisk anmärkning:




  ’Extrahera rådata’ från en dator eller kommunikationsenhet innebär hämtning av binära data från ett lagringsmedium (t.ex. RAM, flashminne eller hårddisk) på enheten utan tolkning av enhetens operativsystem eller filsystem.









  Anmärkning 1: | Avsnitt 5A004.b omfattar inte kontrollsystem eller utrustning som är speciellt utformade för ”utveckling” eller ”produktion” av en dator eller en kommunikationsutrustning. |
| --- | --- | --- |

2.

Förbigå enhetens ”autentisering” eller auktorisationskontroller i syfte att utföra den funktion som beskrivs i avsnitt 5A004.b.1.

Teknisk anmärkning:

’Extrahera rådata’ från en dator eller kommunikationsenhet innebär hämtning av binära data från ett lagringsmedium (t.ex. RAM, flashminne eller hårddisk) på enheten utan tolkning av enhetens operativsystem eller filsystem.

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 5A004.b omfattar inte följande:








  a) | Felsökningsprogram, hypervisorer. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Felsökningsprogram, hypervisorer.

| b) | Produkter som är begränsade till logisk dataextrahering. |
| --- | --- |

b)

Produkter som är begränsade till logisk dataextrahering.

| c) | Produkter för dataextrahering som använder chip-off eller JTAG. eller |
| --- | --- |

c)

Produkter för dataextrahering som använder chip-off eller JTAG. eller

| d) | Produkter som är speciellt utformade och begränsade till jailbreak eller rootning. |
| --- | --- |

d)

Produkter som är speciellt utformade och begränsade till jailbreak eller rootning.

5B2Test-, inspektions- och produktionsutrustning

5B002Test-, inspektions- och ”produktions”utrustning för ”informationssäkerhet” enligt följande:

| a) | Utrustning särskilt konstruerad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitt 5A002, 5A003, 5A004 eller 5B002.b. |
| --- | --- |

a)

Utrustning särskilt konstruerad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitt 5A002, 5A003, 5A004 eller 5B002.b.

| b) | Mätutrustning särskilt konstruerad för att utvärdera och validera ”informationssäkerhets”-funktionerna hos utrustning som specificeras i avsnitt 5A002, 5A003 eller 5A004, eller hos ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.a eller 5D002.c. |
| --- | --- |

b)

Mätutrustning särskilt konstruerad för att utvärdera och validera ”informationssäkerhets”-funktionerna hos utrustning som specificeras i avsnitt 5A002, 5A003 eller 5A004, eller hos ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.a eller 5D002.c.

5C2Material

Ingen.

5D2Programvara

5D002
  ”Programvara” enligt följande:

| a) | ”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av något av följande:






  1. | Utrustning som specificeras i avsnitt 5A002 eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.c.1. |
| --- | --- | --- |

a)

”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av något av följande:

1.

Utrustning som specificeras i avsnitt 5A002 eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.c.1.

| 2. | Utrustning som specificeras i avsnitt 5A003 eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.c.2. eller |
| --- | --- |

2.

Utrustning som specificeras i avsnitt 5A003 eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.c.2. eller

| 3. | Utrustning eller ”programvara” enligt följande:






  a) | Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.a eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.c.3.a. |
| --- | --- | --- |

3.

Utrustning eller ”programvara” enligt följande:

a)

Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.a eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.c.3.a.

| b) | Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.b eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.c.3.b. |
| --- | --- |

b)

Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.b eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.c.3.b.

| b) | ”Programvara” som har samma egenskaper som en sådan ’kryptografisk aktiveringstoken’ som specificeras i avsnitt 5A002.b. |
| --- | --- |

b)

”Programvara” som har samma egenskaper som en sådan ’kryptografisk aktiveringstoken’ som specificeras i avsnitt 5A002.b.

| c) | ”Programvara” som har samma egenskaper som eller kan utföra eller simulera funktionerna hos något av följande:






  1. | Utrustning som specificeras i avsnitt 5A002.a, 5A002.c, 5A002.d eller 5A002.e.








  Anmärkning: | 5D002.c.1 omfattar inte ”programvara” som begränsas till ”drift, administration eller underhåll” som enbart tillämpar publicerade eller kommersiella kryptografiska standarder. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

”Programvara” som har samma egenskaper som eller kan utföra eller simulera funktionerna hos något av följande:

1.

Utrustning som specificeras i avsnitt 5A002.a, 5A002.c, 5A002.d eller 5A002.e.

Anmärkning:

| 2. | Utrustning som specificeras i avsnitt 5A003. eller |
| --- | --- |

2.

Utrustning som specificeras i avsnitt 5A003. eller

| 3. | Utrustning enligt följande:






  a) | Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.a. |
| --- | --- | --- |

3.

Utrustning enligt följande:

a)

Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.a.

| b) | Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.b.








  Anmärkning: | Avsnitt 5D002.c.3.b omfattar inte ”intrångsprogram”. |
| --- | --- | --- |

b)

Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.b.

Anmärkning:

| d) | Används inte. |
| --- | --- |

d)

Används inte.

5E2Teknik

5E002
  ”Teknik” enligt följande:

| a) | ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 5A002, 5A003, 5A004 eller 5B002 eller av ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.a eller 5D002.c.








  Anmärkning: | Avsnitt 5E002.a omfattar inte ”teknik” för produkter som specificeras i avsnitten 5A004.b., 5D002.a.3.b eller 5D002.c.3.b. |
| --- | --- | --- |

a)

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 5A002, 5A003, 5A004 eller 5B002 eller av ”programvara” som specificeras i avsnitt 5D002.a eller 5D002.c.

Anmärkning:

| b) | ”Teknik” som har samma egenskaper som en sådan ’kryptografisk aktiveringstoken’ som specificeras i avsnitt 5A002.b. |
| --- | --- |

b)

”Teknik” som har samma egenskaper som en sådan ’kryptografisk aktiveringstoken’ som specificeras i avsnitt 5A002.b.

| Anmärkning: | Avsnitt 5E002 omfattar tekniska data om ”informationssäkerhet” som är resultatet av förfaranden som genomförts för att utvärdera eller bestämma implementeringen av de funktioner, egenskaper eller tekniker som specificeras i kategori 5 del 2. |
| --- | --- |

Anmärkning:

DEL VIII

Kategori 6

KATEGORI 6 – SENSORER OCH LASRAR

6ASystem, utrustning och komponenter

6A001Akustiska system, utrustningar och komponenter enligt följande:

| a) | Marina akustiska system, utrustningar samt komponenter som särskilt konstruerats för dessa enligt följande:






  1. | Aktiva (sändande eller sändande och mottagande) system, utrustningar samt komponenter som särskilt konstruerats för dessa, enligt följande:








  Anmärkning: | Avsnitt 6A001.a.1 omfattar inte följande utrustning:








  a) | Ekolod som arbetar vertikalt under apparaturen och inte innehåller någon avsökande funktion som överstiger ± 20o, och som är begränsade till att mäta vattendjup, avståndet till sjunkna föremål eller att söka fisk. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Marina akustiska system, utrustningar samt komponenter som särskilt konstruerats för dessa enligt följande:

1.

Aktiva (sändande eller sändande och mottagande) system, utrustningar samt komponenter som särskilt konstruerats för dessa, enligt följande:

Anmärkning:

a)

Ekolod som arbetar vertikalt under apparaturen och inte innehåller någon avsökande funktion som överstiger ± 20o, och som är begränsade till att mäta vattendjup, avståndet till sjunkna föremål eller att söka fisk.

| b) | Riktade vågor, enligt följande:








  1. | Riktade vågor för nödsändningar. |
| --- | --- | --- |

b)

Riktade vågor, enligt följande:

1.

Riktade vågor för nödsändningar.

| 2. | Ljudgivare som särskilt konstruerats för förflyttning eller för att återkomma till en undervattensposition. |
| --- | --- |

2.

Ljudgivare som särskilt konstruerats för förflyttning eller för att återkomma till en undervattensposition.

| a) | Akustisk utrustning konstruerad för kartläggning av havsbottnen enligt följande:






  1. | Kartläggningsutrustning för ytfartyg som konstruerats för topografisk kartläggning av havsbottnen och har samtliga följande egenskaper:






  a) | Konstruerad för att kunna mäta vid en vinkel som överstiger 20o från vertikallinjen. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Akustisk utrustning konstruerad för kartläggning av havsbottnen enligt följande:

1.

Kartläggningsutrustning för ytfartyg som konstruerats för topografisk kartläggning av havsbottnen och har samtliga följande egenskaper:

a)

Konstruerad för att kunna mäta vid en vinkel som överstiger 20o från vertikallinjen.

| b) | Konstruerade för att mäta havsbottnens topografi där havsbottnen ligger på större djup än 600 meter. |
| --- | --- |

b)

Konstruerade för att mäta havsbottnens topografi där havsbottnen ligger på större djup än 600 meter.

| c) | En ’lodupplösning’ som är mindre än 2. och |
| --- | --- |

c)

En ’lodupplösning’ som är mindre än 2. och

| d) | ’Förbättring’ av djup-”noggrannheten” genom kompensation för allt följande:






  1. | Den akustiska sensorns rörelse. |
| --- | --- | --- |

d)

’Förbättring’ av djup-”noggrannheten” genom kompensation för allt följande:

1.

Den akustiska sensorns rörelse.

| 2. | Fortplantningen i vattnet från sensorn till havsbottnen och tillbaka. och |
| --- | --- |

2.

Fortplantningen i vattnet från sensorn till havsbottnen och tillbaka. och

| 3. | Ljudhastigheten vid sensorn. |
| --- | --- |

3.

Ljudhastigheten vid sensorn.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Med ’lodupplösning’ avses svepets bredd (grader) dividerat med högsta antal lodningar per svep. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I ’förbättring’ ingår förmågan att kompensera genom yttre medel. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Utrustning konstruerad för kartläggning under vatten som konstruerats för topografisk kartläggning av havsbottnen och har någon av följande egenskaper:


  Teknisk anmärkning:



  Den akustiska sensorns tryckklassificering avgör djupklassificeringen för den utrustning som specificeras i avsnitt 6A001.a.1.a.2.







  a) | Har allt av följande:






  1. | Konstruerad eller modifierad för att arbeta på större djup än 300 m. och |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Utrustning konstruerad för kartläggning under vatten som konstruerats för topografisk kartläggning av havsbottnen och har någon av följande egenskaper:

Teknisk anmärkning:

Den akustiska sensorns tryckklassificering avgör djupklassificeringen för den utrustning som specificeras i avsnitt 6A001.a.1.a.2.

a)

Har allt av följande:

1.

Konstruerad eller modifierad för att arbeta på större djup än 300 m. och

| 2. | En ’lodningshastighet’ som är högre än 3 800 m/s. eller |
| --- | --- |

2.

En ’lodningshastighet’ som är högre än 3 800 m/s. eller

Teknisk anmärkning:

Med ’lodningshastighet’ avses produkten av den maxhastighet (m/s) med vilken sensorn kan arbeta och högsta antal lodningar per svep, med antagandet att täckningen är 100 %. För system som utför lodningar i två riktningar (3D-sonarer) ska den maximala ’lodningshastigheten’ i vardera riktningen användas.

| b) | Kartläggningsutrustning som inte specificeras i 6A001.a.1.a.2.a, med alla följande egenskaper:






  1. | Konstruerad eller modifierad för att arbeta på större djup än 100 m. |
| --- | --- | --- |

b)

Kartläggningsutrustning som inte specificeras i 6A001.a.1.a.2.a, med alla följande egenskaper:

1.

Konstruerad eller modifierad för att arbeta på större djup än 100 m.

| 2. | Konstruerad för att kunna mäta vid en vinkel som överstiger 20o från vertikallinjen. |
| --- | --- |

2.

Konstruerad för att kunna mäta vid en vinkel som överstiger 20o från vertikallinjen.

| 3. | Något av följande:






  a) | Har en arbetsfrekvens under 350 kHz. eller |
| --- | --- | --- |

3.

Något av följande:

a)

Har en arbetsfrekvens under 350 kHz. eller

| b) | Konstruerad för att mäta havsbottnens topografi med en räckvidd på mer än 200 m från den akustiska sensorn, och |
| --- | --- |

b)

Konstruerad för att mäta havsbottnens topografi med en räckvidd på mer än 200 m från den akustiska sensorn, och

| 4. | ’Förbättring’ av djup-”noggrannheten” genom kompensation för allt av följande:






  a) | Den akustiska sensorns rörelse. |
| --- | --- | --- |

4.

’Förbättring’ av djup-”noggrannheten” genom kompensation för allt av följande:

a)

Den akustiska sensorns rörelse.

| b) | Fortplantningen i vattnet från sensorn till havsbottnen och tillbaka. och |
| --- | --- |

b)

Fortplantningen i vattnet från sensorn till havsbottnen och tillbaka. och

| c) | Ljudhastigheten vid sensorn. |
| --- | --- |

c)

Ljudhastigheten vid sensorn.

| 3. | Sidoskannande sonar (SSS) eller syntetisk apertursonar (SAS) som konstruerats för avbildning av havsbottnen och som har samtliga följande egenskaper, samt särskilt utformade akustiska system för sändande och mottagande för dessa:






  a) | Konstruerad eller modifierad för att arbeta på större djup än 500 m. |
| --- | --- | --- |

3.

Sidoskannande sonar (SSS) eller syntetisk apertursonar (SAS) som konstruerats för avbildning av havsbottnen och som har samtliga följande egenskaper, samt särskilt utformade akustiska system för sändande och mottagande för dessa:

a)

Konstruerad eller modifierad för att arbeta på större djup än 500 m.

| b) | En ’yttäckningshastighet’ som är högre än 570 m2/s vid drift vid maximal räckvidd med en ’upplösning i längdled’ som är mindre än 15 cm. och |
| --- | --- |

b)

En ’yttäckningshastighet’ som är högre än 570 m2/s vid drift vid maximal räckvidd med en ’upplösning i längdled’ som är mindre än 15 cm. och

| c) | En ’upplösning i tvärled’ som är mindre än 15 cm. |
| --- | --- |

c)

En ’upplösning i tvärled’ som är mindre än 15 cm.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Yttäckningshastigheten’ (m2/s) är två gånger produkten av sonarräckvidden (m) och den maxhastighet (m/s) vid vilken sensorn kan arbeta vid den räckvidden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Upplösningen i längdled’ (cm), endast för SSS, är lika med produkten av azimutens (horisontell) lobbredd (grader), sonarräckvidd (m) och 0,873. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ’Upplösningen i tvärled’ (cm) är lika med 75 dividerat med signalens bandbredd (kHz). |
| --- | --- |

3.

| b) | System eller matriser för sändande och mottagande, konstruerade för att upptäcka eller lokalisera föremål, med någon av följande egenskaper:






  1. | En sändningsfrekvens under 10 kHz, |
| --- | --- | --- |

b)

System eller matriser för sändande och mottagande, konstruerade för att upptäcka eller lokalisera föremål, med någon av följande egenskaper:

1.

En sändningsfrekvens under 10 kHz,

| 2. | Ett ljudtryck över 224 dB (referens 1 μΡa på 1 m avstånd) för utrustningar som arbetar inom frekvensområdet 10 kHz till och med 24 kHz. |
| --- | --- |

2.

Ett ljudtryck över 224 dB (referens 1 μΡa på 1 m avstånd) för utrustningar som arbetar inom frekvensområdet 10 kHz till och med 24 kHz.

| 3. | Ett ljudtryck över 235 dB (referens 1 μΡa på 1 m avstånd) för utrustningar som arbetar inom frekvensområdet 24 kHz till 30 kHz. |
| --- | --- |

3.

Ett ljudtryck över 235 dB (referens 1 μΡa på 1 m avstånd) för utrustningar som arbetar inom frekvensområdet 24 kHz till 30 kHz.

| 4. | Ett system med strålar med mindre än 1o utbredning längs någon axel och en arbetsfrekvens under 100 kHz. |
| --- | --- |

4.

Ett system med strålar med mindre än 1o utbredning längs någon axel och en arbetsfrekvens under 100 kHz.

| 5. | Ett system som konstruerats för att fungera med en räckvidd på mer än 5 120 m. eller |
| --- | --- |

5.

Ett system som konstruerats för att fungera med en räckvidd på mer än 5 120 m. eller

| 6. | Ett system som konstruerats för att kunna motstå trycket på mer än 1 000 m djup och som har en givare med något av följande:






  a) | Dynamisk tryckutjämning. eller |
| --- | --- | --- |

6.

Ett system som konstruerats för att kunna motstå trycket på mer än 1 000 m djup och som har en givare med något av följande:

a)

Dynamisk tryckutjämning. eller

| b) | sändande element som inte består av bly-zirconat-titanat. |
| --- | --- |

b)

sändande element som inte består av bly-zirconat-titanat.

| c) | Akustiska projektorer (inklusive sändare) som innehåller piezoelektriska, magnetostriktiva, elektrostriktiva, elektrodynamiska eller hydrauliska element som kan arbeta individuellt eller i en bestämd konfiguration och med någon av följande egenskaper:








  Anmärkning 1: | Akustiska projektorer, inklusive sändare, som särskilt konstruerats för annan utrustning som inte specificeras i avsnitt 6A001 ska behandlas som den utrustningen. |
| --- | --- | --- |

c)

Akustiska projektorer (inklusive sändare) som innehåller piezoelektriska, magnetostriktiva, elektrostriktiva, elektrodynamiska eller hydrauliska element som kan arbeta individuellt eller i en bestämd konfiguration och med någon av följande egenskaper:

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 6A001.a.1.c omfattar inte elektroniska källor som riktar ljudet enbart vertikalt, eller mekaniska (t.ex. luftkanoner eller ångchockskanoner) eller kemiska (t.ex. explosiva) källor. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Piezoelektriska element som specificeras i avsnitt 6A001.a.1.c omfattar sådana som tillverkas av enkla kristaller av bly-magnesium-niobat/bly-titanat (Pb(Mg1/3Nb2/3)O3-PbTiO3 eller PMN-PT) som odlas från fasta lösningar eller enkla kristaller av bly-indium-niobat/bly-magnesium-niobat/bly-titanat (Pb(In1/2Nb1/2)O3-Pb(Mg1/3Nb2/3)O3-PbTiO3 eller PIN-PMN-PT) som odlas från fasta lösningar. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

| 1. | Arbetar på frekvenser under 10 kHz och har någon av följande egenskaper:






  a) | Ej konstruerade för kontinuerlig drift med en arbetscykel på 100 % och har en strålad ’källnivå vid fritt fält (SLRMS)’ som överstiger (10log(f) + 169,77) dB (referens 1 μPa på 1 m avstånd) där f är frekvensen i Hertz av den maximala överföringsfunktionen spänning till tryck under 10kHz. eller |
| --- | --- | --- |

1.

Arbetar på frekvenser under 10 kHz och har någon av följande egenskaper:

a)

Ej konstruerade för kontinuerlig drift med en arbetscykel på 100 % och har en strålad ’källnivå vid fritt fält (SLRMS)’ som överstiger (10log(f) + 169,77) dB (referens 1 μPa på 1 m avstånd) där f är frekvensen i Hertz av den maximala överföringsfunktionen spänning till tryck under 10kHz. eller

| b) | Konstruerade för kontinuerlig drift med en arbetscykel på 100 % och har en kontinuerligt strålad ’källnivå vid fritt fält (SLRMS)’ vid en arbetscykel på 100 % som överstiger (10log(f) + 159,77) dB (referens 1 μPa på 1 m avstånd) där f är frekvensen i Hertz av den maximala överföringsfunktionen spänning till tryck under 10 kHz. eller |
| --- | --- |

b)

Konstruerade för kontinuerlig drift med en arbetscykel på 100 % och har en kontinuerligt strålad ’källnivå vid fritt fält (SLRMS)’ vid en arbetscykel på 100 % som överstiger (10log(f) + 159,77) dB (referens 1 μPa på 1 m avstånd) där f är frekvensen i Hertz av den maximala överföringsfunktionen spänning till tryck under 10 kHz. eller

Teknisk anmärkning:

’Källnivån vid fritt fält (SLRMS)’ ska fastställas längs den maximala responsaxeln och i ett avlägset fält från den akustiska projektorn. Den kan erhållas från överföringsfunktionen spänning till tryck med hjälp av följande ekvation: SLRMS = (TVR + 20log VRMS) dB (referens 1μPa på 1 m avstånd), där SLRMS är källnivån, TVR är överföringsfunktionen spänning till tryck (Transmitting Voltage Response) och VRMS är projektorns styrspänning.

| 2. | Används inte. |
| --- | --- |

2.

Används inte.

| 3. | Sidlobsundertrycket är över 22 dB. |
| --- | --- |

3.

Sidlobsundertrycket är över 22 dB.

| d) | Akustiska system och utrustningar konstruerade för att bestämma ytfartygs eller undervattensfarkosters position med alla följande egenskaper och för dem särskilt konstruerade komponenter:






  1. | Detekteringsavstånd som överstiger 1 000 m. och |
| --- | --- | --- |

d)

Akustiska system och utrustningar konstruerade för att bestämma ytfartygs eller undervattensfarkosters position med alla följande egenskaper och för dem särskilt konstruerade komponenter:

1.

Detekteringsavstånd som överstiger 1 000 m. och

| 2. | Fastställt positionsfel på mindre än 10 m rms (effektivvärdet) vid mätning på 1 000 m avstånd. |
| --- | --- |

2.

Fastställt positionsfel på mindre än 10 m rms (effektivvärdet) vid mätning på 1 000 m avstånd.

| Anmärkning: | Avsnitt 6A001.a.1.d omfattar följande:








  a) | utrustning som använder koherent ”signalbehandling” mellan två eller flera pejlsändare och hydrofonutrustning som bärs av ytfartyget eller undervattensfarkosten, |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

utrustning som använder koherent ”signalbehandling” mellan två eller flera pejlsändare och hydrofonutrustning som bärs av ytfartyget eller undervattensfarkosten,

| b) | utrustning som automatiskt kan korrigera för det fel som uppstår vid positionsbestämningen på grund av ljudets utbredningshastighet. |
| --- | --- |

b)

utrustning som automatiskt kan korrigera för det fel som uppstår vid positionsbestämningen på grund av ljudets utbredningshastighet.

| e) | Aktiva individuella sonarer som är särskilt konstruerade eller modifierade för att upptäcka, lokalisera och automatiskt klassificera simmare eller dykare, med alla följande egenskaper, samt särskilt utformade akustiska system för sändande och mottagande för dessa:






  1. | Detekteringsavstånd som överstiger 530 m. |
| --- | --- | --- |

e)

Aktiva individuella sonarer som är särskilt konstruerade eller modifierade för att upptäcka, lokalisera och automatiskt klassificera simmare eller dykare, med alla följande egenskaper, samt särskilt utformade akustiska system för sändande och mottagande för dessa:

1.

Detekteringsavstånd som överstiger 530 m.

| 2. | Fastställt positionsfel på mindre än 15 m rms (effektivvärdet) vid mätning på 530 m avstånd. och |
| --- | --- |

2.

Fastställt positionsfel på mindre än 15 m rms (effektivvärdet) vid mätning på 530 m avstånd. och

| 3. | Bandbredd för utsänd pulssignal överstiger 3 kHz.








  ANM.: | För dykardetekteringssystem som särskilt konstruerats eller ändrats för militär användning, se kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- | --- |

3.

Bandbredd för utsänd pulssignal överstiger 3 kHz.

ANM.:

| Anmärkning: | För 6A001.a.1.e används det största detekteringsavståndet, om flera olika detekteringsavstånd är angivna för olika omgivningar. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 2. | Passiva system, utrustning och komponenter som konstruerats speciellt för dessa, enligt följande:








  Anmärkning: | Avsnitt 6A001.a.2 omfattar även mottagande utrustning, oavsett om den i normala tillämpningar är kopplad till separat, aktiv utrustning, samt komponenter som konstruerats särskilt för denna. |
| --- | --- | --- |

2.

Passiva system, utrustning och komponenter som konstruerats speciellt för dessa, enligt följande:

Anmärkning:

| a) | Hydrofoner med någon av följande egenskaper:








  Anmärkning: | Hydrofoner som särskilt konstruerats för en viss utrustning ska behandlas som den utrustningen. |
| --- | --- | --- |

a)

Hydrofoner med någon av följande egenskaper:

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Hydrofoner består av ett eller flera avkänningselement som producerar en enda kanal för akustisk uteffekt. De som består av flera element kan också kallas en hydrofongrupp. |
| --- | --- |

1.

| 2. | För avsnitt 6A001.a.2.a gäller att akustiska undervattensgivare som konstruerats för att fungera som passiva mottagare är hydrofoner. |
| --- | --- |

2.

| 1. | Innehåller kontinuerliga flexibla avkänningselement. |
| --- | --- |

1.

Innehåller kontinuerliga flexibla avkänningselement.

| 2. | Innehåller flexibla sammansättningar av diskreta avkänningselement med en längd eller diameter på mindre än 20 mm och med ett avstånd mellan elementen som understiger 20 mm. |
| --- | --- |

2.

Innehåller flexibla sammansättningar av diskreta avkänningselement med en längd eller diameter på mindre än 20 mm och med ett avstånd mellan elementen som understiger 20 mm.

| 3. | Innehåller något av följande avkänningselement:






  a) | Optiska fibrer. |
| --- | --- | --- |

3.

Innehåller något av följande avkänningselement:

a)

Optiska fibrer.

| b) | Annan ’piezoelektrisk polymerfilm’ än polyvinylidenfluorid (PVDF) och dess sampolymerer {P(VDF-TrFE) och P(VDF-TFE)}. |
| --- | --- |

b)

Annan ’piezoelektrisk polymerfilm’ än polyvinylidenfluorid (PVDF) och dess sampolymerer {P(VDF-TrFE) och P(VDF-TFE)}.

| c) | ’Flexibla piezoelektriska kompositer’. |
| --- | --- |

c)

’Flexibla piezoelektriska kompositer’.

| d) | Piezoelektriska enkla kristaller av bly-magnesium-niobat/bly-titanat (dvs. Pb(Mg1/3Nb2/3)O3-PbTiO3 eller PMN-PT) som odlas från fasta lösningar. eller |
| --- | --- |

d)

Piezoelektriska enkla kristaller av bly-magnesium-niobat/bly-titanat (dvs. Pb(Mg1/3Nb2/3)O3-PbTiO3 eller PMN-PT) som odlas från fasta lösningar. eller

| e) | Piezoelektriska enkla kristaller av bly-indium-niobat/bly-magnesium-niobat/bly-titanat (dvs. Pb(In1/2Nb1/2)O3-Pb(Mg1/3Nb2/3)O3-PbTiO3 eller PIN-PMN-PT) som odlas från fasta lösningar. |
| --- | --- |

e)

Piezoelektriska enkla kristaller av bly-indium-niobat/bly-magnesium-niobat/bly-titanat (dvs. Pb(In1/2Nb1/2)O3-Pb(Mg1/3Nb2/3)O3-PbTiO3 eller PIN-PMN-PT) som odlas från fasta lösningar.

| 4. | Med en ’hydrofonkänslighet’ högre än –180 dB på alla djup, utan accelerationskompensation. |
| --- | --- |

4.

Med en ’hydrofonkänslighet’ högre än –180 dB på alla djup, utan accelerationskompensation.

| 5. | Med utrustning som konstruerats för drift på större djup än 35 m med accelerationskompensation. eller |
| --- | --- |

5.

Med utrustning som konstruerats för drift på större djup än 35 m med accelerationskompensation. eller

| 6. | Med utrustning som konstruerats för drift på större djup än 1 000 m och med en ’hydrofonkänslighet’ högre än –230 dB under 4 kHz. |
| --- | --- |

6.

Med utrustning som konstruerats för drift på större djup än 1 000 m och med en ’hydrofonkänslighet’ högre än –230 dB under 4 kHz.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Avkänningselement ’piezoelektrisk polymerfilm’ består av polariserad polymerfilm som är spänd över och fäst vid en stödjande ram eller spole (dorn). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Avkänningselement ’flexibla piezoelektriska kompositer’ består av keramiska piezoelektriska partiklar eller fibrer i kombination med en elektriskt isolerande, akustiskt genomskinlig gummi-, polymer- eller epoxiförening där föreningen utgör en integrerad del av avkänningselementet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ’Hydrofonkänslighet’ definieras som 20 gånger logaritmen med bas 10 för förhållandet rms utgångsspänning genom referensen 1 V rms, när den hydrofonsensorn, utan förförstärkare, placeras i ett plant akustiskt fält med ett rms-tryck på 1 μPa. Exempel: En hydrofon med känsligheten -160 dB (referens 1 V per μΡa) som placeras i ett sådant fält ger en utgångsspänning på 10–8 V medan en som har känsligheten –180 dB endast ger en utgångsspänning på 10–9 V. Därför är –160 dB bättre än –180 dB. |
| --- | --- |

3.

| b) | Akustiska släphydrofonsystem med något av följande:


  Teknisk anmärkning:



  Hydrofonsystem består av flera hydrofoner som ger flera kanaler för akustisk uteffekt.







  1. | Hydrofoner placerade i grupper med ett avstånd som understiger 12,5 m eller som ’kan ändras till’ att medge hydrofoner placerade i grupper med ett avstånd som understiger 12,5 m. |
| --- | --- | --- |

b)

Akustiska släphydrofonsystem med något av följande:

Teknisk anmärkning:

Hydrofonsystem består av flera hydrofoner som ger flera kanaler för akustisk uteffekt.

1.

Hydrofoner placerade i grupper med ett avstånd som understiger 12,5 m eller som ’kan ändras till’ att medge hydrofoner placerade i grupper med ett avstånd som understiger 12,5 m.

| 2. | Som är konstruerade för eller ’kan ändras till’ ett utförande som tillåter användning vid större djup än 35 m.


  Teknisk anmärkning:



  Uttrycket ’kan ändras till’ i avsnitt 6A001.a.2.b.1 och 6A001.a.2.b.2 avser att man har möjlighet att genom att förändra tråddragningen eller anslutningarna ändra hydrofonernas gruppering eller djupbegränsningar. Förutsättningen är att mer än 10 % av antalet trådar finns i reserv, att hydrofonernas gruppering och djupbegränsningar är variabla eller styr mer än en grupp. |
| --- | --- |

2.

Som är konstruerade för eller ’kan ändras till’ ett utförande som tillåter användning vid större djup än 35 m.

Teknisk anmärkning:

Uttrycket ’kan ändras till’ i avsnitt 6A001.a.2.b.1 och 6A001.a.2.b.2 avser att man har möjlighet att genom att förändra tråddragningen eller anslutningarna ändra hydrofonernas gruppering eller djupbegränsningar. Förutsättningen är att mer än 10 % av antalet trådar finns i reserv, att hydrofonernas gruppering och djupbegränsningar är variabla eller styr mer än en grupp.

| 3. | Huvudsensorer som specificeras i avsnitt 6A001.a.2.d. |
| --- | --- |

3.

Huvudsensorer som specificeras i avsnitt 6A001.a.2.d.

| 4. | Longitudinellt förstärkta uppsättningar av slangar. |
| --- | --- |

4.

Longitudinellt förstärkta uppsättningar av slangar.

| 5. | En sammansatt apparat vars diameter understiger 40 mm. |
| --- | --- |

5.

En sammansatt apparat vars diameter understiger 40 mm.

| 6. | Används inte. |
| --- | --- |

6.

Används inte.

| 7. | Hydrofoner med egenskaper som specificeras i avsnitt 6A001.a.2.a. eller |
| --- | --- |

7.

Hydrofoner med egenskaper som specificeras i avsnitt 6A001.a.2.a. eller

| 8. | Accelerometerbaserade hydroakustiska sensorer som specificeras i avsnitt 6A001.a.2.g. |
| --- | --- |

8.

Accelerometerbaserade hydroakustiska sensorer som specificeras i avsnitt 6A001.a.2.g.

| c) | Beräkningsutrustning som särskilt konstruerats för att beräkna resultatet från släphydrofonsystem med ”användartillgänglig programmeringsmöjlighet”, med tids- och frekvensdomänberäkning samt korrelation, inklusive spektralanalys, digital filtrering och lobformning med användande av Snabb Fourier- eller andra transformer eller processer. |
| --- | --- |

c)

Beräkningsutrustning som särskilt konstruerats för att beräkna resultatet från släphydrofonsystem med ”användartillgänglig programmeringsmöjlighet”, med tids- och frekvensdomänberäkning samt korrelation, inklusive spektralanalys, digital filtrering och lobformning med användande av Snabb Fourier- eller andra transformer eller processer.

| d) | Huvudsensorer med alla följande egenskaper:






  1. | En ”noggrannhet” som är bättre än 0,5o. och |
| --- | --- | --- |

d)

Huvudsensorer med alla följande egenskaper:

1.

En ”noggrannhet” som är bättre än 0,5o. och

| 2. | Konstruerade för drift på större djup än 35 m, eller har justerbara eller utbytbara djupavkännare för arbete på större djup än 35 m. |
| --- | --- |

2.

Konstruerade för drift på större djup än 35 m, eller har justerbara eller utbytbara djupavkännare för arbete på större djup än 35 m.

| ANM.: | För tröghetsnavigeringssystem, se 7A003.c. |
| --- | --- |

ANM.:

| e) | Kabelhydrofonsystem för bottnar eller havsvikar med någon av följande egenskaper:






  1. | Innehåller hydrofoner som specificeras i avsnitt 6A001.a.2.a. |
| --- | --- | --- |

e)

Kabelhydrofonsystem för bottnar eller havsvikar med någon av följande egenskaper:

1.

Innehåller hydrofoner som specificeras i avsnitt 6A001.a.2.a.

| 2. | Innehåller multiplexade hydrofongruppssignalmoduler som har alla följande egenskaper:






  a) | Konstruerade för drift på större djup än 35 m, eller har justerbara eller utbytbara djupavkännare för arbete på större djup än 35 m. och |
| --- | --- | --- |

2.

Innehåller multiplexade hydrofongruppssignalmoduler som har alla följande egenskaper:

a)

Konstruerade för drift på större djup än 35 m, eller har justerbara eller utbytbara djupavkännare för arbete på större djup än 35 m. och

| b) | Kan användas för samma ändamål som bogserade akustiska hydrofonsystemmoduler. eller |
| --- | --- |

b)

Kan användas för samma ändamål som bogserade akustiska hydrofonsystemmoduler. eller

| 3. | Innehåller accelerometerbaserade hydroakustiska sensorer som specificeras i avsnitt 6A001.a.2.g. |
| --- | --- |

3.

Innehåller accelerometerbaserade hydroakustiska sensorer som specificeras i avsnitt 6A001.a.2.g.

| f) | Beräkningsutrustning som särskilt konstruerats för att beräkna resultatet från kabelsystem för bottnar eller havsvikar med ”användartillgänglig programmeringsmöjlighet”, med tids- och frekvensdomänberäkning samt korrelation, inklusive spektralanalys, digital filtrering och lobformning med användande av Snabb Fourier- eller andra transformer eller processer. |
| --- | --- |

f)

Beräkningsutrustning som särskilt konstruerats för att beräkna resultatet från kabelsystem för bottnar eller havsvikar med ”användartillgänglig programmeringsmöjlighet”, med tids- och frekvensdomänberäkning samt korrelation, inklusive spektralanalys, digital filtrering och lobformning med användande av Snabb Fourier- eller andra transformer eller processer.

| g) | Accelerometerbaserade hydroakustiska sensorer med alla följande egenskaper:






  1. | Består av tre accelerometrar som är arrangerade längst tre olika axlar. |
| --- | --- | --- |

g)

Accelerometerbaserade hydroakustiska sensorer med alla följande egenskaper:

1.

Består av tre accelerometrar som är arrangerade längst tre olika axlar.

| 2. | Har en total ’accelerationskänslighet’ som är bättre än 48 dB (referens 1 000 mV rms per 1 g). |
| --- | --- |

2.

Har en total ’accelerationskänslighet’ som är bättre än 48 dB (referens 1 000 mV rms per 1 g).

| 3. | Konstruerad för att fungera på större djup än 35 meter. och |
| --- | --- |

3.

Konstruerad för att fungera på större djup än 35 meter. och

| 4. | Har en arbetsfrekvens under 20 kHz. |
| --- | --- |

4.

Har en arbetsfrekvens under 20 kHz.

| Anmärkning: | Avsnitt 6A001.a.2.g omfattar inte partikelhastighetssensorer eller geofoner. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Accelerometerbaserade hydroakustiska sensorer kallas också vektorsensorer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Accelerationskänslighet’ definieras som 20 gånger logaritmen med bas 10 för förhållandet rms utgångsspänning genom referensen 1 V rms, när den hydroakustiska sensorn, utan förförstärkare, placeras i ett plant akustiskt fält med en rms-acceleration på 1 g (dvs. 9,81 m/s2). |
| --- | --- |

2.

| b) | Sonarutrustning som arbetar med korrelationshastighet och dopplerhastighet och som konstruerats för att mäta den horisontella hastigheten av farkosten med utrustning jämfört med havsbottnen, enligt följande:






  1. | Sonarutrustning som arbetar med korrelationshastighet och som har någon av följande egenskaper:






  a) | Konstruerad för drift på ett avstånd mellan farkosten och havsbottnen som överstiger 500 m. eller |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Sonarutrustning som arbetar med korrelationshastighet och dopplerhastighet och som konstruerats för att mäta den horisontella hastigheten av farkosten med utrustning jämfört med havsbottnen, enligt följande:

1.

Sonarutrustning som arbetar med korrelationshastighet och som har någon av följande egenskaper:

a)

Konstruerad för drift på ett avstånd mellan farkosten och havsbottnen som överstiger 500 m. eller

| b) | En hastighets-”noggrannhet” som är bättre än 1 % av hastigheten. |
| --- | --- |

b)

En hastighets-”noggrannhet” som är bättre än 1 % av hastigheten.

| 2. | Sonarutrustning som arbetar med dopplerhastighet och som har en hastighets-”noggrannhet” som är bättre än 1 % av hastigheten. |
| --- | --- |

2.

Sonarutrustning som arbetar med dopplerhastighet och som har en hastighets-”noggrannhet” som är bättre än 1 % av hastigheten.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 6A001.b omfattar inte djuplod som begränsas till något av följande:








  a) | Mätning av vattendjup. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1:

a)

Mätning av vattendjup.

| b) | Mätning av avståndet till föremål som ligger under vatten eller är begravda. eller |
| --- | --- |

b)

Mätning av avståndet till föremål som ligger under vatten eller är begravda. eller

| c) | Sökning efter fisk. |
| --- | --- |

c)

Sökning efter fisk.

| Anmärkning 2: | Avsnitt 6A001.b omfattar inte kontrollutrustning som är speciellt konstruerad för installation på ytfartyg. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| c) | Används inte. |
| --- | --- |

c)

Används inte.

6A002Optiska sensorer eller utrustning och komponenter till dessa enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 6A102. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Optiska detektorer enligt följande:






  1. | ”Rymdkvalificerade” halvledardetektorer enligt följande:








  Anmärkning: | I avsnitt 6A002.a.1 inbegrips ”fokalplansmatriser” i halvledardetektorer.








  a) | ”Rymdkvalificerade” halvledardetektorer med samtliga följande egenskaper:








  1. | En maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 10 nm men inte 300 nm. och |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Optiska detektorer enligt följande:

1.

”Rymdkvalificerade” halvledardetektorer enligt följande:

Anmärkning:

a)

”Rymdkvalificerade” halvledardetektorer med samtliga följande egenskaper:

1.

En maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 10 nm men inte 300 nm. och

| 2. | En känslighet vid våglängder över 400 nm på mindre än 0,1 % av den maximala känsligheten. |
| --- | --- |

2.

En känslighet vid våglängder över 400 nm på mindre än 0,1 % av den maximala känsligheten.

| b) | ”Rymdkvalificerade” halvledardetektorer med samtliga följande egenskaper:








  1. | En maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 900 nm men inte 1 200 nm. och |
| --- | --- | --- |

b)

”Rymdkvalificerade” halvledardetektorer med samtliga följande egenskaper:

1.

En maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 900 nm men inte 1 200 nm. och

| 2. | En ”svarstidskonstant” på högst 95 ns. |
| --- | --- |

2.

En ”svarstidskonstant” på högst 95 ns.

| c) | ”Rymdkvalificerade” halvledardetektorer med en maximal känslighet inom våglängdsområdet som överstiger 1 200 nm men inte 30 000 nm. |
| --- | --- |

c)

”Rymdkvalificerade” halvledardetektorer med en maximal känslighet inom våglängdsområdet som överstiger 1 200 nm men inte 30 000 nm.

| d) | ”Rymdkvalificerade”
  ”fokalplansmatriser” med mer än 2 048 element per matris och en maximal känslighet i våglängdsområdet som överstiger 300 nm men inte 900 nm. |
| --- | --- |

d)

”Rymdkvalificerade”
  ”fokalplansmatriser” med mer än 2 048 element per matris och en maximal känslighet i våglängdsområdet som överstiger 300 nm men inte 900 nm.

| 2. | Bildförstärkarrör och komponenter som särskilt konstruerats för dessa enligt följande:








  Anmärkning: | Avsnitt 6A002.a.2 omfattar inte icke-bildbehandlande fotomultiplikatorrör med en elektronavkännare i vakuumutrymmet som uteslutande begränsas till något av följande:








  a) | En enda metallanod. eller |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bildförstärkarrör och komponenter som särskilt konstruerats för dessa enligt följande:

Anmärkning:

a)

En enda metallanod. eller

| b) | Metallanoder med ett avstånd som är större än 500 μm från mittpunkt till mittpunkt. |
| --- | --- |

b)

Metallanoder med ett avstånd som är större än 500 μm från mittpunkt till mittpunkt.

Teknisk anmärkning:

’Laddningsförstärkning’ är en form av elektronisk bildförstärkning och definieras som generering av laddningsbärare till följd av en förstärkningsprocess med stötjonisering. ’Laddningsförstärknings’-sensorer kan utgöras av bildförstärkarrör, halvledardetektorer eller ”fokalplansmatriser”.

| a) | Bildförstärkarrör som har samtliga följande egenskaper:






  1. | En maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 400 nm men inte 1 050 nm. |
| --- | --- | --- |

a)

Bildförstärkarrör som har samtliga följande egenskaper:

1.

En maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 400 nm men inte 1 050 nm.

| 2. | Elektronbildförstärkning med användning av något av följande:






  a) | En mikrokanalplatta med en håldelning (avstånd från ett håls mittpunkt till närmaste håls mittpunkt) på högst 12 μm. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Elektronbildförstärkning med användning av något av följande:

a)

En mikrokanalplatta med en håldelning (avstånd från ett håls mittpunkt till närmaste håls mittpunkt) på högst 12 μm. eller

| b) | En elektronavkännare med ett non-binned pixelavstånd på högst 500 μm, speciellt konstruerad eller modifierad för att uppnå ’laddningsförstärkning’ på annat sätt än genom en mikrokanalplatta. och |
| --- | --- |

b)

En elektronavkännare med ett non-binned pixelavstånd på högst 500 μm, speciellt konstruerad eller modifierad för att uppnå ’laddningsförstärkning’ på annat sätt än genom en mikrokanalplatta. och

| 3. | Någon av följande fotoceller:






  a) | Multialkaliska fotoceller (t.ex. S-20 och S-25) med en ljuskänslighet som överstiger 350 μΑ/lm. |
| --- | --- | --- |

3.

Någon av följande fotoceller:

a)

Multialkaliska fotoceller (t.ex. S-20 och S-25) med en ljuskänslighet som överstiger 350 μΑ/lm.

| b) | GaAs- eller GaInAs-fotoceller. eller |
| --- | --- |

b)

GaAs- eller GaInAs-fotoceller. eller

| c) | Andra fotoceller av halvledartyp bestående av ”III/-V-föreningar” med en maximal ”strålningskänslighet” som överstiger 10 mA/W. |
| --- | --- |

c)

Andra fotoceller av halvledartyp bestående av ”III/-V-föreningar” med en maximal ”strålningskänslighet” som överstiger 10 mA/W.

| b) | Bildförstärkarrör som har samtliga följande egenskaper:






  1. | En maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 1 050 nm men inte 1 800 nm. |
| --- | --- | --- |

b)

Bildförstärkarrör som har samtliga följande egenskaper:

1.

En maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 1 050 nm men inte 1 800 nm.

| 2. | Elektronbildförstärkning med användning av något av följande:






  a) | En mikrokanalplatta med en håldelning (avstånd från ett håls mittpunkt till närmaste håls mittpunkt) på högst 12 μm. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Elektronbildförstärkning med användning av något av följande:

a)

En mikrokanalplatta med en håldelning (avstånd från ett håls mittpunkt till närmaste håls mittpunkt) på högst 12 μm. eller

| b) | En elektronavkännare med ett non-binned pixelavstånd på högst 500 μm, speciellt konstruerad eller modifierad för att uppnå ’laddningsförstärkning’ på annat sätt än genom en mikrokanalplatta. och |
| --- | --- |

b)

En elektronavkännare med ett non-binned pixelavstånd på högst 500 μm, speciellt konstruerad eller modifierad för att uppnå ’laddningsförstärkning’ på annat sätt än genom en mikrokanalplatta. och

| 3. | Fotoceller av halvledartyp bestående av ”III/-V-föreningar” (t.ex. GaAs eller GaInAs) och överförda elektronfotoceller med en maximal ”strålningskänslighet” som överstiger 15 mA/W. |
| --- | --- |

3.

Fotoceller av halvledartyp bestående av ”III/-V-föreningar” (t.ex. GaAs eller GaInAs) och överförda elektronfotoceller med en maximal ”strålningskänslighet” som överstiger 15 mA/W.

| c) | Speciellt konstruerade komponenter enligt följande:






  1. | Mikrokanalplattor med en håldelning (avstånd från ett håls mittpunkt till närmaste håls mittpunkt) på högst 12 μm. |
| --- | --- | --- |

c)

Speciellt konstruerade komponenter enligt följande:

1.

Mikrokanalplattor med en håldelning (avstånd från ett håls mittpunkt till närmaste håls mittpunkt) på högst 12 μm.

| 2. | En elektronavkännare med ett non-binned pixelavstånd på högst 500 μm, speciellt konstruerad eller modifierad för att uppnå ’laddningsförstärkning’ på annat sätt än genom en mikrokanalplatta. |
| --- | --- |

2.

En elektronavkännare med ett non-binned pixelavstånd på högst 500 μm, speciellt konstruerad eller modifierad för att uppnå ’laddningsförstärkning’ på annat sätt än genom en mikrokanalplatta.

| 3. | Fotoceller av halvledartyp bestående av ”III/-V-föreningar” (t.ex. GaAs eller GaInAs) och överförda elektronfotoceller.








  Anmärkning: | Avsnitt 6A002.a.2.c.3 omfattar inte sammansatta fotoceller av halvledartyp som är konstruerade för att uppnå en maximal ”strålningskänslighet” enligt något av följande:








  a) | 10 mA/W eller mindre vid maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 400 nm men inte 1 050 nm. eller |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Fotoceller av halvledartyp bestående av ”III/-V-föreningar” (t.ex. GaAs eller GaInAs) och överförda elektronfotoceller.

Anmärkning:

a)

10 mA/W eller mindre vid maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 400 nm men inte 1 050 nm. eller

| b) | 15 mA/W eller mindre vid maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 1 050 nm men inte 1 800 nm. |
| --- | --- |

b)

15 mA/W eller mindre vid maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 1 050 nm men inte 1 800 nm.

| 3. | Icke ”rymdkvalificerade””fokalplansmatriser” enligt följande:








  ANM.: | Icke ”rymdkvalificerade”
  ”fokalplansmatriser” av ’mikrobolometer’-typ specificeras endast i avsnitt 6A002.a.3.f. |
| --- | --- | --- |

3.

Icke ”rymdkvalificerade””fokalplansmatriser” enligt följande:

ANM.:

Teknisk anmärkning:

Linjära eller tvådimensionella flerelementsdetektorer ska betraktas som ”fokalplansmatriser”.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 6A002.a.3 innefattar fotokonduktiva och fotovoltaiska matriser. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 6A002.a.3 omfattar inte följande:








  a) | Inkapslade fotokonduktiva matriser (med högst 16 element) som innehåller blysulfid eller blyselenid. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Inkapslade fotokonduktiva matriser (med högst 16 element) som innehåller blysulfid eller blyselenid.

| b) | Pyroelektriska detektorer som innehåller något av följande material:








  1. | Triglycinsulfat och varianter därav. |
| --- | --- | --- |

b)

Pyroelektriska detektorer som innehåller något av följande material:

1.

Triglycinsulfat och varianter därav.

| 2. | Blylantanzirkoniumtitanat och varianter därav. |
| --- | --- |

2.

Blylantanzirkoniumtitanat och varianter därav.

| 3. | Litiumtantalat. |
| --- | --- |

3.

Litiumtantalat.

| 4. | Polyvinylidenfluorid och varianter därav. eller |
| --- | --- |

4.

Polyvinylidenfluorid och varianter därav. eller

| 5. | Strontiumbariumniobat och varianter därav. |
| --- | --- |

5.

Strontiumbariumniobat och varianter därav.

| c) | ”Fokalplansmatriser” som är speciellt konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’ och som genom sin konstruktion begränsas till en maximal ”strålningskänslighet” på 10 mA/W eller mindre inom ett våglängdsområde som överstiger 760 nm, och som har samtliga följande egenskaper:








  1. | Den innehåller en känslighetsbegränsande mekanism som är konstruerad så att den inte kan avlägsnas eller modifieras. och |
| --- | --- | --- |

c)

”Fokalplansmatriser” som är speciellt konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’ och som genom sin konstruktion begränsas till en maximal ”strålningskänslighet” på 10 mA/W eller mindre inom ett våglängdsområde som överstiger 760 nm, och som har samtliga följande egenskaper:

1.

Den innehåller en känslighetsbegränsande mekanism som är konstruerad så att den inte kan avlägsnas eller modifieras. och

| 2. | Något av följande:








  a) | Den känslighetsbegränsande mekanismen är integrerad i eller kombinerad med detektorelementet. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Något av följande:

a)

Den känslighetsbegränsande mekanismen är integrerad i eller kombinerad med detektorelementet. eller

| b) | ”Fokalplansmatrisen” kan fungera endast när det finns en känslighetsbegränsande mekanism. |
| --- | --- |

b)

”Fokalplansmatrisen” kan fungera endast när det finns en känslighetsbegränsande mekanism.

Teknisk anmärkning:

En känslighetsbegränsande mekanism som är integrerad i detektorelementet är konstruerad så att den inte kan avlägsnas eller modifieras utan att detektorn blir oanvändbar.

| d) | Termostapelmatriser (thermopile array) med färre än 5 130 element. |
| --- | --- |

d)

Termostapelmatriser (thermopile array) med färre än 5 130 element.

Teknisk anmärkning:

’Laddningsförstärkning’ är en form av elektronisk bildförstärkning och definieras som generering av laddningsbärare till följd av en förstärkningsprocess med stötjonisering. ’Laddningsförstärknings’-sensorer kan utgöras av bildförstärkarrör, halvledardetektorer eller ”fokalplansmatriser”.

| a) | Icke ”rymdkvalificerade””fokalplansmatriser” (FPA = Focal Plane Arrays) med alla följande egenskaper:






  1. | Individuella element med maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 900 nm men inte 1 050 nm. och |
| --- | --- | --- |

a)

Icke ”rymdkvalificerade””fokalplansmatriser” (FPA = Focal Plane Arrays) med alla följande egenskaper:

1.

Individuella element med maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 900 nm men inte 1 050 nm. och

| 2. | Något av följande:






  a) | En ”tidskonstant” för svarstiden på mindre än 0,5 ns. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Något av följande:

a)

En ”tidskonstant” för svarstiden på mindre än 0,5 ns. eller

| b) | Speciellt konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’ och med en maximal ”strålningskänslighet” som överstiger 10 mA/W. |
| --- | --- |

b)

Speciellt konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’ och med en maximal ”strålningskänslighet” som överstiger 10 mA/W.

| b) | Icke ”rymdkvalificerade””fokalplansmatriser” (FPA = Focal Plane Arrays) med alla följande egenskaper:






  1. | Individuella detektorelement som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 1 050 nm men inte 1 200 nm. och |
| --- | --- | --- |

b)

Icke ”rymdkvalificerade””fokalplansmatriser” (FPA = Focal Plane Arrays) med alla följande egenskaper:

1.

Individuella detektorelement som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 1 050 nm men inte 1 200 nm. och

| 2. | Något av följande:






  a) | En ”svarstidskonstant” på högst 95 ns. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Något av följande:

a)

En ”svarstidskonstant” på högst 95 ns. eller

| b) | Speciellt konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’ och med en maximal ”strålningskänslighet” som överstiger 10 mA/W. |
| --- | --- |

b)

Speciellt konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’ och med en maximal ”strålningskänslighet” som överstiger 10 mA/W.

| c) | Icke ”rymdkvalificerade” icke-linjära (tvådimensionella) ”fokalplansmatriser” med individuella element som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 1 200 nm men inte 30 000 nm.








  ANM. | Icke ”rymdkvalificerade”
  ”fokalplansmatriser” av ’mikrobolometer’-typ som baseras på kisel eller annat material specificeras endast i avsnitt 6A002.a.3.f. |
| --- | --- | --- |

c)

Icke ”rymdkvalificerade” icke-linjära (tvådimensionella) ”fokalplansmatriser” med individuella element som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 1 200 nm men inte 30 000 nm.

ANM.

| d) | Icke ”rymdkvalificerade” linjära (endimensionella) ”fokalplansmatriser” med alla följande egenskaper:






  1. | Individuella detektorelement som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 1 200 nm men inte 3 000 nm. och |
| --- | --- | --- |

d)

Icke ”rymdkvalificerade” linjära (endimensionella) ”fokalplansmatriser” med alla följande egenskaper:

1.

Individuella detektorelement som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 1 200 nm men inte 3 000 nm. och

| 2. | Något av följande:






  a) | Ett förhållande mellan detektorelementets dimension i ’avsökningsriktningen’ och dess dimension i ’tväravsökningsriktningen’ som är mindre än 3,8. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Något av följande:

a)

Ett förhållande mellan detektorelementets dimension i ’avsökningsriktningen’ och dess dimension i ’tväravsökningsriktningen’ som är mindre än 3,8. eller

| b) | Signalbehandling i detektorelementen. |
| --- | --- |

b)

Signalbehandling i detektorelementen.

| Anmärkning: | Avsnitt 6A002.a.3.d omfattar inte ”fokalplansmatriser” (som inte får ha mer än 32 element) vars detektorelement uteslutande består av germanium. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6A002.a.3.d definieras ’tväravsökningsriktning’ (cross scan direction) som den med detektorelementens linjära matriser parallella axeln och ’avsökningsriktning’ som den mot detektorelementens linjära matriser vinkelräta axeln.

| e) | Icke ”rymdkvalificerade” linjära (endimensionella) ”fokalplansmatriser” med individuella element som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 3 000 nm men inte 30 000 nm. |
| --- | --- |

e)

Icke ”rymdkvalificerade” linjära (endimensionella) ”fokalplansmatriser” med individuella element som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 3 000 nm men inte 30 000 nm.

| f) | Icke ”rymdkvalificerade” icke-linjära (tvådimensionella) infraröda ”fokalplansmatriser” som baseras på ’mikrobolometer’-material med individuella element som har en ofiltrerad känslighet inom ett våglängdsområde som är lika med eller överstiger 8 000 nm men som inte överstiger 14 000 nm.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 6A002.a.3.f avses med ’mikrobolometer’ en termobilddetektor som, till följd av en temperaturförändring i detektorn orsakad av att infraröd strålning absorberas, används för att generera en användbar signal. |
| --- | --- |

f)

Icke ”rymdkvalificerade” icke-linjära (tvådimensionella) infraröda ”fokalplansmatriser” som baseras på ’mikrobolometer’-material med individuella element som har en ofiltrerad känslighet inom ett våglängdsområde som är lika med eller överstiger 8 000 nm men som inte överstiger 14 000 nm.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6A002.a.3.f avses med ’mikrobolometer’ en termobilddetektor som, till följd av en temperaturförändring i detektorn orsakad av att infraröd strålning absorberas, används för att generera en användbar signal.

| g) | Icke ”rymdkvalificerade””fokalplansmatriser” (FPA = Focal Plane Arrays) med alla följande egenskaper:






  1. | Individuella detektorelement som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 400 nm men inte 900 nm. |
| --- | --- | --- |

g)

Icke ”rymdkvalificerade””fokalplansmatriser” (FPA = Focal Plane Arrays) med alla följande egenskaper:

1.

Individuella detektorelement som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 400 nm men inte 900 nm.

| 2. | Speciellt konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’ och med en maximal ”strålningskänslighet” som överstiger 10 mA/W för våglängder som överstiger 760 nm. och |
| --- | --- |

2.

Speciellt konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’ och med en maximal ”strålningskänslighet” som överstiger 10 mA/W för våglängder som överstiger 760 nm. och

| 3. | Mer än 32 element. |
| --- | --- |

3.

Mer än 32 element.

| b) | ”Monospektrala bildsensorer” och ”multispektrala bildsensorer” som konstruerats för fjärranalystillämpningar och med någon av följande egenskaper:






  1. | Ett lokalt (IFOV = Instantaneous-Field-Of-View) bildfält på mindre än 200 μrad (mikroradianer), eller |
| --- | --- | --- |

b)

”Monospektrala bildsensorer” och ”multispektrala bildsensorer” som konstruerats för fjärranalystillämpningar och med någon av följande egenskaper:

1.

Ett lokalt (IFOV = Instantaneous-Field-Of-View) bildfält på mindre än 200 μrad (mikroradianer), eller

| 2. | Specifikt konstruerade för arbete inom ett våglängdsområde som överstiger 400 nm men inte 30 000 nm och som har alla följande egenskaper:






  a) | De lämnar bildinformationen i digital form. och |
| --- | --- | --- |

2.

Specifikt konstruerade för arbete inom ett våglängdsområde som överstiger 400 nm men inte 30 000 nm och som har alla följande egenskaper:

a)

De lämnar bildinformationen i digital form. och

| b) | Någon av följande egenskaper:






  1. | Är ”rymdkvalificerade”. eller |
| --- | --- | --- |

b)

Någon av följande egenskaper:

1.

Är ”rymdkvalificerade”. eller

| 2. | Konstruerade för att fungera i luftburna applikationer med något annat än kisel som detektormaterial och de har ett IFOV (IFOV = Instantaneous-Field-Of-View) på mindre än 2,5 mrad (milliradianer). |
| --- | --- |

2.

Konstruerade för att fungera i luftburna applikationer med något annat än kisel som detektormaterial och de har ett IFOV (IFOV = Instantaneous-Field-Of-View) på mindre än 2,5 mrad (milliradianer).

| Anmärkning: | Avsnitt 6A002.b.1 omfattar inte ”monospektrala bildsensorer” med en största känslighet i ett våglängdsområde som överstiger 300 nm men inte 900 nm och som endast innehåller någon av följande icke-”rymdkvalificerade” detektorer eller icke-”rymdkvalificerade”
  ”fokalplansmatriser”:








  1. | Laddningskopplade enheter (CCD) som inte är konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’, eller |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

1.

Laddningskopplade enheter (CCD) som inte är konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’, eller

| 2. | Komplementära metalloxidhalvledarenheter (CMOS) som inte är konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’. |
| --- | --- |

2.

Komplementära metalloxidhalvledarenheter (CMOS) som inte är konstruerade eller modifierade för att åstadkomma ’laddningsförstärkning’.

| c) | Bildförstärkarutrustning som ’direkt ger en synlig bild’, och som har något av följande:






  1. | Bildförstärkarrör som specificeras i avsnitt 6A002.a.2.a eller 6A002.a.2.b. |
| --- | --- | --- |

c)

Bildförstärkarutrustning som ’direkt ger en synlig bild’, och som har något av följande:

1.

Bildförstärkarrör som specificeras i avsnitt 6A002.a.2.a eller 6A002.a.2.b.

| 2. | ”Fokalplansmatriser” som specificeras i avsnitt 6A002.a.3. eller |
| --- | --- |

2.

”Fokalplansmatriser” som specificeras i avsnitt 6A002.a.3. eller

| 3. | Halvledardetektorer som specificeras i avsnitt 6A002.a.1. |
| --- | --- |

3.

Halvledardetektorer som specificeras i avsnitt 6A002.a.1.

Teknisk anmärkning:

Med ’direkt ger en synlig bild’ avses en bildförstärkarutrustning som visar en synlig bild till den mänskliga observatören utan att bilden omvandlas till en elektronisk signal för att visas på tv-skärm. Bilden kan inte spelas in eller lagras fotografiskt, elektroniskt eller på annat sätt.

| Anmärkning: | Avsnitt 6A002.c omfattar inte utrustning enligt följande, som innehåller andra än GaAs- eller GaInAs-fotokatoder:








  a) | Industriella eller civila inbrottslarm, rörelsedetektorer för trafik- eller industriändamål eller räknesystem. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Industriella eller civila inbrottslarm, rörelsedetektorer för trafik- eller industriändamål eller räknesystem.

| b) | Medicinsk utrustning. |
| --- | --- |

b)

Medicinsk utrustning.

| c) | Industriell utrustning för kontroll, sortering eller analys av materialets egenskaper. |
| --- | --- |

c)

Industriell utrustning för kontroll, sortering eller analys av materialets egenskaper.

| d) | Flamdetektorer för industriella brännugnar. |
| --- | --- |

d)

Flamdetektorer för industriella brännugnar.

| e) | Utrustning som särskilt konstruerats för laboratoriebruk. |
| --- | --- |

e)

Utrustning som särskilt konstruerats för laboratoriebruk.

| d) | Särskilda komponenter som används för att understödja optiska givare enligt följande:






  1. | ”Rymdkvalificerade” lågtemperaturkylare (cryocoolers). |
| --- | --- | --- |

d)

Särskilda komponenter som används för att understödja optiska givare enligt följande:

1.

”Rymdkvalificerade” lågtemperaturkylare (cryocoolers).

| 2. | Icke ”rymdkvalificerade” lågtemperaturkylare (cryocoolers) med en kylkälla som är kallare än 218 K (–55 °C) och som har






  a) | ett slutet system med en MTBF eller MTTF (medeltid mellan fel eller medeltid till fel) som överstiger 2 500 timmar, |
| --- | --- | --- |

2.

Icke ”rymdkvalificerade” lågtemperaturkylare (cryocoolers) med en kylkälla som är kallare än 218 K (–55 °C) och som har

a)

ett slutet system med en MTBF eller MTTF (medeltid mellan fel eller medeltid till fel) som överstiger 2 500 timmar,

| b) | självreglerande minikylare, typ Joule-Thomson, med en cylinder(ytter)diameter under 8 mm. |
| --- | --- |

b)

självreglerande minikylare, typ Joule-Thomson, med en cylinder(ytter)diameter under 8 mm.

| 3. | Optiska fibrer som kan användas som givare, speciellt tillverkade antingen genom sin sammansättning eller struktur eller modifierade genom ytbeläggning för att bli akustiskt, termiskt, elektromagnetiskt, tröghets- eller strålningsmässigt känsliga.








  Anmärkning: | Avsnitt 6A002.d.3 omfattar inte inkapslade optiska fibrer som kan användas som givare, speciellt konstruerade för tillämpningar för avkänning av borrhål. |
| --- | --- | --- |

3.

Optiska fibrer som kan användas som givare, speciellt tillverkade antingen genom sin sammansättning eller struktur eller modifierade genom ytbeläggning för att bli akustiskt, termiskt, elektromagnetiskt, tröghets- eller strålningsmässigt känsliga.

Anmärkning:

| e) | Används inte. |
| --- | --- |

e)

Används inte.

| f) | ’Utläsningskretsar’ (’ROIC’) särskilt konstruerade för ”fokalplansmatriser” specificerade i avsnitt 6A002.a.3.








  Anmärkning: | Avsnitt 6A002.f omfattar inte ’utläsningskretsar’ särskilt konstruerade för civila biltillämpningar. |
| --- | --- | --- |

f)

’Utläsningskretsar’ (’ROIC’) särskilt konstruerade för ”fokalplansmatriser” specificerade i avsnitt 6A002.a.3.

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

En ’utläsningskrets’ (’ROIC’) är en integrerad krets konstruerad för att ligga under eller vara sammanfogad med en ”fokalplansmatris” och som används för avläsning (dvs. extrahering och registrering) av signaler som skapas av detektorelementen. En ’utläsningskrets’ avläser åtminstone laddningen från detektorelementen genom att extrahera laddningen och tillämpa en multiplexeringsfunktion på ett sätt som behåller detektorelementens relativa geografiska positions- och orienteringsinformation för bearbetning inom eller utanför ’utläsningskretsen’.

6A003Kameror, system eller utrustning, samt komponenter därtill, enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 6A203. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Instrumentkameror och speciellt konstruerade komponenter i dem enligt följande:








  Anmärkning: | Instrumentkameror som specificeras i avsnitten 6A003.a.3–6A003.a.5 och som har modulstruktur ska bedömas efter sin maximala kapacitet med hjälp av de anslutningar som är tillgängliga enligt kameratillverkarens specifikationer. |
| --- | --- | --- |

a)

Instrumentkameror och speciellt konstruerade komponenter i dem enligt följande:

Anmärkning:

| 1. | Används inte. |
| --- | --- |

1.

Används inte.

| 2. | Används inte. |
| --- | --- |

2.

Används inte.

| 3. | Elektroniska svepkameror (spaltkameror) med en tidsupplösning som är bättre än 50 ns. |
| --- | --- |

3.

Elektroniska svepkameror (spaltkameror) med en tidsupplösning som är bättre än 50 ns.

| 4. | Elektroniska seriebildkameror (framing cameras) med en hastighet på mer än 1 000 000 bilder/s. |
| --- | --- |

4.

Elektroniska seriebildkameror (framing cameras) med en hastighet på mer än 1 000 000 bilder/s.

| 5. | Elektroniska kameror med alla följande egenskaper:






  a) | En elektronisk slutarhastighet som är kortare än 1 μs för en hel bild. och |
| --- | --- | --- |

5.

Elektroniska kameror med alla följande egenskaper:

a)

En elektronisk slutarhastighet som är kortare än 1 μs för en hel bild. och

| b) | En avläsningshastighet som tillåter mer än 125 hela bilder/s. |
| --- | --- |

b)

En avläsningshastighet som tillåter mer än 125 hela bilder/s.

| 6. | Anslutningar med alla följande egenskaper:






  a) | Särskilt konstruerade för instrumentkameror med modulstruktur och som specificeras i avsnitt 6A003.a. och |
| --- | --- | --- |

6.

Anslutningar med alla följande egenskaper:

a)

Särskilt konstruerade för instrumentkameror med modulstruktur och som specificeras i avsnitt 6A003.a. och

| b) | Som gör att dessa kameror uppfyller egenskaperna som specificeras i avsnitt 6A003.a.3, 6A003.a.4 eller 6A003.a.5 enligt tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

b)

Som gör att dessa kameror uppfyller egenskaperna som specificeras i avsnitt 6A003.a.3, 6A003.a.4 eller 6A003.a.5 enligt tillverkarens specifikationer.

| b) | Bildkameror enligt följande:








  Anmärkning: | Avsnitt 6A003.b omfattar inte televisions- eller videokameror som särskilt konstruerats för tv-sändning. |
| --- | --- | --- |

b)

Bildkameror enligt följande:

Anmärkning:

| 1. | Videokameror med halvledarsensorer, som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 10 nm men inte 30 000 nm och som har alla följande egenskaper:






  a) | Något av följande:






  1. | Mer än 4 × 106”aktiva bildelement” för varje halvledarmatris i monokroma (svart-vita) kameror. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Videokameror med halvledarsensorer, som har sin maximala känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 10 nm men inte 30 000 nm och som har alla följande egenskaper:

a)

Något av följande:

1.

Mer än 4 × 106”aktiva bildelement” för varje halvledarmatris i monokroma (svart-vita) kameror.

| 2. | Mer än 4 × 106”aktiva bildelement” för varje halvledarmatris i färgkameror med tre halvledarsystem. eller |
| --- | --- |

2.

Mer än 4 × 106”aktiva bildelement” för varje halvledarmatris i färgkameror med tre halvledarsystem. eller

| 3. | Mer än 12 × 106”aktiva bildelement” för varje halvledarmatris i färgkameror med ett halvledarsystem. och |
| --- | --- |

3.

Mer än 12 × 106”aktiva bildelement” för varje halvledarmatris i färgkameror med ett halvledarsystem. och

| b) | Något av följande:






  1. | Optiska speglar som specificeras i avsnitt 6A004.a. |
| --- | --- | --- |

b)

Något av följande:

1.

Optiska speglar som specificeras i avsnitt 6A004.a.

| 2. | Optisk styrutrustning som specificeras i avsnitt 6A004.d. eller |
| --- | --- |

2.

Optisk styrutrustning som specificeras i avsnitt 6A004.d. eller

| 3. | Kan frambringa internt framtagen ’kameraspårningsinformation’. |
| --- | --- |

3.

Kan frambringa internt framtagen ’kameraspårningsinformation’.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I detta avsnitt ska digitala videokameror bedömas utifrån maximiantalet ”aktiva bildelement” som används för att ta upp rörliga bilder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I detta avsnitt avses med ’kameraspårningsinformation’ de uppgifter som behövs för att kunna fastställa kamerans siktriktning i förhållande till jorden. Detta omfattar: 1) den horisontella siktriktningen i förhållande till riktningen på jordens magnetfält, och 2) den vertikala vinkeln mellan kamerans siktriktning och jordens horisont. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Avsökande kameror och kamerasystem som har alla följande egenskaper:






  a) | En maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 10 nm men inte 30 000 nm. |
| --- | --- | --- |

2.

Avsökande kameror och kamerasystem som har alla följande egenskaper:

a)

En maximal känslighet inom ett våglängdsområde som överstiger 10 nm men inte 30 000 nm.

| b) | Linjära detektorsystem med mer än 8 192 element/system. och |
| --- | --- |

b)

Linjära detektorsystem med mer än 8 192 element/system. och

| c) | Mekanisk avsökning i en riktning. |
| --- | --- |

c)

Mekanisk avsökning i en riktning.

| Anmärkning: | Avsnitt 6A003.b.2 omfattar inte avsökande kameror och kamerasystem som särskilt konstruerats för något av följande:








  a) | Industriella eller civila fotokopiatorer. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Industriella eller civila fotokopiatorer.

| b) | Bildläsare som är särskilt konstruerade för civila, stationära tillämpningar för avläsning på kort avstånd (t.ex. reproduktion av bilder eller tryck i handlingar, konstverk eller fotografier). eller |
| --- | --- |

b)

Bildläsare som är särskilt konstruerade för civila, stationära tillämpningar för avläsning på kort avstånd (t.ex. reproduktion av bilder eller tryck i handlingar, konstverk eller fotografier). eller

| c) | Medicinsk utrustning. |
| --- | --- |

c)

Medicinsk utrustning.

| 3. | Bildkameror som innehåller bildförstärkarrör som specificeras i avsnitt 6A002.a.2.a eller 6A002.a.2.b. |
| --- | --- |

3.

Bildkameror som innehåller bildförstärkarrör som specificeras i avsnitt 6A002.a.2.a eller 6A002.a.2.b.

| 4. | Bildkameror som innehåller ”fokalplansmatriser” med någon av följande egenskaper:






  a) | Innehåller ”fokalplansmatriser” som specificeras i avsnitten 6A002.a.3.a–6A002a.3.e. |
| --- | --- | --- |

4.

Bildkameror som innehåller ”fokalplansmatriser” med någon av följande egenskaper:

a)

Innehåller ”fokalplansmatriser” som specificeras i avsnitten 6A002.a.3.a–6A002a.3.e.

| b) | Innehåller ”fokalplansmatriser” som specificeras i avsnitt 6A002.a.3.f, eller |
| --- | --- |

b)

Innehåller ”fokalplansmatriser” som specificeras i avsnitt 6A002.a.3.f, eller

| c) | Innehåller ”fokalplansmatriser” som specificeras i avsnitt 6A002.a.3.g, |
| --- | --- |

c)

Innehåller ”fokalplansmatriser” som specificeras i avsnitt 6A002.a.3.g,

| Anmärkning 1: | ”Bildkameror” som specificeras i avsnitt 6A003.b.4 inbegriper ”fokalplansmatriser” kombinerade med tillräcklig ”signalbehandlings” elektronik, utöver integrerad krets för avläsning, för att minst göra det möjligt att sända ut en analog eller digital signal så snart energi tillförs. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 6A003.b.4.a omfattar inte bildkameror som är utrustade med linjära ”fokalplansmatriser” med 12 eller färre element som inte använder sig av integrerad tidsfördröjning i själva elementen och som är konstruerade för något av följande:








  a) | Industriella eller civila inbrottslarm, rörelsedetektorer för trafik- eller industriändamål eller räknesystem. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Industriella eller civila inbrottslarm, rörelsedetektorer för trafik- eller industriändamål eller räknesystem.

| b) | Industriell utrustning för kontroll eller övervakning av värmeflöden i byggnader, utrustning eller tillverkningsprocesser. |
| --- | --- |

b)

Industriell utrustning för kontroll eller övervakning av värmeflöden i byggnader, utrustning eller tillverkningsprocesser.

| c) | Industriell utrustning för kontroll, sortering eller analys av materialets egenskaper. |
| --- | --- |

c)

Industriell utrustning för kontroll, sortering eller analys av materialets egenskaper.

| d) | Utrustning som särskilt konstruerats för laboratoriebruk. eller |
| --- | --- |

d)

Utrustning som särskilt konstruerats för laboratoriebruk. eller

| e) | Medicinsk utrustning. |
| --- | --- |

e)

Medicinsk utrustning.

| Anmärkning 3: | Avsnitt 6A003.b.4.b omfattar inte bildkameror med någon av följande egenskaper:








  a) | Bildhastigheter som är lika med eller lägre än 9 Hz. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 3:

a)

Bildhastigheter som är lika med eller lägre än 9 Hz.

| b) | Har allt av följande:








  1. | Har ett minsta horisontellt eller vertikalt ’IFOV (Instantaneous-Field-of-View)’ på åtminstone 2 mrad (milliradianer). |
| --- | --- | --- |

b)

Har allt av följande:

1.

Har ett minsta horisontellt eller vertikalt ’IFOV (Instantaneous-Field-of-View)’ på åtminstone 2 mrad (milliradianer).

| 2. | Innehåller en lins med fast brännvidd som inte är avsedd att avlägsnas. |
| --- | --- |

2.

Innehåller en lins med fast brännvidd som inte är avsedd att avlägsnas.

| 3. | Innehåller inte en display som ’direkt ger en synlig bild’, och |
| --- | --- |

3.

Innehåller inte en display som ’direkt ger en synlig bild’, och

| 4. | Något av följande:








  a) | Saknar möjlighet att ge en synlig bild av det detekterade synfältet, eller. |
| --- | --- | --- |

4.

Något av följande:

a)

Saknar möjlighet att ge en synlig bild av det detekterade synfältet, eller.

| b) | Kameran är konstruerad för en enda tillämpning och är inte konstruerad för att ändras av användaren. eller |
| --- | --- |

b)

Kameran är konstruerad för en enda tillämpning och är inte konstruerad för att ändras av användaren. eller

| c) | Kameran är särskilt konstruerad för att installeras i ett civilt landfordon för persontransporter med alla följande egenskaper:








  1. | Kameran i fordonet är placerad och konfigurerad på ett sätt som enbart syftar till att hjälpa föraren att manövrera fordonet på ett säkert sätt. |
| --- | --- | --- |

c)

Kameran är särskilt konstruerad för att installeras i ett civilt landfordon för persontransporter med alla följande egenskaper:

1.

Kameran i fordonet är placerad och konfigurerad på ett sätt som enbart syftar till att hjälpa föraren att manövrera fordonet på ett säkert sätt.

| 2. | Den kan användas endast när den är installerad i något av följande:








  a) | Det civila landfordon för persontransporter som den är avsedd för, och fordonet väger mindre än 4 500 kg (bruttofordonsvikt). eller |
| --- | --- | --- |

2.

Den kan användas endast när den är installerad i något av följande:

a)

Det civila landfordon för persontransporter som den är avsedd för, och fordonet väger mindre än 4 500 kg (bruttofordonsvikt). eller

| b) | En särskilt konstruerad godkänd anordning för underhållstest. och |
| --- | --- |

b)

En särskilt konstruerad godkänd anordning för underhållstest. och

| 3. | Den innehåller en aktiv mekanism som gör att kameran inte fungerar när den avlägsnas från det fordon för vilket den är avsedd. |
| --- | --- |

3.

Den innehåller en aktiv mekanism som gör att kameran inte fungerar när den avlägsnas från det fordon för vilket den är avsedd.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Instantaneous-Field-of-View (IFOV)’ som specificeras i avsnitt 6A003.b.4, anmärkning 3 b är det lägsta värdet av ’horisontell IFOV’ och ’vertikal IFOV’.



  ’Horisontell IFOV’ = horisontell Field-of-View (FOV) / antalet horisontella detektorelement.



  ’Vertikal IFOV’ = vertikal Field-of-View (FOV) / antalet vertikala detektorelement. |
| --- | --- |

1.

’Horisontell IFOV’ = horisontell Field-of-View (FOV) / antalet horisontella detektorelement.

’Vertikal IFOV’ = vertikal Field-of-View (FOV) / antalet vertikala detektorelement.

| 2. | ’Direkt ger en synlig bild’ i avsnitt 6A003.b.4, anmärkning 3 b avser en bildkamera som fungerar inom det infraröda spektrum som ger en synlig bild till en mänsklig observatör som använder en nära ögat-mikrodisplay som innehåller någon ljussäkerhetsmekanism. |
| --- | --- |

2.

| Anmärkning 4: | Avsnitt 6A003.b.4.c omfattar inte bildkameror med någon av följande egenskaper:








  a) | Har allt av följande:








  1. | Kameran är särskilt konstruerad för att installeras som en integrerad komponent i system eller utrustning som används inomhus med strömförsörjning via vägguttag, och som genom sin konstruktion begränsas till en enda typ av tillämpning, enligt följande:








  a) | Övervakning av industriprocesser, kvalitetskontroll eller analys av materialegenskaper. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Anmärkning 4:

a)

Har allt av följande:

1.

Kameran är särskilt konstruerad för att installeras som en integrerad komponent i system eller utrustning som används inomhus med strömförsörjning via vägguttag, och som genom sin konstruktion begränsas till en enda typ av tillämpning, enligt följande:

a)

Övervakning av industriprocesser, kvalitetskontroll eller analys av materialegenskaper.

| b) | Laboratorieutrustning som är speciellt konstruerad för vetenskaplig forskning. |
| --- | --- |

b)

Laboratorieutrustning som är speciellt konstruerad för vetenskaplig forskning.

| c) | Medicinsk utrustning. |
| --- | --- |

c)

Medicinsk utrustning.

| d) | Utrustning för avslöjande av ekonomiska bedrägerier. och |
| --- | --- |

d)

Utrustning för avslöjande av ekonomiska bedrägerier. och

| 2. | Den kan användas endast när den är installerad i något av följande:








  a) | System eller utrustning som den är avsedd för. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Den kan användas endast när den är installerad i något av följande:

a)

System eller utrustning som den är avsedd för. eller

| b) | En speciellt konstruerad, godkänd underhållsanordning. och |
| --- | --- |

b)

En speciellt konstruerad, godkänd underhållsanordning. och

| 3. | Den innehåller en aktiv mekanism som gör att kameran inte kan användas när den avlägsnas från det eller de system eller den utrustning som den är avsedd för. |
| --- | --- |

3.

Den innehåller en aktiv mekanism som gör att kameran inte kan användas när den avlägsnas från det eller de system eller den utrustning som den är avsedd för.

| b) | Kameran är särskilt konstruerad för att installeras i ett civilt landfordon för persontransporter eller färjor för person- och fordonstransporter med alla följande egenskaper:








  1. | Kameran i fordonet eller färjan är placerad och konfigurerad på ett sätt som enbart syftar till att hjälpa föraren att manövrera fordonet eller färjan på ett säkert sätt. |
| --- | --- | --- |

b)

Kameran är särskilt konstruerad för att installeras i ett civilt landfordon för persontransporter eller färjor för person- och fordonstransporter med alla följande egenskaper:

1.

Kameran i fordonet eller färjan är placerad och konfigurerad på ett sätt som enbart syftar till att hjälpa föraren att manövrera fordonet eller färjan på ett säkert sätt.

| 2. | Den kan användas endast när den är installerad i något av följande:








  a) | Det civila landfordon för persontransporter som den är avsedd för, och fordonet väger mindre än 4 500 kg (bruttofordonsvikt). |
| --- | --- | --- |

2.

Den kan användas endast när den är installerad i något av följande:

a)

Det civila landfordon för persontransporter som den är avsedd för, och fordonet väger mindre än 4 500 kg (bruttofordonsvikt).

| b) | Den färja för person- och fordonstransporter som den är avsedd för och färjan har en total längd på minst 65 m. eller |
| --- | --- |

b)

Den färja för person- och fordonstransporter som den är avsedd för och färjan har en total längd på minst 65 m. eller

| c) | En särskilt konstruerad godkänd anordning för underhållstest. och |
| --- | --- |

c)

En särskilt konstruerad godkänd anordning för underhållstest. och

| 3. | Den innehåller en aktiv mekanism som gör att kameran inte kan användas när den avlägsnas från det fordon som den är avsedd för. |
| --- | --- |

3.

Den innehåller en aktiv mekanism som gör att kameran inte kan användas när den avlägsnas från det fordon som den är avsedd för.

| c) | Kameran begränsas genom sin konstruktion till en maximal ”strålningskänslighet” på högst 10 mA/W för våglängder som överstiger 760 nm, och har alla följande egenskaper:








  1. | Den innehåller en känslighetsbegränsande mekanism som är konstruerad så att den inte kan avlägsnas eller modifieras. |
| --- | --- | --- |

c)

Kameran begränsas genom sin konstruktion till en maximal ”strålningskänslighet” på högst 10 mA/W för våglängder som överstiger 760 nm, och har alla följande egenskaper:

1.

Den innehåller en känslighetsbegränsande mekanism som är konstruerad så att den inte kan avlägsnas eller modifieras.

| 2. | Den innehåller en aktiv mekanism som gör att kameran inte kan användas när den känslighetsbegränsande mekanismen avlägsnas. och |
| --- | --- |

2.

Den innehåller en aktiv mekanism som gör att kameran inte kan användas när den känslighetsbegränsande mekanismen avlägsnas. och

| 3. | Den är inte särskilt konstruerad eller modifierad för undervattensbruk. eller |
| --- | --- |

3.

Den är inte särskilt konstruerad eller modifierad för undervattensbruk. eller

| d) | Har allt av följande:








  1. | Den innehåller inte en display som ’direkt ger en synlig bild’ eller en elektronisk bild. |
| --- | --- | --- |

d)

Har allt av följande:

1.

Den innehåller inte en display som ’direkt ger en synlig bild’ eller en elektronisk bild.

| 2. | Den saknar möjlighet att ge en synlig bild av det detekterade synfältet. |
| --- | --- |

2.

Den saknar möjlighet att ge en synlig bild av det detekterade synfältet.

| 3. | ”Fokalplansmatrisen” kan användas endast när den är installerad i den kamera som den är avsedd för. och |
| --- | --- |

3.

”Fokalplansmatrisen” kan användas endast när den är installerad i den kamera som den är avsedd för. och

| 4. | ”Fokalplansmatrisen” innehåller en aktiv mekanism som gör att den är permanent oanvändbar när den avlägsnas från den kamera som den är avsedd för. |
| --- | --- |

4.

”Fokalplansmatrisen” innehåller en aktiv mekanism som gör att den är permanent oanvändbar när den avlägsnas från den kamera som den är avsedd för.

| 5. | Bildkameror som innehåller halvledardetektorer som specificeras i avsnitt 6A002.a.1. |
| --- | --- |

5.

Bildkameror som innehåller halvledardetektorer som specificeras i avsnitt 6A002.a.1.

6A004Optisk utrustning och optiska komponenter enligt följande:

| a) | Optiska speglar (reflektorer) enligt följande:


  Teknisk anmärkning:



  För avsnitt 6A004.a gäller att mätningen av gränsen för skador åstadkomna av laser ska göras enligt ISO 21254-1:2011.









  ANM.: | För optiska speglar som är särskilt konstruerade för litografisk utrustning, se avsnitt 3B001. |
| --- | --- | --- |

a)

Optiska speglar (reflektorer) enligt följande:

Teknisk anmärkning:

För avsnitt 6A004.a gäller att mätningen av gränsen för skador åstadkomna av laser ska göras enligt ISO 21254-1:2011.

ANM.:

| 1. | ’Deformerbara speglar’ som har en aktiv optisk öppning större än 10 mm och någon av följande egenskaper, och särskilt konstruerade komponenter till dem:






  a) | Alla följande egenskaper:






  1. | En mekanisk resonansfrekvens på 750 Hz eller mer. och |
| --- | --- | --- | --- |

1.

’Deformerbara speglar’ som har en aktiv optisk öppning större än 10 mm och någon av följande egenskaper, och särskilt konstruerade komponenter till dem:

a)

Alla följande egenskaper:

1.

En mekanisk resonansfrekvens på 750 Hz eller mer. och

| 2. | Mer än 200 ställdon. eller |
| --- | --- |

2.

Mer än 200 ställdon. eller

| b) | Någon av följande gränser för skador åstadkomna av laser:






  1. | Över 1 kW/cm2 med en ”CW laser”. eller |
| --- | --- | --- |

b)

Någon av följande gränser för skador åstadkomna av laser:

1.

Över 1 kW/cm2 med en ”CW laser”. eller

| 2. | Över 2 J/cm2 vid ”laser”-pulser på 20 ns med en repetitionsfrekvens på 20 Hz. |
| --- | --- |

2.

Över 2 J/cm2 vid ”laser”-pulser på 20 ns med en repetitionsfrekvens på 20 Hz.

Teknisk anmärkning:

’Deformerbara speglar’ är speglar som har någon av följande egenskaper:

| a) | En enda kontinuerlig optisk reflekterande yta som kan deformeras dynamiskt genom att individuella vrid- eller tryckkrafter appliceras för att kompensera för distorsioner i den optiska vågformen som infaller mot spegeln. eller |
| --- | --- |

a)

En enda kontinuerlig optisk reflekterande yta som kan deformeras dynamiskt genom att individuella vrid- eller tryckkrafter appliceras för att kompensera för distorsioner i den optiska vågformen som infaller mot spegeln. eller

| b) | Flera optiska reflekterande element som individuellt och dynamiskt kan flyttas om genom påverkan av vrid- eller tryckkrafter för att kompensera för distorsioner i den optiska vågform som infaller mot spegeln. |
| --- | --- |

b)

Flera optiska reflekterande element som individuellt och dynamiskt kan flyttas om genom påverkan av vrid- eller tryckkrafter för att kompensera för distorsioner i den optiska vågform som infaller mot spegeln.

’Deformerbara speglar’ är även kända som anpassningsbara optiska speglar.

| 2. | Monolitiska lättviktsspeglar med en genomsnittlig ”ekvivalent täthet” på mindre än 30 kg/m2 och en totalvikt över 10 kg.








  Anmärkning: | 6A004.a.2 omfattar inte speglar speciellt utformade för att rikta solstrålning i markbaserade solenergiinstallationer. |
| --- | --- | --- |

2.

Monolitiska lättviktsspeglar med en genomsnittlig ”ekvivalent täthet” på mindre än 30 kg/m2 och en totalvikt över 10 kg.

Anmärkning:

| 3. | ”Komposit”- eller skumspegelkonstruktioner med en genomsnittlig ”ekvivalent täthet” som är mindre än 30 kg/m2, och en totalvikt över 2 kg.








  Anmärkning: | 6A004.a.3 omfattar inte speglar speciellt utformade för att rikta solstrålning i markbaserade solenergiinstallationer. |
| --- | --- | --- |

3.

”Komposit”- eller skumspegelkonstruktioner med en genomsnittlig ”ekvivalent täthet” som är mindre än 30 kg/m2, och en totalvikt över 2 kg.

Anmärkning:

| 4. | Speglar som är särskilt konstruerade för hållare för strålstyrningsspeglar och som specificeras i avsnitt 6A004.d.2.a med en planhet på λ/10 eller bättre (λ = 633 nm) och som har någon av följande egenskaper:






  a) | Diameter eller huvudaxel på minst 100 mm. eller |
| --- | --- | --- |

4.

Speglar som är särskilt konstruerade för hållare för strålstyrningsspeglar och som specificeras i avsnitt 6A004.d.2.a med en planhet på λ/10 eller bättre (λ = 633 nm) och som har någon av följande egenskaper:

a)

Diameter eller huvudaxel på minst 100 mm. eller

| b) | Har allt av följande:






  1. | Diameter eller huvudaxel större än 50 mm men mindre än 100 mm, och |
| --- | --- | --- |

b)

Har allt av följande:

1.

Diameter eller huvudaxel större än 50 mm men mindre än 100 mm, och

| 2. | Någon av följande gränser för skador åstadkomna av laser:






  a) | Över 10 kW/cm2 med en ”CW laser”. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Någon av följande gränser för skador åstadkomna av laser:

a)

Över 10 kW/cm2 med en ”CW laser”. eller

| b) | Över 20 J/cm2 vid ”laser”-pulser på 20 ns med en repetitionsfrekvens på 20 Hz. |
| --- | --- |

b)

Över 20 J/cm2 vid ”laser”-pulser på 20 ns med en repetitionsfrekvens på 20 Hz.

| b) | Optiska komponenter tillverkade av zinkselenid (ZnSe) eller zinksulfid (ZnS) med en genomsläpplighet i våglängdsområdet som överstiger 3 000 nm men inte 25 000 nm och som har någon av följande egenskaper:






  1. | De överstiger 100 cm3 i volym. eller |
| --- | --- | --- |

b)

Optiska komponenter tillverkade av zinkselenid (ZnSe) eller zinksulfid (ZnS) med en genomsläpplighet i våglängdsområdet som överstiger 3 000 nm men inte 25 000 nm och som har någon av följande egenskaper:

1.

De överstiger 100 cm3 i volym. eller

| 2. | De överstiger 80 mm i diameter eller längd hos huvudaxeln samt har ett djup (en tjocklek) på mer än 20 mm. |
| --- | --- |

2.

De överstiger 80 mm i diameter eller längd hos huvudaxeln samt har ett djup (en tjocklek) på mer än 20 mm.

| c) | ”Rymdkvalificerade” komponenter för optiska system, enligt följande:






  1. | Komponenter som lättats till mindre än 20 % av den ”ekvivalenta tätheten” jämfört med ett massivt ämne med samma öppning och tjocklek. |
| --- | --- | --- |

c)

”Rymdkvalificerade” komponenter för optiska system, enligt följande:

1.

Komponenter som lättats till mindre än 20 % av den ”ekvivalenta tätheten” jämfört med ett massivt ämne med samma öppning och tjocklek.

| 2. | Råsubstrater, bearbetade substrater som har en ytbeläggning (enkel- eller multipellager, metalliska eller dielektriska, ledande, halvledande eller isolerande) eller skyddsfilm. |
| --- | --- |

2.

Råsubstrater, bearbetade substrater som har en ytbeläggning (enkel- eller multipellager, metalliska eller dielektriska, ledande, halvledande eller isolerande) eller skyddsfilm.

| 3. | Segment eller system av speglar som konstruerats för att sammansättas till ett system i rymden med en insamlande bländaröppning som är lika med eller större än en enda spegel med 1 meters diameter. |
| --- | --- |

3.

Segment eller system av speglar som konstruerats för att sammansättas till ett system i rymden med en insamlande bländaröppning som är lika med eller större än en enda spegel med 1 meters diameter.

| 4. | Komponenter tillverkade av ”komposit”-material med en koefficient för linjär termisk expansion, i någon koordinatriktning, som är lika med eller mindre än 5 × 10–6/K. |
| --- | --- |

4.

Komponenter tillverkade av ”komposit”-material med en koefficient för linjär termisk expansion, i någon koordinatriktning, som är lika med eller mindre än 5 × 10–6/K.

| d) | Optisk styrutrustning enligt följande:






  1. | Utrustning som speciellt konstruerats för att bibehålla ytans form eller orienteringen hos de ”rymdkvalificerade” komponenterna som specificeras i avsnitt 6A004.c.1 eller 6A004.c.3. |
| --- | --- | --- |

d)

Optisk styrutrustning enligt följande:

1.

Utrustning som speciellt konstruerats för att bibehålla ytans form eller orienteringen hos de ”rymdkvalificerade” komponenterna som specificeras i avsnitt 6A004.c.1 eller 6A004.c.3.

| 2. | Utrustning för styrning, följning, stabilisering och resonatorupplinjering enligt följande:






  a) | Hållare för strålstyrningsspeglar utformade att bära speglar med en diameter eller huvudaxel som är längre än 50 mm och som har alla följande egenskaper, och särskilt konstruerad elektronisk styrutrustning för dessa:






  1. | En maximal vinkelrörelse på ± 26 mrad eller mer. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Utrustning för styrning, följning, stabilisering och resonatorupplinjering enligt följande:

a)

Hållare för strålstyrningsspeglar utformade att bära speglar med en diameter eller huvudaxel som är längre än 50 mm och som har alla följande egenskaper, och särskilt konstruerad elektronisk styrutrustning för dessa:

1.

En maximal vinkelrörelse på ± 26 mrad eller mer.

| 2. | En mekanisk resonansfrekvens på 500 Hz eller mer. och |
| --- | --- |

2.

En mekanisk resonansfrekvens på 500 Hz eller mer. och

| 3. | en vinkel-”noggrannhet” på 10 μrad (mikroradianer) eller mindre (bättre). |
| --- | --- |

3.

en vinkel-”noggrannhet” på 10 μrad (mikroradianer) eller mindre (bättre).

| b) | Utrustning för resonatorupplinjering med en bandbredd som är minst 100 Hz och en ”noggrannhet” som är 10 μrad (mikroradianer) eller mindre (bättre). |
| --- | --- |

b)

Utrustning för resonatorupplinjering med en bandbredd som är minst 100 Hz och en ”noggrannhet” som är 10 μrad (mikroradianer) eller mindre (bättre).

| 3. | Kardansk upphängning med alla följande egenskaper:






  a) | En maximal utvridning som överstiger 5o. |
| --- | --- | --- |

3.

Kardansk upphängning med alla följande egenskaper:

a)

En maximal utvridning som överstiger 5o.

| b) | En bandbredd som är lika med 100 Hz eller mer. |
| --- | --- |

b)

En bandbredd som är lika med 100 Hz eller mer.

| c) | Ett vinkelvisarfel som är högst 200 μrad (mikroradianer). och |
| --- | --- |

c)

Ett vinkelvisarfel som är högst 200 μrad (mikroradianer). och

| d) | Något av följande:






  1. | En diameter eller huvudaxel som är mer än 0,15 m men inte överstiger 1 m, och vars vinkelacceleration kan överstiga 2 rad (radianer)/s2. eller |
| --- | --- | --- |

d)

Något av följande:

1.

En diameter eller huvudaxel som är mer än 0,15 m men inte överstiger 1 m, och vars vinkelacceleration kan överstiga 2 rad (radianer)/s2. eller

| 2. | En diameter eller huvudaxel som överstiger 1 m, och vars vinkelacceleration kan överstiga 0,5 rad (radianer)/s2. |
| --- | --- |

2.

En diameter eller huvudaxel som överstiger 1 m, och vars vinkelacceleration kan överstiga 0,5 rad (radianer)/s2.

| 4. | Används inte. |
| --- | --- |

4.

Används inte.

| e) | ’Icke-sfäriska optiska element’ med alla följande egenskaper:






  1. | Den optiska bländarens största dimension överstiger 400 mm. |
| --- | --- | --- |

e)

’Icke-sfäriska optiska element’ med alla följande egenskaper:

1.

Den optiska bländarens största dimension överstiger 400 mm.

| 2. | Ytjämnheten understiger 1 nm (rms) för referenslängder på minst 1 mm. och |
| --- | --- |

2.

Ytjämnheten understiger 1 nm (rms) för referenslängder på minst 1 mm. och

| 3. | Koefficienten för den linjära värmeutvidgningens absoluta storhet understiger 3 × 10–6/K vid 25 °C.


  Tekniska anmärkningar:









  1. | Ett ’icke-sfäriskt optiskt element’ är ett element som används i ett optiskt system vars bildyta eller bildytor är avsedda att avvika från formen av en ideal sfär. |
| --- | --- | --- |

3.

Koefficienten för den linjära värmeutvidgningens absoluta storhet understiger 3 × 10–6/K vid 25 °C.

Tekniska anmärkningar:

1.

| 2. | Det krävs att tillverkarna ska mäta den ytjämnhet som anges i avsnitt 6A004.e.2 endast om det optiska elementet är konstruerat eller tillverkat för att uppfylla eller överstiga kontrollparametern. |
| --- | --- |

2.

| Anmärkning | Avsnitt 6A004.e omfattar inte ’icke-sfäriska optiska element’ som har någon av följande egenskaper:








  a) | Den optiska bländarens största dimension understiger 1 m och kvoten mellan brännvidden och den optiska bländaren är lika med eller större än 4,5:1. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning

a)

Den optiska bländarens största dimension understiger 1 m och kvoten mellan brännvidden och den optiska bländaren är lika med eller större än 4,5:1.

| b) | Den optiska bländarens största dimension överstiger 1 m och kvoten mellan brännvidden och den optiska bländaren är lika med eller större än 7:1. |
| --- | --- |

b)

Den optiska bländarens största dimension överstiger 1 m och kvoten mellan brännvidden och den optiska bländaren är lika med eller större än 7:1.

| c) | Det är konstruerat som ett optiskt element av Fresnel-, flyeye-, rand-, prisma- eller diffraktionstyp. |
| --- | --- |

c)

Det är konstruerat som ett optiskt element av Fresnel-, flyeye-, rand-, prisma- eller diffraktionstyp.

| d) | Det är tillverkat av borsilikatglas med en koefficient för linjär värmeutvidgning som överstiger 2,5 × 10–6/K vid 25 °C. eller |
| --- | --- |

d)

Det är tillverkat av borsilikatglas med en koefficient för linjär värmeutvidgning som överstiger 2,5 × 10–6/K vid 25 °C. eller

| e) | Det är ett röntgenoptiskt element med inre spegelkapacitet (t.ex. speglar av rörtyp). |
| --- | --- |

e)

Det är ett röntgenoptiskt element med inre spegelkapacitet (t.ex. speglar av rörtyp).

| ANM.: | ’Icke-sfäriska optiska element’ som är särskilt konstruerade för litografiutrustning omfattas av avsnitt 3B001. |
| --- | --- |

ANM.:

| f) | Mätinstrument avsedda att mäta dynamiska vågfronter, som har något av följande:






  1. | ’Bildhastigheter’ som är lika med eller högre än 1 kHz. och |
| --- | --- | --- |

f)

Mätinstrument avsedda att mäta dynamiska vågfronter, som har något av följande:

1.

’Bildhastigheter’ som är lika med eller högre än 1 kHz. och

| 2. | En vågfrontsnoggrannhet som är lika med eller mindre (bättre) än λ/20 vid beräknad våglängd. |
| --- | --- |

2.

En vågfrontsnoggrannhet som är lika med eller mindre (bättre) än λ/20 vid beräknad våglängd.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6A004.f avses med ’bildhastighet’ den frekvens med vilken alla ”aktiva bildelement” i ”fokalplansmatrisen” integreras för inspelning av bilder som projiceras av vågfrontssensoroptiken.

6A005
  ”Lasrar”, andra än de som specificeras i avsnitt 0B001.g.5 eller 0B001.h.6, komponenter och optisk utrustning enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 6A205. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning 1: | Pulsade ”lasrar” inkluderar ”lasrar” som arbetar i kontinuerlig mod (CW) med överlagrade pulseffekter. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Excimer-, halvledar-, kolmonoxid(CO)-, koldioxid(CO2)- samt kemiska och ’icke-repetitiva pulsade’ neodymglas-”lasrar” specificeras endast i avsnitt 6A005.d.



  Teknisk anmärkning:




  ’Icke-repetitiva pulsade’ avser ”lasrar” som producerar antingen en enda utgångspuls eller som har ett tidsintervall mellan pulserna som överstiger en (1) minut. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

Teknisk anmärkning:

’Icke-repetitiva pulsade’ avser ”lasrar” som producerar antingen en enda utgångspuls eller som har ett tidsintervall mellan pulserna som överstiger en (1) minut.

| Anmärkning 3: | Avsnitt 6A005 omfattar fiber-”lasrar”. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

| Anmärkning 4: | Kontrollstatusen för ”lasrar” med frekvensomvandling (dvs. våglängdsändring) genom andra medel än att en ”laser” pumpar en annan ”laser” bestäms genom tillämpning av parametrarna för både käll-”laserns” uteffekt och den frekvensomvandlade optiska uteffekten. |
| --- | --- |

Anmärkning 4:

| Anmärkning 5: | Avsnitt 6A005 omfattar inte ”lasrar” enligt följande:








  a) | Rubin med en utenergi som understiger 20 J. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 5:

a)

Rubin med en utenergi som understiger 20 J.

| b) | Kväve. |
| --- | --- |

b)

Kväve.

| c) | Krypton. |
| --- | --- |

c)

Krypton.

| Anmärkning 6: | För 6A005.a och 6A005.b gäller att ’enkel transversell mod’ avser ”lasrar” som har en bågprofil med en M2-faktor som är mindre än 1,3, medan ’multipel transversell mod’ avser ”lasrar” som har en bågprofil med en M2-faktor på 1,3 eller högre. |
| --- | --- |

Anmärkning 6:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6A005 definieras ’stickproppseffektivitet’ som kvoten mellan ”laser”-utenergin (eller ”genomsnittlig uteffekt”) och den totala elektriska ineffekt som krävs för att ”lasern” ska fungera, inklusive energitillförsel/konditionering och termisk konditionering/värmeväxlare.

| a) | Icke-”avstämbara””CW(continuous wave)-lasrar” som har något av följande:






  1. | En utgångsvåglängd som understiger 150 nm och en uteffekt som överstiger 1 W. |
| --- | --- | --- |

a)

Icke-”avstämbara””CW(continuous wave)-lasrar” som har något av följande:

1.

En utgångsvåglängd som understiger 150 nm och en uteffekt som överstiger 1 W.

| 2. | En utgångsvåglängd på minst 150 nm men som inte överstiger 510 nm och en uteffekt som överstiger 30 W.








  Anmärkning: | Avsnitt 6A005.a.2 omfattar inte argon-”lasrar” som har en uteffekt på högst 50 W. |
| --- | --- | --- |

2.

En utgångsvåglängd på minst 150 nm men som inte överstiger 510 nm och en uteffekt som överstiger 30 W.

Anmärkning:

| 3. | En utgångsvåglängd som överstiger 510 nm men inte 540 nm och som har något av följande:






  a) | En ’enkel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- | --- |

3.

En utgångsvåglängd som överstiger 510 nm men inte 540 nm och som har något av följande:

a)

En ’enkel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 50 W. eller

| b) | En ’multipel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 150 W. |
| --- | --- |

b)

En ’multipel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 150 W.

| 4. | En utgångsvåglängd som överstiger 540 nm men inte 800 nm och en uteffekt som överstiger 30 W. |
| --- | --- |

4.

En utgångsvåglängd som överstiger 540 nm men inte 800 nm och en uteffekt som överstiger 30 W.

| 5. | En utgångsvåglängd som överstiger 800 nm men inte 975 nm och som har något av följande:






  a) | En ’enkel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- | --- |

5.

En utgångsvåglängd som överstiger 800 nm men inte 975 nm och som har något av följande:

a)

En ’enkel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 50 W. eller

| b) | En ’multipel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 80 W. |
| --- | --- |

b)

En ’multipel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 80 W.

| 6. | En utgångsvåglängd som överstiger 975 nm men inte 1 150 nm och som har något av följande:






  a) | En ’enkel transversell mod’ och något av följande:






  1. | En uteffekt som överstiger 1 000 W. eller |
| --- | --- | --- | --- |

6.

En utgångsvåglängd som överstiger 975 nm men inte 1 150 nm och som har något av följande:

a)

En ’enkel transversell mod’ och något av följande:

1.

En uteffekt som överstiger 1 000 W. eller

| 2. | Har allt av följande:






  a) | En uteffekt som överstiger 500 W. och |
| --- | --- | --- |

2.

Har allt av följande:

a)

En uteffekt som överstiger 500 W. och

| b) | En spektralbandbredd som är mindre än 40 GHz. eller |
| --- | --- |

b)

En spektralbandbredd som är mindre än 40 GHz. eller

| b) | En ’multipel transversell mod’ och något av följande:






  1. | En ’stickproppseffektivitet’ som överstiger 18 % och en uteffekt som överstiger 1 000 W. eller |
| --- | --- | --- |

b)

En ’multipel transversell mod’ och något av följande:

1.

En ’stickproppseffektivitet’ som överstiger 18 % och en uteffekt som överstiger 1 000 W. eller

| 2. | En uteffekt som överstiger 2 kW.








  Anmärkning 1: | Avsnitt 6A005.a.6.b omfattar inte industriella ”lasrar” med ’multipel transversell mod’ med en uteffekt som överstiger 2 kW men inte 6 kW och en total massa som överstiger 1 200 kg. Med total massa avses i denna anmärkning alla komponenter som krävs för att ”lasern” ska fungera, t.ex. ”laser”, energitillförsel och värmeväxlare, men inte extern optik för strålkonditionering eller tillförsel. |
| --- | --- | --- |

2.

En uteffekt som överstiger 2 kW.

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 6A005.a.6.b omfattar inte industriella ”lasrar” med ’multipel transversell mod’ som har något av följande:








  a) | Används inte. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 2:

a)

Används inte.

| b) | En uteffekt som överstiger 1 kW men inte 1,6 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 1,25 mm•mrad. |
| --- | --- |

b)

En uteffekt som överstiger 1 kW men inte 1,6 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 1,25 mm•mrad.

| c) | En uteffekt som överstiger 1,6 kW men inte 2,5 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 1,7 mm•mrad. |
| --- | --- |

c)

En uteffekt som överstiger 1,6 kW men inte 2,5 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 1,7 mm•mrad.

| d) | En uteffekt som överstiger 2,5 kW men inte 3,3 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 2,5 mm•mrad. |
| --- | --- |

d)

En uteffekt som överstiger 2,5 kW men inte 3,3 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 2,5 mm•mrad.

| e) | En uteffekt som överstiger 3,3 kW men inte 6 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 3,5 mm•mrad. |
| --- | --- |

e)

En uteffekt som överstiger 3,3 kW men inte 6 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 3,5 mm•mrad.

| f) | Används inte. |
| --- | --- |

f)

Används inte.

| g) | Används inte. |
| --- | --- |

g)

Används inte.

| h) | En uteffekt som överstiger 6 kW men inte 8 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 12 mm•mrad. eller |
| --- | --- |

h)

En uteffekt som överstiger 6 kW men inte 8 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 12 mm•mrad. eller

| i) | En uteffekt som överstiger 8 kW men inte 10 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 24 mm•mrad. |
| --- | --- |

i)

En uteffekt som överstiger 8 kW men inte 10 kW och en strålparameterprodukt som överstiger 24 mm•mrad.

| 7. | En utgångsvåglängd som överstiger 1 150 nm men inte 1 555 nm och som har något av följande:






  a) | En ’enkel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- | --- |

7.

En utgångsvåglängd som överstiger 1 150 nm men inte 1 555 nm och som har något av följande:

a)

En ’enkel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 50 W. eller

| b) | En ’multipel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 80 W. |
| --- | --- |

b)

En ’multipel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 80 W.

| 8. | En utgångsvåglängd som överstiger 1 555 nm men inte 1 850 nm och en uteffekt som överstiger 1 W. |
| --- | --- |

8.

En utgångsvåglängd som överstiger 1 555 nm men inte 1 850 nm och en uteffekt som överstiger 1 W.

| 9. | En utgångsvåglängd som överstiger 1 850 nm men inte 2 100 nm och som har något av följande:






  a) | En ’enkel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 1 W. eller |
| --- | --- | --- |

9.

En utgångsvåglängd som överstiger 1 850 nm men inte 2 100 nm och som har något av följande:

a)

En ’enkel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 1 W. eller

| b) | En ’multipel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 120 W. eller |
| --- | --- |

b)

En ’multipel transversell mod’ och en uteffekt som överstiger 120 W. eller

| 10. | En utgångsvåglängd som understiger 2 100 nm och en uteffekt som överstiger 1 W. |
| --- | --- |

10.

En utgångsvåglängd som understiger 2 100 nm och en uteffekt som överstiger 1 W.

| b) | Icke-”avstämbara””pulsade lasrar” som har något av följande:






  1. | En utgångsvåglängd som understiger 150 nm och något av följande:






  a) | En utenergi som överstiger 50 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Icke-”avstämbara””pulsade lasrar” som har något av följande:

1.

En utgångsvåglängd som understiger 150 nm och något av följande:

a)

En utenergi som överstiger 50 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller

| b) | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 1 W. |
| --- | --- |

b)

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 1 W.

| 2. | En utgångsvåglängd på minst 150 nm och högst 510 nm och något av följande:






  a) | En utenergi som överstiger 1,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 30 W. eller |
| --- | --- | --- |

2.

En utgångsvåglängd på minst 150 nm och högst 510 nm och något av följande:

a)

En utenergi som överstiger 1,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 30 W. eller

| b) | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 30 W.








  Anmärkning: | Avsnitt 6A005.b.2.b omfattar inte argon-”lasrar” som har en ”genomsnittlig uteffekt” på högst 50 W. |
| --- | --- | --- |

b)

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 30 W.

Anmärkning:

| 3. | En utgångsvåglängd som överstiger 510 nm men inte 540 nm och som har något av följande:






  a) | En ’enkel transversell mod’ och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 1,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- | --- | --- |

3.

En utgångsvåglängd som överstiger 510 nm men inte 540 nm och som har något av följande:

a)

En ’enkel transversell mod’ och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 1,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 50 W. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller

| b) | En ’multipel transversell mod’ och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 1,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 150 W. eller |
| --- | --- | --- |

b)

En ’multipel transversell mod’ och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 1,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 150 W. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 150 W. |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 150 W.

| 4. | En utgångsvåglängd som överstiger 540 nm men inte 800 nm och som har något av följande:






  a) | En ”pulslängd” som understiger 1 ps och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 0 005 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 5 GW. eller |
| --- | --- | --- | --- |

4.

En utgångsvåglängd som överstiger 540 nm men inte 800 nm och som har något av följande:

a)

En ”pulslängd” som understiger 1 ps och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 0 005 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 5 GW. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 20 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 20 W. eller

| b) | En ”pulslängd” som är lika med eller över 1 ps och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 1,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 30 W. eller |
| --- | --- | --- |

b)

En ”pulslängd” som är lika med eller över 1 ps och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 1,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 30 W. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 30 W. |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 30 W.

| 5. | En utgångsvåglängd som överstiger 800 nm men inte 975 nm och som har något av följande:






  a) | En ”pulslängd” som understiger 1 ps och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 0 005 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 5 GW. eller |
| --- | --- | --- | --- |

5.

En utgångsvåglängd som överstiger 800 nm men inte 975 nm och som har något av följande:

a)

En ”pulslängd” som understiger 1 ps och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 0 005 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 5 GW. eller

| 2. | En ’enkel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 20 W. |
| --- | --- |

2.

En ’enkel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 20 W.

| b) | En ”pulslängd” som är lika med eller överstiger 1 ps men inte överstiger 1 μs och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 0,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 50 W. |
| --- | --- | --- |

b)

En ”pulslängd” som är lika med eller överstiger 1 ps men inte överstiger 1 μs och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 0,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 50 W.

| 2. | En ’enkel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 20 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ’enkel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 20 W. eller

| 3. | En ’multipel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- |

3.

En ’multipel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller

| c) | En ”pulslängd” som överstiger 1 μs och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 2 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 50 W. |
| --- | --- | --- |

c)

En ”pulslängd” som överstiger 1 μs och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 2 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 50 W.

| 2. | En ’enkel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ’enkel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller

| 3. | En ’multipel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 80 W. |
| --- | --- |

3.

En ’multipel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 80 W.

| 6. | En utgångsvåglängd som överstiger 975 nm men inte 1 150 nm och som har något av följande:






  a) | En ”pulslängd” som understiger 1 ps och något av följande:






  1. | En utgångs-”toppeffekt” som överstiger 2 GW/puls. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

En utgångsvåglängd som överstiger 975 nm men inte 1 150 nm och som har något av följande:

a)

En ”pulslängd” som understiger 1 ps och något av följande:

1.

En utgångs-”toppeffekt” som överstiger 2 GW/puls.

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 30 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 30 W. eller

| 3. | En utenergi som överstiger 0,002 J/puls. |
| --- | --- |

3.

En utenergi som överstiger 0,002 J/puls.

| b) | En ”pulslängd” som är lika med eller överstiger 1 ps och är mindre än 1 ns och något av följande:






  1. | En utgångs-”toppeffekt” som överstiger 5 GW/puls. |
| --- | --- | --- |

b)

En ”pulslängd” som är lika med eller överstiger 1 ps och är mindre än 1 ns och något av följande:

1.

En utgångs-”toppeffekt” som överstiger 5 GW/puls.

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller

| 3. | En utenergi som överstiger 0,1 J/puls. |
| --- | --- |

3.

En utenergi som överstiger 0,1 J/puls.

| c) | En ”pulslängd” som är lika med eller överstiger 1 ns men inte överstiger 1 μs och något av följande:






  1. | En ’enkel transversell mod’ och något av följande:






  a) | En ”toppeffekt” som överstiger 100 MW, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

En ”pulslängd” som är lika med eller överstiger 1 ns men inte överstiger 1 μs och något av följande:

1.

En ’enkel transversell mod’ och något av följande:

a)

En ”toppeffekt” som överstiger 100 MW,

| b) | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 20 W som genom konstruktionen är begränsad till en maximal pulsrepetitionsfrekvens på högst 1 kHz. |
| --- | --- |

b)

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 20 W som genom konstruktionen är begränsad till en maximal pulsrepetitionsfrekvens på högst 1 kHz.

| c) | En ’stickproppseffektivitet’ som överstiger 12 % och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 100 W och som kan fungera vid en pulsrepetitionsfrekvens som överstiger 1 kHz. |
| --- | --- |

c)

En ’stickproppseffektivitet’ som överstiger 12 % och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 100 W och som kan fungera vid en pulsrepetitionsfrekvens som överstiger 1 kHz.

| d) | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 150 W och som kan fungera vid en pulsrepetitionsfrekvens som överstiger 1 kHz. eller |
| --- | --- |

d)

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 150 W och som kan fungera vid en pulsrepetitionsfrekvens som överstiger 1 kHz. eller

| e) | En utenergi som överstiger 2 J/puls. eller |
| --- | --- |

e)

En utenergi som överstiger 2 J/puls. eller

| 2. | En ’multipel transversell mod’ och något av följande:






  a) | En ”toppeffekt” som överstiger 400 MW, |
| --- | --- | --- |

2.

En ’multipel transversell mod’ och något av följande:

a)

En ”toppeffekt” som överstiger 400 MW,

| b) | En ’stickproppseffektivitet’ som överstiger 18 % och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 500 W. |
| --- | --- |

b)

En ’stickproppseffektivitet’ som överstiger 18 % och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 500 W.

| c) | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 2 kW. eller |
| --- | --- |

c)

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 2 kW. eller

| d) | En utenergi som överstiger 4 J/puls. eller |
| --- | --- |

d)

En utenergi som överstiger 4 J/puls. eller

| d) | En ”pulslängd” som överstiger 1 μs och något av följande:






  1. | En ’enkel transversell mod’ och något av följande:






  a) | En ”toppeffekt” som överstiger 500 kW, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

En ”pulslängd” som överstiger 1 μs och något av följande:

1.

En ’enkel transversell mod’ och något av följande:

a)

En ”toppeffekt” som överstiger 500 kW,

| b) | En ’stickproppseffektivitet’ som överstiger 12 % och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 100 W. eller |
| --- | --- |

b)

En ’stickproppseffektivitet’ som överstiger 12 % och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 100 W. eller

| c) | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 150 W. eller |
| --- | --- |

c)

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 150 W. eller

| 2. | En ’multipel transversell mod’ och något av följande:






  a) | En ”toppeffekt” som överstiger 1 MW, |
| --- | --- | --- |

2.

En ’multipel transversell mod’ och något av följande:

a)

En ”toppeffekt” som överstiger 1 MW,

| b) | En ’stickproppseffektivitet’ som överstiger 18 % och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 500 W. eller |
| --- | --- |

b)

En ’stickproppseffektivitet’ som överstiger 18 % och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 500 W. eller

| c) | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 2 kW. |
| --- | --- |

c)

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 2 kW.

| 7. | En utgångsvåglängd som överstiger 1 150 nm men inte 1 555 nm och som har något av följande:






  a) | En ”pulslängd” som inte överstiger 1 μs och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 0,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 50 W. |
| --- | --- | --- | --- |

7.

En utgångsvåglängd som överstiger 1 150 nm men inte 1 555 nm och som har något av följande:

a)

En ”pulslängd” som inte överstiger 1 μs och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 0,5 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 50 W.

| 2. | En ’enkel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 20 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ’enkel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 20 W. eller

| 3. | En ’multipel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- |

3.

En ’multipel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller

| b) | En ”pulslängd” som överstiger 1 μs och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 2 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 50 W. |
| --- | --- | --- |

b)

En ”pulslängd” som överstiger 1 μs och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 2 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 50 W.

| 2. | En ’enkel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ’enkel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 50 W. eller

| 3. | En ’multipel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 80 W. |
| --- | --- |

3.

En ’multipel transversell mod’ och en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 80 W.

| 8. | En utgångsvåglängd som överstiger 1 555 nm men inte 1 850 nm och som har något av följande:






  a) | En utenergi som överstiger 100 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller |
| --- | --- | --- |

8.

En utgångsvåglängd som överstiger 1 555 nm men inte 1 850 nm och som har något av följande:

a)

En utenergi som överstiger 100 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller

| b) | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 1 W. |
| --- | --- |

b)

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 1 W.

| 9. | En utgångsvåglängd som överstiger 1 850 nm men inte 2 100 nm, och något av följande:






  a) | En ’enkel transversell mod’ och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 100 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller |
| --- | --- | --- | --- |

9.

En utgångsvåglängd som överstiger 1 850 nm men inte 2 100 nm, och något av följande:

a)

En ’enkel transversell mod’ och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 100 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 1 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 1 W. eller

| b) | En ’multipel transversell mod’ och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 100 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 10 kW. eller |
| --- | --- | --- |

b)

En ’multipel transversell mod’ och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 100 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 10 kW. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 120 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 120 W. eller

| 10. | En utgångsvåglängd som överstiger 2 100 nm och något av följande:






  a) | En utenergi som överstiger 100 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller |
| --- | --- | --- |

10.

En utgångsvåglängd som överstiger 2 100 nm och något av följande:

a)

En utenergi som överstiger 100 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller

| b) | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 1 W. |
| --- | --- |

b)

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 1 W.

| c) | ”Avstämbara””lasrar” som har något av följande:






  1. | En utgångsvåglängd som understiger 600 nm och något av följande:






  a) | En utenergi som överstiger 50 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller |
| --- | --- | --- | --- |

c)

”Avstämbara””lasrar” som har något av följande:

1.

En utgångsvåglängd som understiger 600 nm och något av följande:

a)

En utenergi som överstiger 50 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller

| b) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 1 W.








  Anmärkning: | Avsnitt 6A005.c.1 omfattar inte färgämnes-”lasrar” och andra vätske-”lasrar” med en multimodal utsignal och en våglängd av minst 150 nm och högst 600 nm och med samtliga följande egenskaper:








  1. | En utenergi som understiger 1,5 J/puls eller en ”toppeffekt” som understiger 20 W. och |
| --- | --- | --- | --- |

b)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 1 W.

Anmärkning:

1.

En utenergi som understiger 1,5 J/puls eller en ”toppeffekt” som understiger 20 W. och

| 2. | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som understiger 20 W. |
| --- | --- |

2.

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som understiger 20 W.

| 2. | En utgångsvåglängd på minst 600 nm men högst 1 400 nm och något av följande:






  a) | En utenergi som överstiger 1 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 20 W. eller |
| --- | --- | --- |

2.

En utgångsvåglängd på minst 600 nm men högst 1 400 nm och något av följande:

a)

En utenergi som överstiger 1 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 20 W. eller

| b) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 20 W. eller |
| --- | --- |

b)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 20 W. eller

| 3. | En utgångsvåglängd som överstiger 1 400 nm och något av följande:






  a) | En utenergi som överstiger 50 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller |
| --- | --- | --- |

3.

En utgångsvåglängd som överstiger 1 400 nm och något av följande:

a)

En utenergi som överstiger 50 mJ/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 1 W. eller

| b) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 1 W. |
| --- | --- |

b)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 1 W.

| d) | Andra ”lasrar”, som inte specificeras i avsnitt 6A005.a, 6A005.b eller 6A005.c, enligt följande:






  1. | Halvledar-”lasrar” enligt följande:








  Anmärkning 1: | Avsnitt 6A005.d.1 omfattar halvledar-”lasrar” som har ett utgående optiskt anslutningsdon (t.ex. optisk kopplingsfläta). |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Andra ”lasrar”, som inte specificeras i avsnitt 6A005.a, 6A005.b eller 6A005.c, enligt följande:

1.

Halvledar-”lasrar” enligt följande:

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Halvledar-”lasrar” som speciellt har konstruerats för annan utrustning klassificeras som denna andra utrustning. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| a) | Individuella halvledar-”lasrar” med ’enkel transversell mod’ som har någon av följande egenskaper:






  1. | En våglängd på högst 1 510 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 1,5 W. eller |
| --- | --- | --- |

a)

Individuella halvledar-”lasrar” med ’enkel transversell mod’ som har någon av följande egenskaper:

1.

En våglängd på högst 1 510 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 1,5 W. eller

| 2. | En våglängd som överstiger 1 510 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 500 mW. |
| --- | --- |

2.

En våglängd som överstiger 1 510 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 500 mW.

| b) | Individuella halvledar-”lasrar” med ’multipel transversell mod’ som har någon av följande egenskaper:






  1. | En våglängd som understiger 1 400 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 15 W. |
| --- | --- | --- |

b)

Individuella halvledar-”lasrar” med ’multipel transversell mod’ som har någon av följande egenskaper:

1.

En våglängd som understiger 1 400 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 15 W.

| 2. | En våglängd på minst 1 400 nm men under 1 900 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt på över 2,5 W. eller |
| --- | --- |

2.

En våglängd på minst 1 400 nm men under 1 900 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt på över 2,5 W. eller

| 3. | En våglängd på minst 1 900 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt på över 1 W. |
| --- | --- |

3.

En våglängd på minst 1 900 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt på över 1 W.

| c) | Individuella ’stavar’ av halvledar-”lasrar” med någon av följande egenskaper:






  1. | En våglängd som understiger 1 400 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 100 W. |
| --- | --- | --- |

c)

Individuella ’stavar’ av halvledar-”lasrar” med någon av följande egenskaper:

1.

En våglängd som understiger 1 400 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 100 W.

| 2. | En våglängd på minst 1 400 nm men under 1 900 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt på över 25 W. eller |
| --- | --- |

2.

En våglängd på minst 1 400 nm men under 1 900 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt på över 25 W. eller

| 3. | En våglängd på minst 1 900 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt på över 10 W. |
| --- | --- |

3.

En våglängd på minst 1 900 nm och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt på över 10 W.

| d) | ’Stackade system’ (matrisstackar) av halvledar-”lasrar” (tvådimensionella system) med någon av följande egenskaper:






  1. | En våglängd på mindre än 1 400 nm och med någon av följande egenskaper:






  a) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt under 3 kW och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) utgångs-’effekttäthet’ som överstiger 500 W/cm2. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

’Stackade system’ (matrisstackar) av halvledar-”lasrar” (tvådimensionella system) med någon av följande egenskaper:

1.

En våglängd på mindre än 1 400 nm och med någon av följande egenskaper:

a)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt under 3 kW och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) utgångs-’effekttäthet’ som överstiger 500 W/cm2.

| b) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt på minst 3 kW men högst 5 kW och med en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) utgångs-’effekttäthet’ som överstiger 350 W/cm2. |
| --- | --- |

b)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt på minst 3 kW men högst 5 kW och med en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) utgångs-’effekttäthet’ som överstiger 350 W/cm2.

| c) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt som överstiger 5 kW. |
| --- | --- |

c)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt som överstiger 5 kW.

| d) | Maximal pulsad ’effekttäthet’ som överstiger 2 500 W/cm2. eller









  Anmärkning: | Avsnitt 6A005.d.1.d.1.d omfattar inte epitaxiellt tillverkade monolitiska enheter. |
| --- | --- | --- |

d)

Maximal pulsad ’effekttäthet’ som överstiger 2 500 W/cm2. eller

Anmärkning:

| e) | En rumsligt koherent genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt som överstiger 150 W. |
| --- | --- |

e)

En rumsligt koherent genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt som överstiger 150 W.

| 2. | En våglängd på minst 1 400 nm men under 1 900 nm och med någon av följande egenskaper:






  a) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt under 250 kW och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) utgångs-’effekttäthet’ som överstiger 150 W/cm2. |
| --- | --- | --- |

2.

En våglängd på minst 1 400 nm men under 1 900 nm och med någon av följande egenskaper:

a)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt under 250 kW och en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) utgångs-’effekttäthet’ som överstiger 150 W/cm2.

| b) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt på minst 250 W men högst 500 W och med en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) utgångs-’effekttäthet’ som överstiger 50 W/cm2. |
| --- | --- |

b)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt på minst 250 W men högst 500 W och med en genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) utgångs-’effekttäthet’ som överstiger 50 W/cm2.

| c) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt som överstiger 500 W. |
| --- | --- |

c)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt som överstiger 500 W.

| d) | Maximal pulsad ’effekttäthet’ som överstiger 500 W/cm2. eller









  Anmärkning: | Avsnitt 6A005.d.1.d.2.d omfattar inte epitaxiellt tillverkade monolitiska enheter. |
| --- | --- | --- |

d)

Maximal pulsad ’effekttäthet’ som överstiger 500 W/cm2. eller

Anmärkning:

| e) | En rumsligt koherent genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt som överstiger 15 W. |
| --- | --- |

e)

En rumsligt koherent genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt som överstiger 15 W.

| 3. | En våglängd större eller lika med 1 900 nm med någon av följande egenskaper:






  a) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) utgångs-’effekttäthet’ som överstiger 50 W/cm2. |
| --- | --- | --- |

3.

En våglängd större eller lika med 1 900 nm med någon av följande egenskaper:

a)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) utgångs-’effekttäthet’ som överstiger 50 W/cm2.

| b) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt över 10 W. eller |
| --- | --- |

b)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt över 10 W. eller

| c) | En rumsligt koherent genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt som överstiger 1,5 W. eller |
| --- | --- |

c)

En rumsligt koherent genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) total uteffekt som överstiger 1,5 W. eller

| 4. | Åtminstone en ”laser”-’stav’ som specificeras i avsnitt 6A005.d.1.c. |
| --- | --- |

4.

Åtminstone en ”laser”-’stav’ som specificeras i avsnitt 6A005.d.1.c.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6A005.d.1.d avses med ’effekttäthet’ den totala ”laser”-uteffekten delad med ytan på det ’stackade systemets’ emitter.

| e) | Andra ’stackade system’ (matrisstackar) av halvledar-”lasrar” än de som specificeras i avsnitt 6A005.d.1.d, med alla följande egenskaper:






  1. | Särskilt konstruerade eller modifierade för att kombineras med andra ’stackade system’, så att de bildar ett större ’stackat system’. och |
| --- | --- | --- |

e)

Andra ’stackade system’ (matrisstackar) av halvledar-”lasrar” än de som specificeras i avsnitt 6A005.d.1.d, med alla följande egenskaper:

1.

Särskilt konstruerade eller modifierade för att kombineras med andra ’stackade system’, så att de bildar ett större ’stackat system’. och

| 2. | Integrerade anslutningar, gemensamma för både elektronik och kylning. |
| --- | --- |

2.

Integrerade anslutningar, gemensamma för både elektronik och kylning.

| Anmärkning 1: | ’Stackade system’ som har bildats genom en kombination av ’stackade system’ (matrisstackar) av halvledar-”lasrar” enligt 6A005.d.1.e och inte är avsedda att kombineras eller modifieras ytterligare specificeras i 6A005.d.1.d. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | ’Stackade system’ som har bildats genom en kombination av ’stackade system’ (matrisstackar) av halvledar-”lasrar” enligt 6A005.d.1.e och är avsedda att kombineras eller modifieras ytterligare specificeras i 6A005.d.1.e. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Avsnitt 6A005.d.1.e omfattar inte modulära sammansättningar av enstaka ’stavar’ avsedda att sättas ihop i genomgående stackade linjära system. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Halvledar-”lasrar” kallas ofta ”laser”-dioder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | En ’stav’ (också kallad halvledar-”laser”-’stav’, ”laser”-diod-’stav’ eller diod-’stav’) består av flera halvledar-”lasrar” i ett endimensionellt system. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ett ’stackat system’ består av flera ’stavar’, som bildar ett tvådimensionellt system av halvledar-”lasrar”. |
| --- | --- |

3.

| 2. | Kolmonoxid(CO)-”lasrar” som har något av följande:






  a) | En utenergi som överstiger 2 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 5 kW. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Kolmonoxid(CO)-”lasrar” som har något av följande:

a)

En utenergi som överstiger 2 J/puls och en ”toppeffekt” som överstiger 5 kW. eller

| b) | En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 5 kW. |
| --- | --- |

b)

En genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 5 kW.

| 3. | Koldioxid(CO2)-”lasrar” som har något av följande:






  a) | En kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 15 kW. |
| --- | --- | --- |

3.

Koldioxid(CO2)-”lasrar” som har något av följande:

a)

En kontinuerlig (CW) uteffekt som överstiger 15 kW.

| b) | En pulsad uteffekt med en ”pulslängd” som överstiger 10 μs, och något av följande:






  1. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 10 kW. eller |
| --- | --- | --- |

b)

En pulsad uteffekt med en ”pulslängd” som överstiger 10 μs, och något av följande:

1.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 10 kW. eller

| 2. | En ”toppeffekt” som överstiger 100 kW, eller |
| --- | --- |

2.

En ”toppeffekt” som överstiger 100 kW, eller

| c) | En pulsad uteffekt med en ”pulslängd” som är högst 10 μs och något av följande:






  1. | En pulsenergi som överstiger 5 J/puls. eller |
| --- | --- | --- |

c)

En pulsad uteffekt med en ”pulslängd” som är högst 10 μs och något av följande:

1.

En pulsenergi som överstiger 5 J/puls. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 2,5 kW. |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 2,5 kW.

| 4. | Excimer-”lasrar” som har något av följande:






  a) | En utgångsvåglängd som inte överstiger 150 nm och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 50 mJ/puls. eller |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Excimer-”lasrar” som har något av följande:

a)

En utgångsvåglängd som inte överstiger 150 nm och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 50 mJ/puls. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 1 W. |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 1 W.

| b) | En utgångsvåglängd som överstiger 150 nm men inte 190 nm och som har något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 1,5 J/puls. eller |
| --- | --- | --- |

b)

En utgångsvåglängd som överstiger 150 nm men inte 190 nm och som har något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 1,5 J/puls. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 120 W. |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 120 W.

| c) | En utgångsvåglängd som överstiger 190 nm men inte 360 nm och som har något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 10 J/puls. eller |
| --- | --- | --- |

c)

En utgångsvåglängd som överstiger 190 nm men inte 360 nm och som har något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 10 J/puls. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 500 W. eller |
| --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 500 W. eller

| d) | En utgångsvåglängd som överstiger 360 nm och något av följande:






  1. | En utenergi som överstiger 1,5 J/puls. eller |
| --- | --- | --- |

d)

En utgångsvåglängd som överstiger 360 nm och något av följande:

1.

En utenergi som överstiger 1,5 J/puls. eller

| 2. | En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 30 W.








  ANM.: | Se avsnitt 3B001 för excimer-”lasrar” som speciellt konstruerats för litografisk utrustning. |
| --- | --- | --- |

2.

En ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 30 W.

ANM.:

| 5. | ”Kemiska lasrar” enligt följande:






  a) | Vätefluorid(HF)-”lasrar”. |
| --- | --- | --- |

5.

”Kemiska lasrar” enligt följande:

a)

Vätefluorid(HF)-”lasrar”.

| b) | Deuteriumfluorid(DF)-”lasrar”. |
| --- | --- |

b)

Deuteriumfluorid(DF)-”lasrar”.

| c) | ”Transferlasrar” enligt följande:






  1. | Syre-jod(O2-I)-”lasrar”. |
| --- | --- | --- |

c)

”Transferlasrar” enligt följande:

1.

Syre-jod(O2-I)-”lasrar”.

| 2. | Deuteriumfluorid-koldioxid(DF-CO2)-”lasrar”. |
| --- | --- |

2.

Deuteriumfluorid-koldioxid(DF-CO2)-”lasrar”.

Teknisk anmärkning:

’Transferlasrar’ är ”lasrar” i vilka de exciterande aktiva ämnena exciteras genom att energi överförs vid kollisionen mellan lasrande och icke lasrande atomer eller molekyler.

| 6. | ’Icke-repetitiva pulsade’ neodymglas- ”lasrar” som har något av följande:






  a) | En ”pulslängd” som inte överstiger 1 μs och en utenergi som överstiger 50 J/puls. eller |
| --- | --- | --- |

6.

’Icke-repetitiva pulsade’ neodymglas- ”lasrar” som har något av följande:

a)

En ”pulslängd” som inte överstiger 1 μs och en utenergi som överstiger 50 J/puls. eller

| b) | En ”pulslängd” som överstiger 1 μs och en utenergi som överstiger 100 J/puls. |
| --- | --- |

b)

En ”pulslängd” som överstiger 1 μs och en utenergi som överstiger 100 J/puls.

| Anmärkning: | ’Icke-repetitiva pulsade’ avser ”lasrar” som producerar antingen en enda utgångspuls eller som har ett tidsintervall mellan pulserna som överstiger en (1) minut. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| e) | Komponenter enligt följande:






  1. | Speglar som kyls antingen med ’aktiv kylning’ eller genom s.k. heat pipes.


  Teknisk anmärkning:



  Med ’aktiv kylning’ avses en kylningsteknik för optiska komponenter där man använder en vätska under den optiska ytan (nominellt mindre än 1 mm under den optiska ytan) för att transportera bort värme. |
| --- | --- | --- |

e)

Komponenter enligt följande:

1.

Speglar som kyls antingen med ’aktiv kylning’ eller genom s.k. heat pipes.

Teknisk anmärkning:

Med ’aktiv kylning’ avses en kylningsteknik för optiska komponenter där man använder en vätska under den optiska ytan (nominellt mindre än 1 mm under den optiska ytan) för att transportera bort värme.

| 2. | Optiska speglar eller genomskinliga eller delvis genomskinliga optiska eller elektrooptiska komponenter, andra än fiberoptiska kopplare och multilager dielektriska gitter (MLD), som är särskilt konstruerade för att användas tillsammans med specificerade ”lasrar”;








  Anmärkning: | Fiberkopplare och multilager dielektriska gitter (MLD) specificeras i avsnitt 6A005.e.3. |
| --- | --- | --- |

2.

Optiska speglar eller genomskinliga eller delvis genomskinliga optiska eller elektrooptiska komponenter, andra än fiberoptiska kopplare och multilager dielektriska gitter (MLD), som är särskilt konstruerade för att användas tillsammans med specificerade ”lasrar”;

Anmärkning:

| 3. | Fiber-”laser”-komponenter enligt följande:






  a) | Multimod till multimod fiberoptiska kopplare med alla följande egenskaper:






  1. | En inkopplingsförlust som är bättre (mindre) än eller lika med 0,3 dB bibehållen vid en specificerad total genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt (utom uteffekten från en eventuell singelmodskärna) på över 1 000 W. och |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Fiber-”laser”-komponenter enligt följande:

a)

Multimod till multimod fiberoptiska kopplare med alla följande egenskaper:

1.

En inkopplingsförlust som är bättre (mindre) än eller lika med 0,3 dB bibehållen vid en specificerad total genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt (utom uteffekten från en eventuell singelmodskärna) på över 1 000 W. och

| 2. | Antal ingångsfibrer är minst 3. |
| --- | --- |

2.

Antal ingångsfibrer är minst 3.

| b) | Singelmod till multimod fiberoptiska kopplare med alla följande egenskaper:






  1. | En inkopplingsförlust som är bättre (mindre) än 0,5 dB bibehållen vid en specificerad total genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt på över 4 600 W. |
| --- | --- | --- |

b)

Singelmod till multimod fiberoptiska kopplare med alla följande egenskaper:

1.

En inkopplingsförlust som är bättre (mindre) än 0,5 dB bibehållen vid en specificerad total genomsnittlig eller kontinuerlig (CW) uteffekt på över 4 600 W.

| 2. | Antal ingångsfibrer är minst 3. och |
| --- | --- |

2.

Antal ingångsfibrer är minst 3. och

| 3. | Något av följande:






  a) | En strålparameterprodukt (BPP) mätt vid strålutgången på högst 1,5 mm mrad för ett antal ingångsfibrer som är högst 5, eller |
| --- | --- | --- |

3.

Något av följande:

a)

En strålparameterprodukt (BPP) mätt vid strålutgången på högst 1,5 mm mrad för ett antal ingångsfibrer som är högst 5, eller

| b) | En strålparameterprodukt mätt vid strålutgången på högst 2,5 mm mrad för ett antal ingångsfibrer över 5. |
| --- | --- |

b)

En strålparameterprodukt mätt vid strålutgången på högst 2,5 mm mrad för ett antal ingångsfibrer över 5.

| c) | Multilager dielektriska gitter med alla följande egenskaper:






  1. | Utformade för spektral eller koherent strålkombination av minst 5 fiber-”lasrar”. och |
| --- | --- | --- |

c)

Multilager dielektriska gitter med alla följande egenskaper:

1.

Utformade för spektral eller koherent strålkombination av minst 5 fiber-”lasrar”. och

| 2. | En gräns för skador åstadkomna av CW-”laser” på minst 10 kW/cm2. |
| --- | --- |

2.

En gräns för skador åstadkomna av CW-”laser” på minst 10 kW/cm2.

| f) | Optisk utrustning enligt följande:








  ANM.: | För optiska element med delad öppning, som kan arbeta i ”Super-High Power Laser” (”SHPL”)-tillämpningar, se kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- | --- |

f)

Optisk utrustning enligt följande:

ANM.:

| 1. | Används inte. |
| --- | --- |

1.

Används inte.

| 2. | ”Laser”-analysutrustning som särskilt konstruerats för dynamisk mätning av vinkelfel vid strålstyrning i ”Super-High Power Laser” (”SHPL”)-system och som har vinkel-”noggrannhet” på 10 μrad (mikroradianer) eller mindre (bättre). |
| --- | --- |

2.

”Laser”-analysutrustning som särskilt konstruerats för dynamisk mätning av vinkelfel vid strålstyrning i ”Super-High Power Laser” (”SHPL”)-system och som har vinkel-”noggrannhet” på 10 μrad (mikroradianer) eller mindre (bättre).

| 3. | Optisk utrustning och komponenter, speciellt konstruerade för koherent strålkombination i ett faskopplade ”SHPL”-system, som har någon av följande egenskaper:






  a) | En ”noggrannhet” på 0,1 μm eller mindre, for våglängder större än 1 μm. eller |
| --- | --- | --- |

3.

Optisk utrustning och komponenter, speciellt konstruerade för koherent strålkombination i ett faskopplade ”SHPL”-system, som har någon av följande egenskaper:

a)

En ”noggrannhet” på 0,1 μm eller mindre, for våglängder större än 1 μm. eller

| b) | En ”noggrannhet” på λ/10 eller mindre (bättre) vid beräknad våglängd, för våglängder lika med eller mindre än 1 μm. |
| --- | --- |

b)

En ”noggrannhet” på λ/10 eller mindre (bättre) vid beräknad våglängd, för våglängder lika med eller mindre än 1 μm.

| 4. | Projektionsteleskop speciellt konstruerade för att arbeta i ”SHPL”-system. |
| --- | --- |

4.

Projektionsteleskop speciellt konstruerade för att arbeta i ”SHPL”-system.

| g) | ’Laserutrustning för akustisk detektion’ med samtliga följande egenskaper:






  1. | En kontinuerlig (CW) ”laser”-uteffekt av minst 20 mW. |
| --- | --- | --- |

g)

’Laserutrustning för akustisk detektion’ med samtliga följande egenskaper:

1.

En kontinuerlig (CW) ”laser”-uteffekt av minst 20 mW.

| 2. | En ”laser”-frekvensstabilitet som är lika med eller bättre (mindre) än 10 MHz. |
| --- | --- |

2.

En ”laser”-frekvensstabilitet som är lika med eller bättre (mindre) än 10 MHz.

| 3. | ”Laser”-våglängder som är minst 1 000 nm och högst 2 000 nm. |
| --- | --- |

3.

”Laser”-våglängder som är minst 1 000 nm och högst 2 000 nm.

| 4. | Optisk systemupplösning bättre (mindre) än 1 nm. och |
| --- | --- |

4.

Optisk systemupplösning bättre (mindre) än 1 nm. och

| 5. | Optiskt signal-brus-förhållande större än eller lika med 103. |
| --- | --- |

5.

Optiskt signal-brus-förhållande större än eller lika med 103.

Teknisk anmärkning:

’Laserutrustning för akustisk detektion’ betecknas ibland som en ”laser”-mikrofon eller mikrofon för detektion av partikelflöde.

6A006
  ”Magnetometrar”, ”magnetiska gradiometrar”, ”induktionsmagnetometrar”, sensorer för elektriska undervattensfält och ”kompensationssystem”, samt speciellt konstruerade komponenter till dessa, enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 7A103.d. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning: | Avsnitt 6A006 omfattar inte kontrollinstrument som är speciellt konstruerade för fiskeritillämpningar eller biomagnetiska mätningar för medicinsk diagnostik. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| a) | ”Magnetometrar” och delsystem enligt följande:






  1. | ”Magnetometrar” som använder ”supraledande” (SQUID) ”teknik” och har någon av följande egenskaper:






  a) | SQUID-system som är konstruerade för stationärt arbete, utan speciellt konstruerade delsystem för att minska bruset vid rörelse och som har en ’känslighet’ lika med eller lägre (bättre) än 50 fT rms/√Hz vid frekvenser lika med 1 Hz. eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

”Magnetometrar” och delsystem enligt följande:

1.

”Magnetometrar” som använder ”supraledande” (SQUID) ”teknik” och har någon av följande egenskaper:

a)

SQUID-system som är konstruerade för stationärt arbete, utan speciellt konstruerade delsystem för att minska bruset vid rörelse och som har en ’känslighet’ lika med eller lägre (bättre) än 50 fT rms/√Hz vid frekvenser lika med 1 Hz. eller

| b) | SQUID-system som har en magnetometer för rörligt arbete med en ’känslighet’ som är lägre (bättre) än 20 pT rms/√Hz vid en frekvens av 1 Hz och som är speciellt konstruerade för att minska bruset vid arbete i rörelse. |
| --- | --- |

b)

SQUID-system som har en magnetometer för rörligt arbete med en ’känslighet’ som är lägre (bättre) än 20 pT rms/√Hz vid en frekvens av 1 Hz och som är speciellt konstruerade för att minska bruset vid arbete i rörelse.

| 2. | ”Magnetometrar” som använder optiskt pumpad ”teknik” eller kärnrotationsteknik (proton/Overhauser) som har en ’känslighet’ som är lägre (bättre) än 20 pT rms/√Hz vid en frekvens av 1 Hz. |
| --- | --- |

2.

”Magnetometrar” som använder optiskt pumpad ”teknik” eller kärnrotationsteknik (proton/Overhauser) som har en ’känslighet’ som är lägre (bättre) än 20 pT rms/√Hz vid en frekvens av 1 Hz.

| 3. | ”Magnetometrar” som använder fluxgate-”teknik” och som har en ’känslighet’ som är lika med eller lägre (bättre) än 10 pT rms /√Hz vid en frekvens av 1 Hz. |
| --- | --- |

3.

”Magnetometrar” som använder fluxgate-”teknik” och som har en ’känslighet’ som är lika med eller lägre (bättre) än 10 pT rms /√Hz vid en frekvens av 1 Hz.

| 4. | Induktionsspole-”magnetometrar” som har en ’känslighet’ som är lägre (bättre) än något av följande:






  a) | 0,05 nT rms/√Hz vid frekvenser under 1 Hz. |
| --- | --- | --- |

4.

Induktionsspole-”magnetometrar” som har en ’känslighet’ som är lägre (bättre) än något av följande:

a)

0,05 nT rms/√Hz vid frekvenser under 1 Hz.

| b) | 1 × 10–3 nT (rms)/√Hz vid frekvenser på 1 Hz eller mer men som inte överstiger 10 Hz, eller |
| --- | --- |

b)

1 × 10–3 nT (rms)/√Hz vid frekvenser på 1 Hz eller mer men som inte överstiger 10 Hz, eller

| c) | 1 × 10–4 nT (rms)/√Hz vid frekvenser som är större än 10 Hz. |
| --- | --- |

c)

1 × 10–4 nT (rms)/√Hz vid frekvenser som är större än 10 Hz.

| 5. | Fiberoptiska ”magnetometrar” som har en ’känslighet’ som är lägre (bättre) än 1 nT rms/√Hz. |
| --- | --- |

5.

Fiberoptiska ”magnetometrar” som har en ’känslighet’ som är lägre (bättre) än 1 nT rms/√Hz.

| b) | Sensorer för elektriska undervattensfält som har en ’känslighet’ som är lägre (bättre) än 8 nV/√Hz, mätt vid 1 Hz. |
| --- | --- |

b)

Sensorer för elektriska undervattensfält som har en ’känslighet’ som är lägre (bättre) än 8 nV/√Hz, mätt vid 1 Hz.

| c) | ”Magnetiska gradiometrar” enligt följande:






  1. | ”Magnetiska gradiometrar” som använder flera ”magnetometrar” som specificeras i avsnitt 6A006.a. |
| --- | --- | --- |

c)

”Magnetiska gradiometrar” enligt följande:

1.

”Magnetiska gradiometrar” som använder flera ”magnetometrar” som specificeras i avsnitt 6A006.a.

| 2. | Fiberoptiska ”induktionsmagnetometrar” som har en ’känslighet’ av det magnetiska gradientfältet som är lägre (bättre) än 0,3 nT/m rms/√Hz. |
| --- | --- |

2.

Fiberoptiska ”induktionsmagnetometrar” som har en ’känslighet’ av det magnetiska gradientfältet som är lägre (bättre) än 0,3 nT/m rms/√Hz.

| 3. | ”Induktionsmagnetometrar” som använder annan ”teknik” än fiberoptisk ”teknik” och som har en ’känslighet’ av det magnetiska gradientfältet som är lägre (bättre) än 0,015 nT/m rms /√Hz. |
| --- | --- |

3.

”Induktionsmagnetometrar” som använder annan ”teknik” än fiberoptisk ”teknik” och som har en ’känslighet’ av det magnetiska gradientfältet som är lägre (bättre) än 0,015 nT/m rms /√Hz.

| d) | ”Kompensationssystem” för magnetiska sensorer eller sensorer för elektriska undervattensfält som leder till en prestanda som är minst lika bra som de kontrollparametrar som anges i avsnitt 6A006.a, 6A006.b eller 6A006.c. |
| --- | --- |

d)

”Kompensationssystem” för magnetiska sensorer eller sensorer för elektriska undervattensfält som leder till en prestanda som är minst lika bra som de kontrollparametrar som anges i avsnitt 6A006.a, 6A006.b eller 6A006.c.

| e) | Elektromagnetiska mottagare för undervattensbruk som innehåller magnetfältssensorer som specificeras i 6A006.a eller sensorer för elektriska undervattensfält som specificeras i 6A006.b. |
| --- | --- |

e)

Elektromagnetiska mottagare för undervattensbruk som innehåller magnetfältssensorer som specificeras i 6A006.a eller sensorer för elektriska undervattensfält som specificeras i 6A006.b.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6A006 definieras ’känslighet’ (brusnivå) som effektivvärdet av den genom anordningen begränsade lägsta brusnivån, som är den lägsta signal som kan mätas.

6A007Gravitationsmetrar (gravimetrar) och gravitationsgradiometrar enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 6A107. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Gravitationsmetrar som är konstruerade eller modifierade för markbruk och har en statisk ”noggrannhet” som är mindre (bättre) än 10 μGal.








  Anmärkning: | Avsnitt 6A007.a omfattar inte markbundna gravitationsmetrar som är gjorda av kvartselement (Worden-typ). |
| --- | --- | --- |

a)

Gravitationsmetrar som är konstruerade eller modifierade för markbruk och har en statisk ”noggrannhet” som är mindre (bättre) än 10 μGal.

Anmärkning:

| b) | Gravitationsmetrar som är konstruerade för mobila plattformar, och som har alla följande egenskaper:






  1. | En statisk ”noggrannhet” som är mindre (bättre) än 0,7 mGal. och |
| --- | --- | --- |

b)

Gravitationsmetrar som är konstruerade för mobila plattformar, och som har alla följande egenskaper:

1.

En statisk ”noggrannhet” som är mindre (bättre) än 0,7 mGal. och

| 2. | En drifts”-noggrannhet” som är mindre (bättre) än 0,7 mGal och som har en ”inställningstid till dess den visar stadigvarande värde” på mindre än 2 minuter under vilken som helst kombination av medföljande korrektionskompensationer och rörelsepåverkan. |
| --- | --- |

2.

En drifts”-noggrannhet” som är mindre (bättre) än 0,7 mGal och som har en ”inställningstid till dess den visar stadigvarande värde” på mindre än 2 minuter under vilken som helst kombination av medföljande korrektionskompensationer och rörelsepåverkan.

| c) | Gravitationsgradiometrar. |
| --- | --- |

c)

Gravitationsgradiometrar.

6A008Radarsystem, utrustning och enheter med en eller flera av följande egenskaper, samt speciellt konstruerade tillhörande komponenter:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 6A108. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning: | Avsnitt 6A008 omfattar inte följande:







  — | Sekundär övervakningsradar (SSR). |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

—

Sekundär övervakningsradar (SSR).

| — | Civil fordonsradar. |
| --- | --- |

—

Civil fordonsradar.

| — | Bildskärmar eller monitorer som används för flygkontrolltjänst (ATC). |
| --- | --- |

—

Bildskärmar eller monitorer som används för flygkontrolltjänst (ATC).

| — | Meteorologisk (väder-)radar. |
| --- | --- |

—

Meteorologisk (väder-)radar.

| — | Precisionsinflygningsradarutrustning (PAR) som överensstämmer med Icao-standard och utnyttjar linjära (endimensionella) system med elektronisk styrning eller mekaniskt positionerade passiva antenner. |
| --- | --- |

—

Precisionsinflygningsradarutrustning (PAR) som överensstämmer med Icao-standard och utnyttjar linjära (endimensionella) system med elektronisk styrning eller mekaniskt positionerade passiva antenner.

| a) | Arbetar vid frekvenser från 40 GHz till 230 GHz och har någon av följande egenskaper:






  1. | En genomsnittlig uteffekt som överstiger 100 mW. eller |
| --- | --- | --- |

a)

Arbetar vid frekvenser från 40 GHz till 230 GHz och har någon av följande egenskaper:

1.

En genomsnittlig uteffekt som överstiger 100 mW. eller

| 2. | En lokaliserings-”noggrannhet” på 1 m eller mindre (bättre) i räckvidd och 0,2 grader eller mindre (bättre) i azimut. |
| --- | --- |

2.

En lokaliserings-”noggrannhet” på 1 m eller mindre (bättre) i räckvidd och 0,2 grader eller mindre (bättre) i azimut.

| b) | Har en avstämbar bandbredd som överstiger ± 6,25 % av ’mittarbetsfrekvensen’.


  Teknisk anmärkning:




  ’Mittarbetsfrekvensen’ definieras som hälften av summan av den högsta och den lägsta angivna arbetsfrekvensen. |
| --- | --- |

b)

Har en avstämbar bandbredd som överstiger ± 6,25 % av ’mittarbetsfrekvensen’.

Teknisk anmärkning:

’Mittarbetsfrekvensen’ definieras som hälften av summan av den högsta och den lägsta angivna arbetsfrekvensen.

| c) | Samtidigt kan arbeta på mer än två bärfrekvenser. |
| --- | --- |

c)

Samtidigt kan arbeta på mer än två bärfrekvenser.

| d) | Kan arbeta i syntetisk apertur (SAR), radarmod med inverterad syntetisk apertur (ISAR), eller sidospanande flygburen (SLAR) radarmod. |
| --- | --- |

d)

Kan arbeta i syntetisk apertur (SAR), radarmod med inverterad syntetisk apertur (ISAR), eller sidospanande flygburen (SLAR) radarmod.

| e) | Innehåller elektroniskt avsökande antennsystem (electronically scanned array antennae).


  Teknisk anmärkning:



  Elektroniskt avsökande antennsystem (electronically scanned array antennae) kallas också antennsystem med elektronisk styrning. |
| --- | --- |

e)

Innehåller elektroniskt avsökande antennsystem (electronically scanned array antennae).

Teknisk anmärkning:

Elektroniskt avsökande antennsystem (electronically scanned array antennae) kallas också antennsystem med elektronisk styrning.

| f) | Kan bestämma höjden hos ett icke samarbetande mål. |
| --- | --- |

f)

Kan bestämma höjden hos ett icke samarbetande mål.

| g) | Är speciellt konstruerad utrustning för luftburen (monterad på ballong eller flygplanskropp) funktion och har doppler ”signalbehandling” för att upptäcka ett måls rörelse. |
| --- | --- |

g)

Är speciellt konstruerad utrustning för luftburen (monterad på ballong eller flygplanskropp) funktion och har doppler ”signalbehandling” för att upptäcka ett måls rörelse.

| h) | Använder radarsignalbehandling och något av följande:






  1. | ”Radarbandspridnings”-teknik. eller |
| --- | --- | --- |

h)

Använder radarsignalbehandling och något av följande:

1.

”Radarbandspridnings”-teknik. eller

| 2. | ”Radarhoppfrekvens”-teknik. |
| --- | --- |

2.

”Radarhoppfrekvens”-teknik.

| i) | Utför landbaserad operation med en maximal ’instrumenterad räckvidd’ som överstiger 185 km.








  Anmärkning: | Avsnitt 6A008.i omfattar inte följande: |
| --- | --- | --- |

i)

Utför landbaserad operation med en maximal ’instrumenterad räckvidd’ som överstiger 185 km.

Anmärkning:

| a) | Radarutrustning för övervakning av fiskevatten. |
| --- | --- |

a)

Radarutrustning för övervakning av fiskevatten.

| b) | Markradarutrustning speciellt konstruerad för långdistansflygsäkerhetskontroll (enroute air traffic control) och med samtliga följande egenskaper:








  1. | En maximal ’instrumenterad räckvidd’ om 500 km eller mindre. |
| --- | --- | --- |

b)

Markradarutrustning speciellt konstruerad för långdistansflygsäkerhetskontroll (enroute air traffic control) och med samtliga följande egenskaper:

1.

En maximal ’instrumenterad räckvidd’ om 500 km eller mindre.

| 2. | Konfigurerad så att radarns måldata endast kan sändas en väg från radarns uppställningsplats till en eller flera civila luftkontrollcentraler. |
| --- | --- |

2.

Konfigurerad så att radarns måldata endast kan sändas en väg från radarns uppställningsplats till en eller flera civila luftkontrollcentraler.

| 3. | Innehåller inga utrustningar för fjärrkontroll av radarns avsökningshastighet från luftkontrollcentralen på rutten. och |
| --- | --- |

3.

Innehåller inga utrustningar för fjärrkontroll av radarns avsökningshastighet från luftkontrollcentralen på rutten. och

| 4. | Permanent installerad. |
| --- | --- |

4.

Permanent installerad.

| c) | Radar för att spåra väderballonger. |
| --- | --- |

c)

Radar för att spåra väderballonger.

Teknisk anmärkning:

För avsnitt 6A008.i gäller att ’Instrumenterad räckvidd’ är det specificerade entydiga avbildningsområdet för en radar.

| j) | Är ”laser”-radar eller utrustning för att söka och upptäcka ljus (LIDAR = ”Light Detection and Ranging”) och har någon av följande egenskaper:






  1. | Är ”rymdkvalificerade”. |
| --- | --- | --- |

j)

Är ”laser”-radar eller utrustning för att söka och upptäcka ljus (LIDAR = ”Light Detection and Ranging”) och har någon av följande egenskaper:

1.

Är ”rymdkvalificerade”.

| 2. | Använder koherent heterodyn eller homodyn detekteringsteknik och har en vinkelupplösning som är mindre (bättre) än 20 μrad (mikroradianer). eller |
| --- | --- |

2.

Använder koherent heterodyn eller homodyn detekteringsteknik och har en vinkelupplösning som är mindre (bättre) än 20 μrad (mikroradianer). eller

| 3. | Är konstruerad för att utföra batymetriska kustkartläggningar från luften enligt Internationella hydrografiska organisationens (IHO) Order 1a Standard (5:e upplagan, februari 2008) för hydrografiska kartläggningar, eller bättre, med användning av en eller flera ”lasrar” med en våglängd som överstiger 400 nm men inte 600 nm. |
| --- | --- |

3.

Är konstruerad för att utföra batymetriska kustkartläggningar från luften enligt Internationella hydrografiska organisationens (IHO) Order 1a Standard (5:e upplagan, februari 2008) för hydrografiska kartläggningar, eller bättre, med användning av en eller flera ”lasrar” med en våglängd som överstiger 400 nm men inte 600 nm.

| Anmärkning 1: | LIDAR-utrustning som är speciellt konstruerad för kartläggning specificeras endast i avsnitt 6A008.j.3. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 6A008.j omfattar inte LIDAR-utrustning som är speciellt konstruerad för meteorologisk observation. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Parametrarna i IHO:s Order 1a Standard (5:e upplagan, februari 2008) kan sammanfattas enligt följande:







  — | Horisontell noggrannhet (95 % konfidensnivå) = 5 m + 5 % av djupet. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 3:

—

Horisontell noggrannhet (95 % konfidensnivå) = 5 m + 5 % av djupet.

| — | Djupnoggrannhet för reducerade djup (95 % konfidensnivå) = ± √(a2+(b*d)2), där:







  — | a = 0,5 m = konstant djupfel, |
| --- | --- | --- |

—

Djupnoggrannhet för reducerade djup (95 % konfidensnivå) = ± √(a2+(b*d)2), där:

—

a = 0,5 m = konstant djupfel,

| — | dvs. summan av alla konstanta djupfel |
| --- | --- |

—

dvs. summan av alla konstanta djupfel

| — | b = 0,013 = faktorn för djupberoende fel |
| --- | --- |

—

b = 0,013 = faktorn för djupberoende fel

| — | b × d = djupberoende fel, |
| --- | --- |

—

b × d = djupberoende fel,

| — | dvs. summan av alla djupberoende fel |
| --- | --- |

—

dvs. summan av alla djupberoende fel

| — | d = djup |
| --- | --- |

—

d = djup

| — | Detektion av strukturer = Rymdstrukturer > 2 m i djup upp till 40 m, 10 % av djup som är större än 40 m. |
| --- | --- |

—

Detektion av strukturer = Rymdstrukturer > 2 m i djup upp till 40 m, 10 % av djup som är större än 40 m.

| k) | Har ”signalbehandlings”-undersystem som använder ”pulskompression”, med något av följande:






  1. | Ett ”pulskompressions”-förhållande som överstiger 150. eller |
| --- | --- | --- |

k)

Har ”signalbehandlings”-undersystem som använder ”pulskompression”, med något av följande:

1.

Ett ”pulskompressions”-förhållande som överstiger 150. eller

| 2. | En komprimerad pulsbredd som är kortare än 200 ns. eller









  Anmärkning: | Avsnitt 6A008.k.2 omfattar inte tvådimensionell ’marin radar’ eller radar för ’fartygstrafikservice’ med alla följande egenskaper;








  a) | Ett ”pulskompressions”-förhållande som inte överstiger 150. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

En komprimerad pulsbredd som är kortare än 200 ns. eller

Anmärkning:

a)

Ett ”pulskompressions”-förhållande som inte överstiger 150.

| b) | En komprimerad pulsbredd som är större än 30 ns. |
| --- | --- |

b)

En komprimerad pulsbredd som är större än 30 ns.

| c) | Enkel och roterande mekaniskt skannad antenn. |
| --- | --- |

c)

Enkel och roterande mekaniskt skannad antenn.

| d) | En utgångstoppeffekt som inte överstiger 250 W. och |
| --- | --- |

d)

En utgångstoppeffekt som inte överstiger 250 W. och

| e) | Inte kapabel till ”hoppfrekvensteknik”. |
| --- | --- |

e)

Inte kapabel till ”hoppfrekvensteknik”.

| l) | Har databehandlande undersystem och något av följande:






  1. | ’Automatisk målsökning’ som för varje antennläge anger målets beräknade position bortom tidpunkten för nästa antennlobspassage. eller









  Anmärkning: | Avsnitt 6A008.l.1 omfattar inte konfliktberedskapskapacitet i ATC-system, eller ’marin radar’. |
| --- | --- | --- | --- |

l)

Har databehandlande undersystem och något av följande:

1.

’Automatisk målsökning’ som för varje antennläge anger målets beräknade position bortom tidpunkten för nästa antennlobspassage. eller

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

’Automatisk målsökning’ är en processteknik som automatiskt bestämmer och som utmatning lämnar ett extrapolerat värde av målets mest sannolika position i realtid.

| 2. | Används inte. |
| --- | --- |

2.

Används inte.

| 3. | Används inte. |
| --- | --- |

3.

Används inte.

| 4. | Konfigurerad för att tillhandahålla överlagring och samband, eller sammanslagning, av måldata inom sex sekunder från två eller flera ’geografiskt åtskilda’ radarsensorer, så att den aggregerade prestandan blir bättre än för varje sådan enskild sensor som specificeras i avsnitt 6A008.f eller 6A008.i.


  Teknisk anmärkning:



  Sensorer anses vara ’geografiskt åtskilda’ när varje avläsningsstation har ett avstånd av minst 1 500 m i alla riktningar till andra stationer. Mobila sensorer betraktas alltid som ’geografiskt åtskilda’.









  ANM.: | Se även kontrollbestämmelserna för varor med militär användning. |
| --- | --- | --- |

4.

Konfigurerad för att tillhandahålla överlagring och samband, eller sammanslagning, av måldata inom sex sekunder från två eller flera ’geografiskt åtskilda’ radarsensorer, så att den aggregerade prestandan blir bättre än för varje sådan enskild sensor som specificeras i avsnitt 6A008.f eller 6A008.i.

Teknisk anmärkning:

Sensorer anses vara ’geografiskt åtskilda’ när varje avläsningsstation har ett avstånd av minst 1 500 m i alla riktningar till andra stationer. Mobila sensorer betraktas alltid som ’geografiskt åtskilda’.

ANM.:

| Anmärkning: | Avsnitt 6A008.l.4 omfattar inte system, utrustningar eller enheter för övervakning som används för ’fartygstrafikservice’. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I avsnitt 6A008 avses med ’marin radar’ en radar som används för att navigera säkert till havs, på inre vattenvägar och i kustfarvatten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I avsnitt 6A008 avses med ’fartygstrafikservice’ en tjänst för övervakning och kontroll av fartygstrafik motsvarande flygkontrolltjänst (ATC) för ”luftfartyg”. |
| --- | --- |

2.

6A102Strålningståliga ’detektorer’, andra än dem som specificeras i avsnitt 6A002, som är särskilt konstruerade eller modifierade för att skydda mot nukleära effekter (t.ex. elektromagnetiska pulser (EMP), röntgenstrålar, kombinerad tryck- och termisk effekt), och användbara för ”missiler”, konstruerade eller specificerade för att motstå strålningsnivåer som svarar till eller överskrider en total strålningsdos om 5 × 105 rads (kisel).

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6A102 definieras en ’detektor’ som en mekanisk, elektrisk, optisk eller kemisk komponent som automatiskt identifierar och lagrar eller registrerar en retning såsom en förändring i omgivningens tryck eller temperatur, en elektrisk eller elektromagnetisk signal eller strålning från ett radioaktivt material. Detta inkluderar detektorer av engångstyp som känner av funktion eller inte.

6A107Gravitationsmetrar (gravimetrar) och komponenter för gravitationsmetrar och gravitationsgradiometrar enligt följande:

| a) | Gravitationsmetrar andra än de som specificeras i avsnitt 6A007.b, avsedda eller modifierade för bruk i luften eller i havet, med en statisk noggrannhet eller en driftsnoggrannhet som är lika med eller mindre (bättre) än 0,7 milligal (mGal) och en inställningstid på 2 minuter eller mindre. |
| --- | --- |

a)

Gravitationsmetrar andra än de som specificeras i avsnitt 6A007.b, avsedda eller modifierade för bruk i luften eller i havet, med en statisk noggrannhet eller en driftsnoggrannhet som är lika med eller mindre (bättre) än 0,7 milligal (mGal) och en inställningstid på 2 minuter eller mindre.

| b) | Speciellt konstruerade komponenter för gravitationsmetrar som specificeras i avsnitt 6A007.b eller 6A107.a och gravitationsgradiometrar som specificeras i avsnitt 6A007.c. |
| --- | --- |

b)

Speciellt konstruerade komponenter för gravitationsmetrar som specificeras i avsnitt 6A007.b eller 6A107.a och gravitationsgradiometrar som specificeras i avsnitt 6A007.c.

6A108Radarsystem, målsökningssystem och radomer, andra än de som specificeras i avsnitt 6A008, enligt följande:

| a) | Radar- och laserradarsystem som är konstruerade eller modifierade för användning i rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.








  Anmärkning: | Avsnitt 6A108.a omfattar följande:








  a) | Utrustning för kartläggning av markkontur. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Radar- och laserradarsystem som är konstruerade eller modifierade för användning i rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

Anmärkning:

a)

Utrustning för kartläggning av markkontur.

| b) | Utrustning för scenkartläggning och korrelation (både digital och analog). |
| --- | --- |

b)

Utrustning för scenkartläggning och korrelation (både digital och analog).

| c) | Radarutrustning för dopplernavigering. |
| --- | --- |

c)

Radarutrustning för dopplernavigering.

| d) | Passiv interferensmätarutrustning. |
| --- | --- |

d)

Passiv interferensmätarutrustning.

| e) | Bildalstrande sensorutrustning (både aktiv och passiv). |
| --- | --- |

e)

Bildalstrande sensorutrustning (både aktiv och passiv).

| b) | Precisionsmålsökningssystem, användbara för ’missiler’, enligt följande:






  1. | Sökningssystem som använder en kodöversättare (code translator) i förening med antingen markbundna eller luftburna referenser eller navigationssatellitsystem för att tillhandahålla realtidsmätningar av position och hastighet under flygningen. |
| --- | --- | --- |

b)

Precisionsmålsökningssystem, användbara för ’missiler’, enligt följande:

1.

Sökningssystem som använder en kodöversättare (code translator) i förening med antingen markbundna eller luftburna referenser eller navigationssatellitsystem för att tillhandahålla realtidsmätningar av position och hastighet under flygningen.

| 2. | Avståndsmätande radar inklusive tillhörande optiska/infraröda sökare med alla följande egenskaper:






  a) | Vinkelupplösning bättre än 1,5 mrad. |
| --- | --- | --- |

2.

Avståndsmätande radar inklusive tillhörande optiska/infraröda sökare med alla följande egenskaper:

a)

Vinkelupplösning bättre än 1,5 mrad.

| b) | Räckvidd av 30 km eller längre med en avståndsupplösning, som är bättre än 10 m rms, och |
| --- | --- |

b)

Räckvidd av 30 km eller längre med en avståndsupplösning, som är bättre än 10 m rms, och

| c) | Hastighetsupplösning som är bättre än 3 m/s. |
| --- | --- |

c)

Hastighetsupplösning som är bättre än 3 m/s.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6A108.b avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

| c) | Radomer som är konstruerade för att motstå en kombinerad termisk chock större än 4,184 × 106 J/m2 som åtföljs av en övertryckstopp högre än 50 kPa, som kan användas i ”missiler” för att skydda mot nukleära effekter (t.ex. elektromagnetiska pulser (EMP), röntgenstrålar, kombinerad tryck- och termisk effekt). |
| --- | --- |

c)

Radomer som är konstruerade för att motstå en kombinerad termisk chock större än 4,184 × 106 J/m2 som åtföljs av en övertryckstopp högre än 50 kPa, som kan användas i ”missiler” för att skydda mot nukleära effekter (t.ex. elektromagnetiska pulser (EMP), röntgenstrålar, kombinerad tryck- och termisk effekt).

6A202Fotomultiplikatorrör med båda följande egenskaper:

| a) | Fotokatodyta som är större än 20 cm2. och |
| --- | --- |

a)

Fotokatodyta som är större än 20 cm2. och

| b) | En anodpulsstigtid på mindre än 1 ns. |
| --- | --- |

b)

En anodpulsstigtid på mindre än 1 ns.

6A203Kameror och komponenter, andra än de som specificeras i avsnitt 6A003, enligt följande:

| ANM. 1. | ”Programvara” som är särskilt konstruerad för att öka eller minska prestandan hos kameror och avbildningsanordningar för att möta de kriterier som anges i avsnitt 6A203.a, 6A203.b. eller 6A203.c, specificeras i avsnitt 6D203. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | ”Teknik” i form av koder eller nycklar för att öka eller minska prestandan hos kameror och avbildningsanordningar för att möta de kriterier som anges i avsnitt 6A203.a, 6A203.b. eller 6A203.c, specificeras i avsnitt 6E203. |
| --- | --- |

ANM. 2.

| Anmärkning: | Avsnitten 6A203.a–6A203.c omfattar inte kameror och avbildningsanordningar som har begränsningar i sin maskinvara, ”programvara” eller ”teknik” som begränsar prestandan till att vara lägre än vad som anges nedan, under förutsättning att de uppfyller något av följande:








  1. | De måste returneras till originaltillverkaren för att förbättras eller för att begränsningarna ska tas bort. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

1.

De måste returneras till originaltillverkaren för att förbättras eller för att begränsningarna ska tas bort.

| 2. | de kräver ”programvara” enligt vad som specificeras i avsnitt 6D203 för att öka eller frigöra prestandan för att uppfylla de kriterier som anges i avsnitt 6A203, eller |
| --- | --- |

2.

de kräver ”programvara” enligt vad som specificeras i avsnitt 6D203 för att öka eller frigöra prestandan för att uppfylla de kriterier som anges i avsnitt 6A203, eller

| 3. | de kräver ”teknik” i form av nycklar eller koder enligt vad som specificeras i avsnitt 6E203 för att öka eller frigöra prestandan för att uppfylla de kriterier som anges i avsnitt 6A203. |
| --- | --- |

3.

de kräver ”teknik” i form av nycklar eller koder enligt vad som specificeras i avsnitt 6E203 för att öka eller frigöra prestandan för att uppfylla de kriterier som anges i avsnitt 6A203.

| a) | Svepkameror (spaltkameror) och speciellt konstruerade komponenter till dem enligt följande:






  1. | Svepkameror (spaltkameror) med en skrivhastighet större än 0,5 mm/μs. |
| --- | --- | --- |

a)

Svepkameror (spaltkameror) och speciellt konstruerade komponenter till dem enligt följande:

1.

Svepkameror (spaltkameror) med en skrivhastighet större än 0,5 mm/μs.

| 2. | Elektroniska svepkameror (spaltkameror) med vilka en tidsupplösning av 50 ns eller kortare kan uppnås. |
| --- | --- |

2.

Elektroniska svepkameror (spaltkameror) med vilka en tidsupplösning av 50 ns eller kortare kan uppnås.

| 3. | Bildrör (streak tubes) till kameror som specificeras i avsnitt 6A203.a.2. |
| --- | --- |

3.

Bildrör (streak tubes) till kameror som specificeras i avsnitt 6A203.a.2.

| 4. | Anslutningar som är särskilt konstruerade för att användas tillsammans med svepkameror som har modulär uppbyggnad och som medger prestandaspecifikationerna i avsnitt 6A203.a.1 eller 6A203.a.2. |
| --- | --- |

4.

Anslutningar som är särskilt konstruerade för att användas tillsammans med svepkameror som har modulär uppbyggnad och som medger prestandaspecifikationerna i avsnitt 6A203.a.1 eller 6A203.a.2.

| 5. | Synkroniseringselektronikenheter och rotorenheter bestående av turbiner, speglar och lager som är särskilt konstruerade för de kameror som specificeras i avsnitt 6A203.a.1. |
| --- | --- |

5.

Synkroniseringselektronikenheter och rotorenheter bestående av turbiner, speglar och lager som är särskilt konstruerade för de kameror som specificeras i avsnitt 6A203.a.1.

| b) | Seriebildkameror (framing cameras) och speciellt konstruerade komponenter till dem enligt följande:






  1. | Seriebildkameror (framing cameras) med en bildhastighet som är större än 225 000 bilder/s. |
| --- | --- | --- |

b)

Seriebildkameror (framing cameras) och speciellt konstruerade komponenter till dem enligt följande:

1.

Seriebildkameror (framing cameras) med en bildhastighet som är större än 225 000 bilder/s.

| 2. | Seriebildkameror (framing cameras) med vilka kan uppnås exponeringstider om 50 ns eller kortare. |
| --- | --- |

2.

Seriebildkameror (framing cameras) med vilka kan uppnås exponeringstider om 50 ns eller kortare.

| 3. | Bildrör och solid-state imaging-anordningar som har en snabb-bilds gating-tid (slutartid) på 50 ns eller mindre och som är särskilt konstruerade för de kameror som specificeras i avsnitt 6A203.b.1 eller 6A203.b.2. |
| --- | --- |

3.

Bildrör och solid-state imaging-anordningar som har en snabb-bilds gating-tid (slutartid) på 50 ns eller mindre och som är särskilt konstruerade för de kameror som specificeras i avsnitt 6A203.b.1 eller 6A203.b.2.

| 4. | Anslutningar som är särskilt konstruerade för att användas tillsammans med seriebildkameror som har modulär uppbyggnad och som medger prestandaspecifikationerna i avsnitt 6A203.b.1 eller 6A203.b.2. |
| --- | --- |

4.

Anslutningar som är särskilt konstruerade för att användas tillsammans med seriebildkameror som har modulär uppbyggnad och som medger prestandaspecifikationerna i avsnitt 6A203.b.1 eller 6A203.b.2.

| 5. | Synkroniseringselektronikenheter och rotorenheter bestående av turbiner, speglar och lager som är särskilt konstruerade för de kameror som specificeras i avsnitt 6A203.b.1 eller 6A203.b.2. |
| --- | --- |

5.

Synkroniseringselektronikenheter och rotorenheter bestående av turbiner, speglar och lager som är särskilt konstruerade för de kameror som specificeras i avsnitt 6A203.b.1 eller 6A203.b.2.

Teknisk anmärkning:

Höghastighetsseriebildkameror enligt avsnitt 6A203.b kan användas ensamma för att skapa en enda bild av ett dynamiskt förlopp, eller så kan flera sådana kameror användas i ett sekvensutlösningssystem för att skapa flera bilder av ett förlopp.

| c) | Halvledar- eller elektronrörskameror och särskilt konstruerade komponeter till dessa enligt följande:






  1. | Halvledarkameror eller elektronrörskameror med en snabb-bilds gating-tid (slutartid) på 50 ns eller mindre. |
| --- | --- | --- |

c)

Halvledar- eller elektronrörskameror och särskilt konstruerade komponeter till dessa enligt följande:

1.

Halvledarkameror eller elektronrörskameror med en snabb-bilds gating-tid (slutartid) på 50 ns eller mindre.

| 2. | Solid-state imaging-anordningar och bildförstärkarrör som har en snabb-bilds gating-tid (slutartid) på 50 ns eller mindre och som är särskilt konstruerade för de kameror som specificeras i avsnitt 6A203.c.1. |
| --- | --- |

2.

Solid-state imaging-anordningar och bildförstärkarrör som har en snabb-bilds gating-tid (slutartid) på 50 ns eller mindre och som är särskilt konstruerade för de kameror som specificeras i avsnitt 6A203.c.1.

| 3. | Elektro-optiska slutare (Kerr eller Pockel) med en snabb-bilds gating-tid (slutartid) på 50 ns eller mindre. |
| --- | --- |

3.

Elektro-optiska slutare (Kerr eller Pockel) med en snabb-bilds gating-tid (slutartid) på 50 ns eller mindre.

| 4. | Anslutningar som är särskilt konstruerade för att användas tillsammans med kameror som har modulär uppbyggnad och som medger prestandaspecifikationerna i avsnitt 6A203.c.1. |
| --- | --- |

4.

Anslutningar som är särskilt konstruerade för att användas tillsammans med kameror som har modulär uppbyggnad och som medger prestandaspecifikationerna i avsnitt 6A203.c.1.

| d) | Strålningshärdade tv-kameror eller linser därtill, särskilt utformade eller klassade att motstå en total stråldos på mer än 50 × 103 Gy(kisel) (5 × 106 rad [kisel]) utan att försämras operativt.


  Teknisk anmärkning:



  Termen Gy (kisel) avser den energi uttryckt i joule per kg som ett oavskärmat kiselprov absorberar när den utsätts för joniserande strålning. |
| --- | --- |

d)

Strålningshärdade tv-kameror eller linser därtill, särskilt utformade eller klassade att motstå en total stråldos på mer än 50 × 103 Gy(kisel) (5 × 106 rad [kisel]) utan att försämras operativt.

Teknisk anmärkning:

Termen Gy (kisel) avser den energi uttryckt i joule per kg som ett oavskärmat kiselprov absorberar när den utsätts för joniserande strålning.

6A205
  ”Lasrar”, ”laser”-förstärkare och oscillatorer, andra än de som specificeras i avsnitten 0B001.g.5, 0B001.h.6 och 6A005, enligt följande:

| ANM.: | För lasrar som arbetar med kopparånga, se avsnitt 6A005.b. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Argon-jon-”lasrar” som har båda följande egenskaper:






  1. | Är verksamma vid våglängder mellan 400 nm och 515 nm. och |
| --- | --- | --- |

a)

Argon-jon-”lasrar” som har båda följande egenskaper:

1.

Är verksamma vid våglängder mellan 400 nm och 515 nm. och

| 2. | Producerar en ”genomsnittlig uteffekt” större än 40 W. |
| --- | --- |

2.

Producerar en ”genomsnittlig uteffekt” större än 40 W.

| b) | Avstämbara pulsade singelmod färgämneslaseroscillatorer med alla följande egenskaper:






  1. | Är verksamma vid våglängder mellan 300 nm och 800 nm. |
| --- | --- | --- |

b)

Avstämbara pulsade singelmod färgämneslaseroscillatorer med alla följande egenskaper:

1.

Är verksamma vid våglängder mellan 300 nm och 800 nm.

| 2. | Producerar en ”genomsnittlig uteffekt” större än 1 W. |
| --- | --- |

2.

Producerar en ”genomsnittlig uteffekt” större än 1 W.

| 3. | Har en pulsrepetitionsfrekvens som är högre än 1 kHz. och |
| --- | --- |

3.

Har en pulsrepetitionsfrekvens som är högre än 1 kHz. och

| 4. | Har en pulsbredd mindre än 100 ns. |
| --- | --- |

4.

Har en pulsbredd mindre än 100 ns.

| c) | Avstämbara pulsade färgämneslaserförstärkare och oscillatorer med alla följande egenskaper:






  1. | Är verksamma vid våglängder mellan 300 nm och 800 nm. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämbara pulsade färgämneslaserförstärkare och oscillatorer med alla följande egenskaper:

1.

Är verksamma vid våglängder mellan 300 nm och 800 nm.

| 2. | Producerar en ”genomsnittlig uteffekt” större än 30 W. |
| --- | --- |

2.

Producerar en ”genomsnittlig uteffekt” större än 30 W.

| 3. | Har en pulsrepetitionsfrekvens som är högre än 1 kHz. och |
| --- | --- |

3.

Har en pulsrepetitionsfrekvens som är högre än 1 kHz. och

| 4. | Har en pulsbredd mindre än 100 ns. |
| --- | --- |

4.

Har en pulsbredd mindre än 100 ns.

| Anmärkning: | Avsnitt 6A205.c omfattar inte singelmod-oscillatorer. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| d) | Pulsade koldioxid-”lasrar” (CO2) med alla följande egenskaper:






  1. | Är verksamma vid våglängder mellan 9 000 nm och 11 000 nm. |
| --- | --- | --- |

d)

Pulsade koldioxid-”lasrar” (CO2) med alla följande egenskaper:

1.

Är verksamma vid våglängder mellan 9 000 nm och 11 000 nm.

| 2. | Har en pulsrepetitionsfrekvens som är högre än 250 Hz. |
| --- | --- |

2.

Har en pulsrepetitionsfrekvens som är högre än 250 Hz.

| 3. | Producerar en ”genomsnittlig uteffekt” större än 500 W. och |
| --- | --- |

3.

Producerar en ”genomsnittlig uteffekt” större än 500 W. och

| 4. | Har en pulsbredd mindre än 200 ns. |
| --- | --- |

4.

Har en pulsbredd mindre än 200 ns.

| e) | Para-vätefyllda Ramanceller konstruerade för drift vid en utgående våglängd av 16 μm och en repetitionsfrekvens som är högre än 250 Hz. |
| --- | --- |

e)

Para-vätefyllda Ramanceller konstruerade för drift vid en utgående våglängd av 16 μm och en repetitionsfrekvens som är högre än 250 Hz.

| f) | Neodym-dopade (andra än glas) ”lasrar” med en utgångsvåglängd mellan 1 000 och 1 100 nm och som har någon av följande egenskaper:






  1. | Pulsexciterade och Q-switchade med en pulslängd på minst 1 ns och som har någon av följande egenskaper:






  a) | En enkel transversell mod med en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 40 W. eller |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Neodym-dopade (andra än glas) ”lasrar” med en utgångsvåglängd mellan 1 000 och 1 100 nm och som har någon av följande egenskaper:

1.

Pulsexciterade och Q-switchade med en pulslängd på minst 1 ns och som har någon av följande egenskaper:

a)

En enkel transversell mod med en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 40 W. eller

| b) | En multipel transversell mod med en genomsnittlig effekt som överstiger 50 W. eller |
| --- | --- |

b)

En multipel transversell mod med en genomsnittlig effekt som överstiger 50 W. eller

| 2. | Har frekvensdubblering för att ge en utgångsvåglängd mellan 500 och 550 nm med en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 40 W. |
| --- | --- |

2.

Har frekvensdubblering för att ge en utgångsvåglängd mellan 500 och 550 nm med en ”genomsnittlig uteffekt” som överstiger 40 W.

| g) | Pulsade kolmonoxid”lasrar” (CO), utöver de som specificeras i avsnitt 6A005.d.2, med alla följande egenskaper:






  1. | Är verksamma vid våglängder mellan 5 000 nm och 6 000 nm. |
| --- | --- | --- |

g)

Pulsade kolmonoxid”lasrar” (CO), utöver de som specificeras i avsnitt 6A005.d.2, med alla följande egenskaper:

1.

Är verksamma vid våglängder mellan 5 000 nm och 6 000 nm.

| 2. | Har en pulsrepetitionsfrekvens som är högre än 250 Hz. |
| --- | --- |

2.

Har en pulsrepetitionsfrekvens som är högre än 250 Hz.

| 3. | Producerar en ”genomsnittlig uteffekt” större än 200 W. och |
| --- | --- |

3.

Producerar en ”genomsnittlig uteffekt” större än 200 W. och

| 4. | Har en pulsbredd mindre än 200 ns. |
| --- | --- |

4.

Har en pulsbredd mindre än 200 ns.

6A225Hastighetsinterferometrar för mätning av hastigheter över 1 km/s under tidsintervall kortare än 10 μs.

| Anmärkning: | Avsnitt 6A225 omfattar hastighetsinterferometrar som VISAR (Velocity interferometer systems for any reflector), DLI (Doppler laser interferometers) och PDV (Photonic Doppler Velocimeters) som också är kända som Het-V (Heterodyne Velocimeters). |
| --- | --- |

Anmärkning:

6A226Tryckgivare enligt följande:

| a) | Stöttrycksmätare som kan mäta tryck på över 10 GPa, inbegriper mätare tillverkade med manganin, ytterbium och polyvinylidenfluorid (PVDF)/polyvinyldifluorid (PVF2). |
| --- | --- |

a)

Stöttrycksmätare som kan mäta tryck på över 10 GPa, inbegriper mätare tillverkade med manganin, ytterbium och polyvinylidenfluorid (PVDF)/polyvinyldifluorid (PVF2).

| b) | Trycktransduktorer av kvartstyp för tryck överstigande 10 GPa. |
| --- | --- |

b)

Trycktransduktorer av kvartstyp för tryck överstigande 10 GPa.

6BTest-, inspektions- och produktionsutrustning

6B002Masker eller mastermasker som är särskilt konstruerade för optiska sensorer som specificeras i avsnitt 6A002.a.1.b eller 6A002.a.1.d.

6B004Optisk utrustning enligt följande:

| a) | Utrustning för mätning av absoluta reflektionsfaktorn med en ”noggrannhet” som är lika med eller bättre än 0,1 % av reflektionsvärdet. |
| --- | --- |

a)

Utrustning för mätning av absoluta reflektionsfaktorn med en ”noggrannhet” som är lika med eller bättre än 0,1 % av reflektionsvärdet.

| b) | Utrustning annan än utrustning som optiskt mäter ytan med hjälp av spridning (scattering) och som har en icke nedbländad (unobscured) öppning på mer än 10 cm, speciellt konstruerad för optisk mätning utan kontakt av icke plan yta (profil) med en ”noggrannhet” av 2 nm eller mindre (bättre) än optisk begärd profil. |
| --- | --- |

b)

Utrustning annan än utrustning som optiskt mäter ytan med hjälp av spridning (scattering) och som har en icke nedbländad (unobscured) öppning på mer än 10 cm, speciellt konstruerad för optisk mätning utan kontakt av icke plan yta (profil) med en ”noggrannhet” av 2 nm eller mindre (bättre) än optisk begärd profil.

| Anmärkning: | Avsnitt 6B004 omfattar inte mikroskop. |
| --- | --- |

Anmärkning:

6B007Utrustning för att producera, rikta upp och kalibrera landbaserade gravitationsmetrar med en statisk ”noggrannhet” som är bättre än 0,1 mGal.

6B008Tvärsektionsmätsystem för pulsradar med en pulslängd på högst 100 ns samt till dessa speciellt konstruerade komponenter.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 6B108. |
| --- | --- |

ANM.:

6B108System, andra än de som specificeras i avsnitt 6B008, som är speciellt konstruerade för mätning av radarmålarea och som kan användas för ’missiler’ och deras delsystem.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6B108 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

6CMaterial

6C002Optiska sensormaterial enligt följande:

| a) | Ren tellurmetall (Te) med en renhetsnivå som är bättre än 99,9995 %. |
| --- | --- |

a)

Ren tellurmetall (Te) med en renhetsnivå som är bättre än 99,9995 %.

| b) | En kristall (inklusive epitaxiella skivor [”wafers”]) av något av följande:






  1. | Kadmiumzinktellurid (CdZnTe) med en zinkhalt som understiger 6 % i ’molfraktion’. |
| --- | --- | --- |

b)

En kristall (inklusive epitaxiella skivor [”wafers”]) av något av följande:

1.

Kadmiumzinktellurid (CdZnTe) med en zinkhalt som understiger 6 % i ’molfraktion’.

| 2. | Kadmiumtellurid (CdTe) oberoende av renhetsgrad. eller |
| --- | --- |

2.

Kadmiumtellurid (CdTe) oberoende av renhetsgrad. eller

| 3. | Kvicksilverkadmiumtellurid (HgCdTe) oberoende av renhetsgrad.


  Teknisk anmärkning:




  ’Molfraktion’ definieras som andelen mol av ZnTe i förhållande till summan av mol av CdTe och ZnTe i kristallen. |
| --- | --- |

3.

Kvicksilverkadmiumtellurid (HgCdTe) oberoende av renhetsgrad.

Teknisk anmärkning:

’Molfraktion’ definieras som andelen mol av ZnTe i förhållande till summan av mol av CdTe och ZnTe i kristallen.

6C004Optiska material enligt följande:

| a) | ”Skivor” (”substrate blanks”) av zinkselenid (ZnSe) och zinksulfid (ZnS) som framställts genom kemisk förångningsdeposition och som har någon av följande egenskaper:






  1. | En volym som är större än 100 cm3. eller |
| --- | --- | --- |

a)

”Skivor” (”substrate blanks”) av zinkselenid (ZnSe) och zinksulfid (ZnS) som framställts genom kemisk förångningsdeposition och som har någon av följande egenskaper:

1.

En volym som är större än 100 cm3. eller

| 2. | En diameter som är större än 80 mm och en tjocklek på minst 20 mm. |
| --- | --- |

2.

En diameter som är större än 80 mm och en tjocklek på minst 20 mm.

| b) | Elektrooptiska material och icke linjära optiska material enligt följande:






  1. | Kaliumtitanarsenat (KTA) (CAS 59400-80-5). |
| --- | --- | --- |

b)

Elektrooptiska material och icke linjära optiska material enligt följande:

1.

Kaliumtitanarsenat (KTA) (CAS 59400-80-5).

| 2. | Silvergalliumselenid (AgGaSe2, även känt som AGSE) (CAS 12002-67-4). |
| --- | --- |

2.

Silvergalliumselenid (AgGaSe2, även känt som AGSE) (CAS 12002-67-4).

| 3. | Talliumarsenikselenid (Tl3AsSe3, även känt som TAS) (CAS 16142-89-5). |
| --- | --- |

3.

Talliumarsenikselenid (Tl3AsSe3, även känt som TAS) (CAS 16142-89-5).

| 4. | Zinkgermaniumfosfid (ZnGeP2, även känt som ZGP, zinkgermaniumbifosfid eller zinkgermaniumdifosfid). eller |
| --- | --- |

4.

Zinkgermaniumfosfid (ZnGeP2, även känt som ZGP, zinkgermaniumbifosfid eller zinkgermaniumdifosfid). eller

| 5. | Galliumselenid (GaSe) (CAS 12024-11-2). |
| --- | --- |

5.

Galliumselenid (GaSe) (CAS 12024-11-2).

| c) | Icke-linjära optiska material, andra än de som specificeras i avsnitt 6C004.b, med någon av följande egenskaper:






  1. | Har allt av följande:






  a) | Dynamisk (även kallad icke-stationär) tredje ordningens icke-linjär mottaglighet (χ(3), chi 3) på 10–6 m2/V2 eller mer. och |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Icke-linjära optiska material, andra än de som specificeras i avsnitt 6C004.b, med någon av följande egenskaper:

1.

Har allt av följande:

a)

Dynamisk (även kallad icke-stationär) tredje ordningens icke-linjär mottaglighet (χ(3), chi 3) på 10–6 m2/V2 eller mer. och

| b) | En svarstid som är mindre än 1 ms. eller |
| --- | --- |

b)

En svarstid som är mindre än 1 ms. eller

| 2. | Andra ordningens icke-linjära mottaglighet (χ(2), chi 2) på 3,3 × 10–11 m/V eller mer. |
| --- | --- |

2.

Andra ordningens icke-linjära mottaglighet (χ(2), chi 2) på 3,3 × 10–11 m/V eller mer.

| d) | ”Skivor” (”substrat blank”) av kiselkarbid eller beryllium-beryllium (Be-Be) där det deponerade materialet överstiger 300 mm i diameter eller huvudaxellängd. |
| --- | --- |

d)

”Skivor” (”substrat blank”) av kiselkarbid eller beryllium-beryllium (Be-Be) där det deponerade materialet överstiger 300 mm i diameter eller huvudaxellängd.

| e) | Glas, inklusive smält kvarts, fosfatglas, fluorfosfatglas, zirkoniumfluorid (ZrF4) (CAS 7783-64-4) och hafniumfluorid (HfF4) (CAS 13709-52-9) som har samtliga följande egenskaper:






  1. | En hydroxyljon (OH-)-koncentration som är mindre än 5 ppm. |
| --- | --- | --- |

e)

Glas, inklusive smält kvarts, fosfatglas, fluorfosfatglas, zirkoniumfluorid (ZrF4) (CAS 7783-64-4) och hafniumfluorid (HfF4) (CAS 13709-52-9) som har samtliga följande egenskaper:

1.

En hydroxyljon (OH-)-koncentration som är mindre än 5 ppm.

| 2. | En renhetsnivå från ingående metaller mindre än 1 ppm. och |
| --- | --- |

2.

En renhetsnivå från ingående metaller mindre än 1 ppm. och

| 3. | Hög homogenitet (brytningsindexvariation) mindre än 5 × 10–6. |
| --- | --- |

3.

Hög homogenitet (brytningsindexvariation) mindre än 5 × 10–6.

| f) | Syntetiskt producerade diamantmaterial med en absorption som är mindre än 10-5 cm-1 för våglängder som överstiger 200 nm men inte 14 000 nm. |
| --- | --- |

f)

Syntetiskt producerade diamantmaterial med en absorption som är mindre än 10-5 cm-1 för våglängder som överstiger 200 nm men inte 14 000 nm.

6C005
  ”Laser”-material enligt följande:

| a) | Syntetiska kristallina värdmaterial för ”lasrar” i obearbetad form enligt följande:






  1. | Titan-dopad safir. |
| --- | --- | --- |

a)

Syntetiska kristallina värdmaterial för ”lasrar” i obearbetad form enligt följande:

1.

Titan-dopad safir.

| 2. | Används inte. |
| --- | --- |

2.

Används inte.

| b) | Dopade dubbelmantlade fibrer av sällsynt jordartsmetall, med någon av följande egenskaper:






  1. | Nominell ”laser”-våglängd på 975–1 150 nm och med alla följande egenskaper:






  a) | Kärnans diameter är i genomsnitt minst 25 μm. och |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Dopade dubbelmantlade fibrer av sällsynt jordartsmetall, med någon av följande egenskaper:

1.

Nominell ”laser”-våglängd på 975–1 150 nm och med alla följande egenskaper:

a)

Kärnans diameter är i genomsnitt minst 25 μm. och

| b) | Kärnans ’numeriska apertur’ (’NA’) är mindre än 0,065. eller









  Anmärkning: | Avsnitt 6C005.b.1 omfattar inte dubbelmantlade fibrer vars inre glasmantel har en diameter som överstiger 150 μm men inte 300 μm. |
| --- | --- | --- |

b)

Kärnans ’numeriska apertur’ (’NA’) är mindre än 0,065. eller

Anmärkning:

| 2. | En nominell ”laser”-våglängd som överstiger 1 530 nm och med alla följande egenskaper:






  a) | Kärnans diameter är i genomsnitt minst 20 μm. och |
| --- | --- | --- |

2.

En nominell ”laser”-våglängd som överstiger 1 530 nm och med alla följande egenskaper:

a)

Kärnans diameter är i genomsnitt minst 20 μm. och

| b) | Kärnans ’numeriska apertur’ (’NA’) är mindre än 0,1. |
| --- | --- |

b)

Kärnans ’numeriska apertur’ (’NA’) är mindre än 0,1.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I avsnitt 6C005.b ska kärnans ’numeriska apertur’ (’NA’) mätas vid fiberns emissionsvåglängder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Avsnitt 6C005.b omfattar fibrer monterade med ändstycken. |
| --- | --- |

2.

6DProgramvara

6D001
  ”Programvara” speciellt utformad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitt 6A004, 6A005, 6A008 eller 6B008.

6D002
  ”Programvara” speciellt utformad för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 6A002.b, 6A008 eller 6B008.

6D003Annan ”programvara” enligt följande:

| a) | ”Programvara” enligt följande:






  1. | ”Programvara” speciellt utformad för att skapa akustiska strålar för ”realtidsbearbetning” av akustiska data som insamlats från passiva mottagare i bogserade hydrofoner som arbetar i grupp. |
| --- | --- | --- |

a)

”Programvara” enligt följande:

1.

”Programvara” speciellt utformad för att skapa akustiska strålar för ”realtidsbearbetning” av akustiska data som insamlats från passiva mottagare i bogserade hydrofoner som arbetar i grupp.

| 2. | ”Källkod” för ”realtidsbearbetning” av akustiska data som insamlats från passiva mottagare i bogserade hydrofoner som arbetar i grupp. |
| --- | --- |

2.

”Källkod” för ”realtidsbearbetning” av akustiska data som insamlats från passiva mottagare i bogserade hydrofoner som arbetar i grupp.

| 3. | ”Programvara” speciellt utformad för att skapa akustiska strålar för ”realtidsbearbetning” av akustiska data som insamlats från passiva mottagare och som utnyttjar kabelsystem för bottnar eller havsvikar. |
| --- | --- |

3.

”Programvara” speciellt utformad för att skapa akustiska strålar för ”realtidsbearbetning” av akustiska data som insamlats från passiva mottagare och som utnyttjar kabelsystem för bottnar eller havsvikar.

| 4. | ”Källkod” för ”realtidsbearbetning” av akustiska data som insamlats från passiva mottagare och som utnyttjar kabelsystem för bottnar eller havsvikar. |
| --- | --- |

4.

”Källkod” för ”realtidsbearbetning” av akustiska data som insamlats från passiva mottagare och som utnyttjar kabelsystem för bottnar eller havsvikar.

| 5. | ”Programvara” eller ”källkod”, särskilt utformade för allt följande:






  a) | ”Realtidsbearbetning” av akustiska data från sonarsystem enligt 6A001.a.1.e. och |
| --- | --- | --- |

5.

”Programvara” eller ”källkod”, särskilt utformade för allt följande:

a)

”Realtidsbearbetning” av akustiska data från sonarsystem enligt 6A001.a.1.e. och

| b) | Automatisk upptäckt, klassificering och lokalisering av dykare eller simmare. |
| --- | --- |

b)

Automatisk upptäckt, klassificering och lokalisering av dykare eller simmare.

| ANM.: | För ”programvara” eller ”källkod” för upptäckt av dykare, särskilt utformad eller modifierad för militär användning, SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | ”Programvara” som är utformad eller modifierad för kameror som innehåller ”fokalplansmatriser” som specificeras i avsnitt 6A002.a.3.f och som är utformad eller modifierad för att avlägsna begränsningen av bildhastigheten och göra det möjligt för kameran att överskrida den bildhastighet som specificeras i avsnitt 6A003.b.4. Anmärkning 3.a |
| --- | --- |

c)

”Programvara” som är utformad eller modifierad för kameror som innehåller ”fokalplansmatriser” som specificeras i avsnitt 6A002.a.3.f och som är utformad eller modifierad för att avlägsna begränsningen av bildhastigheten och göra det möjligt för kameran att överskrida den bildhastighet som specificeras i avsnitt 6A003.b.4. Anmärkning 3.a

| d) | ”Programvara” som speciellt utformats för att bibehålla placeringen och fasningen av segmenterade spegelsystem bestående av spegelsegment vars diameter eller huvudaxel är minst 1 m. |
| --- | --- |

d)

”Programvara” som speciellt utformats för att bibehålla placeringen och fasningen av segmenterade spegelsystem bestående av spegelsegment vars diameter eller huvudaxel är minst 1 m.

| e) | Används inte. |
| --- | --- |

e)

Används inte.

| f) | ”Programvara” enligt följande:






  1. | ”Programvara” speciellt utformad för ”kompensationssystem” med avseende på magnetfält och elektriska fält för magnetiska givare konstruerade för drift på mobila plattformar. |
| --- | --- | --- |

f)

”Programvara” enligt följande:

1.

”Programvara” speciellt utformad för ”kompensationssystem” med avseende på magnetfält och elektriska fält för magnetiska givare konstruerade för drift på mobila plattformar.

| 2. | ”Programvara” speciellt utformad för att upptäcka avvikelser i magnetfält och elektriska fält på mobila plattformar. |
| --- | --- |

2.

”Programvara” speciellt utformad för att upptäcka avvikelser i magnetfält och elektriska fält på mobila plattformar.

| 3. | ”Programvara” speciellt utformad för ”realtidsbearbetning” av elektromagnetiska data som insamlats från sådana elektromagnetiska mottagare för undervattensbruk som specificeras i 6A006.e. |
| --- | --- |

3.

”Programvara” speciellt utformad för ”realtidsbearbetning” av elektromagnetiska data som insamlats från sådana elektromagnetiska mottagare för undervattensbruk som specificeras i 6A006.e.

| 4. | ”Källkod” för ”realtidsbearbetning” av elektromagnetiska data som insamlats från sådana elektromagnetiska mottagare för undervattensbruk som specificeras i 6A006.e. |
| --- | --- |

4.

”Källkod” för ”realtidsbearbetning” av elektromagnetiska data som insamlats från sådana elektromagnetiska mottagare för undervattensbruk som specificeras i 6A006.e.

| g) | ”Programvara” speciellt utformad för att korrigera för rörelsers inflytande på gravitationsmetrar eller gravitationsgradiometrar. |
| --- | --- |

g)

”Programvara” speciellt utformad för att korrigera för rörelsers inflytande på gravitationsmetrar eller gravitationsgradiometrar.

| h) | ”Programvara” enligt följande:






  1. | ”Programvara” för flygkontrolltjänst (ATC) utformad för att installeras i datorer av standardtyp vid en luftövervakningscentral och i stånd att ta emot måldata från mer än fyra primärradarstationer. |
| --- | --- | --- |

h)

”Programvara” enligt följande:

1.

”Programvara” för flygkontrolltjänst (ATC) utformad för att installeras i datorer av standardtyp vid en luftövervakningscentral och i stånd att ta emot måldata från mer än fyra primärradarstationer.

| 2. | ”Programvara” för konstruktion eller ”produktion” av radomer, som har samtliga följande egenskaper:






  a) | Speciellt utformad för att skydda de elektroniskt avsökande antennsystem (electronically scanned array antennae) som specificeras i avsnitt 6A008.e. och |
| --- | --- | --- |

2.

”Programvara” för konstruktion eller ”produktion” av radomer, som har samtliga följande egenskaper:

a)

Speciellt utformad för att skydda de elektroniskt avsökande antennsystem (electronically scanned array antennae) som specificeras i avsnitt 6A008.e. och

| b) | Resulterar i ett antenndiagram som har en ’genomsnittlig sidlobsnivå’ som är mer än 40 dB under maxvärdet av huvudlobens nivå.


  Teknisk anmärkning:



  Med ’genomsnittlig sidlobsnivå’ avses i avsnitt 6D003.h.2.b en nivå som mäts över hela antennsammansättningen utom den vinkel där huvudloben och de två första sidoloberna på vardera sidan om huvudloben finns. |
| --- | --- |

b)

Resulterar i ett antenndiagram som har en ’genomsnittlig sidlobsnivå’ som är mer än 40 dB under maxvärdet av huvudlobens nivå.

Teknisk anmärkning:

Med ’genomsnittlig sidlobsnivå’ avses i avsnitt 6D003.h.2.b en nivå som mäts över hela antennsammansättningen utom den vinkel där huvudloben och de två första sidoloberna på vardera sidan om huvudloben finns.

6D102
  ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för ”användning” av varor som specificeras i avsnitt 6A108.

6D103
  ”Programvara”, speciellt utformad eller modifierad för ’missiler’, som efter avslutad flygning behandlar inspelade data för fastställande av farkostens position under hela flygvägen.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6D103 avses med ’missiler’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

6D203
  ”Programvara” som är speciellt utformad för att öka eller minska prestandan hos kameror eller avbildningsanordningar för att uppfylla de kriterier som anges i avsnitten 6A203.a–6A203.c.

6ETeknik

6E001
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av utrustning, material eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 6A, 6B, 6C eller 6D.

6E002
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”produktion” av utrustning eller material som specificeras i avsnitt 6A, 6B eller 6C.

6E003Annan ”teknik” enligt följande:

| a) | ”Teknik” enligt följande:






  1. | ”Teknik” som ”erfordras” för behandling och beläggning av optiska ytor för att uppnå en ’optisk tjocklek’ likformighet som är 99,5 % eller bättre för optiska ytor med en diameter eller huvudaxel som är minst 500 mm och vars totala förluster (absorption och spridning) är mindre än 5 × 10–3.








  ANM.: | Se även avsnitt 2E003.f. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

”Teknik” enligt följande:

1.

”Teknik” som ”erfordras” för behandling och beläggning av optiska ytor för att uppnå en ’optisk tjocklek’ likformighet som är 99,5 % eller bättre för optiska ytor med en diameter eller huvudaxel som är minst 500 mm och vars totala förluster (absorption och spridning) är mindre än 5 × 10–3.

ANM.:

Teknisk anmärkning:

Den ’optiska tjockleken’ är lika med den matematiska produkten av refraktionsindexet och den fysiska tjockleken av ytan.

| 2. | ”Teknik” för framställning av optik med enpunkts diamantslipningsteknik med en ”ytnoggrannhet” som är bättre än 10 nm rms på icke plana ytor som överstiger 0,5 m2. |
| --- | --- |

2.

”Teknik” för framställning av optik med enpunkts diamantslipningsteknik med en ”ytnoggrannhet” som är bättre än 10 nm rms på icke plana ytor som överstiger 0,5 m2.

| b) | ”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av speciellt konstruerade diagnostiska instrument eller objekt i anläggningar där högeffekts-”lasrar” (”Super High Power Laser” [”SHPL”]) testas eller för utvärdering av material som bestrålats med ”SHPL”-strålar. |
| --- | --- |

b)

”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av speciellt konstruerade diagnostiska instrument eller objekt i anläggningar där högeffekts-”lasrar” (”Super High Power Laser” [”SHPL”]) testas eller för utvärdering av material som bestrålats med ”SHPL”-strålar.

6E101
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitten 6A002, 6A007.b och c, 6A008, 6A102, 6A107, 6A108, 6B108, 6D102 eller 6D103.

| Anmärkning: | Avsnitt 6E101 omfattar endast ”teknik” för utrustning som specificeras i avsnitten 6A002, 6A007 och 6A008 om utrustningen var konstruerad för luftfarkoster och kan användas i ”missiler”. |
| --- | --- |

Anmärkning:

6E201
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 6A003, 6A005.a.2, 6A005.b.2, 6A005.b.3, 6A005.b.4, 6A005.b.6, 6A005.c.2, 6A005.d.3.c, 6A005.d.4.c, 6A202, 6A203, 6A205, 6A225 eller 6A226.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 6E201 omfattar endast ”teknik” för kameror som specificeras i avsnitt 6A003 om kamerorna också specificeras av någon av parametrarna i avsnitt 6A203. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Avsnitt 6E201 omfattar endast ”teknik” för lasrar som specificeras i avsnitt 6A005.b.6 och som är neodym-dopade och specificeras av någon av parametrarna i avsnitt 6A205.f. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

6E203
  ”Teknik” i form av koder eller nycklar för att öka eller minska prestandan hos kameror eller avbildningsanordningar för att uppfylla kriterierna i avsnitten 6A203.a–6A203.c.

DEL IX

Kategori 7

KATEGORI – 7 NAVIGATION OCH AVIONIK

7ASystem, utrustning och komponenter

| ANM.: | För autopiloter till undervattensfarkoster, se kategori 8. |
| --- | --- |

ANM.:

För radar, se kategori 6.

7A001Accelerometrar enligt följande, samt tillhörande speciellt konstruerade komponenter:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 7A101. |
| --- | --- |

ANM.:

| ANM.: | För vinkel- eller rotationsaccelerometrar, se avsnitt 7A001.b. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Linjära accelerometrar som har något av följande:






  1. | Specificerade för att fungera vid linjära accelerationsnivåer på högst 15 g och som har något av följande:






  a) | En ”grundstabilitet” som är mindre (bättre) än 130 μg i förhållande till ett fast kalibreringsvärde under en tidsperiod på 1 år. eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Linjära accelerometrar som har något av följande:

1.

Specificerade för att fungera vid linjära accelerationsnivåer på högst 15 g och som har något av följande:

a)

En ”grundstabilitet” som är mindre (bättre) än 130 μg i förhållande till ett fast kalibreringsvärde under en tidsperiod på 1 år. eller

| b) | En ”skalfaktor”-”stabilitet” som är mindre (bättre) än 130 ppm i förhållande till ett fast kalibreringsvärde under en tidsperiod på 1 år. |
| --- | --- |

b)

En ”skalfaktor”-”stabilitet” som är mindre (bättre) än 130 ppm i förhållande till ett fast kalibreringsvärde under en tidsperiod på 1 år.

| 2. | Specificerade för att kunna arbeta vid linjära accelerationsnivåer som överstiger 15 g men är högst 100 g och som har samtliga följande egenskaper:






  a) | En ”grundstabilitets”-”repeterbarhet” på mindre (bättre) än 1 250 μg under en tidsperiod på 1 år. och |
| --- | --- | --- |

2.

Specificerade för att kunna arbeta vid linjära accelerationsnivåer som överstiger 15 g men är högst 100 g och som har samtliga följande egenskaper:

a)

En ”grundstabilitets”-”repeterbarhet” på mindre (bättre) än 1 250 μg under en tidsperiod på 1 år. och

| b) | En ”skalfaktors”-”repeterbarhet” på mindre (bättre) än 1 250 ppm under en tidsperiod på 1 år. eller |
| --- | --- |

b)

En ”skalfaktors”-”repeterbarhet” på mindre (bättre) än 1 250 ppm under en tidsperiod på 1 år. eller

| 3. | Konstruerade för användning i tröghetsnavigeringssystem eller styrsystem och specificerade för att kunna arbeta vid linjära accelerationsnivåer som överstiger 100 g. |
| --- | --- |

3.

Konstruerade för användning i tröghetsnavigeringssystem eller styrsystem och specificerade för att kunna arbeta vid linjära accelerationsnivåer som överstiger 100 g.

| Anmärkning: | 7A001.a.1 och 7A001.a.2 omfattar inte accelerometrar som är begränsade till mätning av vibration eller stötar. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | Vinkel- eller rotationsaccelerometrar som är specificerade för att kunna arbeta vid linjära accelerationsnivåer som överstiger 100 g. |
| --- | --- |

b)

Vinkel- eller rotationsaccelerometrar som är specificerade för att kunna arbeta vid linjära accelerationsnivåer som överstiger 100 g.

7A002Gyron eller vinkelhastighetssensorer som har någon av följande egenskaper, samt tillhörande speciellt konstruerade komponenter:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 7A102. |
| --- | --- |

ANM.:

| ANM.: | För vinkel- eller rotationsaccelerometrar, se avsnitt 7A001.b. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Specificerade för att fungera vid linjära accelerationsnivåer på högst 100 g och som har något av följande:






  1. | Ett mätområde som är mindre än 500o/s och som har något av följande:






  a) | En ”grundstabilitet” som är mindre (bättre) än 0,5o per timme när den mäts i en 1 g-omgivning under en tidsperiod på en månad i förhållande till ett fast kalibreringsvärde. eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Specificerade för att fungera vid linjära accelerationsnivåer på högst 100 g och som har något av följande:

1.

Ett mätområde som är mindre än 500o/s och som har något av följande:

a)

En ”grundstabilitet” som är mindre (bättre) än 0,5o per timme när den mäts i en 1 g-omgivning under en tidsperiod på en månad i förhållande till ett fast kalibreringsvärde. eller

| b) | En ”slumpmässig vinkeldrift” som är mindre (bättre) än eller lika med 0,0035o per kvadrotstimme. eller |
| --- | --- |

b)

En ”slumpmässig vinkeldrift” som är mindre (bättre) än eller lika med 0,0035o per kvadrotstimme. eller

| Anmärkning: | 7A002.a.1.b omfattar inte ”gyron med roterande massa”. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 2. | Ett mätområde som är minst 500o/s och som har något av följande:






  a) | En ”grundstabilitet” som är mindre (bättre) än 4o per timme när den mäts i en 1 g-omgivning under en tidsperiod på tre minuter i förhållande till ett fast kalibreringsvärde. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Ett mätområde som är minst 500o/s och som har något av följande:

a)

En ”grundstabilitet” som är mindre (bättre) än 4o per timme när den mäts i en 1 g-omgivning under en tidsperiod på tre minuter i förhållande till ett fast kalibreringsvärde. eller

| b) | En ”slumpmässig vinkeldrift” som är mindre (bättre) än eller lika med 0,1o per kvadrotstimme. eller |
| --- | --- |

b)

En ”slumpmässig vinkeldrift” som är mindre (bättre) än eller lika med 0,1o per kvadrotstimme. eller

| Anmärkning: | 7A002.a.2.b omfattar inte ”gyron med roterande massa”. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b) | Specificerade för att fungera vid linjära accelerationsnivåer över 100 g. |
| --- | --- |

b)

Specificerade för att fungera vid linjära accelerationsnivåer över 100 g.

7A003
  ’System eller utrustning för tröghetsmätning’, med något av följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 7A103. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning 1: | ’System eller utrustning för tröghetsmätning’ innefattar accelerometrar eller gyroskop för att mäta förändringar av hastighet eller riktning för att fastställa eller bibehålla riktning eller position utan att det krävs en extern referens när systemet väl är injusterat. ’System eller utrustning för tröghetsmätning’ omfattar:







  — | Attitude and Heading Reference Systems (AHRS) |
| --- | --- | --- |

Anmärkning 1:

—

Attitude and Heading Reference Systems (AHRS)

| — | Gyrokompasser |
| --- | --- |

—

Gyrokompasser

| — | Mätenheter för tröghetsnavigering (IMU) |
| --- | --- |

—

Mätenheter för tröghetsnavigering (IMU)

| — | Tröghetsnavigeringssystem (INS) |
| --- | --- |

—

Tröghetsnavigeringssystem (INS)

| — | Referenssystem för tröghetsnavigering (IRS) |
| --- | --- |

—

Referenssystem för tröghetsnavigering (IRS)

| — | Referensenheter för tröghetsnavigering (IRU) |
| --- | --- |

—

Referensenheter för tröghetsnavigering (IRU)

| Anmärkning 2: | Avsnitt 7A003 omfattar inte ’system eller utrustning för tröghetsmätning’ som certifierats för användning på ”civila luftfartyg” av civila luftfartsmyndigheter i en eller flera EU-medlemsstater eller i en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

Teknisk anmärkning:

’Positioneringshjälpreferenser’ ger positionsangivelser på ett oberoende sätt och omfattar följande:

| a) | ”Satellitnavigeringssystem”. |
| --- | --- |

a)

”Satellitnavigeringssystem”.

| b) | ”Databaserad referensnavigering” (”DBRN”). |
| --- | --- |

b)

”Databaserad referensnavigering” (”DBRN”).

| a) | Konstruerad för användning i ”luftfartyg”, landfordon eller fartyg och ger positionsangivelse utan att använda ’positioneringshjälpreferenser’ samt har en ”noggrannhet” efter normal injustering som uppfyller något av följande:






  1. | ”Troligt cirkulärt fel” (Circular Error Probable, ”CEP”) på 0,8 nautiska mil/tim (nm/hr) eller mindre (bättre). |
| --- | --- | --- |

a)

Konstruerad för användning i ”luftfartyg”, landfordon eller fartyg och ger positionsangivelse utan att använda ’positioneringshjälpreferenser’ samt har en ”noggrannhet” efter normal injustering som uppfyller något av följande:

1.

”Troligt cirkulärt fel” (Circular Error Probable, ”CEP”) på 0,8 nautiska mil/tim (nm/hr) eller mindre (bättre).

| 2. | 0,5 % av det tillryggalagda avståndet ”CEP” eller mindre (bättre). eller |
| --- | --- |

2.

0,5 % av det tillryggalagda avståndet ”CEP” eller mindre (bättre). eller

| 3. | Total avdrift på 1 nautisk mil ”CEP” eller mindre (bättre) under en 24-timmarsperiod. |
| --- | --- |

3.

Total avdrift på 1 nautisk mil ”CEP” eller mindre (bättre) under en 24-timmarsperiod.

Teknisk anmärkning:

Parametrarna för prestanda i avsnitten 7A003.a.1, 7A003.a.2 och 7A003.a.3 refererar i typfallet till ’system eller utrustning för tröghetsmätning’ som är konstruerade för ”luftfartyg”, fordon respektive fartyg. Dessa parametrar följer av användningen av icke positionsbestämmande hjälpreferenser (t.ex. höjdmätare, distansmätare, hastighetslogg). Följaktligen kan inte de specificerade prestandavärdena enkelt konverteras mellan dessa olika parametrar. Utrustning som är konstruerad för flera olika plattformar bedöms i förhållande till varje tillämpligt led i avsnitt 7A003 (a.1, a.2 eller a.3).

| b) | Konstruerad för ”luftfartyg”, landfordon eller fartyg, med en inbyggd ’positioneringshjälpreferens’ och ger positionsangivelser efter förlust av alla ’positioneringshjälpreferenser’ under upp till fyra minuter, med en ”noggrannhet” på mindre (bättre) än 10 meter ”CEP”.


  Teknisk anmärkning:



  Avsnitt 7A003.b avser system där ’system eller utrustning för tröghetsmätning’ och en annan oberoende ’positioneringshjälpreferens’ är inbyggda i en enda enhet (dvs. inbyggda) för att öka prestandan. |
| --- | --- |

b)

Konstruerad för ”luftfartyg”, landfordon eller fartyg, med en inbyggd ’positioneringshjälpreferens’ och ger positionsangivelser efter förlust av alla ’positioneringshjälpreferenser’ under upp till fyra minuter, med en ”noggrannhet” på mindre (bättre) än 10 meter ”CEP”.

Teknisk anmärkning:

Avsnitt 7A003.b avser system där ’system eller utrustning för tröghetsmätning’ och en annan oberoende ’positioneringshjälpreferens’ är inbyggda i en enda enhet (dvs. inbyggda) för att öka prestandan.

| c) | Konstruerad för ”luftfartyg”, fordon eller fartyg för bestämning av riktning eller geografisk nordpol, och med något av följande:






  1. | En maximal vinkelhastighetsförmåga vid drift på mindre (lägre) än 500o/s och en riktnings”noggrannhet” utan hjälp av ’positioneringshjälpreferenser’ som är lika med eller mindre (bättre) än 0,07 grader dividerat med cosinus för latituden (vilket är lika med 6 bågminuter rms vid 45 graders latitud). eller |
| --- | --- | --- |

c)

Konstruerad för ”luftfartyg”, fordon eller fartyg för bestämning av riktning eller geografisk nordpol, och med något av följande:

1.

En maximal vinkelhastighetsförmåga vid drift på mindre (lägre) än 500o/s och en riktnings”noggrannhet” utan hjälp av ’positioneringshjälpreferenser’ som är lika med eller mindre (bättre) än 0,07 grader dividerat med cosinus för latituden (vilket är lika med 6 bågminuter rms vid 45 graders latitud). eller

| 2. | En maximal vinkelhastighetsförmåga vid drift som är lika med eller större (högre) än 500o/s och en riktnings”noggrannhet” utan hjälp av ’positioneringshjälpreferenser’ som är lika med eller mindre (bättre) än 0,2 grader dividerat med cosinus för latituden (vilket är lika med 17 bågminuter rms vid 45 graders latitud). eller |
| --- | --- |

2.

En maximal vinkelhastighetsförmåga vid drift som är lika med eller större (högre) än 500o/s och en riktnings”noggrannhet” utan hjälp av ’positioneringshjälpreferenser’ som är lika med eller mindre (bättre) än 0,2 grader dividerat med cosinus för latituden (vilket är lika med 17 bågminuter rms vid 45 graders latitud). eller

| d) | Ger mätvärden för acceleration eller vinkelhastighet i mer än en dimension och har någon av följande egenskaper:






  1. | Prestanda enligt vad som specificeras i avsnitt 7A001 eller 7A002 längs någon axel, utan användning av hjälpreferenser. eller |
| --- | --- | --- |

d)

Ger mätvärden för acceleration eller vinkelhastighet i mer än en dimension och har någon av följande egenskaper:

1.

Prestanda enligt vad som specificeras i avsnitt 7A001 eller 7A002 längs någon axel, utan användning av hjälpreferenser. eller

| 2. | ”Rymdkvalificerad” och ger mätvärden för vinkelhastighet med en ”slumpmässig vinkeldrift” längs någon axel på mindre (bättre) än eller lika med 0,1o per kvadrotstimme.








  Anmärkning: | 7A003.d.2 omfattar inte ’system eller utrustning för tröghetsmätning’ som innehåller ”gyron med roterande massa” som enda typ av gyro. |
| --- | --- | --- |

2.

”Rymdkvalificerad” och ger mätvärden för vinkelhastighet med en ”slumpmässig vinkeldrift” längs någon axel på mindre (bättre) än eller lika med 0,1o per kvadrotstimme.

Anmärkning:

7A004
  ’Stjärnföljare’ och komponenter till dessa enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 7A104. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | ’Stjärnföljare’ med en specificerad azimut ”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 20 bågsekunder under hela utrustningens angivna livstid. |
| --- | --- |

a)

’Stjärnföljare’ med en specificerad azimut ”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 20 bågsekunder under hela utrustningens angivna livstid.

| b) | Komponenter som är särskilt konstruerade för den utrustning som specificeras i avsnitt 7A004.a enligt följande:






  1. | Optiska huvud eller bafflar. |
| --- | --- | --- |

b)

Komponenter som är särskilt konstruerade för den utrustning som specificeras i avsnitt 7A004.a enligt följande:

1.

Optiska huvud eller bafflar.

| 2. | Databehandlande enheter. |
| --- | --- |

2.

Databehandlande enheter.

Teknisk anmärkning:

’Stjärnföljare’ kallas även stjärnsökare eller astrogyrokompasser.

7A005Mottagningsutrustning med ”satellitnavigeringssystem” med någon av följande egenskaper samt till dem speciellt konstruerade komponenter:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 7A105. |
| --- | --- |

ANM.:

| ANM.: | För utrustning som särskilt utformats för militär användning, SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Använder en dekrypteringsalgoritm som särskilt utformats eller modifierats för statlig användning för åtkomst till avståndsbestämningskoden för position och tid. eller |
| --- | --- |

a)

Använder en dekrypteringsalgoritm som särskilt utformats eller modifierats för statlig användning för åtkomst till avståndsbestämningskoden för position och tid. eller

| b) | Använder ’adaptiva gruppantenner’.








  Anmärkning: | 7A005.b omfattar inte mottagarutrustning med ”satellitnavigeringssystem” som enbart utnyttjar komponenter som utformats för att filtrera, koppla om eller kombinera signaler från flera rundstrålande antenner i vilka inga adaptiva gruppantenner används. |
| --- | --- | --- |

b)

Använder ’adaptiva gruppantenner’.

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

För avsnitt 7A005.b gäller följande: De ’adaptiva gruppantenner’ som avses genererar på ett dynamiskt sätt en eller flera rumsliga nollor i ett antennsystemmönster genom signalbehandling i tids- eller frekvensdomänen.

7A006Luftburna höjdmätare som arbetar utanför frekvensområdet 4,2–4,4 GHz och som har något av följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 7A106. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | ’Uteffektsanpassning’. eller |
| --- | --- |

a)

’Uteffektsanpassning’. eller

| b) | Fasskiftsmodulation.


  Teknisk anmärkning:




  ’Uteffektsanpassning’. Härmed avses ett system där man genom att styra effekten alltid kan använda minsta möjliga signal för att från ett ”luftfartyg” bestämma höjdläget. |
| --- | --- |

b)

Fasskiftsmodulation.

Teknisk anmärkning:

’Uteffektsanpassning’. Härmed avses ett system där man genom att styra effekten alltid kan använda minsta möjliga signal för att från ett ”luftfartyg” bestämma höjdläget.

7A008Sonarsystem för undervattensnavigering som arbetar med dopplerhastighet eller korrelationshastighet integrerat med en kursgivare, och som har en positionerings”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 3 % av det tillryggalagda avståndet ”CEP” (”Circular Error Probable”), samt därtill särskilt konstruerade komponenter.

| Anmärkning: | Avsnitt 7A008 omfattar inte system som är särskilt konstruerade för att installeras på ytfartyg eller system som kräver akustiska strålar eller bojar för att ge positioneringsdata. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| ANM.: | Se avsnitt 6A001.a för akustiska system och avsnitt 6A001.b för sonarutrustning som arbetar med korrelationshastighet och dopplerhastighet.


  Se avsnitt 8A002 för andra marina system. |
| --- | --- |

ANM.:

Se avsnitt 8A002 för andra marina system.

7A101Linjära accelerometrar, andra än de som specificeras i avsnitt 7A001, konstruerade för användning i tröghetsnavigeringssystem eller i styrsystem av alla typer, som kan användas i ’missiler’, och som har alla följande egenskaper, samt speciellt konstruerade komponenter till dessa:

| a) | En ”grundstabilitets”-”repeterbarhet” på mindre (bättre) än 1 250 μg. och |
| --- | --- |

a)

En ”grundstabilitets”-”repeterbarhet” på mindre (bättre) än 1 250 μg. och

| b) | En ”skalfaktors”-”repeterbarhet” på mindre (bättre) än 1 250 ppm. |
| --- | --- |

b)

En ”skalfaktors”-”repeterbarhet” på mindre (bättre) än 1 250 ppm.

| Anmärkning: | Avsnitt 7A101 omfattar inte accelerometrar som är speciellt konstruerade och utvecklade för MWD (Measurement While Drilling) sensorer för användning vid borrning i gruvor. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Med ’missil’ avses i avsnitt 7A101 kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I avsnitt 7A101 avser mätningen av ”grundstabilitet” och ”skalfaktor” en sigma standardavvikelse med avseende på en fast kalibrering under en period av ett år. |
| --- | --- |

2.

7A102Alla slags gyron, andra än de som specificeras i avsnitt 7A002, som kan användas i ’missiler’ med en beräknad ”drifthastighets”-’stabilitet’ på mindre än 0,5o (1 sigma eller rms)/timme i en 1 g-omgivning och därtill speciellt konstruerade komponenter.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I avsnitt 7A102 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I avsnitt 7A102 definieras ’stabilitet’ som måttet på en specifik mekanisms eller resultatkoefficients förmåga att förbli oförändrad när den kontinuerligt exponeras för fasta operativa betingelser (IEEE STD 528–2001 punkt 2.247). |
| --- | --- |

2.

7A103Instrumentering, navigationsutrustning och system, andra än de som specificeras i avsnitt 7A003 enligt följande, samt därtill speciellt konstruerade komponenter:

| a) | ’System eller utrustning för tröghetsmätning’ som använder accelerometrar eller gyron enligt följande:






  1. | Accelerometrar som specificeras i avsnitt 7A001.a.3, 7A001.b eller 7A101 eller gyron som specificeras i avsnitt 7A002 eller 7A102. eller









  Anmärkning: | Avsnitt 7A103.a.1 omfattar inte utrustning som innehåller accelerometrar som specificeras i avsnitt 7A001.a.3 och som är konstruerade för mätning av vibration eller stötar. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

’System eller utrustning för tröghetsmätning’ som använder accelerometrar eller gyron enligt följande:

1.

Accelerometrar som specificeras i avsnitt 7A001.a.3, 7A001.b eller 7A101 eller gyron som specificeras i avsnitt 7A002 eller 7A102. eller

Anmärkning:

| 2. | Accelerometrar som specificeras i avsnitt 7A001.a.1 eller 7A001.a.2, konstruerade för användning i tröghetsnavigeringssystem eller i manövreringssystem av alla typer och som kan användas i ’missiler’.








  Anmärkning: | Avsnitt 7A103.a.2 omfattar inte utrustning som innehåller accelerometrar som specificeras i avsnitt 7A001.a.1 eller 7A001.a.2 när accelerometrarna är speciellt konstruerade och utvecklade för att fungera som MWD-sensorer vid borrning i gruvor. |
| --- | --- | --- |

2.

Accelerometrar som specificeras i avsnitt 7A001.a.1 eller 7A001.a.2, konstruerade för användning i tröghetsnavigeringssystem eller i manövreringssystem av alla typer och som kan användas i ’missiler’.

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

’System eller utrustning för tröghetsmätning’ som specificeras i avsnitt 7A103.a innefattar accelerometrar eller gyron för att mäta förändringar av hastighet eller riktning för att fastställa eller bibehålla riktning eller position utan att det krävs en extern referens när systemet väl är injusterat.

| Anmärkning: | ’System eller utrustning för tröghetsmätning’ i avsnitt 7A103.a omfattar följande:







  — | Attitude and Heading Reference Systems (AHRS) |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

—

Attitude and Heading Reference Systems (AHRS)

| — | Gyrokompasser |
| --- | --- |

—

Gyrokompasser

| — | Mätenheter för tröghetsnavigering (IMU) |
| --- | --- |

—

Mätenheter för tröghetsnavigering (IMU)

| — | Tröghetsnavigeringssystem (INS) |
| --- | --- |

—

Tröghetsnavigeringssystem (INS)

| — | Referenssystem för tröghetsnavigering (IRS) |
| --- | --- |

—

Referenssystem för tröghetsnavigering (IRS)

| — | Referensenheter för tröghetsnavigering (IRU) |
| --- | --- |

—

Referensenheter för tröghetsnavigering (IRU)

| b) | Integrerade flyginstrumentsystem som innehåller gyrostabilisatorer eller autopiloter, konstruerade eller modifierade för användning i ’missiler’. |
| --- | --- |

b)

Integrerade flyginstrumentsystem som innehåller gyrostabilisatorer eller autopiloter, konstruerade eller modifierade för användning i ’missiler’.

| c) | ’Integrerade navigationssystem’ som är konstruerade eller modifierade för ’missiler’ och som kan ge en navigationsnoggrannhet på 200 m ’CEP (’troligt cirkulärt fel’) eller mindre.


  Tekniska anmärkningar:









  1. | Ett ’integrerat navigationssystem’ inbegriper vanligtvis följande komponenter:








  a) | En tröghetsmätanordning (t.ex. ett system som anger orienterings- och riktningsreferenser, en tröghetsreferensenhet eller ett tröghetsnavigationssystem). |
| --- | --- | --- | --- |

c)

’Integrerade navigationssystem’ som är konstruerade eller modifierade för ’missiler’ och som kan ge en navigationsnoggrannhet på 200 m ’CEP (’troligt cirkulärt fel’) eller mindre.

Tekniska anmärkningar:

1.

a)

En tröghetsmätanordning (t.ex. ett system som anger orienterings- och riktningsreferenser, en tröghetsreferensenhet eller ett tröghetsnavigationssystem).

| b) | En eller flera externa sensorer som används för att uppdatera läge och/eller hastighet, periodiskt eller kontinuerligt under hela flygningen (t.ex. satellitnavigeringsmottagare, radarhöjdmätare och/eller dopplerradar). och |
| --- | --- |

b)

En eller flera externa sensorer som används för att uppdatera läge och/eller hastighet, periodiskt eller kontinuerligt under hela flygningen (t.ex. satellitnavigeringsmottagare, radarhöjdmätare och/eller dopplerradar). och

| c) | Maskinvara och programvara för integrering. |
| --- | --- |

c)

Maskinvara och programvara för integrering.

| 2. | I avsnitt 7A103.c ’CEP’ (’troligt cirkulärt fel’) är ett mått på noggrannhet, definierat som radien av en cirkel inom vilken sannolikheten för lokalisering är 50 %. |
| --- | --- |

2.

I avsnitt 7A103.c ’CEP’ (’troligt cirkulärt fel’) är ett mått på noggrannhet, definierat som radien av en cirkel inom vilken sannolikheten för lokalisering är 50 %.

| d) | Treaxlade magnetiska kurssensorer, konstruerade eller modifierade för att integreras i flygstyr- och navigationssystem, utöver de som specificeras i avsnitt 6A006, som har alla följande egenskaper, och därtill särskilt konstruerade komponenter:






  1. | Intern lutningskompensation i tipp- (±90 grader) och roll- (± 180 grader) axlar och |
| --- | --- | --- |

d)

Treaxlade magnetiska kurssensorer, konstruerade eller modifierade för att integreras i flygstyr- och navigationssystem, utöver de som specificeras i avsnitt 6A006, som har alla följande egenskaper, och därtill särskilt konstruerade komponenter:

1.

Intern lutningskompensation i tipp- (±90 grader) och roll- (± 180 grader) axlar och

| 2. | Azimutnoggrannhet som är bättre (mindre) än 0,5 grader rms vid en latitud på ± 80 grader, med referens till lokala magnetfält. |
| --- | --- |

2.

Azimutnoggrannhet som är bättre (mindre) än 0,5 grader rms vid en latitud på ± 80 grader, med referens till lokala magnetfält.

| Anmärkning: | Flygstyr- och navigationssystem i avsnitt 7A103.d omfattar gyrostabilisatorer, autopiloter och tröghetsnavigationssystem. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 7A103 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

7A104Astrogyrokompasser och apparater andra än de som specificeras i avsnitt 7A004, som fastställer position eller orientering genom att automatiskt följa himlakroppar eller satelliter och därtill speciellt konstruerade komponenter.

7A105Mottagningsutrustning för ’satellitbaserade navigationssystem’, andra än de som specificeras i avsnitt 7A005, som har någon av följande egenskaper, och därtill särskilt konstruerade komponenter:

| a) | Konstruerad eller modifierad för användning i rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller obemannade luftfartyg som specificeras i avsnitt 9A012 eller 9A112a. eller |
| --- | --- |

a)

Konstruerad eller modifierad för användning i rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller obemannade luftfartyg som specificeras i avsnitt 9A012 eller 9A112a. eller

| b) | Konstruerad eller modifierad för luftburna tillämpningar och med något av följande:






  1. | Kan ge navigeringsinformation vid hastigheter över 600 m/s. |
| --- | --- | --- |

b)

Konstruerad eller modifierad för luftburna tillämpningar och med något av följande:

1.

Kan ge navigeringsinformation vid hastigheter över 600 m/s.

| 2. | Använder dekryptering, konstruerad eller modifierad för militär eller statlig användning, för att få åtkomst till säkrade signaler/data från ett ’satellitbaserat navigationssystem’. eller |
| --- | --- |

2.

Använder dekryptering, konstruerad eller modifierad för militär eller statlig användning, för att få åtkomst till säkrade signaler/data från ett ’satellitbaserat navigationssystem’. eller

| 3. | Särskilt konstruerad för störningsskyddsfunktioner (t.ex. nollstyrningsantenn eller elektroniskt styrbar antenn) som fungerar i en miljö med aktiva eller passiva motmedel. |
| --- | --- |

3.

Särskilt konstruerad för störningsskyddsfunktioner (t.ex. nollstyrningsantenn eller elektroniskt styrbar antenn) som fungerar i en miljö med aktiva eller passiva motmedel.

| Anmärkning: | Avsnitten 7A105.b.2 och 7A105.b.3 gäller inte utrustning som är konstruerad för kommersiella, civila eller ’Safety of Life’-tjänster (t.ex. dataintegritet, flygsäkerhet) för satellitbaserade navigationssystem. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 7A105 omfattar ’satellitbaserat navigationssystem’ globala system för satellitnavigering (GNSS; t.ex. GPS, Glonass, Galileo eller BeiDou) och regionala system för satellitnavigering (RNSS; t.ex. NavIC, QZSS).

7A106Höjdmätare andra än de som specificeras i avsnitt 7A006, av radar- eller lasertyp, konstruerade eller modifierade för användning i rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

7A115Passiva sensorer för att bestämma bäringen till specifika elektromagnetiska källor (pejlutrustning) eller kännetecken i terrängen, som konstruerats eller modifierats för användning i rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

| Anmärkning: | Utrustning som specificeras i avsnitten 7A105, 7A106 och 7A115 omfattar följande:








  a) | Utrustning för kartläggning av markkontur. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Utrustning för kartläggning av markkontur.

| b) | Utrustning för scenkartläggning och korrelation (både digital och analog). |
| --- | --- |

b)

Utrustning för scenkartläggning och korrelation (både digital och analog).

| c) | Radarutrustning för dopplernavigering. |
| --- | --- |

c)

Radarutrustning för dopplernavigering.

| d) | Passiv interferensmätarutrustning. |
| --- | --- |

d)

Passiv interferensmätarutrustning.

| e) | Bildalstrande sensorutrustning (både aktiv och passiv). |
| --- | --- |

e)

Bildalstrande sensorutrustning (både aktiv och passiv).

7A116Flygstyrsystem och servoventiler enligt följande, konstruerade eller modifierade för användning i rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller ”missiler”.

| a) | Pneumatiska, hydrauliska, mekaniska, elektrooptiska eller elektromekaniska flygstyrsystem (inklusive fly by wire- och fly-by-light-system). |
| --- | --- |

a)

Pneumatiska, hydrauliska, mekaniska, elektrooptiska eller elektromekaniska flygstyrsystem (inklusive fly by wire- och fly-by-light-system).

| b) | Utrustning för att styra orienteringen. |
| --- | --- |

b)

Utrustning för att styra orienteringen.

| c) | Flygstyrservoventiler, konstruerade eller modifierade för system som specificeras i avsnitt 7A116.a eller 7A116.b, och konstruerade eller modifierade för användning i en vibrationsmiljö som är större än 10 g rms mellan 20 Hz och 2 kHz. |
| --- | --- |

c)

Flygstyrservoventiler, konstruerade eller modifierade för system som specificeras i avsnitt 7A116.a eller 7A116.b, och konstruerade eller modifierade för användning i en vibrationsmiljö som är större än 10 g rms mellan 20 Hz och 2 kHz.

| Anmärkning: | För konvertering av bemannade luftfartyg så att de kan användas som ”missiler” ingår i avsnitt 7A116 system, utrustning och ventiler som är konstruerade eller modifierade för att möjliggöra användning av bemannade luftfartyg som obemannade luftfartyg. |
| --- | --- |

Anmärkning:

7A117
  ”Styrsystem” som kan användas i ”missiler”, som kan uppnå en noggrannhet av 3,33 % eller mindre av räckvidden (t.ex. en ’CEP’ av 10 km eller mindre på en räckvidd av 300 km).

Teknisk anmärkning:

I 7A117 avser ’CEP’ (troligt cirkulärt fel) ett mått på noggrannhet, definierad som den radie av en cirkel med centrum vid målet, vid en viss räckvidd, inom vilken 50 % av nyttolasten verkar.

7BTest-, inspektions- och produktionsutrustning

7B001Test-, kalibrerings- eller injusteringsutrustning speciellt konstruerad för utrustning som specificeras i avsnitt 7A.

| Anmärkning: | Avsnitt 7B001 omfattar inte test-, kalibrerings- eller injusteringsutrustning avsedd för ’underhållsnivå I’ eller ’underhållsnivå II’. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ‘
  Underhållsnivå I
  ’



  Fel i tröghetsnavigeringsutrustningen upptäcks i ”luftfartyget” genom indikationer på avioniksystemets kontrollenhet CDU (Control and Display Unit) eller genom ett statusmeddelande från en ansluten utrustning. Genom att följa tillverkarens instruktionsbok ska felet kunna lokaliseras till en felaktig apparat (line replaceable unit, LRU) till vilken det finns utbytesenheter. Operatören ska sedan kunna åtgärda felet genom att byta ut den felaktiga enheten. |
| --- | --- |

1.

Fel i tröghetsnavigeringsutrustningen upptäcks i ”luftfartyget” genom indikationer på avioniksystemets kontrollenhet CDU (Control and Display Unit) eller genom ett statusmeddelande från en ansluten utrustning. Genom att följa tillverkarens instruktionsbok ska felet kunna lokaliseras till en felaktig apparat (line replaceable unit, LRU) till vilken det finns utbytesenheter. Operatören ska sedan kunna åtgärda felet genom att byta ut den felaktiga enheten.

| 2. | ‘
  Underhållsnivå II
  ’



  Den felaktiga utbytesenheten ska sändas till en underhållsverkstad (tillverkarens eller operatörens, som är ansvarig för underhållsnivå II). Vid denna underhållsverkstad ska den felaktiga utbytesenheten testas på olika sätt för att identifiera felaktig modul. Denna modul ska sedan tas bort och ersättas av en fungerande del. Den felaktiga delen ska sändas till tillverkaren för reparation (eventuellt måste hela utbytesenheten sändas för reparation). ’Underhållsnivå II’ omfattar inte demontering eller reparation av kontrollerade accelerometrar eller gyrogivare. |
| --- | --- |

2.

Den felaktiga utbytesenheten ska sändas till en underhållsverkstad (tillverkarens eller operatörens, som är ansvarig för underhållsnivå II). Vid denna underhållsverkstad ska den felaktiga utbytesenheten testas på olika sätt för att identifiera felaktig modul. Denna modul ska sedan tas bort och ersättas av en fungerande del. Den felaktiga delen ska sändas till tillverkaren för reparation (eventuellt måste hela utbytesenheten sändas för reparation). ’Underhållsnivå II’ omfattar inte demontering eller reparation av kontrollerade accelerometrar eller gyrogivare.

7B002Utrustning speciellt konstruerad för att mäta egenskaperna hos speglar till ”laser” gyron enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 7B102. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Instrument för mätning av ljusspridningen med en mät”noggrannhet” på 10 ppm eller mindre (bättre). |
| --- | --- |

a)

Instrument för mätning av ljusspridningen med en mät”noggrannhet” på 10 ppm eller mindre (bättre).

| b) | Instrument för mätning av ytfinhet med en mät”noggrannhet” på 0,5 nm (5 ångström) eller mindre (bättre). |
| --- | --- |

b)

Instrument för mätning av ytfinhet med en mät”noggrannhet” på 0,5 nm (5 ångström) eller mindre (bättre).

7B003Utrustning som är särskilt konstruerad för ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitt 7A.

| Anmärkning: | Avsnitt 7B003 omfattar följande:







  — | Avstämningsutrustning för gyron. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

—

Avstämningsutrustning för gyron.

| — | Dynamiska balansutrustningar för gyron. |
| --- | --- |

—

Dynamiska balansutrustningar för gyron.

| — | Inkörnings- och motortestutrustningar för gyron. |
| --- | --- |

—

Inkörnings- och motortestutrustningar för gyron.

| — | Utrustningar för att evakuera och fylla gyron med gas. |
| --- | --- |

—

Utrustningar för att evakuera och fylla gyron med gas.

| — | Centrifugfixturer för gyrolager. |
| --- | --- |

—

Centrifugfixturer för gyrolager.

| — | Utrustning för justering av accelerometeraxlar. |
| --- | --- |

—

Utrustning för justering av accelerometeraxlar.

| — | Fiberoptiska gyrospollindningsmaskiner. |
| --- | --- |

—

Fiberoptiska gyrospollindningsmaskiner.

7B102Reflektometrar speciellt konstruerade för att karaktärisera speglar, för ”laser”-gyron, som har en mätnoggrannhet på 50 ppm eller mindre (bättre).

7B103
  ”Produktionshjälpmedel” och ”produktionsutrustning” enligt följande:

| a) | ”Produktionshjälpmedel” speciellt konstruerade för utrustning som specificeras i avsnitt 7A117. |
| --- | --- |

a)

”Produktionshjälpmedel” speciellt konstruerade för utrustning som specificeras i avsnitt 7A117.

| b) | ”Produktionsutrustning” och annan testkalibrerings- och injusteringsutrustning som inte specificeras i avsnitt 7B001–7B003, konstruerad eller modifierad för användning tillsammans med utrustning som specificeras i avsnitt 7A. |
| --- | --- |

b)

”Produktionsutrustning” och annan testkalibrerings- och injusteringsutrustning som inte specificeras i avsnitt 7B001–7B003, konstruerad eller modifierad för användning tillsammans med utrustning som specificeras i avsnitt 7A.

7CMaterial

Ingen.

7DProgramvara

7D001
  ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitt 7A eller 7B.

7D002
  ”Källkod” för användning eller underhåll av tröghetsnavigeringssystem, inklusive tröghetsutrustning som inte specificeras i avsnitt 7A003 eller 7A004 eller Attitude and Heading Reference Systems (’AHRS’).

| Anmärkning: | Avsnitt 7D002 omfattar inte ”källkod” för ”användning” av kardanskt upphängda ’AHRS’. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

’AHRS’ skiljer sig i allmänhet från tröghetsnavigeringssystem (INS) på så sätt att ’AHRS’ lämnar kurs- och positionsinformation men lämnar normalt inte uppgifter om acceleration, hastighet och position som ett INS gör.

7D003Annan ”programvara” enligt följande:

| a) | ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för att förbättra de operativa egenskaperna eller för att reducera navigationsfelet hos navigationssystem till nivåer som specificeras i avsnitt 7A003, 7A004 eller 7A008. |
| --- | --- |

a)

”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för att förbättra de operativa egenskaperna eller för att reducera navigationsfelet hos navigationssystem till nivåer som specificeras i avsnitt 7A003, 7A004 eller 7A008.

| b) | ”Källkod” för kombinerade (hybrid) system, som förbättrar de operativa egenskaperna eller reducerar navigationsfel i system till nivåer som specificeras i avsnitt 7A003 eller 7A008, genom att kontinuerligt kombinera riktningsdata med något av följande:






  1. | Hastighetsdata uppmätt med dopplerradar eller sonar. |
| --- | --- | --- |

b)

”Källkod” för kombinerade (hybrid) system, som förbättrar de operativa egenskaperna eller reducerar navigationsfel i system till nivåer som specificeras i avsnitt 7A003 eller 7A008, genom att kontinuerligt kombinera riktningsdata med något av följande:

1.

Hastighetsdata uppmätt med dopplerradar eller sonar.

| 2. | Referensdata från ”satellitnavigeringssystem”. eller |
| --- | --- |

2.

Referensdata från ”satellitnavigeringssystem”. eller

| 3. | Data från ”databaserade referensnavigerings- (”Data-Based Referenced Navigation” - ”DBRN”) system”. |
| --- | --- |

3.

Data från ”databaserade referensnavigerings- (”Data-Based Referenced Navigation” - ”DBRN”) system”.

| c) | Används inte. |
| --- | --- |

c)

Används inte.

| d) | Används inte. |
| --- | --- |

d)

Används inte.

| e) | ”Programvara” för datorstödd konstruktion (CAD) speciellt utformad för ”utveckling” av ”aktiva flygstyrsystem”, fleraxliga fly by wire- eller fly by light-system för helikopter eller ”cirkulationsstyrd antivridmomentstyrd eller cirkulationsstyrt riktningskontrollsystem” för helikoptrar vars ”teknik” specificeras i 7E004.b.1, 7E004.b.3–7E004.b.5, 7E004.b.7, 7E004.b.8, 7E004.c.1 eller 7E004.c.2. |
| --- | --- |

e)

”Programvara” för datorstödd konstruktion (CAD) speciellt utformad för ”utveckling” av ”aktiva flygstyrsystem”, fleraxliga fly by wire- eller fly by light-system för helikopter eller ”cirkulationsstyrd antivridmomentstyrd eller cirkulationsstyrt riktningskontrollsystem” för helikoptrar vars ”teknik” specificeras i 7E004.b.1, 7E004.b.3–7E004.b.5, 7E004.b.7, 7E004.b.8, 7E004.c.1 eller 7E004.c.2.

7D004
  ”Källkod” som innehåller ”utvecklings”-”teknik” enligt vad som specificeras i avsnitt 7E004.a.2, 7E004.a.3, 7E004.a.5, 7E004.a.6 eller 7E004.b, för något av följande:

| a) | Digitala system för ”optimering av flygbanan”. |
| --- | --- |

a)

Digitala system för ”optimering av flygbanan”.

| b) | Integrerade framdrivnings- och styrsystem för flygplan. |
| --- | --- |

b)

Integrerade framdrivnings- och styrsystem för flygplan.

| c) | ”Fly-by-wire”- eller ”fly-by-light-styrsystem”. |
| --- | --- |

c)

”Fly-by-wire”- eller ”fly-by-light-styrsystem”.

| d) | ”Aktiva flygstyrsystem” för flygplan som är feltoleranta eller som är självkorrigerande. |
| --- | --- |

d)

”Aktiva flygstyrsystem” för flygplan som är feltoleranta eller som är självkorrigerande.

| e) | Används inte. |
| --- | --- |

e)

Används inte.

| f) | Luftdatasystem samverkande med speciell ytskiktsavkännande sensor för mätning av temperatur och tryck. eller |
| --- | --- |

f)

Luftdatasystem samverkande med speciell ytskiktsavkännande sensor för mätning av temperatur och tryck. eller

| g) | Tredimensionell presentation. |
| --- | --- |

g)

Tredimensionell presentation.

| Anmärkning: | Avsnitt 7D004 omfattar inte ”källkod” som är associerad till vanliga datorelement och funktioner (t.ex. datainsamling, utsignalsändning, laddning av datorprogram och data, inbyggd testning, uppgiftsschemaläggningsmekanismer) som inte har en specifik funktion för flygstyrsystemet. |
| --- | --- |

Anmärkning:

7D005
  ”Programvara” som är speciellt utformad för dekryptering av avståndsbestämningskod från ”satellitnavigeringssystem”, konstruerad för statliga ändamål.

7D101
  ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 7A001–7A006, 7A101–7A106, 7A115, 7A116.a, 7A116.b, 7B001, 7B002, 7B003, 7B102 eller 7B103.

7D102Integrerande ”programvara” enligt följande:

| a) | Integrerande ”programvara” för utrustning som specificeras i avsnitt 7A103.b. |
| --- | --- |

a)

Integrerande ”programvara” för utrustning som specificeras i avsnitt 7A103.b.

| b) | Integrerande ”programvara” speciellt utformad för utrustning som specificeras i avsnitt 7A003 eller 7A103.a. |
| --- | --- |

b)

Integrerande ”programvara” speciellt utformad för utrustning som specificeras i avsnitt 7A003 eller 7A103.a.

| c) | Integrerande ”programvara” utformad eller modifierad för utrustning som specificeras i avsnitt 7A103.c. |
| --- | --- |

c)

Integrerande ”programvara” utformad eller modifierad för utrustning som specificeras i avsnitt 7A103.c.

| Anmärkning: | En vanlig form av integrerande ”programvara” använder Kalmanfiltrering. |
| --- | --- |

Anmärkning:

7D103
  ”Programvara” speciellt utformad för utformning eller simulering av ”styrsystemen” som specificeras i avsnitt 7A117 eller för integrering av styrsystemen med rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

| Anmärkning: | ”Programvara” som specificeras i avsnitt 7D103 omfattas även om den kombineras med fysiska system som specificeras i avsnitt 4A102. |
| --- | --- |

Anmärkning:

7D104
  ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för drift eller underhåll av ”styrsystemen” som specificeras i avsnitt 7A117.

| Anmärkning: | 7D104 omfattar ”programvara” speciellt utformad eller modifierad för att förbättra prestanda hos ”styrsystem” för att uppnå eller överträffa den noggrannhet som specificeras i avsnitt 7A117. |
| --- | --- |

Anmärkning:

7ETeknik

7E001
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitten 7A, 7B, 7D001, 7D002, 7D003, 7D005 och 7D101–7D103.

| Anmärkning: | Avsnitt 7E001 omfattar nyckelhanterings ”teknik” enbart för sådan utrustning som specificeras i avsnitt 7A005.a. |
| --- | --- |

Anmärkning:

7E002
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitt 7 A eller 7 B.

7E003
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik som erfordras för reparation, renovering eller översyn av utrustning som specificeras i avsnitten 7A001–7A004.

| Anmärkning: | Avsnitt 7E003 omfattar inte ”teknik” för underhåll direkt knuten till kalibrering, borttagande eller ersättning av skadad eller icke servicebara LRU och SRA till ett ”civilt luftfartyg” som beskrivits i ’underhållsnivå I’ eller ’underhållsnivå II’. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| ANM.: | Se vidare teknisk anmärkning till avsnitt 7B001. |
| --- | --- |

ANM.:

7E004Annan ”teknik” enligt följande:

| a) | ”Teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av något av följande:






  1. | Används inte. |
| --- | --- | --- |

a)

”Teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av något av följande:

1.

Används inte.

| 2. | Luftdatasystem som baseras endast på de statiska data som gäller vid markytan, t.ex. sådana som innehåller konventionella luftdatakänselkroppar. |
| --- | --- |

2.

Luftdatasystem som baseras endast på de statiska data som gäller vid markytan, t.ex. sådana som innehåller konventionella luftdatakänselkroppar.

| 3. | Tredimensionell presentation i ”luftfartyg”. |
| --- | --- |

3.

Tredimensionell presentation i ”luftfartyg”.

| 4. | Används inte. |
| --- | --- |

4.

Används inte.

| 5. | Elektriska styrdon (t.ex. elektromekaniska, elektrohydrostatiska och integrerade styrdonspaket) speciellt konstruerade för ’primär flygplansstyrning’.


  Teknisk anmärkning:




  ’Primär flygplansstyrning’ är en stabilitets- eller manövreringsstyrning för ”luftfartyg” som använder kraft/moment-generatorer, dvs. aerodynamiska styrytor eller dragkraftsvektorisering. |
| --- | --- |

5.

Elektriska styrdon (t.ex. elektromekaniska, elektrohydrostatiska och integrerade styrdonspaket) speciellt konstruerade för ’primär flygplansstyrning’.

Teknisk anmärkning:

’Primär flygplansstyrning’ är en stabilitets- eller manövreringsstyrning för ”luftfartyg” som använder kraft/moment-generatorer, dvs. aerodynamiska styrytor eller dragkraftsvektorisering.

| 6. | ’Optisk avkännargrupp för flygplansstyrning’ (Flight control optical sensor array) speciellt konstruerad för att byggas in i ”aktiva flygstyrsystem”. eller



  Teknisk anmärkning:




  ’Optisk avkännargrupp för flygplansstyrning’ (Flight control optical sensor array) är ett nät av fördelade optiska sensorer med ”laser”-strålar som ska åstadkomma realtidflygplansstyrningsdata för bearbetning ombord. |
| --- | --- |

6.

’Optisk avkännargrupp för flygplansstyrning’ (Flight control optical sensor array) speciellt konstruerad för att byggas in i ”aktiva flygstyrsystem”. eller

Teknisk anmärkning:

’Optisk avkännargrupp för flygplansstyrning’ (Flight control optical sensor array) är ett nät av fördelade optiska sensorer med ”laser”-strålar som ska åstadkomma realtidflygplansstyrningsdata för bearbetning ombord.

| 7. | ”DBRN”-system som är konstruerade för undervattensnavigation med hjälp av sonar eller gravitationsdatabaser som ger en positionerings”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 0,4 nautiska mil. |
| --- | --- |

7.

”DBRN”-system som är konstruerade för undervattensnavigation med hjälp av sonar eller gravitationsdatabaser som ger en positionerings”noggrannhet” som är lika med eller mindre (bättre) än 0,4 nautiska mil.

| b) | ”Utvecklings”-”teknik”, enligt följande, för ”aktiva flygstyrsystem” (inklusive ”fly-by-wire-” eller ”fly-by-light-system”):






  1. | Fotonikbaserad ”teknik” för avkänning av luftfartygets eller flygstyrningskomponenternas status, överföring av flygstyrdata eller styrning av styrdonens rörelser, som ”erfordras” för ”aktiva flygstyrsystem” vid fly-by-light. |
| --- | --- | --- |

b)

”Utvecklings”-”teknik”, enligt följande, för ”aktiva flygstyrsystem” (inklusive ”fly-by-wire-” eller ”fly-by-light-system”):

1.

Fotonikbaserad ”teknik” för avkänning av luftfartygets eller flygstyrningskomponenternas status, överföring av flygstyrdata eller styrning av styrdonens rörelser, som ”erfordras” för ”aktiva flygstyrsystem” vid fly-by-light.

| 2. | Används inte. |
| --- | --- |

2.

Används inte.

| 3. | Realtidsalgoritmer för analys av komponentsensorinformation för att förutse och vidta förebyggande åtgärder för att minska framtida försämringar och fel i ett ”aktivt flygstyrsystem”.








  Anmärkning: | Avsnitt 7E004.b.3 omfattar inte algoritmer för underhåll offline. |
| --- | --- | --- |

3.

Realtidsalgoritmer för analys av komponentsensorinformation för att förutse och vidta förebyggande åtgärder för att minska framtida försämringar och fel i ett ”aktivt flygstyrsystem”.

Anmärkning:

| 4. | Realtidsalgoritmer för att identifiera komponentfel och omkonfigurera kraft och momentstyrning för att minska försämringar och fel i ”aktiva flygstyrsystem”.








  Anmärkning: | Avsnitt 7E004.b.4 omfattar inte algoritmer för eliminering av feleffekter genom jämförande av redundanta datakällor eller förplanerad respons på förutsedda fel som sker offline. |
| --- | --- | --- |

4.

Realtidsalgoritmer för att identifiera komponentfel och omkonfigurera kraft och momentstyrning för att minska försämringar och fel i ”aktiva flygstyrsystem”.

Anmärkning:

| 5. | Integrering av digitalt flygkontrollsystem, navigation och styrdata för framdrivningen, till ett ”digitalt flygövervakningssystem för att optimera flygdata”.








  Anmärkning: | Avsnitt 7E004.b.5 omfattar inte följande:








  a) | ”Teknik” för integrering av digitalt flygkontrollsystem, navigation och styrdata för framdrivningen till ett digitalt flygövervakningssystem för ’optimering av flygbanan’. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Integrering av digitalt flygkontrollsystem, navigation och styrdata för framdrivningen, till ett ”digitalt flygövervakningssystem för att optimera flygdata”.

Anmärkning:

a)

”Teknik” för integrering av digitalt flygkontrollsystem, navigation och styrdata för framdrivningen till ett digitalt flygövervakningssystem för ’optimering av flygbanan’.

| b) | ”Teknik” för ”luftfartygs” flyginstrumentsystem som integreras endast för VOR, DME, ILS eller MLS navigation eller inflygning. |
| --- | --- |

b)

”Teknik” för ”luftfartygs” flyginstrumentsystem som integreras endast för VOR, DME, ILS eller MLS navigation eller inflygning.

Teknisk anmärkning:

’Optimering av flygbanan’ är en procedur som minimerar avvikelser från en fyrdimensionell (rum och tid) önskad bana på grundval av maximering av prestanda eller effektivitet med avseende på uppdragsuppgifter.

| 6. | Används inte. |
| --- | --- |

6.

Används inte.

| 7. | ”Teknik” som ”erfordras” för att ta fram funktionskrav för ”fly-by-wire-styrsystem”, som har allt av följande:






  a) | En ’inre slinga’ för stabilitetskontroll av flygplansskrovet som kräver en uppdateringsfrekvens om minst 40 Hz. och



  Teknisk anmärkning:



  Med ’inre slinga’ avses de funktioner i ett ”aktivt flygstyrsystem” som automatiserar stabilitetskontrollerna för flygplansskrovet. |
| --- | --- | --- |

7.

”Teknik” som ”erfordras” för att ta fram funktionskrav för ”fly-by-wire-styrsystem”, som har allt av följande:

a)

En ’inre slinga’ för stabilitetskontroll av flygplansskrovet som kräver en uppdateringsfrekvens om minst 40 Hz. och

Teknisk anmärkning:

Med ’inre slinga’ avses de funktioner i ett ”aktivt flygstyrsystem” som automatiserar stabilitetskontrollerna för flygplansskrovet.

| b) | Något av följande:






  1. | Korrigerar ett aerodynamiskt instabilt flygplansskrov, mätt i en godtycklig punkt i flygenveloppen, som skulle förlora möjligheten att åter sättas under kontroll om det inte korrigeras inom 0,5 sekunder. |
| --- | --- | --- |

b)

Något av följande:

1.

Korrigerar ett aerodynamiskt instabilt flygplansskrov, mätt i en godtycklig punkt i flygenveloppen, som skulle förlora möjligheten att åter sättas under kontroll om det inte korrigeras inom 0,5 sekunder.

| 2. | Förenar styrning i två eller flera axlar och kompenserar samtidigt för ’onormala förändringar i flygtillståndet’.


  Teknisk anmärkning:




  ’Onormala förändringar i flygtillståndet’ omfattar strukturskador uppkomna under flygning, förlust av motorns drivkraft, inaktiv styryta eller destabiliserade förskjutningar av lasten. |
| --- | --- |

2.

Förenar styrning i två eller flera axlar och kompenserar samtidigt för ’onormala förändringar i flygtillståndet’.

Teknisk anmärkning:

’Onormala förändringar i flygtillståndet’ omfattar strukturskador uppkomna under flygning, förlust av motorns drivkraft, inaktiv styryta eller destabiliserade förskjutningar av lasten.

| 3. | Utför de funktioner som specificeras i avsnitt 7E004.b.5. eller









  Anmärkning: | 7E004.b.7.b.3 omfattar inte autopiloter. |
| --- | --- | --- |

3.

Utför de funktioner som specificeras i avsnitt 7E004.b.5. eller

Anmärkning:

| 4. | Möjliggör stabil kontrollerad flygning med ”luftfartyg” utanför start och landning, med en anfallsvinkel på mer än 18 grader, 15 graders sidglidning (snedanblåsning), 15 grader/sekund tipp- eller girhastighet eller rollhastighet på 90 grader/sekund. |
| --- | --- |

4.

Möjliggör stabil kontrollerad flygning med ”luftfartyg” utanför start och landning, med en anfallsvinkel på mer än 18 grader, 15 graders sidglidning (snedanblåsning), 15 grader/sekund tipp- eller girhastighet eller rollhastighet på 90 grader/sekund.

| 8. | ”Teknik” som ”erfordras” för att ta fram funktionskrav för ”fly-by-wire-styrsystem” som åstadkommer allt av följande:






  a) | Kontroll av ”luftfartyget” får inte gå förlorad i händelse av två på varandra följande, vilka som helst, individuella fel i ”fly-by-wire-styrsystemet”. och |
| --- | --- | --- |

8.

”Teknik” som ”erfordras” för att ta fram funktionskrav för ”fly-by-wire-styrsystem” som åstadkommer allt av följande:

a)

Kontroll av ”luftfartyget” får inte gå förlorad i händelse av två på varandra följande, vilka som helst, individuella fel i ”fly-by-wire-styrsystemet”. och

| b) | Sannolikheten för att förlora kontrollen av ”luftfartyget” ska vara mindre (bättre) än 1 × 10–9 per flygtimme. |
| --- | --- |

b)

Sannolikheten för att förlora kontrollen av ”luftfartyget” ska vara mindre (bättre) än 1 × 10–9 per flygtimme.

| Anmärkning: | Avsnitt 7E004.b omfattar inte ”teknik” som är associerad till vanliga datorelement och funktioner (t.ex. datainsamling, utsignalsändning, laddning av datorprogram och data, inbyggd testning, uppgiftsschemaläggningsmekanismer) som inte har en specifik funktion för flygstyrsystemet. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| c) | ”Teknik” för ”utveckling” av helikoptersystem enligt följande:






  1. | Fleraxliga fly-by-wire- eller fly-by-light-system som kombinerar åtminstone två av följande system till ett kollektivt system:






  a) | Kollektiv styrning. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

”Teknik” för ”utveckling” av helikoptersystem enligt följande:

1.

Fleraxliga fly-by-wire- eller fly-by-light-system som kombinerar åtminstone två av följande system till ett kollektivt system:

a)

Kollektiv styrning.

| b) | Cyklisk styrning. |
| --- | --- |

b)

Cyklisk styrning.

| c) | Girstyrning. |
| --- | --- |

c)

Girstyrning.

| 2. | ”Cirkulationsstyrda antivridmomentstyrda eller cirkulationsstyrda riktningskontrollsystem”. |
| --- | --- |

2.

”Cirkulationsstyrda antivridmomentstyrda eller cirkulationsstyrda riktningskontrollsystem”.

| 3. | Rotorblad som innehåller ’vingprofil med variabel geometri’ för användning i system med individuell bladstyrning.


  Teknisk anmärkning:




  ’Vingprofil med variabel geometri’ använder klaffar på bakkanten, eller lister på framkanten eller upphöjda framkanter som kan styras under flygning. |
| --- | --- |

3.

Rotorblad som innehåller ’vingprofil med variabel geometri’ för användning i system med individuell bladstyrning.

Teknisk anmärkning:

’Vingprofil med variabel geometri’ använder klaffar på bakkanten, eller lister på framkanten eller upphöjda framkanter som kan styras under flygning.

7E101
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitten 7A001–7A006, 7A101–7A106, 7A115–7A117, 7B001, 7B002, 7B003, 7B102, 7B103, 7D101–7D103.

7E102
  ”Teknik” för skydd av flygavionik och elektriska delsystem mot elektromagnetisk puls (EMP) och elektromagnetisk interferens (EMI) från yttre källor enligt följande:

| a) | Konstruktions-”teknik” för skärmande system. |
| --- | --- |

a)

Konstruktions-”teknik” för skärmande system.

| b) | Konstruktions-”teknik” för härdade elektriska kretsar och delsystem. |
| --- | --- |

b)

Konstruktions-”teknik” för härdade elektriska kretsar och delsystem.

| c) | Konstruktions-”teknik” för bestämning av härdningsnormer för avsnitten 7E102.a och 7E102.b. |
| --- | --- |

c)

Konstruktions-”teknik” för bestämning av härdningsnormer för avsnitten 7E102.a och 7E102.b.

7E104
  ”Teknik” för samordning av flygkontroll, styrning och framdrivningsdata till ett system för optimering av raketbanan.

DEL X

Kategori 8

KATEGORI 8 – MARINT

8ASystem, utrustning och komponenter

8A001Undervattensfarkoster och ytfartyg enligt följande:

| ANM.: | För exportkontrollstatus av utrustning för undervattensfartyg, se följande:







  — | Kategori 6 för sensorer. |
| --- | --- | --- |

ANM.:

—

Kategori 6 för sensorer.

| — | Kategori 7 och 8 för navigationsutrustning. |
| --- | --- |

—

Kategori 7 och 8 för navigationsutrustning.

| — | Kategori 8A för undervattensutrustning. |
| --- | --- |

—

Kategori 8A för undervattensutrustning.

| a) | Bemannade, trådstyrda undervattensfarkoster som är konstruerade för drift på större djup än 1 000 m. |
| --- | --- |

a)

Bemannade, trådstyrda undervattensfarkoster som är konstruerade för drift på större djup än 1 000 m.

| b) | Bemannade icke trådstyrda (frisimmande) undervattensfarkoster med någon av följande egenskaper:






  1. | Konstruerade för att ’operera autonomt’ och har en lyftförmåga som har allt av följande:






  a) | 10 % eller mer av farkostens vikt i luft, och |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Bemannade icke trådstyrda (frisimmande) undervattensfarkoster med någon av följande egenskaper:

1.

Konstruerade för att ’operera autonomt’ och har en lyftförmåga som har allt av följande:

a)

10 % eller mer av farkostens vikt i luft, och

| b) | 15 kN eller mer. |
| --- | --- |

b)

15 kN eller mer.

| 2. | Konstruerade för drift på större djup än 1 000 m. eller |
| --- | --- |

2.

Konstruerade för drift på större djup än 1 000 m. eller

| 3. | Har allt av följande:






  a) | Konstruerade för att kontinuerligt ’operera autonomt’ i 10 timmar eller mer. och |
| --- | --- | --- |

3.

Har allt av följande:

a)

Konstruerade för att kontinuerligt ’operera autonomt’ i 10 timmar eller mer. och

| b) | En ’räckvidd’ på 25 nautiska mil eller mer. |
| --- | --- |

b)

En ’räckvidd’ på 25 nautiska mil eller mer.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I avsnitt 8A001.b avses med ’operera autonomt’ att fartyget är helt i undervattensläge, utan snorkel, alla system arbetar och att den lägsta marschfart används vid vilken undervattensfarkosten säkert kan styra sitt djupgående dynamiskt enbart med hjälp av sina dykroder, utan behov av understödsfartyg eller annat understöd från ytan, havsbottnen eller stranden, och som har ett framdrivningssystem för undervattens- eller ytgång. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med ’räckvidd’ avses i avsnitt 8A001.b halva den maximala distansen som en undervattensfarkost kan ’operera autonomt’. |
| --- | --- |

2.

| c) | Obemannade undervattensfarkoster, enligt följande:






  1. | Obemannade undervattensfarkoster som har något av följande:






  a) | Konstruerade för att bestämma kurs relativt en geografisk referens utan mänsklig assistans i realtid. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Obemannade undervattensfarkoster, enligt följande:

1.

Obemannade undervattensfarkoster som har något av följande:

a)

Konstruerade för att bestämma kurs relativt en geografisk referens utan mänsklig assistans i realtid.

| b) | En akustisk data- eller orderlänk. eller |
| --- | --- |

b)

En akustisk data- eller orderlänk. eller

| c) | En optisk data- eller orderlänk som är längre än 1 000 m. |
| --- | --- |

c)

En optisk data- eller orderlänk som är längre än 1 000 m.

| 2. | Obemannade undervattensfarkoster som inte specificeras i 8A001.c.1, med alla följande egenskaper:






  a) | Konstruerade för drift med en förankring. |
| --- | --- | --- |

2.

Obemannade undervattensfarkoster som inte specificeras i 8A001.c.1, med alla följande egenskaper:

a)

Konstruerade för drift med en förankring.

| b) | Konstruerade för drift på större djup än 1 000 m. |
| --- | --- |

b)

Konstruerade för drift på större djup än 1 000 m.

| c) | Något av följande:






  1. | Konstruerade för att kunna utföra manövrer av egen kraft med användande av framdrivningsmotorer eller andra drivkraftsalstrare som specificeras i avsnitt 8A002.a.2. eller |
| --- | --- | --- |

c)

Något av följande:

1.

Konstruerade för att kunna utföra manövrer av egen kraft med användande av framdrivningsmotorer eller andra drivkraftsalstrare som specificeras i avsnitt 8A002.a.2. eller

| 2. | En fiberoptisk datalänk. |
| --- | --- |

2.

En fiberoptisk datalänk.

| d) | Används inte. |
| --- | --- |

d)

Används inte.

| e) | Oceangående bärgningssystem med en lyftkapacitet över 5 MN för bärgningsobjekt på djup över 250 m som har något av följande:






  1. | Ett dynamiskt positionssystem som gör det möjligt att hålla position inom 20 m från en given punkt som anges av navigationssystemet. eller |
| --- | --- | --- |

e)

Oceangående bärgningssystem med en lyftkapacitet över 5 MN för bärgningsobjekt på djup över 250 m som har något av följande:

1.

Ett dynamiskt positionssystem som gör det möjligt att hålla position inom 20 m från en given punkt som anges av navigationssystemet. eller

| 2. | Ett system för navigation mot sjöbotten och ett integrerat navigationssystem för större djup än 1 000 m och med en positionsnoggrannhet inom 10 m från en förutbestämd punkt. |
| --- | --- |

2.

Ett system för navigation mot sjöbotten och ett integrerat navigationssystem för större djup än 1 000 m och med en positionsnoggrannhet inom 10 m från en förutbestämd punkt.

| f) | Används inte. |
| --- | --- |

f)

Används inte.

| g) | Används inte. |
| --- | --- |

g)

Används inte.

| h) | Används inte. |
| --- | --- |

h)

Används inte.

| i) | Används inte. |
| --- | --- |

i)

Används inte.

8A002Marina system, marin utrustning och marina komponenter enligt följande:

| Anmärkning: | För undervattenskommunikationssystem, se även kategori 5 del 1 – Telekommunikationer. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| a) | System, utrustning och komponenter som särskilt konstruerats eller modifierats för undervattensfarkoster och som är konstruerade för att arbeta på större djup än 1 000 m enligt följande:






  1. | Trycksatt hölje eller skrov med en maximal innerdiameter på kammaren som överstiger 1,5 m. |
| --- | --- | --- |

a)

System, utrustning och komponenter som särskilt konstruerats eller modifierats för undervattensfarkoster och som är konstruerade för att arbeta på större djup än 1 000 m enligt följande:

1.

Trycksatt hölje eller skrov med en maximal innerdiameter på kammaren som överstiger 1,5 m.

| 2. | Likströmsmotor för framdrivning eller drivkraftsalstring. |
| --- | --- |

2.

Likströmsmotor för framdrivning eller drivkraftsalstring.

| 3. | Manöverkablar (navelsträngar) av optiska fibrer förstärkta med syntetmaterial, samt anslutningsdon. |
| --- | --- |

3.

Manöverkablar (navelsträngar) av optiska fibrer förstärkta med syntetmaterial, samt anslutningsdon.

| 4. | Komponenter som tillverkats av material som specificeras i avsnitt 8C001.


  Teknisk anmärkning:



  Syftet med avsnitt 8A002.a.4 ska inte omintetgöras genom export av ’syntaktiskt skum’ som specificeras i avsnitt 8C001 när ett mellanled i tillverkningen har utförts och det ännu inte föreligger i den slutliga komponentformen. |
| --- | --- |

4.

Komponenter som tillverkats av material som specificeras i avsnitt 8C001.

Teknisk anmärkning:

Syftet med avsnitt 8A002.a.4 ska inte omintetgöras genom export av ’syntaktiskt skum’ som specificeras i avsnitt 8C001 när ett mellanled i tillverkningen har utförts och det ännu inte föreligger i den slutliga komponentformen.

| b) | System som särskilt konstruerats eller modifierats för automatisk rörelsekontroll av undervattensfarkoster som specificeras i avsnitt 8A001, som använder navigationsdata, som har återkopplade slutna reglersystem och som har något av följande:






  1. | Gör det möjligt för en farkost att röra sig inom 10 m från en förutbestämd punkt i vattnet, |
| --- | --- | --- |

b)

System som särskilt konstruerats eller modifierats för automatisk rörelsekontroll av undervattensfarkoster som specificeras i avsnitt 8A001, som använder navigationsdata, som har återkopplade slutna reglersystem och som har något av följande:

1.

Gör det möjligt för en farkost att röra sig inom 10 m från en förutbestämd punkt i vattnet,

| 2. | bibehåller farkostens position inom 10 m från den förutbestämda punkten i vattnet, eller |
| --- | --- |

2.

bibehåller farkostens position inom 10 m från den förutbestämda punkten i vattnet, eller

| 3. | bibehåller farkostens position inom 10 m när den följer en kabel på eller under sjöbottnen. |
| --- | --- |

3.

bibehåller farkostens position inom 10 m när den följer en kabel på eller under sjöbottnen.

| c) | Fiberoptiska tryckskrovgenomföringar. |
| --- | --- |

c)

Fiberoptiska tryckskrovgenomföringar.

| d) | Betraktningssystem för undervattensbruk som har allt av följande:






  1. | Särskilt konstruerade eller modifierade för fjärrmanövrering tillsammans med en undervattensfarkost. och |
| --- | --- | --- |

d)

Betraktningssystem för undervattensbruk som har allt av följande:

1.

Särskilt konstruerade eller modifierade för fjärrmanövrering tillsammans med en undervattensfarkost. och

| 2. | Använder någon av följande tekniker för att eliminera återspridning:






  a) | Områdesstyrd belysning. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Använder någon av följande tekniker för att eliminera återspridning:

a)

Områdesstyrd belysning. eller

| b) | Områdesstyrda lasersystem. |
| --- | --- |

b)

Områdesstyrda lasersystem.

| e) | Används inte. |
| --- | --- |

e)

Används inte.

| f) | Används inte. |
| --- | --- |

f)

Används inte.

| g) | Ljussystem som särskilt konstruerats eller modifierats för undervattensbruk enligt följande:






  1. | Stroboskopiska ljussystem där varje blixt kan ge mer än 300 J/blixt och en blixthastighet på mer än 5 blixtar per sekund. |
| --- | --- | --- |

g)

Ljussystem som särskilt konstruerats eller modifierats för undervattensbruk enligt följande:

1.

Stroboskopiska ljussystem där varje blixt kan ge mer än 300 J/blixt och en blixthastighet på mer än 5 blixtar per sekund.

| 2. | Argonblixtsystem som särskilt konstruerats för användning på större djup än 1 000 m. |
| --- | --- |

2.

Argonblixtsystem som särskilt konstruerats för användning på större djup än 1 000 m.

| h) | ”Robotar” som särskilt konstruerats för undervattensbruk, som styrs av en speciell dator och som har något av följande:






  1. | System som styr ”roboten” med hjälp av information från sensorer som mäter krafter och vridmoment applicerade på ett externt objekt, avståndet till ett externt objekt, eller taktil avkänning mellan ”roboten” och ett externt objekt. eller |
| --- | --- | --- |

h)

”Robotar” som särskilt konstruerats för undervattensbruk, som styrs av en speciell dator och som har något av följande:

1.

System som styr ”roboten” med hjälp av information från sensorer som mäter krafter och vridmoment applicerade på ett externt objekt, avståndet till ett externt objekt, eller taktil avkänning mellan ”roboten” och ett externt objekt. eller

| 2. | Förmåga att applicera en kraft på 250 N eller mer eller ett moment på 250 Nm eller mer och som är uppbyggd av titanbaserade legeringar, ”komposit”-material eller ”fibrer eller fiberliknande material”. |
| --- | --- |

2.

Förmåga att applicera en kraft på 250 N eller mer eller ett moment på 250 Nm eller mer och som är uppbyggd av titanbaserade legeringar, ”komposit”-material eller ”fibrer eller fiberliknande material”.

| i) | Fjärrmanövrerade ledbara manipulatorer som konstruerats eller modifierats för undervattensbruk och som har något av följande:






  1. | System som styr manipulatorer genom att använda information från givare som mäter något av följande:






  a) | Vridmoment eller krafter som anbringas på ett externt objekt. eller |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Fjärrmanövrerade ledbara manipulatorer som konstruerats eller modifierats för undervattensbruk och som har något av följande:

1.

System som styr manipulatorer genom att använda information från givare som mäter något av följande:

a)

Vridmoment eller krafter som anbringas på ett externt objekt. eller

| b) | Taktil avkänning mellan manipulatorn och ett externt objekt. eller |
| --- | --- |

b)

Taktil avkänning mellan manipulatorn och ett externt objekt. eller

| 2. | Manipulationer som styrs genom proportionell servoteknik och som har 5 ’frihetsgrader för rörelse’ eller mer.


  Teknisk anmärkning:



  Endast funktioner styrda av proportionellt relaterad rörelsekontroll med positionell återkoppling ska inbegripas vid beräkningen av antalet ’frihetsgrader för rörelse’. |
| --- | --- |

2.

Manipulationer som styrs genom proportionell servoteknik och som har 5 ’frihetsgrader för rörelse’ eller mer.

Teknisk anmärkning:

Endast funktioner styrda av proportionellt relaterad rörelsekontroll med positionell återkoppling ska inbegripas vid beräkningen av antalet ’frihetsgrader för rörelse’.

| j) | Luftoberoende kraftsystem, speciellt konstruerade för undervattensbruk, enligt följande:






  1. | Brayton eller Rankine luftoberoende motorsystem enligt följande:






  a) | Kemiska gastvättare eller absorptionssystem som särskilt konstruerats för att avlägsna koldioxid, koloxid och partiklar ur återcirkulerande avgaser. |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Luftoberoende kraftsystem, speciellt konstruerade för undervattensbruk, enligt följande:

1.

Brayton eller Rankine luftoberoende motorsystem enligt följande:

a)

Kemiska gastvättare eller absorptionssystem som särskilt konstruerats för att avlägsna koldioxid, koloxid och partiklar ur återcirkulerande avgaser.

| b) | System som är speciellt konstruerade för att använda en enatomig gas. |
| --- | --- |

b)

System som är speciellt konstruerade för att använda en enatomig gas.

| c) | Enheter eller höljen, som särskilt konstruerats för att ge ljudreduktion under vattnet för frekvenser under 10 kHz eller speciella upphängningsanordningar som kan mildra stötar. eller |
| --- | --- |

c)

Enheter eller höljen, som särskilt konstruerats för att ge ljudreduktion under vattnet för frekvenser under 10 kHz eller speciella upphängningsanordningar som kan mildra stötar. eller

| d) | System som har allt av följande:






  1. | Särskilt konstruerade för att trycksätta reaktionsprodukter eller förändra bränsle. |
| --- | --- | --- |

d)

System som har allt av följande:

1.

Särskilt konstruerade för att trycksätta reaktionsprodukter eller förändra bränsle.

| 2. | Särskilt konstruerade för att lagra reaktionsprodukter. och |
| --- | --- |

2.

Särskilt konstruerade för att lagra reaktionsprodukter. och

| 3. | Särskilt konstruerade för att släppa ut reaktionsprodukter mot ett tryck på 100 kPa eller mer. |
| --- | --- |

3.

Särskilt konstruerade för att släppa ut reaktionsprodukter mot ett tryck på 100 kPa eller mer.

| 2. | Luftoberoende dieselmotorer som har allt av följande:






  a) | Kemiska gastvättare eller absorptionssystem som särskilt konstruerats för att avlägsna koldioxid, koloxid och partiklar ur återcirkulerande avgaser. |
| --- | --- | --- |

2.

Luftoberoende dieselmotorer som har allt av följande:

a)

Kemiska gastvättare eller absorptionssystem som särskilt konstruerats för att avlägsna koldioxid, koloxid och partiklar ur återcirkulerande avgaser.

| b) | System som är speciellt konstruerade för att använda en enatomig gas. |
| --- | --- |

b)

System som är speciellt konstruerade för att använda en enatomig gas.

| c) | Enheter eller höljen, som särskilt konstruerats för att ge ljudreduktion under vattnet för frekvenser under 10 kHz eller speciella upphängningsanordningar som kan mildra stötar. och |
| --- | --- |

c)

Enheter eller höljen, som särskilt konstruerats för att ge ljudreduktion under vattnet för frekvenser under 10 kHz eller speciella upphängningsanordningar som kan mildra stötar. och

| d) | Särskilt konstruerade avgassystem som inte släpper ut avgaserna kontinuerligt. |
| --- | --- |

d)

Särskilt konstruerade avgassystem som inte släpper ut avgaserna kontinuerligt.

| 3. | Luftoberoende kraftsystem med ”bränsleceller” med en utgångseffekt över 2 kW som har något av följande:






  a) | Enheter eller höljen, som särskilt konstruerats för att ge ljudreduktion under vattnet för frekvenser under 10 kHz eller speciella upphängningsanordningar som kan mildra stötar. eller |
| --- | --- | --- |

3.

Luftoberoende kraftsystem med ”bränsleceller” med en utgångseffekt över 2 kW som har något av följande:

a)

Enheter eller höljen, som särskilt konstruerats för att ge ljudreduktion under vattnet för frekvenser under 10 kHz eller speciella upphängningsanordningar som kan mildra stötar. eller

| b) | System som har allt av följande:






  1. | Särskilt konstruerade för att trycksätta reaktionsprodukter eller förändra bränsle. |
| --- | --- | --- |

b)

System som har allt av följande:

1.

Särskilt konstruerade för att trycksätta reaktionsprodukter eller förändra bränsle.

| 2. | Särskilt konstruerade för att lagra reaktionsprodukter. och |
| --- | --- |

2.

Särskilt konstruerade för att lagra reaktionsprodukter. och

| 3. | Särskilt konstruerade för att släppa ut reaktionsprodukter mot ett tryck på 100 kPa eller mer. |
| --- | --- |

3.

Särskilt konstruerade för att släppa ut reaktionsprodukter mot ett tryck på 100 kPa eller mer.

| 4. | Stirling luftoberoende motorsystem som har allt av följande:






  a) | Enheter eller höljen, som särskilt konstruerats för att ge ljudreduktion under vattnet för frekvenser under 10 kHz eller speciella upphängningsanordningar som kan mildra stötar. och |
| --- | --- | --- |

4.

Stirling luftoberoende motorsystem som har allt av följande:

a)

Enheter eller höljen, som särskilt konstruerats för att ge ljudreduktion under vattnet för frekvenser under 10 kHz eller speciella upphängningsanordningar som kan mildra stötar. och

| b) | Speciellt konstruerade avgassystem som släpper ut förbränningsprodukterna mot ett mottryck på 100 kPa eller mer. |
| --- | --- |

b)

Speciellt konstruerade avgassystem som släpper ut förbränningsprodukterna mot ett mottryck på 100 kPa eller mer.

| k) | Används inte. |
| --- | --- |

k)

Används inte.

| l) | Används inte. |
| --- | --- |

l)

Används inte.

| m) | Används inte. |
| --- | --- |

m)

Används inte.

| n) | Används inte. |
| --- | --- |

n)

Används inte.

| o) | Propellrar, effektöverföringssystem, effektgenererande system och ljuddämpande system enligt följande:






  1. | Används inte. |
| --- | --- | --- |

o)

Propellrar, effektöverföringssystem, effektgenererande system och ljuddämpande system enligt följande:

1.

Används inte.

| 2. | Vattenskruvpropellrar, effektgenererande eller överförande system konstruerade för användning på fartyg enligt följande:






  a) | Propellrar med ställbar stigning och navsystem som är dimensionerade för mer än 30 MW. |
| --- | --- | --- |

2.

Vattenskruvpropellrar, effektgenererande eller överförande system konstruerade för användning på fartyg enligt följande:

a)

Propellrar med ställbar stigning och navsystem som är dimensionerade för mer än 30 MW.

| b) | Internt vätskekylda elektriska framdrivningsmotorer med en utgångseffekt som överstiger 2,5 MW. |
| --- | --- |

b)

Internt vätskekylda elektriska framdrivningsmotorer med en utgångseffekt som överstiger 2,5 MW.

| c) | ”Supraledande” framdrivningsmotorer eller elektriska framdrivningsmotorer med permanentmagneter, med en uteffekt som överstiger 0,1 MW. |
| --- | --- |

c)

”Supraledande” framdrivningsmotorer eller elektriska framdrivningsmotorer med permanentmagneter, med en uteffekt som överstiger 0,1 MW.

| d) | Effektöverföringssystem med axlar som innehåller ”kompositer” och är dimensionerade för att överföra mer än 2 MW. |
| --- | --- |

d)

Effektöverföringssystem med axlar som innehåller ”kompositer” och är dimensionerade för att överföra mer än 2 MW.

| e) | Ventilerade eller vid basen ventilerade propellersystem som är dimensionerade för mer än 2,5 MW. |
| --- | --- |

e)

Ventilerade eller vid basen ventilerade propellersystem som är dimensionerade för mer än 2,5 MW.

| 3. | Ljudreduktionssystem för användning på fartyg med ett deplacement på 1 000 ton eller mer, enligt följande:






  a) | Ljudreduktionssystem som dämpar undervattensbuller vid frekvenser under 500 Hz och består av ljudabsorberande dämpare för akustisk isolering av dieselmotorer, dieselgeneratoraggregat, gasturbiner, gasturbingeneratoraggregat, framdrivningsmotorer eller växlar för framdrivningsmotorer, speciellt konstruerade för att dämpa ljud och vibrationer och som har en mellanliggande massa som överstiger 30 % av utrustningen som ska monteras. |
| --- | --- | --- |

3.

Ljudreduktionssystem för användning på fartyg med ett deplacement på 1 000 ton eller mer, enligt följande:

a)

Ljudreduktionssystem som dämpar undervattensbuller vid frekvenser under 500 Hz och består av ljudabsorberande dämpare för akustisk isolering av dieselmotorer, dieselgeneratoraggregat, gasturbiner, gasturbingeneratoraggregat, framdrivningsmotorer eller växlar för framdrivningsmotorer, speciellt konstruerade för att dämpa ljud och vibrationer och som har en mellanliggande massa som överstiger 30 % av utrustningen som ska monteras.

| b) | ’Aktiva system för reduktion eller utsläckning av ljud’ eller magnetiska lager som särskilt konstruerats för mekaniska överföringssystem.


  Teknisk anmärkning:




  ’Aktiva system för reduktion eller utsläckning av ljud’ innehåller elektroniska styrsystem som aktivt kan reducera utrustningens vibrationer genom att tillföra ljudkällan motljud eller motvibrationer. |
| --- | --- |

b)

’Aktiva system för reduktion eller utsläckning av ljud’ eller magnetiska lager som särskilt konstruerats för mekaniska överföringssystem.

Teknisk anmärkning:

’Aktiva system för reduktion eller utsläckning av ljud’ innehåller elektroniska styrsystem som aktivt kan reducera utrustningens vibrationer genom att tillföra ljudkällan motljud eller motvibrationer.

| p) | Framdrivningssystem enligt pump-jet-principen som har allt av följande:






  1. | En uteffekt över 2,5 MW. och |
| --- | --- | --- |

p)

Framdrivningssystem enligt pump-jet-principen som har allt av följande:

1.

En uteffekt över 2,5 MW. och

| 2. | Använder divergerande munstycken och flödesskapande skovelteknik för att förbättra framdrivningsegenskaperna eller reducera det ljud som skapas under vattnet av framdrivningen. |
| --- | --- |

2.

Använder divergerande munstycken och flödesskapande skovelteknik för att förbättra framdrivningsegenskaperna eller reducera det ljud som skapas under vattnet av framdrivningen.

| q) | Undervattenssim- och dykutrustning enligt följande:






  1. | Slutna andningssystem. |
| --- | --- | --- |

q)

Undervattenssim- och dykutrustning enligt följande:

1.

Slutna andningssystem.

| 2. | Halvslutna andningssystem. |
| --- | --- |

2.

Halvslutna andningssystem.

| Anmärkning: | Avsnitt 8A002.q omfattar inte enskilda syreandningssystem som åtföljer användaren för dennes personliga bruk. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| ANM.: | För utrustning och enheter som särskilt utformats för militär användning, SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| r) | Akustiska system för att avskräcka dykare, särskilt konstruerade eller modifierade för att störa dykare och med ett ljudtryck på 190 dB (referens 1 μΡa vid 1 m) eller högre på frekvenser av 200 Hz och under.








  Anmärkning 1: | 8A002.r omfattar inte system för att avskräcka dykare baserade på sprängladdningar, luftkanoner eller antändbara källor under vatten. |
| --- | --- | --- |

r)

Akustiska system för att avskräcka dykare, särskilt konstruerade eller modifierade för att störa dykare och med ett ljudtryck på 190 dB (referens 1 μΡa vid 1 m) eller högre på frekvenser av 200 Hz och under.

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | 8A002.r omfattar system för att avskräcka dykare som använder gnistgapkällor, också kända som plasmaljudkällor. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

8BTest-, inspektions- och produktionsutrustning

8B001Vattentunnlar med ett bakgrundsbrus under 100 dB (referens 1 μΡa, 1 Hz) i frekvensområdet över 0 Hz men inte över 500 Hz, och som konstruerats för att mäta akustiska fält som genereras av vattenströmningen runt en modell av ett framdrivningssystem.

8CMaterial

8C001
  ’Syntaktiskt skum’ konstruerat för undervattensbruk som har allt av följande:

| ANM.: | Se även avsnitt 8A002.a.4. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Konstruerat för användning på marina djup som överstiger 1 000 m. och |
| --- | --- |

a)

Konstruerat för användning på marina djup som överstiger 1 000 m. och

| b) | Täthet som är mindre än 561 kg/m3. |
| --- | --- |

b)

Täthet som är mindre än 561 kg/m3.

Teknisk anmärkning:

’Syntaktiskt skum’ består av ihåliga kulor av plast eller glas inbäddade i en harts”matris”.

8DProgramvara

8D001
  ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av utrustning eller material som specificeras i avsnitt 8A, 8B eller 8C.

8D002Specifik ”programvara” speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling”, ”produktion”, reparation, renovering eller ombearbetning av propellrar som är speciellt konstruerade för att reducera undervattensbrus.

8ETeknik

8E001
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning eller material som specificeras i avsnitt 8A, 8B eller 8C.

8E002Annan ”teknik” enligt följande:

| a) | ”Teknik” för ”utveckling”, ”produktion”, reparation, renovering eller ombearbetning av propellrar som är speciellt konstruerade för att reducera undervattensbrus. |
| --- | --- |

a)

”Teknik” för ”utveckling”, ”produktion”, reparation, renovering eller ombearbetning av propellrar som är speciellt konstruerade för att reducera undervattensbrus.

| b) | ”Teknik” för renovering eller ombearbetning av utrustning som specificeras i avsnitt 8A001, 8A002.b, 8A002.j, 8A002.o eller 8A002.p. |
| --- | --- |

b)

”Teknik” för renovering eller ombearbetning av utrustning som specificeras i avsnitt 8A001, 8A002.b, 8A002.j, 8A002.o eller 8A002.p.

| c) | ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av något av följande:






  1. | Yteffektfarkoster (försedda helt med kjolar) som har allt av följande:






  a) | Konstruerade för en toppfart med full last som överstiger 30 knop vid en signifikant våghöjd på 1,25 m eller mer. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av något av följande:

1.

Yteffektfarkoster (försedda helt med kjolar) som har allt av följande:

a)

Konstruerade för en toppfart med full last som överstiger 30 knop vid en signifikant våghöjd på 1,25 m eller mer.

| b) | Ett luftkuddetryck som överstiger 3 830 Pa. och |
| --- | --- |

b)

Ett luftkuddetryck som överstiger 3 830 Pa. och

| c) | Ett förhållande mellan tom- och fullviktsdeplacementet som är mindre än 0,70. |
| --- | --- |

c)

Ett förhållande mellan tom- och fullviktsdeplacementet som är mindre än 0,70.

| 2. | Yteffektfarkoster (med massiva sidor) konstruerade för en toppfart med full last som överstiger 40 knop i en signifikant våghöjd på 3,25 m eller mer. |
| --- | --- |

2.

Yteffektfarkoster (med massiva sidor) konstruerade för en toppfart med full last som överstiger 40 knop i en signifikant våghöjd på 3,25 m eller mer.

| 3. | Bärplansfartyg med aktiva system för automatisk kontroll av bärplanssystemet och som är konstruerade för en toppfart med full last på 40 knop vid en våghöjd på 3,25 m eller mer. eller |
| --- | --- |

3.

Bärplansfartyg med aktiva system för automatisk kontroll av bärplanssystemet och som är konstruerade för en toppfart med full last på 40 knop vid en våghöjd på 3,25 m eller mer. eller

| 4. | ’Fartyg med liten vattenlinjearea’ som har något av följande:






  a) | Ett deplacement när de är fullastade som överstiger 500 ton och som är konstruerade för en toppfart med full last som överstiger 35 knop vid en våghöjd som är 3,25 m eller mer. eller |
| --- | --- | --- |

4.

’Fartyg med liten vattenlinjearea’ som har något av följande:

a)

Ett deplacement när de är fullastade som överstiger 500 ton och som är konstruerade för en toppfart med full last som överstiger 35 knop vid en våghöjd som är 3,25 m eller mer. eller

| b) | Ett deplacement när de är fullastade som överstiger 1 500 ton och som är konstruerade för en toppfart med full last som överstiger 25 knop vid en våghöjd som är 4 m eller mer. |
| --- | --- |

b)

Ett deplacement när de är fullastade som överstiger 1 500 ton och som är konstruerade för en toppfart med full last som överstiger 25 knop vid en våghöjd som är 4 m eller mer.

Teknisk anmärkning:

Ett ’fartyg med liten vattenlinjearea’ definieras genom följande formel: Vattenlinjearean på konstruktionsritningen mindre än 2 × (deplacementsvolymen på konstruktionsritningen)2/3.

DEL XI

Kategori 9

KATEGORI 9 – RYMD OCH FRAMDRIVNING

9ASystem, utrustning och komponenter

| ANM.: | För framdrivningssystem konstruerade eller specificerade mot neutron eller transient joniserande strålning, SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

9A001Gasturbinmotorer för flygändamål som har något av följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 9A101. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Innehåller någon av de ”tekniker” som specificeras i avsnitt 9E003.a, 9E003.h eller 9E003.i, eller









  Anmärkning 1: | Avsnitt 9A001.a omfattar inte gasturbinmotorer som är allt av följande:








  a) | Certifierade av de civila luftfartsmyndigheterna i en eller flera EU-medlemsstater eller i en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget, och |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Innehåller någon av de ”tekniker” som specificeras i avsnitt 9E003.a, 9E003.h eller 9E003.i, eller

Anmärkning 1:

a)

Certifierade av de civila luftfartsmyndigheterna i en eller flera EU-medlemsstater eller i en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget, och

| b) | Avsedda att driva icke-militära bemannade ”luftfartyg” för vilket något av följande har utfärdats av civila luftfartsmyndigheter i en eller flera EU-medlemsstater eller i en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget för ett ”luftfartyg” med denna specifika motortyp:








  1. | Ett civilt typcertifikat, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Avsedda att driva icke-militära bemannade ”luftfartyg” för vilket något av följande har utfärdats av civila luftfartsmyndigheter i en eller flera EU-medlemsstater eller i en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget för ett ”luftfartyg” med denna specifika motortyp:

1.

Ett civilt typcertifikat, eller

| 2. | Ett likvärdigt dokument som erkänns av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). |
| --- | --- |

2.

Ett likvärdigt dokument som erkänns av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao).

| Anmärkning 2: | Avsnitt 9A001.a omfattar inte flygburna gasturbinmotorer konstruerade för hjälpkraftsaggregat (APU) som godkänts av de civila luftfartsmyndigheterna i en EU-medlemsstat eller i en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| b) | Är konstruerade för att driva ett ”luftfartyg” med en marschhastighet på Mach 1 eller över under mer än 30 minuter. |
| --- | --- |

b)

Är konstruerade för att driva ett ”luftfartyg” med en marschhastighet på Mach 1 eller över under mer än 30 minuter.

9A002
  ’Marina gasturbinmotorer’ konstruerade för att använda flytande bränsle och som har alla följande egenskaper, och speciellt konstruerade system eller komponenter för detta:

| a) | Maximal kontinuerlig effekt vid ”stationär” drift vid standardreferensförhållanden som specificeras i standard ISO 3977-2:1997 (eller nationell motsvarighet) på minst 24 245 kW, och |
| --- | --- |

a)

Maximal kontinuerlig effekt vid ”stationär” drift vid standardreferensförhållanden som specificeras i standard ISO 3977-2:1997 (eller nationell motsvarighet) på minst 24 245 kW, och

| b) | ’Korrigerad specifik bränsleförbrukning’ som inte överstiger 0,219 kg/kWh vid 35 % av maximal kontinuerlig effekt vid användning av flytande bränsle. |
| --- | --- |

b)

’Korrigerad specifik bränsleförbrukning’ som inte överstiger 0,219 kg/kWh vid 35 % av maximal kontinuerlig effekt vid användning av flytande bränsle.

| Anmärkning: | Termen ’marina gasturbinmotorer’ omfattar även sådana industriella, eller luftfartsvarianter av, gasturbinmotorer som är anpassade för fartygsframdrivning eller för elgenerering ombord på fartyg. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 9A002 avses med ’korrigerad specifik bränsleförbrukning’ motorns specifika bränsleförbrukning korrigerad till ett marint flytande destillatbränsle med ett lägre värmevärde (dvs. effektivt värmevärde) på 42MJ/kg (ISO 3977-2:1997).

9A003Speciellt konstruerade system eller komponenter som innehåller någon av de ”tekniker” som specificeras i avsnitt 9E003.a, 9E003.h eller 9E003.i, för någon av följande gasturbinmotorer för flygändamål:

| a) | Specificerad i avsnitt 9A001. eller |
| --- | --- |

a)

Specificerad i avsnitt 9A001. eller

| b) | Deras konstruktion eller produktion har sitt ursprung i ett land som varken är en EU-medlemsstat eller en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget alternativt är okänt för tillverkaren. |
| --- | --- |

b)

Deras konstruktion eller produktion har sitt ursprung i ett land som varken är en EU-medlemsstat eller en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget alternativt är okänt för tillverkaren.

9A004Rymduppskjutningsfarkoster, ”rymdfarkoster”, ”rymdplattformar”, ”rymdfarkosternas nyttolast”, ombordsystem eller utrustning för ”rymdfarkoster”, markutrustning, samt flygburna uppskjutningsplattformar enligt följande.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 9A104. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Rymduppskjutningsfarkoster |
| --- | --- |

a)

Rymduppskjutningsfarkoster

| b) | ”Rymdfarkoster” |
| --- | --- |

b)

”Rymdfarkoster”

| c) | ”Rymdplattformar” |
| --- | --- |

c)

”Rymdplattformar”

| d) | ”Rymdfarkosters nyttolast” omfattar föremålen specificerade i 3A001.b.1.a.4, 3A002.g, 5A001.a.1, 5A001.b.3, 5A002.c, 5A002.e, 6A002.a.1, 6A002.a.2, 6A002.b, 6A002.d, 6A003.b, 6A004.c, 6A004.e, 6A008.d, 6A008.e, 6A008.k, 6A008.l eller 9A010.c. |
| --- | --- |

d)

”Rymdfarkosters nyttolast” omfattar föremålen specificerade i 3A001.b.1.a.4, 3A002.g, 5A001.a.1, 5A001.b.3, 5A002.c, 5A002.e, 6A002.a.1, 6A002.a.2, 6A002.b, 6A002.d, 6A003.b, 6A004.c, 6A004.e, 6A008.d, 6A008.e, 6A008.k, 6A008.l eller 9A010.c.

| e) | Ombordsystem eller utrustning speciellt utformad för ”rymdfarkoster” och som har något av följande:






  1. | ’Hantering av kommandodata och telemetridata’








  Anmärkning: | ’Hantering av kommando- och telemetridata’ i avsnitt 9A004.e.1 innefattar hantering, lagring och bearbetning av plattformsdata. |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Ombordsystem eller utrustning speciellt utformad för ”rymdfarkoster” och som har något av följande:

1.

’Hantering av kommandodata och telemetridata’

Anmärkning:

| 2. | ’Nyttolastsdatahantering’. eller









  Anmärkning: | ’Nyttolastsdatahantering’ i avsnitt 9A004.e.2 innefattar hantering, lagring och bearbetning av nyttolastsdata. |
| --- | --- | --- |

2.

’Nyttolastsdatahantering’. eller

Anmärkning:

| 3. | ’Styrning av positionering och omlopp’








  Anmärkning: | ’Styrning av positionering och omlopp’ i avsnitt 9A004.e.3 innefattar avkännings- och aktiveringsmöjligheter för att bestämma och styra en ”rymdfarkosts” position och orientering. |
| --- | --- | --- |

3.

’Styrning av positionering och omlopp’

Anmärkning:

| ANM.: | För utrustning som särskilt utformats för militär användning, SE KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.:

| f) | Markutrustning enligt följande, speciellt konstruerad för ”rymdfarkost”:






  1. | Utrustning för telemetri och fjärrstyrning som är särskilt konstruerad för något av följande databehandlingsfunktioner:






  a) | Telemetridatabehandling av ramsynkronisering och felkorrigering för övervakning av operativ status (även kallat hälso- och säkerhetsstatus) på ”rymdplattformen”, eller |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Markutrustning enligt följande, speciellt konstruerad för ”rymdfarkost”:

1.

Utrustning för telemetri och fjärrstyrning som är särskilt konstruerad för något av följande databehandlingsfunktioner:

a)

Telemetridatabehandling av ramsynkronisering och felkorrigering för övervakning av operativ status (även kallat hälso- och säkerhetsstatus) på ”rymdplattformen”, eller

| b) | Kommandodatabehandling för formateringskommandodata som sänds till ”rymdfarkosten” för att kontrollera ”rymdplattformen”. |
| --- | --- |

b)

Kommandodatabehandling för formateringskommandodata som sänds till ”rymdfarkosten” för att kontrollera ”rymdplattformen”.

| 2. | Simulatorer speciellt konstruerade för ’verifiering av operativa förfaranden’ i ”rymdfarkoster”.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 9A004.f.2 avses med ’verifiering av operativa förfaranden’ något av följande:








  1. | Bekräftelse av kommandosekvens. |
| --- | --- | --- |

2.

Simulatorer speciellt konstruerade för ’verifiering av operativa förfaranden’ i ”rymdfarkoster”.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 9A004.f.2 avses med ’verifiering av operativa förfaranden’ något av följande:

1.

| 2. | Operativ utbildning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Operativa repetitioner. eller |
| --- | --- |

3.

| 4. | Operativ analys. |
| --- | --- |

4.

| g) | ”Luftfartyg” speciellt utformat eller modifierat för att utgöra en flygburen uppskjutningsplattform för bärraketer. |
| --- | --- |

g)

”Luftfartyg” speciellt utformat eller modifierat för att utgöra en flygburen uppskjutningsplattform för bärraketer.

| h) | ”Suborbital farkost”. |
| --- | --- |

h)

”Suborbital farkost”.

9A005Raketframdrivningssystem som drivs med flytande bränsle och innehåller något av de system eller de komponenter som specificeras i avsnitt 9A006.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 9A105 OCH 9A119. |
| --- | --- |

ANM.:

9A006System och komponenter enligt följande, speciellt konstruerade för raketframdrivningssystem som drivs med flytande bränsle.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 9A106, 9A108 OCH 9A120. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Lågtemperaturkylskåp, termosbehållare med låg vikt, lågtemperaturvärmeledare eller lågtemperatursystem speciellt konstruerade för användning i rymdfarkoster och med möjlighet att begränsa förlusterna hos lågtempererade vätskor till mindre än 30 % per år. |
| --- | --- |

a)

Lågtemperaturkylskåp, termosbehållare med låg vikt, lågtemperaturvärmeledare eller lågtemperatursystem speciellt konstruerade för användning i rymdfarkoster och med möjlighet att begränsa förlusterna hos lågtempererade vätskor till mindre än 30 % per år.

| b) | Lågtemperaturbehållare eller slutna kylsystem som kan arbeta med temperaturer på 100 K (–173 °C) eller mindre, avsedda för ”luftfartyg” som klarar långvariga flygningar vid hastigheter över Mach 3, ”rymdfarkoster” samt uppskjutningsfarkoster för dessa. |
| --- | --- |

b)

Lågtemperaturbehållare eller slutna kylsystem som kan arbeta med temperaturer på 100 K (–173 °C) eller mindre, avsedda för ”luftfartyg” som klarar långvariga flygningar vid hastigheter över Mach 3, ”rymdfarkoster” samt uppskjutningsfarkoster för dessa.

| c) | Förvarings- och transportsystem för väte som är omgivet av issörja (slush hydrogen). |
| --- | --- |

c)

Förvarings- och transportsystem för väte som är omgivet av issörja (slush hydrogen).

| d) | Högtrycksturbopumpar (mer än 17,5 MPa), pumpkomponenter eller därtill hörande gasgeneratorer eller drivsystem för turbiners expansionscykel. |
| --- | --- |

d)

Högtrycksturbopumpar (mer än 17,5 MPa), pumpkomponenter eller därtill hörande gasgeneratorer eller drivsystem för turbiners expansionscykel.

| e) | Högtrycksbrännkammare (mer än 10,6 MPa) och tillhörande munstycken. |
| --- | --- |

e)

Högtrycksbrännkammare (mer än 10,6 MPa) och tillhörande munstycken.

| f) | Bränsletanksystem som arbetar enligt kapillärupptagningsprincipen eller med positiv utdrivning (t.ex. med en flexibel blåsa). |
| --- | --- |

f)

Bränsletanksystem som arbetar enligt kapillärupptagningsprincipen eller med positiv utdrivning (t.ex. med en flexibel blåsa).

| g) | Insprutare för flytande bränsle med individuella munstycken vars diameter är 0,381 mm eller mindre (arean är 1,14 × 10–3 cm2 eller mindre för icke cirkulära munstycken) och som är speciellt konstruerade för raketmotorer som drivs med flytande bränsle. |
| --- | --- |

g)

Insprutare för flytande bränsle med individuella munstycken vars diameter är 0,381 mm eller mindre (arean är 1,14 × 10–3 cm2 eller mindre för icke cirkulära munstycken) och som är speciellt konstruerade för raketmotorer som drivs med flytande bränsle.

| h) | Kol-kol förbränningskammare som gjorts i ett stycke eller utloppskoner gjorda i ett stycke av kol-kol med täthet som överstiger 1,4 g/cm3 och brottgräns som överstiger 48 MPa. |
| --- | --- |

h)

Kol-kol förbränningskammare som gjorts i ett stycke eller utloppskoner gjorda i ett stycke av kol-kol med täthet som överstiger 1,4 g/cm3 och brottgräns som överstiger 48 MPa.

9A007Raketframdrivningssystem för fasta bränslen som har något av följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 9A107 OCH 9A119. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Totala impulskapaciteten överskrider 1,1 MNs. |
| --- | --- |

a)

Totala impulskapaciteten överskrider 1,1 MNs.

| b) | Specifika impulsen är minst 2,4 kNs/kg när munstycksflödet är anpassat till havsnivå och ett kammartryck på 7 MPa. |
| --- | --- |

b)

Specifika impulsen är minst 2,4 kNs/kg när munstycksflödet är anpassat till havsnivå och ett kammartryck på 7 MPa.

| c) | Raketstegets bränslemasseandel överskrider 88 %, och fasta bränsledelen överskrider 86 %. |
| --- | --- |

c)

Raketstegets bränslemasseandel överskrider 88 %, och fasta bränsledelen överskrider 86 %.

| d) | Komponenter som specificeras i avsnitt 9A008. eller |
| --- | --- |

d)

Komponenter som specificeras i avsnitt 9A008. eller

| e) | Sammanfogningssystem mellan isolering och bränsle som använder direktsammanfogning av motorn för att ge ett ’starkt mekaniskt förband’ eller ett förfarande med barriär till kemisk migration mellan bränslet och höljets isolering.


  Teknisk anmärkning:



  Med ’starkt mekaniskt förband’ avses ett förband som är lika starkt eller starkare än bränslet. |
| --- | --- |

e)

Sammanfogningssystem mellan isolering och bränsle som använder direktsammanfogning av motorn för att ge ett ’starkt mekaniskt förband’ eller ett förfarande med barriär till kemisk migration mellan bränslet och höljets isolering.

Teknisk anmärkning:

Med ’starkt mekaniskt förband’ avses ett förband som är lika starkt eller starkare än bränslet.

9A008Komponenter enligt följande, speciellt konstruerade för raketmotorsystem som använder fasta bränslen:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 9A108. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Sammanfogningssystem mellan bränsle och isolering som använder foder för att uppnå ett ’starkt mekaniskt förband’ eller en barriär till kemisk migration mellan bränslet och husisoleringen.


  Teknisk anmärkning:



  Med ’starkt mekaniskt förband’ avses ett förband som är lika starkt eller starkare än bränslet. |
| --- | --- |

a)

Sammanfogningssystem mellan bränsle och isolering som använder foder för att uppnå ett ’starkt mekaniskt förband’ eller en barriär till kemisk migration mellan bränslet och husisoleringen.

Teknisk anmärkning:

Med ’starkt mekaniskt förband’ avses ett förband som är lika starkt eller starkare än bränslet.

| b) | Trådlindade ”komposit”-motorhus med en diameter större än 0,61 m eller som har ett ’strukturellt effektivitetsförhållande (PV/W)’ som är större än 25 km.


  Teknisk anmärkning:



  Med ’strukturellt effektivitetsförhållande (PV/W)’ avses brännartrycket (P) gånger kärlets volym (V) dividerat med tryckkärlets totala tyngd (W). |
| --- | --- |

b)

Trådlindade ”komposit”-motorhus med en diameter större än 0,61 m eller som har ett ’strukturellt effektivitetsförhållande (PV/W)’ som är större än 25 km.

Teknisk anmärkning:

Med ’strukturellt effektivitetsförhållande (PV/W)’ avses brännartrycket (P) gånger kärlets volym (V) dividerat med tryckkärlets totala tyngd (W).

| c) | Munstycken med drivkraft som överskrider 45 kN eller där erosionshastigheten i munstyckshalsen är mindre än 0,075 mm/s. |
| --- | --- |

c)

Munstycken med drivkraft som överskrider 45 kN eller där erosionshastigheten i munstyckshalsen är mindre än 0,075 mm/s.

| d) | Styrsystem med rörliga munstycken eller sekundär bränsleinsprutning som kan ge någon av följande:






  1. | En rörelse runt valfri axel som är större än ± 5o. |
| --- | --- | --- |

d)

Styrsystem med rörliga munstycken eller sekundär bränsleinsprutning som kan ge någon av följande:

1.

En rörelse runt valfri axel som är större än ± 5o.

| 2. | En vektor för rotationsrörelsen som är 20o/s eller mer. eller |
| --- | --- |

2.

En vektor för rotationsrörelsen som är 20o/s eller mer. eller

| 3. | En vektor för rotationsrörelsen som är 40o/s2 eller mer. |
| --- | --- |

3.

En vektor för rotationsrörelsen som är 40o/s2 eller mer.

9A009Hybridframdrivningssystem för raketer som har någon av följande egenskaper:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 9A109 OCH 9A119. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Totala impulskapaciteten överskrider 1,1 MNs. eller |
| --- | --- |

a)

Totala impulskapaciteten överskrider 1,1 MNs. eller

| b) | Drivkraften är större än 220 kN om det råder vakuum vid utloppet. |
| --- | --- |

b)

Drivkraften är större än 220 kN om det råder vakuum vid utloppet.

9A010Speciellt konstruerade komponenter, system eller kroppar enligt följande, för uppskjutningsfarkoster eller deras drivsystem eller ”rymdfarkoster”:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 1A002 OCH 9A110. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Komponenter och kroppar som väger mer än 10 kg och som är speciellt konstruerade för uppskjutningsfarkoster och som tillverkats av något av följande:






  1. | ”Komposit”material som består av ”fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010.e och hartser som specificeras i 1C008 eller 1C009.b. |
| --- | --- | --- |

a)

Komponenter och kroppar som väger mer än 10 kg och som är speciellt konstruerade för uppskjutningsfarkoster och som tillverkats av något av följande:

1.

”Komposit”material som består av ”fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010.e och hartser som specificeras i 1C008 eller 1C009.b.

| 2. | Metalliska ”matriskompositer” som har förstärkts med något av följande:






  a) | Material som specificeras i avsnitt 1C007. |
| --- | --- | --- |

2.

Metalliska ”matriskompositer” som har förstärkts med något av följande:

a)

Material som specificeras i avsnitt 1C007.

| b) | ”Fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010. eller |
| --- | --- |

b)

”Fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010. eller

| c) | Aluminider som specificeras i avsnitt 1C002.a. eller |
| --- | --- |

c)

Aluminider som specificeras i avsnitt 1C002.a. eller

| 3. | Keramiska ”matriskomposit”material som specificeras i avsnitt 1C007.








  Anmärkning: | Viktangivelsen gäller inte för noskoner. |
| --- | --- | --- |

3.

Keramiska ”matriskomposit”material som specificeras i avsnitt 1C007.

Anmärkning:

| b) | Komponenter och kroppar speciellt konstruerade för de uppskjutningsfarkosters drivsystem som specificeras i 9A005–9A009 och som tillverkats av något av följande:






  1. | ”Fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010.e och hartser som specificeras i 1C008 eller 1C009.b. |
| --- | --- | --- |

b)

Komponenter och kroppar speciellt konstruerade för de uppskjutningsfarkosters drivsystem som specificeras i 9A005–9A009 och som tillverkats av något av följande:

1.

”Fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010.e och hartser som specificeras i 1C008 eller 1C009.b.

| 2. | Metalliska ”matriskompositer” som har förstärkts med något av följande:






  a) | Material som specificeras i avsnitt 1C007. |
| --- | --- | --- |

2.

Metalliska ”matriskompositer” som har förstärkts med något av följande:

a)

Material som specificeras i avsnitt 1C007.

| b) | ”Fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010. eller |
| --- | --- |

b)

”Fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010. eller

| c) | Aluminider som specificeras i avsnitt 1C002.a. eller |
| --- | --- |

c)

Aluminider som specificeras i avsnitt 1C002.a. eller

| 3. | Keramiska ”matriskomposit”material som specificeras i avsnitt 1C007. |
| --- | --- |

3.

Keramiska ”matriskomposit”material som specificeras i avsnitt 1C007.

| c) | Komponenter för kroppar och isolationssystem som speciellt konstruerats för att styra det aktiva dynamiska svaret eller distortionen av "rymdfarkostens" kropp. |
| --- | --- |

c)

Komponenter för kroppar och isolationssystem som speciellt konstruerats för att styra det aktiva dynamiska svaret eller distortionen av "rymdfarkostens" kropp.

| d) | Pulsade raketmotorer för flytande bränsle som har ett förhållande mellan dragkraft och vikt som är lika med eller större än 1 kN/kg och som har en svarstid som är mindre än 30 ms.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 9A010.d avses med ’svarstid’ tiden det tar från start att uppnå 90 % av den totala specificerade dragkraften. |
| --- | --- |

d)

Pulsade raketmotorer för flytande bränsle som har ett förhållande mellan dragkraft och vikt som är lika med eller större än 1 kN/kg och som har en svarstid som är mindre än 30 ms.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 9A010.d avses med ’svarstid’ tiden det tar från start att uppnå 90 % av den totala specificerade dragkraften.

9A011Ramjetmotorer, scramjetmotorer eller ’kombinationsmotorer’ och särskilt konstruerade komponenter för sådana.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 9A111 OCH 9A118. |
| --- | --- |

ANM.:

Teknisk anmärkning:

För avsnitt 9A011 gäller att ’kombinationsmotorer’ kombinerar två eller flera av följande typer av motorer:

| — | Gasturbinmotor (turbojet-, turboprop- och turbofläktmotor). |
| --- | --- |

—

Gasturbinmotor (turbojet-, turboprop- och turbofläktmotor).

| — | Ramjetmotor eller scramjetmotor. |
| --- | --- |

—

Ramjetmotor eller scramjetmotor.

| — | Raketmotor (flytande/gelformigt/fast bränsle och hybridbränsle). |
| --- | --- |

—

Raketmotor (flytande/gelformigt/fast bränsle och hybridbränsle).

9A012
  ”Obemannade luftfartyg” (”UAV”), obemannade ”luftskepp” samt därtill hörande utrustning och komponenter enligt följande:

| ANM. 1. | SE ÄVEN AVSNITT 9A112. |
| --- | --- |

ANM. 1.

| ANM. 2. | För ”UAV” som är ”suborbital farkost”, see avsnitt 9A004.h. |
| --- | --- |

ANM. 2.

| a) | ”UAV” eller obemannade ”luftskepp”, konstruerade för kontrollerad flygning direkt utanför ’operatörens’’naturliga synfält’, som uppfyller något av följande:






  1. | Har allt av följande:






  a) | Maximal ’flygtid’ på minst 30 minuter, men under 1 timme, och |
| --- | --- | --- | --- |

a)

”UAV” eller obemannade ”luftskepp”, konstruerade för kontrollerad flygning direkt utanför ’operatörens’’naturliga synfält’, som uppfyller något av följande:

1.

Har allt av följande:

a)

Maximal ’flygtid’ på minst 30 minuter, men under 1 timme, och

| b) | Konstruerad att starta och flyga stabilt och kontrollerat vid vindbyar på 46,3 km/h (25 knop) eller mer. eller |
| --- | --- |

b)

Konstruerad att starta och flyga stabilt och kontrollerat vid vindbyar på 46,3 km/h (25 knop) eller mer. eller

| 2. | Maximal ’flygtid’ på 1 timme eller mer. |
| --- | --- |

2.

Maximal ’flygtid’ på 1 timme eller mer.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I avsnitt 9A012.a avses med ’operatör’ en person som initierar eller styr över ”UAV:n” eller det obemannande ”luftskeppet” under flygningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I avsnitt 9A012.a ska ’flygtid’ beräknas för ISA-omständigheter (ISO 2533:1975) vid havsnivå och vindstilla omständigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I avsnitt 9A012.a avses med ’naturligt synfält’ den mänskliga synförmågan utan hjälpmedel, med eller utan korrigerande linser. |
| --- | --- |

3.

| b) | Därtill hörande utrustning och komponenter enligt följande:






  1. | Används inte. |
| --- | --- | --- |

b)

Därtill hörande utrustning och komponenter enligt följande:

1.

Används inte.

| 2. | Används inte. |
| --- | --- |

2.

Används inte.

| 3. | Utrustning eller komponenter som är särskilt konstruerade för att konvertera ett bemannat ”luftfartyg” eller bemannat ”luftskepp” till ett ”UAV” eller obemannat ”luftskepp”, som specificeras i avsnitt 9A012.a. |
| --- | --- |

3.

Utrustning eller komponenter som är särskilt konstruerade för att konvertera ett bemannat ”luftfartyg” eller bemannat ”luftskepp” till ett ”UAV” eller obemannat ”luftskepp”, som specificeras i avsnitt 9A012.a.

| 4. | Kolv- eller turbinmotorer av förbränningstyp som använder luft, särskilt konstruerade eller modifierade för framdrivning av ”UAV” eller obemannade ”luftskepp” på höjder över 15 240 meter (50 000 fot). |
| --- | --- |

4.

Kolv- eller turbinmotorer av förbränningstyp som använder luft, särskilt konstruerade eller modifierade för framdrivning av ”UAV” eller obemannade ”luftskepp” på höjder över 15 240 meter (50 000 fot).

9A101Turbojet- och turbofläktmotorer, andra än de som specificeras i avsnitt 9A001, enligt följande:

| a) | Motorer som har allt av följande:






  1. | ’Maximal dragkraft’ större än 400 N utom civilt certifierade motorer med en ’maximal dragkraft’ större än 8 890 N. |
| --- | --- | --- |

a)

Motorer som har allt av följande:

1.

’Maximal dragkraft’ större än 400 N utom civilt certifierade motorer med en ’maximal dragkraft’ större än 8 890 N.

| 2. | Specifik bränsleförbrukning på 0,15 kg N-1 h-1 eller mindre. |
| --- | --- |

2.

Specifik bränsleförbrukning på 0,15 kg N-1 h-1 eller mindre.

| 3. | ’Torrvikt’ under 750 kg. och |
| --- | --- |

3.

’Torrvikt’ under 750 kg. och

| 4. | ’Diametern på förstastegrotorn’ är mindre än 1 m. |
| --- | --- |

4.

’Diametern på förstastegrotorn’ är mindre än 1 m.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | För avsnitt 9A101.a.1 gäller att ’maximal dragkraft’ är den av tillverkaren påvisade maximala dragkraften för motortypen i ett oinstallerat system vid havsnivå under statiska förhållanden med Icao-standardatmosfär. Dragkraften för civilt typcertifierade motorer är lika med eller lägre än den maximala dragkraft som tillverkaren påvisat för motortypen i ett oinstallerat system. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Specifik bränsleförbrukning bestäms vid den maximala dragkraften för motortypen i ett oinstallerat system vid havsnivå under statiska förhållanden med Icao-standardatmosfär. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ’Torrvikt’ är motorns vikt utan vätskor (bränsle, hydraulvätska, olja etc.) och innefattar inte gondolen (motorinklädnaden). |
| --- | --- |

3.

| 4. | ’Förstastegsrotorns diameter’ är diametern på motorns första roterande steg, vare sig det är en fläkt eller kompressor, mätt vid bladspetsens främre kant. |
| --- | --- |

4.

| b) | Motorer som är konstruerade eller modifierade för användning i ”missiler” eller obemannade luftfartyg som specificeras i avsnitt 9A012 eller 9A112.a. |
| --- | --- |

b)

Motorer som är konstruerade eller modifierade för användning i ”missiler” eller obemannade luftfartyg som specificeras i avsnitt 9A012 eller 9A112.a.

9A102
  ’Turbopropmotorsystem’ som är särskilt konstruerade för obemannade luftfartyg som specificeras i avsnitt 9A012 eller 9A112.a, och särskilt konstruerade komponenter till dessa, med en ’maximal effekt’ som överstiger 10 kW.

| Anmärkning: | Avsnitt 9A102 omfattar inte civilt certifierade motorer. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I avsnitt 9A102 avses med ’turbopropmotorsystem’ ett system som har allt av följande:








  a) | Gasturbin. och |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Gasturbin. och

| b) | Effektöverföringssystem för överföring av effekt till en propeller. |
| --- | --- |

b)

Effektöverföringssystem för överföring av effekt till en propeller.

| 2. | I avsnitt 9A102 avses med ’maximal effekt’ den maximala effekt som uppnås i ett oinstallerat system vid havsnivå under statiska förhållanden med Icao-standardatmosfär. |
| --- | --- |

2.

9A104Sondraketer som har en räckvidd på minst 300 km.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 9A004. |
| --- | --- |

ANM.:

9A105Raketmotorer för flytande bränsle eller raketmotorer för gelformigt bränsle enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 9A119. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Raketmotorer för flytande bränsle eller raketmotorer för gelformigt bränsle som kan användas i ”missiler”, andra än de som specificeras i avsnitt 9A005, integrerade, eller konstruerade eller modifierade för att integreras i ett framdrivningssystem som drivs med flytande bränsle eller gelformigt bränsle som har en total impulskapacitet som är lika med eller mer än 1,1 MNs. |
| --- | --- |

a)

Raketmotorer för flytande bränsle eller raketmotorer för gelformigt bränsle som kan användas i ”missiler”, andra än de som specificeras i avsnitt 9A005, integrerade, eller konstruerade eller modifierade för att integreras i ett framdrivningssystem som drivs med flytande bränsle eller gelformigt bränsle som har en total impulskapacitet som är lika med eller mer än 1,1 MNs.

| b) | Raketmotorer för flytande bränsle eller raketmotorer för gelformigt bränsle som kan användas i kompletta raketsystem eller obemannade luftfartyg med en räckvidd på 300 km, andra än de som specificeras i avsnitt 9A005 eller 9A105.a, integrerade, eller konstruerade eller modifierade för att integreras i ett framdrivningssystem som drivs med flytande bränsle eller gelformigt bränsle som har en total impulskapacitet som är lika med eller mer än 0,841 MNs. |
| --- | --- |

b)

Raketmotorer för flytande bränsle eller raketmotorer för gelformigt bränsle som kan användas i kompletta raketsystem eller obemannade luftfartyg med en räckvidd på 300 km, andra än de som specificeras i avsnitt 9A005 eller 9A105.a, integrerade, eller konstruerade eller modifierade för att integreras i ett framdrivningssystem som drivs med flytande bränsle eller gelformigt bränsle som har en total impulskapacitet som är lika med eller mer än 0,841 MNs.

9A106System och komponenter enligt följande, som inte specificeras i avsnitt 9A006, speciellt konstruerade för användning i raketframdrivningssystem som drivs med flytande eller gelformigt bränsle:

| a) | Används inte. |
| --- | --- |

a)

Används inte.

| b) | Används inte. |
| --- | --- |

b)

Används inte.

| c) | Delsystem för styrning av utblåsningsvektorn som kan användas i ”missiler”.


  Teknisk anmärkning:



  Exempel på olika metoder som används för styrning av utblåsningsvektorn som specificeras i avsnitt 9A106.c:








  1. | Flexibelt munstycke. |
| --- | --- | --- |

c)

Delsystem för styrning av utblåsningsvektorn som kan användas i ”missiler”.

Teknisk anmärkning:

Exempel på olika metoder som används för styrning av utblåsningsvektorn som specificeras i avsnitt 9A106.c:

1.

Flexibelt munstycke.

| 2. | Bränsle- eller sekundärgasinsprutning. |
| --- | --- |

2.

Bränsle- eller sekundärgasinsprutning.

| 3. | Rörlig motor eller rörligt munstycke. |
| --- | --- |

3.

Rörlig motor eller rörligt munstycke.

| 4. | Avböjning av utblåsningsstrålen (blad eller sonder), eller |
| --- | --- |

4.

Avböjning av utblåsningsstrålen (blad eller sonder), eller

| 5. | Användande av utblåsningsroder. |
| --- | --- |

5.

Användande av utblåsningsroder.

| d) | Styrsystem för flytande, uppslammade och gelformiga bränslen (inklusive oxidationsmedel) och särskilt konstruerade komponenter till dessa, som kan användas i ”missiler”, vilka konstruerats eller modifierats för att verka i vibrerande omgivning större än 10 g rms mellan 20 Hz och 2 kHz.








  Anmärkning: | De enda servoventiler, pumpar och gasturbiner som specificeras i avsnitt 9A106.d är följande:








  a) | Servoventiler konstruerade för flödeshastigheter lika med eller mer än 24 l/min, vid ett absolut tryck lika med eller mer än 7 MPa, vilka har en reaktionstid på mindre än 100 ms. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Styrsystem för flytande, uppslammade och gelformiga bränslen (inklusive oxidationsmedel) och särskilt konstruerade komponenter till dessa, som kan användas i ”missiler”, vilka konstruerats eller modifierats för att verka i vibrerande omgivning större än 10 g rms mellan 20 Hz och 2 kHz.

Anmärkning:

a)

Servoventiler konstruerade för flödeshastigheter lika med eller mer än 24 l/min, vid ett absolut tryck lika med eller mer än 7 MPa, vilka har en reaktionstid på mindre än 100 ms.

| b) | Pumpar för flytande bränsle, med axelhastigheter lika med eller större än 8 000 varv/min eller med ett avlastningstryck lika med eller större än 7 MPa. |
| --- | --- |

b)

Pumpar för flytande bränsle, med axelhastigheter lika med eller större än 8 000 varv/min eller med ett avlastningstryck lika med eller större än 7 MPa.

| c) | Gasturbiner för turbopumpar som drivs med flytande bränsle och som når axelhastigheter lika med eller större än 8 000 varv/min. |
| --- | --- |

c)

Gasturbiner för turbopumpar som drivs med flytande bränsle och som når axelhastigheter lika med eller större än 8 000 varv/min.

| e) | Förbränningskammare och munstycken för raketmotorer som drivs med flytande eller gelformigt bränsle och som specificeras i avsnitt 9A005 eller 9A105. |
| --- | --- |

e)

Förbränningskammare och munstycken för raketmotorer som drivs med flytande eller gelformigt bränsle och som specificeras i avsnitt 9A005 eller 9A105.

9A107Raketmotorer för fasta bränslen som kan användas i kompletta raketsystem eller obemannade luftfartyg med en räckvidd på 300 km, andra än de som specificeras i avsnitt 9A007 och som har en total impulskapacitet som är lika med eller större än 0,841 MNs.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 9A119. |
| --- | --- |

ANM.:

9A108Komponenter andra än de som specificeras i avsnitt 9A008 enligt följande, speciellt konstruerade för raketframdrivningssystem för fasta bränslen och hybridbränslen:

| a) | Raketmotorhus samt ”isolerings”-komponenter till dessa, som kan användas i delsystem som specificeras i avsnitt 9A007, 9A009, 9A107 eller 9A109.a. |
| --- | --- |

a)

Raketmotorhus samt ”isolerings”-komponenter till dessa, som kan användas i delsystem som specificeras i avsnitt 9A007, 9A009, 9A107 eller 9A109.a.

| b) | Raketmunstycken som kan användas i delsystem som specificeras i avsnitt 9A007, 9A009, 9A107 eller 9A109.a. |
| --- | --- |

b)

Raketmunstycken som kan användas i delsystem som specificeras i avsnitt 9A007, 9A009, 9A107 eller 9A109.a.

| c) | Delsystem för styrning av utblåsningsvektorn som kan användas i ”missiler”.


  Teknisk anmärkning:



  Exempel på olika metoder som används för styrning av utblåsningsvektorn som specificeras i avsnitt 9A108.c:








  1. | Flexibelt munstycke. |
| --- | --- | --- |

c)

Delsystem för styrning av utblåsningsvektorn som kan användas i ”missiler”.

Teknisk anmärkning:

Exempel på olika metoder som används för styrning av utblåsningsvektorn som specificeras i avsnitt 9A108.c:

1.

Flexibelt munstycke.

| 2. | Bränsle- eller sekundärgasinsprutning. |
| --- | --- |

2.

Bränsle- eller sekundärgasinsprutning.

| 3. | Rörlig motor eller rörligt munstycke. |
| --- | --- |

3.

Rörlig motor eller rörligt munstycke.

| 4. | Avböjning av utblåsningsstrålen (blad eller sonder), eller |
| --- | --- |

4.

Avböjning av utblåsningsstrålen (blad eller sonder), eller

| 5. | Användande av utblåsningsroder. |
| --- | --- |

5.

Användande av utblåsningsroder.

9A109Hybridraketmotorer och till dessa speciellt konstruerade komponenter enligt följande:

| a) | Hybridraketmotorer som kan användas i kompletta raketsystem eller obemannade luftfartyg, med en räckvidd på 300 km, utom de som specificeras i avsnitt 9A009, med en total impulskapacitet som är större än eller lika med 0,841 MNs, samt för detta ändamål speciellt konstruerade komponenter. |
| --- | --- |

a)

Hybridraketmotorer som kan användas i kompletta raketsystem eller obemannade luftfartyg, med en räckvidd på 300 km, utom de som specificeras i avsnitt 9A009, med en total impulskapacitet som är större än eller lika med 0,841 MNs, samt för detta ändamål speciellt konstruerade komponenter.

| b) | Speciellt konstruerade komponenter för hybridraketmotorer som specificeras i avsnitt 9A009 och är användbara i ”missiler”. |
| --- | --- |

b)

Speciellt konstruerade komponenter för hybridraketmotorer som specificeras i avsnitt 9A009 och är användbara i ”missiler”.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 9A009 OCH 9A119. |
| --- | --- |

ANM.:

9A110Kompositstrukturer och laminat samt produkter framställda därav, andra än de som specificeras i avsnitt 9A010, speciellt konstruerade för användning i ’missiler’ eller de delsystem som specificeras i avsnitt 9A005, 9A007, 9A105, 9A106.c, 9A107, 9A108.c, 9A116 eller 9A119.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 1A002. |
| --- | --- |

ANM.:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 9A110 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

9A111Pulsjet- eller pulsdetonationsmotorer som kan användas i ”missiler” eller obemannade luftfartyg som specificeras i avsnitt 9A012 eller 9A112.a samt komponenter speciellt konstruerade för dem.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 9A011 OCH 9A118. |
| --- | --- |

ANM.:

Teknisk anmärkning:

I detonationsmotorer i avsnitt 9A111 utnyttjas en detonation för att framkalla ett ökat effektivt tryck i hela förbränningskammaren. Detonationsmotorer kan vara t.ex. pulsbaserade, roterande eller baserade på en kontinuerlig våg.

9A112
  ”Obemannade luftfartyg” (”UAV”), andra än de som specificeras i avsnitt 9A012, enligt följande:

| a) | ”Obemannade luftfartyg” (”UAV”), med en räckvidd på 300 km. |
| --- | --- |

a)

”Obemannade luftfartyg” (”UAV”), med en räckvidd på 300 km.

| b) | ”Obemannade luftfartyg” (”UAV”) som har allt av följande:






  1. | Något av följande:






  a) | Autonom flyglednings- och navigeringsfunktion, eller |
| --- | --- | --- | --- |

b)

”Obemannade luftfartyg” (”UAV”) som har allt av följande:

1.

Något av följande:

a)

Autonom flyglednings- och navigeringsfunktion, eller

| b) | En funktion för flygledning utanför det direkta synfältet med hjälp av en mänsklig operatör. och |
| --- | --- |

b)

En funktion för flygledning utanför det direkta synfältet med hjälp av en mänsklig operatör. och

| 2. | Något av följande:






  a) | Inkluderar ett system/en mekanism för aerosolspridning med större kapacitet än 20 liter. eller |
| --- | --- | --- |

2.

Något av följande:

a)

Inkluderar ett system/en mekanism för aerosolspridning med större kapacitet än 20 liter. eller

| b) | Konstruerad eller modifierad för att innehålla ett system/en mekanism för aerosolspridning med större kapacitet än 20 liter. |
| --- | --- |

b)

Konstruerad eller modifierad för att innehålla ett system/en mekanism för aerosolspridning med större kapacitet än 20 liter.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | En aerosol består av partiklar eller vätska, andra än bränslekomponenter, bränslebiprodukter eller bränsletillsatsämnen, som utgör en del av den nyttolast som ska spridas i atmosfären. Exempel på aerosoler är till exempel bekämpningsmedel för besprutningsflygning och torra kemikalier för molnsådd. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ett system/en mekanism för areosolspridning innehåller alla de verktyg (mekaniska, elektroniska, hydrauliska osv.) som är nödvändiga för lagring och spridning av en aerosol upp i atmosfären. Detta inbegriper möjligheten att spruta in aerosolen i utloppsgasen eller propellerns utloppsström. |
| --- | --- |

2.

9A115Uppskjutningsutrustning enligt följande:

| a) | Apparater och anordningar för hantering, kontroll, aktivering och uppskjutning, konstruerade eller modifierade för rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller ’missiler’.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 9A115.a avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km. |
| --- | --- |

a)

Apparater och anordningar för hantering, kontroll, aktivering och uppskjutning, konstruerade eller modifierade för rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller ’missiler’.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 9A115.a avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

| b) | Fordon för transport, handhavande, styrning, aktivering och uppskjutning, konstruerade eller modifierade för rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller ’missiler’. |
| --- | --- |

b)

Fordon för transport, handhavande, styrning, aktivering och uppskjutning, konstruerade eller modifierade för rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller ’missiler’.

9A116Farkoster för återinträde i jordatmosfären, användbara i ”missiler”, och utrustning konstruerad eller modifierad härför, enligt följande:

| a) | Farkoster för återinträde i jordatmosfären. |
| --- | --- |

a)

Farkoster för återinträde i jordatmosfären.

| b) | Värmesköldar och komponenter för dessa tillverkade av keramiska material eller ablativmaterial (= material som bortför värme). |
| --- | --- |

b)

Värmesköldar och komponenter för dessa tillverkade av keramiska material eller ablativmaterial (= material som bortför värme).

| c) | Kylutrustningar och komponenter för dessa tillverkade av material med låg vikt och förmåga att motstå höga temperaturer. |
| --- | --- |

c)

Kylutrustningar och komponenter för dessa tillverkade av material med låg vikt och förmåga att motstå höga temperaturer.

| d) | Elektronisk utrustning särskilt konstruerad för farkoster för återinträde i jordatmosfären |
| --- | --- |

d)

Elektronisk utrustning särskilt konstruerad för farkoster för återinträde i jordatmosfären

9A117Hopkopplings- och separationsmekanismer och mellansteg härför, användbara i ”missiler”.

| ANM.: | SE ÄVEN 9A121. |
| --- | --- |

ANM.:

9A118Anordningar för att reglera förbränningen i motorer, som kan användas i ”missiler” eller obemannade luftfartyg som specificeras i avsnitt 9A012 eller 9A112.a, och som specificeras i avsnitt 9A011 eller 9A111.

9A119Enskilda raketsteg som kan användas i kompletta raketsystem eller obemannade luftfartyg med en räckvidd på 300 km, andra än de som specificeras i avsnitten 9A005, 9A007, 9A009, 9A105, 9A107 och 9A109.

9A120Tankar för flytande eller gelformigt bränsle, andra än de som specificeras i avsnitt 9A006, särskilt konstruerade för bränslen som specificeras i avsnitt 1C111 eller ’andra flytande eller gelformiga bränslen’ som används i raketsystem som kan bära en last på minst 500 kg nyttolast under en sträcka på minst 300 km.

| Anmärkning: | I avsnitt 9A120 inkluderar ’andra flytande eller gelformiga bränslen’ bland annat bränslen som specificeras i KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

Anmärkning:

9A121Elektriska umbilikalkontakter och mellanstegskontakter som är särskilt konstruerade för ”missiler”, rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104.

Teknisk anmärkning:

De mellanstegskontakter som avses i avsnitt 9A121 innefattar också elektriska kontakter som installerats mellan ”missilen”, rymduppskjutningsfarkosten eller sondraketen och dess nyttolast.

9A350Besprutnings- eller aerosolbildningssystem, särskilt konstruerade eller modifierade för montering på flygplan, ”lättare än luft-farkoster” eller obemannade luftfartyg, samt särskilt konstruerade komponenter för dessa enligt följande:

| a) | Fullständiga besprutnings- eller aerosolbildningssystem som, från en vätskesuspension, kan sprida en initial droppe med ’VMD’ som understiger 50 μm vid en flödeshastighet som överstiger två liter per minut. |
| --- | --- |

a)

Fullständiga besprutnings- eller aerosolbildningssystem som, från en vätskesuspension, kan sprida en initial droppe med ’VMD’ som understiger 50 μm vid en flödeshastighet som överstiger två liter per minut.

| b) | Besprutningskranarmar eller system av aerosolgenereringsenheter som, från en vätskesuspension, kan sprida en initial droppe med ’VMD’ som understiger 50 μm vid en flödeshastighet som överstiger två liter per minut. |
| --- | --- |

b)

Besprutningskranarmar eller system av aerosolgenereringsenheter som, från en vätskesuspension, kan sprida en initial droppe med ’VMD’ som understiger 50 μm vid en flödeshastighet som överstiger två liter per minut.

| c) | Aerosolgenereringsenheter som är särskilt konstruerade för montering på system som specificeras i avsnitt 9A350.a och b.








  Anmärkning: | Aerosolgenereringsenheter är anordningar som är särskilt konstruerade eller modifierade för montering på luftfartyg, t.ex. munstycken, spridningsmunstycken med roterande trumma och liknande anordningar. |
| --- | --- | --- |

c)

Aerosolgenereringsenheter som är särskilt konstruerade för montering på system som specificeras i avsnitt 9A350.a och b.

Anmärkning:

| Anmärkning: | Avsnitt 9A350 omfattar inte besprutnings- eller aerosolbildningssystem för vilka det kan visas att de inte kan sprida biologiska agens i form av smittsamma aerosoler. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | Droppstorleken för besprutningsutrustning eller munstycken som är särskilt konstruerade för användning på luftfartyg, ”lättare än luft-farkoster” eller obemannade luftfartyg bör mätas enligt någon av följande metoder:








  a) | Dopplerlasermetoden. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Dopplerlasermetoden.

| b) | Främre laserdiffraktionsmetoden. |
| --- | --- |

b)

Främre laserdiffraktionsmetoden.

| 2. | I avsnitt 9A350 avses med ’VMD’ volymmediandiametern och för vattenbaserade system motsvarar detta massmediandiametern (MMD). |
| --- | --- |

2.

9BTest-, inspektions- och produktionsutrustning

9B001Utrustning, verktyg eller fixturer för tillverkning enligt följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 2B226. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Utrustning för riktningsstelnad gjutning eller enkristallgjutning, utformad för ”superlegeringar”. |
| --- | --- |

a)

Utrustning för riktningsstelnad gjutning eller enkristallgjutning, utformad för ”superlegeringar”.

| b) | Verktyg för gjutning, speciellt konstruerade för tillverkning av gasturbinblad, ledskenor eller ”skoveltak”, tillverkade av svårsmälta metaller eller keramik, enligt följande:






  1. | Kärnor. |
| --- | --- | --- |

b)

Verktyg för gjutning, speciellt konstruerade för tillverkning av gasturbinblad, ledskenor eller ”skoveltak”, tillverkade av svårsmälta metaller eller keramik, enligt följande:

1.

Kärnor.

| 2. | Skal (gjutformar). |
| --- | --- |

2.

Skal (gjutformar).

| 3. | Kombinerade enheter med kärna och skal (gjutform). |
| --- | --- |

3.

Kombinerade enheter med kärna och skal (gjutform).

| c) | Utrustning för friformsframställning av enkristall- eller riktningsstelnade föremål, speciellt konstruerad för tillverkning av gasturbinblad, ledskenor eller ”skoveltak”. |
| --- | --- |

c)

Utrustning för friformsframställning av enkristall- eller riktningsstelnade föremål, speciellt konstruerad för tillverkning av gasturbinblad, ledskenor eller ”skoveltak”.

9B002Styrsystem som arbetar i realtid, instrumentering (inklusive givare) eller utrustning för automatisk datainsamling och databehandling som är allt av följande:

| a) | Speciellt konstruerat för ”utveckling” av gasturbinmotorer, utrustning eller komponenter, och |
| --- | --- |

a)

Speciellt konstruerat för ”utveckling” av gasturbinmotorer, utrustning eller komponenter, och

| b) | Innehåller någon av de ”tekniker” som specificeras i avsnitt 9E003.h eller 9E003.i. |
| --- | --- |

b)

Innehåller någon av de ”tekniker” som specificeras i avsnitt 9E003.h eller 9E003.i.

9B003Utrustning speciellt konstruerad för ”produktion” eller test av gasturbinborsttätningar som är konstruerade för drift vid topphastigheter över 335 m/s och temperaturer som överskrider 773 K (500 °C) samt härtill speciellt konstruerade komponenter och tillbehör.

9B004Verktyg, formar eller fixturer för hopfogning i fast tillstånd av ”superlegeringar”, titan eller intermetalliska bäryta-till-skiva-kombinationer som beskrivs i avsnitt 9E003.a.3 eller 9E003.a.6 för gasturbiner.

9B005Styrsystem som arbetar i realtid, instrumentering (inklusive givare) eller utrustning för automatisk datainsamling och databehandling, speciellt konstruerad för användning med något av följande:

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 9B105. |
| --- | --- |

ANM.:

| a) | Vindtunnlar konstruerade för hastigheter av Mach 1,2 eller mer.








  Anmärkning: | Avsnitt 9B005.a omfattar inte vindtunnlar som är speciellt konstruerade för utbildningsändamål och som har en ’testsektionsstorlek’ (mätt i sidled) på mindre än 250 mm.



  Teknisk anmärkning:



  Med ’testsektionsstorlek’ avses diametern på en cirkel, eller sidan av en kvadrat eller längsta sidan på en rektangel vid den största testsektionen. |
| --- | --- | --- |

a)

Vindtunnlar konstruerade för hastigheter av Mach 1,2 eller mer.

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

Med ’testsektionsstorlek’ avses diametern på en cirkel, eller sidan av en kvadrat eller längsta sidan på en rektangel vid den största testsektionen.

| b) | Utrustning för simulering av strömningsomgivningen vid hastigheter som överskrider Mach 5, bl.a. kanontunnlar, plasmatunnlar, stötrör, stöttunnlar, gastunnlar och lättgaskanoner, eller eller |
| --- | --- |

b)

Utrustning för simulering av strömningsomgivningen vid hastigheter som överskrider Mach 5, bl.a. kanontunnlar, plasmatunnlar, stötrör, stöttunnlar, gastunnlar och lättgaskanoner, eller eller

| c) | Vindtunnlar eller utrustning, andra än tvådimensionella sektioner, som kan simulera Reynoldstal för strömningar som överskrider 25 × 106. |
| --- | --- |

c)

Vindtunnlar eller utrustning, andra än tvådimensionella sektioner, som kan simulera Reynoldstal för strömningar som överskrider 25 × 106.

9B006Akustisk vibrationsmätutrustning som kan producera ljudtrycksnivåer på 160 dB eller mer (referens 20 μΡa) med en specificerad uteffekt på 4 kW eller mer vid en testcelltemperatur som överstiger 1 273 K (1 000 °C), och därtill speciellt konstruerade kvartsvärmare.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 9B106. |
| --- | --- |

ANM.:

9B007Utrustning speciellt konstruerad för inspektion av raketmotorer och som använder icke-förstörande provmetoder (NDT), andra än konventionell enplansröntgen eller grundläggande fysisk eller kemisk analys.

9B008Omvandlare för direktmätning av ytfriktion som är speciellt konstruerade för drift vid ett testflöde med en sammanlagd (stagnations)temperatur som överstiger 833 K (560 °C).

9B009Verktyg som är speciellt konstruerade för att tillverka pulver-metalliska rotorkomponenter för turbinmotorer som har allt av följande:

| a) | Konstruerade för drift vid spänningsnivåer upp till 60 % av den slutliga brottgränsen (UTS) eller mer, mätt vid en temperatur på 873 K (600 °C). och |
| --- | --- |

a)

Konstruerade för drift vid spänningsnivåer upp till 60 % av den slutliga brottgränsen (UTS) eller mer, mätt vid en temperatur på 873 K (600 °C). och

| b) | Konstruerade för drift vid 873 K (600 °C) eller mer. |
| --- | --- |

b)

Konstruerade för drift vid 873 K (600 °C) eller mer.

| Anmärkning: | Avsnitt 9B009 omfattar inte verktyg för att producera pulver. |
| --- | --- |

Anmärkning:

9B010Utrustning som är särskilt konstruerad för produktion av föremål som specificeras i avsnitt 9A012.

9B105
  ’Aerodynamiska provanläggningar’ för hastigheter på Mach 0,9 eller mer, som kan användas för ’missiler’ och deras delsystem.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITT 9B005. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning: | Avsnitt 9B105 omfattar inte vindtunnlar för hastigheter på Mach 3 eller lägre där dimensionen på ’testsektionstvärsnittet’ är lika med eller mindre än 250 mm. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Aerodynamiska provanläggningar’ i avsnitt 9B105 innefattar vindtunnlar och stöttunnlar för studier av luftströmmar kring föremål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med ’testsektionstvärsnitt’ i anmärkningen till avsnitt 9B105 avses diametern på en cirkel, eller sidan av en kvadrat eller längsta sidan på en rektangel, eller huvudaxeln i en ellips vid det största testsektionstvärsnittet. ’Testsektionstvärsnitt’ är tvärsnittet i rät vinkel mot flödets riktning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I avsnitt 9B105 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km. |
| --- | --- |

3.

9B106Miljökammare och ekofria rum enligt följande:

| a) | Miljökammare som uppfyller allt av följande:






  1. | Kan simulera något av följande flygförhållanden:






  a) | Höjder lika med eller mer än 15 km. eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Miljökammare som uppfyller allt av följande:

1.

Kan simulera något av följande flygförhållanden:

a)

Höjder lika med eller mer än 15 km. eller

| b) | Temperaturområde omfattande minst intervallet från 223 K (-50°C) till 398 K (125°C). och |
| --- | --- |

b)

Temperaturområde omfattande minst intervallet från 223 K (-50°C) till 398 K (125°C). och

| 2. | Innehåller eller är ’konstruerad eller modifierad’ för att införliva skakutrustning eller annan vibrationstestutrustning som producerar en vibrationsomgivning lika med eller större än 10 g rms, mätt vid ’obelastat bord’ mellan 20 Hz och 2 kHz, medan den överför krafter lika med eller större än 5 kN.


  Tekniska anmärkningar:









  1. | I avsnitt 9B106.a.2 beskrivs system som kan generera en vibrationsomgivning med en enda våg (t.ex. en sinusvåg) och system som kan generera en slumpmässig bredbandsvibration (dvs. kraftspektrum). |
| --- | --- | --- |

2.

Innehåller eller är ’konstruerad eller modifierad’ för att införliva skakutrustning eller annan vibrationstestutrustning som producerar en vibrationsomgivning lika med eller större än 10 g rms, mätt vid ’obelastat bord’ mellan 20 Hz och 2 kHz, medan den överför krafter lika med eller större än 5 kN.

Tekniska anmärkningar:

1.

| 2. | I avsnitt 9B106.a.2 avses med ’konstruerad eller modifierad’ att miljökammaren har lämpliga gränssnitt (t.ex. förseglingsanordningar) för att införliva skakutrustning eller annan vibrationstestutrustning som specificeras i avsnitt 2B116. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I avsnitt 9B106.a.2 avses med ’obelastat bord’ ett arbetsbord eller yta utan fixtur eller fastspänningsanordningar. |
| --- | --- |

3.

| b) | Miljökammare som kan simulera följande flygförhållanden, nämligen






  1. | en akustisk omgivning med en ljudnivå på 140 dB eller mer (referens 20 μΡa) eller med en uteffekt på totalt 4 kW eller mer. och |
| --- | --- | --- |

b)

Miljökammare som kan simulera följande flygförhållanden, nämligen

1.

en akustisk omgivning med en ljudnivå på 140 dB eller mer (referens 20 μΡa) eller med en uteffekt på totalt 4 kW eller mer. och

| 2. | Höjder lika med eller mer än 15 km. eller |
| --- | --- |

2.

Höjder lika med eller mer än 15 km. eller

| 3. | Temperaturområde omfattande minst intervallet från 223 K (-50°C) till 398 K (125°C). |
| --- | --- |

3.

Temperaturområde omfattande minst intervallet från 223 K (-50°C) till 398 K (125°C).

9B107
  ’Aerotermodynamiska provanläggningar’ som kan användas för ’missiler’, raketframdrivningssystem för ’missiler’ och farkoster och utrustning för återinträde i jordatmosfären som specificeras i avsnitt 9A116 och som har någon av följande egenskaper:

| a) | En elektrisk strömförsörjning som ger minst 5 MW. eller |
| --- | --- |

a)

En elektrisk strömförsörjning som ger minst 5 MW. eller

| b) | En gasförsörjning som ger ett totalt tryck på minst 3 Mpa. |
| --- | --- |

b)

En gasförsörjning som ger ett totalt tryck på minst 3 Mpa.

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Aerotermodynamiska provanläggningar’ omfattar anläggningar med plasmabågstrålar och plasmavindtunnlar för undersökning av hur föremål påverkas termiskt och mekaniskt av luftflöde. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I avsnitt 9B107 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km. |
| --- | --- |

2.

9B115Speciellt konstruerad ”produktionsutrustning” för system, delsystem och komponenter som specificeras i avsnitten 9A005–9A009, 9A011, 9A101, 9A102, 9A105–9A109, 9A111, 9A116–9A120.

9B116Speciellt konstruerade ”produktionshjälpmedel” för rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller system, delsystem och komponenter som specificeras i avsnitten 9A005–9A009, 9A011, 9A101, 9A102, 9A104–9A109, 9A111 och 9A116–9A120, eller ’missiler’.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 9B116 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

9B117Provbänkar eller provbockar som har kapacitet för provning av raketer eller raketmotorer, som drivs med fast, flytande eller gelformat bränsle och som har någon av följande egenskaper:

| a) | Förmåga att motstå 68 kN drivkraft. eller |
| --- | --- |

a)

Förmåga att motstå 68 kN drivkraft. eller

| b) | Möjlighet att mäta drivkraften simultant i tre riktningar. |
| --- | --- |

b)

Möjlighet att mäta drivkraften simultant i tre riktningar.

9CMaterial

9C108
  ”Isolerings”material i bulkform och ”invändigt foder”, annat än de som specificeras i avsnitt 9A008, för raketmotorhus som kan användas i ”missiler” eller som är särskilt konstruerade för raketmotorer för fasta bränslen som specificeras i avsnitt 9A007 eller 9A107.

9C110Hartsimpregnerade fibermattor och metallbelagda fibrer för formar till dessa, för kompositstrukturer, laminat och produkter som specificeras i avsnitt 9A110, tillverkade med organisk matris eller metallmatris med tråd- eller fiberförstärkningar, som har en ”specifik brottgräns” större än 7,62 × 104 m och en ”specifik modul” större än 3,18 × 106 m.

| ANM.: | SE ÄVEN AVSNITTEN 1C010 OCH 1C210. |
| --- | --- |

ANM.:

| Anmärkning: | De enda hartsimpregnerade fibermattor som specificeras i avsnitt 9C110 är de som efter härdning har en glasningstemperatur (Tg), som överskrider 418 K (145 °C) bestämd enligt ASTM D4065 eller motsvarande. |
| --- | --- |

Anmärkning:

9DProgramvara

9D001
  ”Programvara”, som inte specificeras i avsnitt 9D003 eller 9D004, som är särskilt konstruerad eller modifierad för ”utveckling” av utrustning eller ”teknik”, som specificeras i avsnitt 9A001–9A119, 9B eller 9E003.

9D002
  ”Programvara”, som inte specificeras i avsnitt 9D003 eller 9D004, speciellt utformad eller modifierad för ”produktion” av utrustning som specificeras i avsnitten 9A001–9A119 eller 9B.

9D003
  ”Programvara” som innehåller ”teknik” som specificeras i avsnitt 9E003.h och används i ”FADEC-system” för system som specificeras i avsnitt 9A eller utrustning som specificeras i avsnitt 9B.

9D004Annan ”programvara” enligt följande:

| a) | Två- eller tredimensionell flytande ”programvara” bekräftad med nödvändig data från vindtunnelprov eller flygprov för detaljerad motorflödesmodellering. |
| --- | --- |

a)

Två- eller tredimensionell flytande ”programvara” bekräftad med nödvändig data från vindtunnelprov eller flygprov för detaljerad motorflödesmodellering.

| b) | ”Programvara” för testning av flygburna gasturbiner, delar eller komponenter, med alla följande egenskaper:






  1. | Särskilt konstruerade för att testa något av följande:






  a) | Flygburna gasturbinmotorer, sammansatta enheter eller komponenter som innefattar ”teknik” som specificeras i avsnitt 9E003.a, 9E003.h eller 9E003.i. eller |
| --- | --- | --- | --- |

b)

”Programvara” för testning av flygburna gasturbiner, delar eller komponenter, med alla följande egenskaper:

1.

Särskilt konstruerade för att testa något av följande:

a)

Flygburna gasturbinmotorer, sammansatta enheter eller komponenter som innefattar ”teknik” som specificeras i avsnitt 9E003.a, 9E003.h eller 9E003.i. eller

| b) | Flerstegskompressorer som ger antingen förbiflöde eller flöde från kärnmotorn, speciellt konstruerade för gasturbinmotorer för flygändamål som innefattar ”teknik” som specificeras i avsnitt 9E003.a eller 9E003.h. och |
| --- | --- |

b)

Flerstegskompressorer som ger antingen förbiflöde eller flöde från kärnmotorn, speciellt konstruerade för gasturbinmotorer för flygändamål som innefattar ”teknik” som specificeras i avsnitt 9E003.a eller 9E003.h. och

| 2. | Särskilt konstruerade för allt av följande:






  a) | Insamling och behandling av data i realtid. och |
| --- | --- | --- |

2.

Särskilt konstruerade för allt av följande:

a)

Insamling och behandling av data i realtid. och

| b) | Återkopplingskontroll av testämnet eller provningsförhållandena (t.ex. temperatur, tryck, flödeshastighet) medan testningen pågår. |
| --- | --- |

b)

Återkopplingskontroll av testämnet eller provningsförhållandena (t.ex. temperatur, tryck, flödeshastighet) medan testningen pågår.

| Anmärkning: | Avsnitt 9D004.b omfattar inte programvara för drift av testanläggning eller för användarsäkerhet (t.ex. stopp vid rusningsvarvtal, branddetektering och brandbekämpning), eller acceptanskontroll för produktion, reparation eller underhåll som begränsar sig till kontroll av att produkten moterats eller reparerats korrekt. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| c) | ”Programvara” speciellt utformad för att styra riktningsstelnad eller enkristallgjutning i utrustning som specificeras i avsnitt 9B001.a eller 9B001.c. |
| --- | --- |

c)

”Programvara” speciellt utformad för att styra riktningsstelnad eller enkristallgjutning i utrustning som specificeras i avsnitt 9B001.a eller 9B001.c.

| d) | Används inte. |
| --- | --- |

d)

Används inte.

| e) | ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för drift av produkter som omfattas av avsnitt 9A012. |
| --- | --- |

e)

”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för drift av produkter som omfattas av avsnitt 9A012.

| f) | ”Programvara” speciellt utformad för konstruktion av interna kylkanaler i flygburna gasturbinblad, ledskenor och ”skoveltak”. |
| --- | --- |

f)

”Programvara” speciellt utformad för konstruktion av interna kylkanaler i flygburna gasturbinblad, ledskenor och ”skoveltak”.

| g) | ”Programvara” som har allt av följande:






  1. | Speciellt utformad för att förutsäga flygtermiska och flygmekaniska betingelser och förbränningsbetingelser i flygburna gasturbinmotorer, och |
| --- | --- | --- |

g)

”Programvara” som har allt av följande:

1.

Speciellt utformad för att förutsäga flygtermiska och flygmekaniska betingelser och förbränningsbetingelser i flygburna gasturbinmotorer, och

| 2. | Teoretiska modellförutsägelser av de flygtermiska och flygmekaniska betingelser och de förbränningsbetingelser som har validerats genom faktiska (experimentella eller produktions-) prestandadata för flygburna gasturbinmotorer. |
| --- | --- |

2.

Teoretiska modellförutsägelser av de flygtermiska och flygmekaniska betingelser och de förbränningsbetingelser som har validerats genom faktiska (experimentella eller produktions-) prestandadata för flygburna gasturbinmotorer.

9D005
  ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för drift av produkter som omfattas av avsnitt 9A004.e eller 9A004.f.

| ANM.: | För ”programvara” för produkter som förtecknas i 9A004.d och som ingår i ”rymdfarkosters nyttolast”, se lämplig kategori. |
| --- | --- |

ANM.:

9D101
  ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för ”användning” av varor som omfattas av avsnitten 9B105, 9B106, 9B116 eller 9B117.

9D103
  ”Programvara” speciellt utformad för modellering, simulering eller konstruktionsintegrering av rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller ”missiler” eller de delsystem som specificeras i avsnitt 9A005, 9A007, 9A105, 9A106.c, 9A107, 9A108.c, 9A116 eller 9A119.

| Anmärkning: | ”Programvara” som specificeras i avsnitt 9D103 omfattas även om den kombineras med fysiska system som specificeras i avsnitt 4A102. |
| --- | --- |

Anmärkning:

9D104
  ”Programvara” enligt följande:

| a) | ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för ”användning” av varor som specificeras i avsnitt 9A001, 9A005, 9A006.d., 9A006.g., 9A007.a., 9A009.a., 9A010.d., 9A011, 9A101, 9A102, 9A105, 9A106.d., 9A107, 9A109, 9A111, 9A115.a., 9A117 eller 9A118. |
| --- | --- |

a)

”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för ”användning” av varor som specificeras i avsnitt 9A001, 9A005, 9A006.d., 9A006.g., 9A007.a., 9A009.a., 9A010.d., 9A011, 9A101, 9A102, 9A105, 9A106.d., 9A107, 9A109, 9A111, 9A115.a., 9A117 eller 9A118.

| b) | ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för drift eller underhåll av delsystem eller utrustning som specificeras i avsnitt 9A008.d, 9A106.c, 9A108.c eller 9A116.d. |
| --- | --- |

b)

”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för drift eller underhåll av delsystem eller utrustning som specificeras i avsnitt 9A008.d, 9A106.c, 9A108.c eller 9A116.d.

9D105
  ”Programvara” speciellt utformad eller modifierad för att samordna funktionen hos mer än ett delsystem, annan än den som specificeras i 9D004.e, i rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004 eller sondraketer som specificeras i avsnitt 9A104 eller ’missiler’.

| Anmärkning: | Avsnitt 9D105 omfattar ”programvara” speciellt utformad för bemannade ”luftfartyg” som konverterats för att användas som ”obemannade luftfartyg” enligt följande:








  a) | ”Programvara” som är särskilt utformad eller modifierad för att integrera konverteringsutrustningen med ”luftfartygets” systemfunktioner, och |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

”Programvara” som är särskilt utformad eller modifierad för att integrera konverteringsutrustningen med ”luftfartygets” systemfunktioner, och

| b) | ”programvara” som är särskilt utformad eller modifierad för att ”luftfartyget” ska kunna användas som ett ”obemannat luftfartyg”. |
| --- | --- |

b)

”programvara” som är särskilt utformad eller modifierad för att ”luftfartyget” ska kunna användas som ett ”obemannat luftfartyg”.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 9D105 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

9ETeknik

| Anmärkning: | ”Utvecklings”- eller ”produktions”-”teknik” som specificeras i avsnitt 9E001–9E003 för gasturbinmotorer förblir kontrollerad även när den används för reparation eller översyn. Vad som inte omfattas av avsnittet är tekniska data, ritningar eller dokumentation för underhållsaktiviteter direkt sammankopplade med kalibrering, borttagande eller ersättning av skadade eller icke servicebara delar inklusive utbyte av hela motorer eller motormoduler. |
| --- | --- |

Anmärkning:

9E001
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av utrustning eller ”programvara” som specificeras i avsnitt 9A001.b, 9A004–9A012, 9A350, 9B eller 9D.

9E002
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”produktion” av utrustning som omfattas av avsnitten 9A001.b, 9A004–9A011, 9A350 eller 9B.

| ANM.: | För ”teknik” för reparation av kontrollerade kroppar, laminat eller material, se avsnitt 1E002.f. |
| --- | --- |

ANM.:

9E003Annan ”teknik” enligt följande:

| a) | ”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” eller ”produktion” av någon av följande komponenter eller system avsedda för gasturbinmotorer:






  1. | Riktningsstelnade gasturbinblad, ledskenor eller ”skoveltak” tillverkade via styrd stelning (directionally solidified, DS) eller enkelkristallegeringar (singel crystal, SC) med (i 001 Miller Index Direction) en spänningsbrottslivstid över 400 timmar vid 1 273 K (1 000 °C) vid ett tryck på 200 MPa, baserat på genomsnittliga värden.


  Teknisk anmärkning:



  I samband med avsnitt 9E003.a.1 utförs provning av spänningsbrottslivslängd vanligen på ett provexamplar. |
| --- | --- | --- |

a)

”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” eller ”produktion” av någon av följande komponenter eller system avsedda för gasturbinmotorer:

1.

Riktningsstelnade gasturbinblad, ledskenor eller ”skoveltak” tillverkade via styrd stelning (directionally solidified, DS) eller enkelkristallegeringar (singel crystal, SC) med (i 001 Miller Index Direction) en spänningsbrottslivstid över 400 timmar vid 1 273 K (1 000 °C) vid ett tryck på 200 MPa, baserat på genomsnittliga värden.

Teknisk anmärkning:

I samband med avsnitt 9E003.a.1 utförs provning av spänningsbrottslivslängd vanligen på ett provexamplar.

| 2. | Brännkammare som har något av följande:






  a) | ’Termiskt avledande foder’ konstruerade för att fungera vid en ’utloppstemperatur från brännkammaren’ på över 1 883 K (1 610 °C). |
| --- | --- | --- |

2.

Brännkammare som har något av följande:

a)

’Termiskt avledande foder’ konstruerade för att fungera vid en ’utloppstemperatur från brännkammaren’ på över 1 883 K (1 610 °C).

| b) | Icke metalliska foder. |
| --- | --- |

b)

Icke metalliska foder.

| c) | Icke metalliska skal. eller |
| --- | --- |

c)

Icke metalliska skal. eller

| d) | Foder som är konstruerade för att fungera vid en ’utloppstemperatur från brännkammaren’ på över 1 883 K (1 610 °C) och som har hål som uppfyller de parametrar som specificeras i avsnitt 9E003.c. |
| --- | --- |

d)

Foder som är konstruerade för att fungera vid en ’utloppstemperatur från brännkammaren’ på över 1 883 K (1 610 °C) och som har hål som uppfyller de parametrar som specificeras i avsnitt 9E003.c.

| Anmärkning: | Den ”teknik” som ”erfordras” för hål enligt avsnitt 9E003.a.2 begränsas till härledning av hålens geometri och placering. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ’Termiskt avledande foder’ är foder med åtminstone en stödjade struktur som är utformad för att bära mekaniska laster och struktur vänd mot förbränningen som är utformad för att skydda den stödjande strukturen mot värmen från förbränningen. Strukturen som är vänd mot förbränningen och den stödjande strukturen förskjuts (mekanisk förskjutning på grund av värmelast) oberoende av varandra, dvs. de är termiskt separerade. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Utloppstemperatur från brännkammaren’ är den totala genomsnittliga (stagnations)temperaturen i gasströmmen mellan brännkammarens utloppsplan och framkanten på turbinens inloppsledskena (dvs. mätt vid motorstation T40 enligt definitionen i SAE ARP 755A) när motorn arbetar i ’”stationärt” driftläge vid den certifierade maximala kontinuerliga arbetstemperaturen. |
| --- | --- |

2.

| ANM.: | Se avsnitt 9E003.c angående den ”teknik” som ”erfordras” för att producera kylhål. |
| --- | --- |

ANM.:

| 3. | Komponenter som är något av följande:






  a) | Tillverkade av organiska ”komposit”material konstruerade för att arbeta vid temperaturer som överskrider 588 K (315 °C). |
| --- | --- | --- |

3.

Komponenter som är något av följande:

a)

Tillverkade av organiska ”komposit”material konstruerade för att arbeta vid temperaturer som överskrider 588 K (315 °C).

| b) | Tillverkade av något av följande:






  1. | Metalliska ”matriskompositer” som har förstärkts med något av följande:






  a) | Material som specificeras i avsnitt 1C007. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Tillverkade av något av följande:

1.

Metalliska ”matriskompositer” som har förstärkts med något av följande:

a)

Material som specificeras i avsnitt 1C007.

| b) | ”Fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010. eller |
| --- | --- |

b)

”Fibrer eller fiberliknande material” som specificeras i avsnitt 1C010. eller

| c) | Aluminider som specificeras i avsnitt 1C002.a. eller |
| --- | --- |

c)

Aluminider som specificeras i avsnitt 1C002.a. eller

| 2. | Keramiska ”matriskompositer” som specificeras i avsnitt 1C007. eller |
| --- | --- |

2.

Keramiska ”matriskompositer” som specificeras i avsnitt 1C007. eller

| c) | Statorer, ledskenor, blad, skoveltak, roterande bladförsedda ringar (rotating bling), roterande bladförsedda skivor (rotating blisk) eller ’y-rör’ som uppfyller allt av följande:






  1. | Specificeras inte i avsnitt 9E003.a.3.a. |
| --- | --- | --- |

c)

Statorer, ledskenor, blad, skoveltak, roterande bladförsedda ringar (rotating bling), roterande bladförsedda skivor (rotating blisk) eller ’y-rör’ som uppfyller allt av följande:

1.

Specificeras inte i avsnitt 9E003.a.3.a.

| 2. | Konstruerade för kompressorer eller fläktar. och |
| --- | --- |

2.

Konstruerade för kompressorer eller fläktar. och

| 3. | Tillverkade av material som specificeras i avsnitt 1C010.e med hartser som specificeras i avsnitt 1C008. |
| --- | --- |

3.

Tillverkade av material som specificeras i avsnitt 1C010.e med hartser som specificeras i avsnitt 1C008.

Teknisk anmärkning:

Den första separeringen av luftmassflödet mellan förbikopplingen och de centrala delarna av motorn sker genom ett ’y-rör’.

| 4. | Okylda turbinblad, ledskenor eller ”skoveltak” konstruerade för att arbeta i en ’gasström med temperatur’ på 1 373 K (1 100 °C) eller mer. |
| --- | --- |

4.

Okylda turbinblad, ledskenor eller ”skoveltak” konstruerade för att arbeta i en ’gasström med temperatur’ på 1 373 K (1 100 °C) eller mer.

| 5. | Kylda turbinblad, ledskenor eller ”skoveltak”, andra än de som beskrivs i avsnitt 9E003.a.1, konstruerade för drift i ’gasströmtemperaturer’ på 1 693 K (1 420 °C) eller mer.


  Teknisk anmärkning:




  ’Gasströmtemperatur’ är den totala genomsnittliga (stagnations)temperaturen i gasströmmen vid framkantsplanet på turbinkomponenten under ’stationär’ motordrift vid den certifierade eller specificerade maximala kontinuerliga arbetstemperaturen. |
| --- | --- |

5.

Kylda turbinblad, ledskenor eller ”skoveltak”, andra än de som beskrivs i avsnitt 9E003.a.1, konstruerade för drift i ’gasströmtemperaturer’ på 1 693 K (1 420 °C) eller mer.

Teknisk anmärkning:

’Gasströmtemperatur’ är den totala genomsnittliga (stagnations)temperaturen i gasströmmen vid framkantsplanet på turbinkomponenten under ’stationär’ motordrift vid den certifierade eller specificerade maximala kontinuerliga arbetstemperaturen.

| 6. | Metalliskt förenade kombinationer av skivor och turbinblad. |
| --- | --- |

6.

Metalliskt förenade kombinationer av skivor och turbinblad.

| 7. | Används inte. |
| --- | --- |

7.

Används inte.

| 8. | Rotorkomponenter i gasturbinmotorer som är ’motståndskraftiga mot skador’ genom att de tillverkas av pulvermetallurgiska material som specificeras i avsnitt 1C002.b, eller eller



  Teknisk anmärkning:



  Komponenter som är ’motståndskraftiga mot skador’ är konstruerade med metoder och dokumentation för att spricktillväxten ska kunna förutsägas och begränsas. |
| --- | --- |

8.

Rotorkomponenter i gasturbinmotorer som är ’motståndskraftiga mot skador’ genom att de tillverkas av pulvermetallurgiska material som specificeras i avsnitt 1C002.b, eller eller

Teknisk anmärkning:

Komponenter som är ’motståndskraftiga mot skador’ är konstruerade med metoder och dokumentation för att spricktillväxten ska kunna förutsägas och begränsas.

| 9. | Används inte. |
| --- | --- |

9.

Används inte.

| 10. | Används inte. |
| --- | --- |

10.

Används inte.

| 11. | ’Fläktblad’ som uppfyller allt av följande:






  a) | Minst 20 % av den totala volymen utgörs av en eller flera slutna hålrum som endast innehåller vakuum eller gas. och |
| --- | --- | --- |

11.

’Fläktblad’ som uppfyller allt av följande:

a)

Minst 20 % av den totala volymen utgörs av en eller flera slutna hålrum som endast innehåller vakuum eller gas. och

| b) | Ett eller flera slutna hålrum har en volym på minst 5 cm3. |
| --- | --- |

b)

Ett eller flera slutna hålrum har en volym på minst 5 cm3.

Teknisk anmärkning:

För avsnitt 9E003.a.11 gäller att ’fläktblad’ är rotorbladets del av det roterande steget eller de roterande stegen, som ger både kompressorflöde och förbiflöde i en gasturbinmotor.

| b) | ”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” eller ”produktion” av något av följande:






  1. | Flygplansmodeller för vindtunnelbruk som är försedda med icke störande givare som kan sända information till datainsamlingssystemet. eller |
| --- | --- | --- |

b)

”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” eller ”produktion” av något av följande:

1.

Flygplansmodeller för vindtunnelbruk som är försedda med icke störande givare som kan sända information till datainsamlingssystemet. eller

| 2. | Propellerblad eller turbopropfläktar tillverkade av ”komposit”-material, som har möjlighet att absorbera mer än 2 000 kW vid flyghastigheter som överskrider Mach 0,55. |
| --- | --- |

2.

Propellerblad eller turbopropfläktar tillverkade av ”komposit”-material, som har möjlighet att absorbera mer än 2 000 kW vid flyghastigheter som överskrider Mach 0,55.

| c) | ”Teknik” som ”erfordras” för att producera kylhål i komponenter till gasturbinmotorer som är utrustade med någon av den ”teknik” som specificeras i avsnitt 9E003.a.1, 9E003.a.2 eller 9E003.a.5, och som har något av följande:






  1. | Har allt av följande:






  a) | Minsta ’tvärsnittsarean’ är mindre än 0,45 mm2. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

”Teknik” som ”erfordras” för att producera kylhål i komponenter till gasturbinmotorer som är utrustade med någon av den ”teknik” som specificeras i avsnitt 9E003.a.1, 9E003.a.2 eller 9E003.a.5, och som har något av följande:

1.

Har allt av följande:

a)

Minsta ’tvärsnittsarean’ är mindre än 0,45 mm2.

| b) | ’Hålformskvoten’ är större än 4,52. och |
| --- | --- |

b)

’Hålformskvoten’ är större än 4,52. och

| c) | ’Infallsvinkeln’ är lika med eller mindre än 25o. eller |
| --- | --- |

c)

’Infallsvinkeln’ är lika med eller mindre än 25o. eller

| 2. | Har allt av följande:






  a) | Minsta ’tvärsnittsarean’ är mindre än 0,12 mm2. |
| --- | --- | --- |

2.

Har allt av följande:

a)

Minsta ’tvärsnittsarean’ är mindre än 0,12 mm2.

| b) | ’Hålformskvoten’ är större än 5,65. och |
| --- | --- |

b)

’Hålformskvoten’ är större än 5,65. och

| c) | ’Infallsvinkeln’ är större än 25o. |
| --- | --- |

c)

’Infallsvinkeln’ är större än 25o.

| Anmärkning: | Avsnitt 9E003.c omfattar inte ”teknik” för att producera cylindriska hål med konstant radie som går rakt igenom och har ingång och utgång på komponentens externa ytor. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | I avsnitt 9E003.c avses med ’tvärsnittsarea’ hålets area i det plan som ligger vinkelrätt mot hålets axel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med ’hålformskvot’ i avsnitt 9E003.c avses den nominella längden på hålets axel dividerad med roten ur dess minsta ’tvärsnittarea’. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I avsnitt 9E003.c avses med ’infallsvinkeln’ den spetsiga vinkeln mätt mellan ett plan tangentiellt till strömningsytan och hålets axel vid den punkt där hålets axel går in i strömningsytan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metoder för produktion av hål som avses i avsnitt 9E003.c innefattar maskinbearbetning med ”laser-”stråle, maskinbearbetning med vattenstråle, elektrokemisk bearbetning (ECM) eller gnistbearbetning (EDM). |
| --- | --- |

4.

| d) | ”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” eller ”produktion” av kraftöverföringssystem för helikoptrar, kraftöverföringssystem för tippbara rotorer eller vingar i ”luftfartyg”. |
| --- | --- |

d)

”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” eller ”produktion” av kraftöverföringssystem för helikoptrar, kraftöverföringssystem för tippbara rotorer eller vingar i ”luftfartyg”.

| e) | ”Teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av kolvdieselmotorer för framdrivning av markfordon som har alla följande egenskaper:






  1. | En ’boxvolym’ som är 1,2 m3 eller mindre. |
| --- | --- | --- |

e)

”Teknik” för ”utveckling” eller ”produktion” av kolvdieselmotorer för framdrivning av markfordon som har alla följande egenskaper:

1.

En ’boxvolym’ som är 1,2 m3 eller mindre.

| 2. | En total utgångseffekt som är mer än 750 kW baserat på 80/1269/EEG eller ISO 2534, eller nationella motsvarigheter. och |
| --- | --- |

2.

En total utgångseffekt som är mer än 750 kW baserat på 80/1269/EEG eller ISO 2534, eller nationella motsvarigheter. och

| 3. | En effekttäthet som är mer än 700 kW/m3’boxvolym’. |
| --- | --- |

3.

En effekttäthet som är mer än 700 kW/m3’boxvolym’.

Teknisk anmärkning:

Den ’boxvolym’ som avses i avsnitt 9E003.e är produkten av tre axlar i rät vinkel mot varandra mätt på följande sätt:

| Längd | : | Längden av vevaxeln från frontytan till svänghjulsytan. |
| --- | --- | --- |
| Bredd | : | Det bredaste av följande:








  a) | Från yttersidan av den ena sidans ventilkåpa till motsvarande på andra sidan. |

Längd

:

Längden av vevaxeln från frontytan till svänghjulsytan.

Bredd

:

Det bredaste av följande:

a)

Från yttersidan av den ena sidans ventilkåpa till motsvarande på andra sidan.

| b) | Yttermåttet på topplocket. eller |
| --- | --- |

b)

Yttermåttet på topplocket. eller

| c) | Svänghjulskåpans diameter. |
| --- | --- |

c)

Svänghjulskåpans diameter.

Höjd

:

Det högsta av följande:

| a) | Avståndet från vevaxelcentrum till toppytan av ventilkåpan (eller topplocket) plus två gånger slaglängden. eller |
| --- | --- |

a)

Avståndet från vevaxelcentrum till toppytan av ventilkåpan (eller topplocket) plus två gånger slaglängden. eller

| b) | Diametern av svänghjulskåpan. |
| --- | --- |

b)

Diametern av svänghjulskåpan.

| f) | ”Teknik” enligt följande som ”erfordras” för ”produktion” av speciellt konstruerade komponenter för dieselmotorer med hög uteffekt:






  1. | ”Teknik” som ”erfordras” för ”produktion” av motorsystem där alla följande delar är gjorda av keramiska material som specificeras i avsnitt 1C007:






  a) | Cylinderfoder. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

”Teknik” enligt följande som ”erfordras” för ”produktion” av speciellt konstruerade komponenter för dieselmotorer med hög uteffekt:

1.

”Teknik” som ”erfordras” för ”produktion” av motorsystem där alla följande delar är gjorda av keramiska material som specificeras i avsnitt 1C007:

a)

Cylinderfoder.

| b) | Kolvar. |
| --- | --- |

b)

Kolvar.

| c) | Topplock. och |
| --- | --- |

c)

Topplock. och

| d) | En eller flera andra komponenter (inklusive avgasportar, turboladdare, ventilstyrningar, ventiltillbehör eller isolerade bränsleinsprutningar). |
| --- | --- |

d)

En eller flera andra komponenter (inklusive avgasportar, turboladdare, ventilstyrningar, ventiltillbehör eller isolerade bränsleinsprutningar).

| 2. | ”Teknik” som ”erfordras” för ”produktion” av turboladdningssystem med en enkelstegskompressor och med alla följande egenskaper:






  a) | Arbetar med tryckförhållande 4:1 eller högre. |
| --- | --- | --- |

2.

”Teknik” som ”erfordras” för ”produktion” av turboladdningssystem med en enkelstegskompressor och med alla följande egenskaper:

a)

Arbetar med tryckförhållande 4:1 eller högre.

| b) | Har ett massflöde i området 30 till 130 kg/min. och |
| --- | --- |

b)

Har ett massflöde i området 30 till 130 kg/min. och

| c) | Möjlighet till variabel flödesarea i kompressorn eller i turbinsektionen. |
| --- | --- |

c)

Möjlighet till variabel flödesarea i kompressorn eller i turbinsektionen.

| 3. | ”Teknik” som ”erfordras” för ”produktion” av bränsleinsprutningssystem konstruerade för flerbränsleanvändning (t.ex. diesel- eller flygbränsle) som täcker viskositetsområdet från dieselbränsle (2,5 cSt vid 310,8 K [37,8 °C]) ner till bensin (0,5 cSt vid 310,8 K [37,8 °C]) och har allt av följande:






  a) | Insprutningsmängd som överstiger 230 mm3 per insprutning och cylinder. och |
| --- | --- | --- |

3.

”Teknik” som ”erfordras” för ”produktion” av bränsleinsprutningssystem konstruerade för flerbränsleanvändning (t.ex. diesel- eller flygbränsle) som täcker viskositetsområdet från dieselbränsle (2,5 cSt vid 310,8 K [37,8 °C]) ner till bensin (0,5 cSt vid 310,8 K [37,8 °C]) och har allt av följande:

a)

Insprutningsmängd som överstiger 230 mm3 per insprutning och cylinder. och

| b) | Elektroniskt styrsystem som är speciellt konstruerat för att automatiskt övervaka egenskaperna och med hjälp av givare känna att det avgivna vridmomentet är oberoende av bränsleblandningen. |
| --- | --- |

b)

Elektroniskt styrsystem som är speciellt konstruerat för att automatiskt övervaka egenskaperna och med hjälp av givare känna att det avgivna vridmomentet är oberoende av bränsleblandningen.

| g) | ”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” eller ”produktion” av ’dieselmotorer med hög uteffekt’ som arbetar med smörjning av cylinderväggen med hjälp av fast smörjning, gasfas eller vätskefilm (eller kombinationer därav), och som tillåter att cylindertemperaturen överskrider 723 K (450 °C), mätt på cylinderväggen vid övre vändpunkten för den övre kolvringen.


  Teknisk anmärkning:




  ’Dieselmotorer med hög uteffekt’ är sådana dieselmotorer där det specificerade genomsnittliga bromstrycket är 1,8 MPa eller mer vid 2 300 varv/min, förutsatt att det specificerade varvtalet är 2 300 varv/min eller mer. |
| --- | --- |

g)

”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” eller ”produktion” av ’dieselmotorer med hög uteffekt’ som arbetar med smörjning av cylinderväggen med hjälp av fast smörjning, gasfas eller vätskefilm (eller kombinationer därav), och som tillåter att cylindertemperaturen överskrider 723 K (450 °C), mätt på cylinderväggen vid övre vändpunkten för den övre kolvringen.

Teknisk anmärkning:

’Dieselmotorer med hög uteffekt’ är sådana dieselmotorer där det specificerade genomsnittliga bromstrycket är 1,8 MPa eller mer vid 2 300 varv/min, förutsatt att det specificerade varvtalet är 2 300 varv/min eller mer.

| h) | ”Teknik” enligt följande för ”FADEC-system” för gasturbinmotorer:






  1. | ”Utvecklingsteknik” för erhållande av de funktionella kraven för de komponenter som behövs för att ”FADEC-systemet” ska reglera motorns drivkraft eller axeleffekt (t.ex. Feedback Sensor-tidskonstanter och -noggrannhet, bränsleventilens rotationshastighet). |
| --- | --- | --- |

h)

”Teknik” enligt följande för ”FADEC-system” för gasturbinmotorer:

1.

”Utvecklingsteknik” för erhållande av de funktionella kraven för de komponenter som behövs för att ”FADEC-systemet” ska reglera motorns drivkraft eller axeleffekt (t.ex. Feedback Sensor-tidskonstanter och -noggrannhet, bränsleventilens rotationshastighet).

| 2. | ”Utvecklings-” eller ”produktionsteknik” för kontroll- och diagnoskomponenter som är unika för ”FADEC-systemet” och används för att reglera motorns drivkraft eller axeleffekt. |
| --- | --- |

2.

”Utvecklings-” eller ”produktionsteknik” för kontroll- och diagnoskomponenter som är unika för ”FADEC-systemet” och används för att reglera motorns drivkraft eller axeleffekt.

| 3. | ”Utvecklingsteknik” för regleringsalgoritmerna (”control law”), inklusive ”källkod”, som är unik för ”FADEC-systemet” och används för att reglera motorns drivkraft eller axeleffekt. |
| --- | --- |

3.

”Utvecklingsteknik” för regleringsalgoritmerna (”control law”), inklusive ”källkod”, som är unik för ”FADEC-systemet” och används för att reglera motorns drivkraft eller axeleffekt.

| Anmärkning: | Avsnitt 9E003.h omfattar inte sådana tekniska data för integration av motor och ”luftfartyg” som de civila luftfartscertifieringsmyndigheterna i en eller flera EU-medlemsstater eller i en stat som deltar i Wassenaar-arrangemanget kräver att flygbolagen ska offentliggöra för allmänt bruk (t.ex. installationshandledningar, driftsinstruktioner, instruktioner för bibehållen flygduglighet) eller gränssnittsfunktioner (t.ex. input/output-bearbetning, flygplansskrovets drivkrafts- eller axeleffektsbehov). |
| --- | --- |

Anmärkning:

| i) | ”Teknik” enligt följande för system för justerbar geometri för flödesvägar som är konstruerade för att bevara motorstabiliteten för kompressorturbiner, fläkt- eller kraftturbiner eller utloppsmunstycken:






  1. | ”Utvecklingsteknik” för erhållande av de funktionella kraven för de komponenter som bevarar motorstabiliteten. |
| --- | --- | --- |

i)

”Teknik” enligt följande för system för justerbar geometri för flödesvägar som är konstruerade för att bevara motorstabiliteten för kompressorturbiner, fläkt- eller kraftturbiner eller utloppsmunstycken:

1.

”Utvecklingsteknik” för erhållande av de funktionella kraven för de komponenter som bevarar motorstabiliteten.

| 2. | ”Utvecklings-” eller ”produktionsteknik” för komponenter som är unika för systemet för justerbar geometri för flödesvägar och som bevarar motorstabiliteten. |
| --- | --- |

2.

”Utvecklings-” eller ”produktionsteknik” för komponenter som är unika för systemet för justerbar geometri för flödesvägar och som bevarar motorstabiliteten.

| 3. | ”Utvecklingsteknik” för regleringsalgoritmerna, inklusive ”källkod”, vilka är unika för systemet för justerbar geometri för flödesvägar och bevarar motorstabiliteten. |
| --- | --- |

3.

”Utvecklingsteknik” för regleringsalgoritmerna, inklusive ”källkod”, vilka är unika för systemet för justerbar geometri för flödesvägar och bevarar motorstabiliteten.

| Anmärkning: | 9E003.i omfattar inte ”teknik” för något av följande:








  a) | Inloppsledskenor. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

a)

Inloppsledskenor.

| b) | Fläktar med variabel stigning eller turbopropfläktar. |
| --- | --- |

b)

Fläktar med variabel stigning eller turbopropfläktar.

| c) | Omställbara kompressorledskenor. |
| --- | --- |

c)

Omställbara kompressorledskenor.

| d) | Avtappningsventiler för kompressorer. eller |
| --- | --- |

d)

Avtappningsventiler för kompressorer. eller

| e) | Justerbar geometri för flödesvägar för reverserande dragkraft. |
| --- | --- |

e)

Justerbar geometri för flödesvägar för reverserande dragkraft.

| j) | ”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” av vingfällningssystem för ”flygplan” med fasta vingar och gasturbinmotorer.








  ANM.: | För ”teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” av vingfällningssystem för ”flygplan” med fasta vingar och gasturbinmotorer, SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- | --- |

j)

”Teknik” som ”erfordras” för ”utveckling” av vingfällningssystem för ”flygplan” med fasta vingar och gasturbinmotorer.

ANM.:

9E101

| a) | ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av varor som specificeras i avsnitt 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a eller 9A115–9A121. |
| --- | --- |

a)

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av varor som specificeras i avsnitt 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a eller 9A115–9A121.

| b) | ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”produktion” av ’UAV’ som specificeras i avsnitt 9A012 eller varor som specificeras i avsnitt 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a. eller 9A115–9A121.


  Teknisk anmärkning:



  I avsnitt 9E101.b avses med ’UAV’ system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km. |
| --- | --- |

b)

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”produktion” av ’UAV’ som specificeras i avsnitt 9A012 eller varor som specificeras i avsnitt 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a. eller 9A115–9A121.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 9E101.b avses med ’UAV’ system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

9E102
  ”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av rymduppskjutningsfarkoster som specificeras i avsnitt 9A004, varor som specificeras i avsnitten 9A005–9A011, ’UAV’ som specificeras i avsnitt 9A012 eller varor som specificeras i avsnitt 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a, 9A115–9A121, 9B105, 9B106, 9B115, 9B116, 9B117, 9D101 eller 9D103.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 9E102 avses med ’UAV’ system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.”

---

(1)  https://www.australiagroup.net/

1

(2)  http://mtcr.info/

2

(3)  http://www.nuclearsuppliersgroup.org/

3

(4)  http://www.wassenaar.org/

4

(5)  https://www.opcw.org/chemical-weapons-convention

5

(6)  De tillverkare som beräknar positioneringsnoggrannheten enligt ISO 230-2:1997 eller 2006 bör rådfråga de behöriga myndigheterna i den EU-medlemsstat där de är etablerade.

6

(*1)  Siffrorna inom parentes hänvisar till de anmärkningar som följer efter tabellen.

*1

---

BILAGA II

”BILAGA IV

FÖRTECKNING ÖVER PRODUKTER MED DUBBLA ANVÄNDNINGSOMRÅDEN SOM AVSES I ARTIKEL 11.1 I DENNA FÖRORDNING

Texten innehåller inte alltid den fullständiga beskrivningen av produkten och tillhörande anmärkningar i bilaga I
   (1). Den fullständiga beskrivningen av produkterna finns endast i bilaga I.

Om en produkt tas upp i denna bilaga, ska detta inte anses påverka tillämpningen av bestämmelserna om massmarknadsprodukter i bilaga I.

Termerna med dubbla citattecken finns definierade i förteckningen över övergripande definitioner i bilaga I.

DEL I

(möjlighet till nationella generella tillstånd för handel inom unionen)

Stealth-teknikprodukter

| 1C001 | Material som är speciellt konstruerade för absorption av elektromagnetisk strålning samt elektriskt ledande polymerer.








  ANM. | SE ÄVEN AVSNITT 1C101. |
| --- | --- | --- |

1C001

Material som är speciellt konstruerade för absorption av elektromagnetisk strålning samt elektriskt ledande polymerer.

ANM.

1C101

Material och apparater för att minska sannolikheten för upptäckt genom radarreflektioner, ultravioletta/infraröda och akustiska signaturer, andra än de som specificeras i avsnitt 1C001, och som kan användas i ’missiler’, ’missil’-delsystem eller obemannade luftfartyg som specificeras i avsnitt 9A012.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C101 omfattar inte material om sådana varor endast är utformade för civila tillämpningar. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 1C101 avses med ’missiler’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

1D103

”Programvara” speciellt utformad för analys av sannolikheten för upptäckt av reducerade radarreflektioner, ultravioletta/infraröda och akustiska signaturer.

1E101

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen om teknik för ”användning” av varor som omfattas av avsnitt 1C101 eller 1D103.

1E102

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen om teknik för ”utveckling” av ”programvara” som omfattas av avsnitt 1D103.

6B008

Tvärsektionsmätsystem för pulsradar med en pulslängd på högst 100 ns samt till dessa speciellt konstruerade komponenter.

| ANM. | SE ÄVEN AVSNITT 6B108. |
| --- | --- |

ANM.

6B108

Särskilda radarsystem för tvärsektionsmätning användbara för ’missiler’ och deras delsystem.

Teknisk anmärkning:

I avsnitt 6B108 avses med ’missil’ kompletta raketsystem och system för obemannade luftfartyg med en räckvidd som överstiger 300 km.

Produkter som faller under gemenskapens strategiska kontroll

| 1A007 | Utrustning och anordningar, speciellt konstruerade för att på elektrisk väg initiera tändning av sprängladdningar och anordningar som innehåller ”energetiska material” enligt följande:








  ANM. | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING, AVSNITTEN 3A229 OCH 3A232.






  a. | Tändaggregat avsedda att initiera
  flerpunktständning
  av sprängkapslar som specificeras i avsnitt 1A007.b
  nedan
  . |
| --- | --- | --- | --- |

1A007

Utrustning och anordningar, speciellt konstruerade för att på elektrisk väg initiera tändning av sprängladdningar och anordningar som innehåller ”energetiska material” enligt följande:

ANM.

a.

Tändaggregat avsedda att initiera
  flerpunktständning
  av sprängkapslar som specificeras i avsnitt 1A007.b
  nedan
  .

| b. | Elektriskt initierade sprängkapslar enligt följande:






  1. | Exploderande brygga (EB). |
| --- | --- | --- |

b.

Elektriskt initierade sprängkapslar enligt följande:

1.

Exploderande brygga (EB).

| 2. | Exploderande tråd (EBW). |
| --- | --- |

2.

Exploderande tråd (EBW).

| 3. | Slapper. |
| --- | --- |

3.

Slapper.

| 4. | Exploderande folie (EFI). |
| --- | --- |

4.

Exploderande folie (EFI).

| Anmärkning: | Avsnitt 1A007.b omfattar inte sprängkapslar som endast använder primära sprängämnen, t.ex. blyazid. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1C239

Sprängämnen, andra än de som specificeras i kontrollbestämmelserna för varor med militär användning, eller ämnen eller blandningar av ämnen som innehåller mer än 2 viktprocent av sådana sprängämnen, med en kristalldensitet större än 1,8 g/cm3 och som har en detonationshastighet högre än 8 000  m/s.

1E201

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen om teknik för ”användning” av varor som omfattas av avsnitt 1C239.

3A229

Pulsgeneratorer för hög strömstyrka enligt nedan ...

| ANM. | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.

3A232

System för flerpunktständning, som inte omfattas av avsnitt 1A007
  ovan
  , enligt följande ...

| ANM. | SE ÄVEN KONTROLLBESTÄMMELSERNA FÖR VAROR MED MILITÄR ANVÄNDNING. |
| --- | --- |

ANM.

3E201

’Teknik’ enligt den allmänna anmärkningen om teknik för ”användning” av utrustning som omfattas av avsnitt 3A229 eller 3A232.

6A001

Akustisk utrustning, begränsad till följande:

6A001.a.1.b

System för detektering och lokalisering av föremål som uppfyller något av följande villkor:

| 1. | En sändningsfrekvens
  under 5 kHz
  . |
| --- | --- |

1.

En sändningsfrekvens
  under 5 kHz
  .

| 6. | Ett system som konstruerats för att kunna motstå ... |
| --- | --- |

6.

Ett system som konstruerats för att kunna motstå ...

6A001.a.2.a.2

Hydrofoner ... som innehåller ...

6A001.a.2.a.3

Hydrofoner ... som innehåller ...

6A001.a.2.a.6

Hydrofoner ... som konstruerats för ...

6A001.a.2.b

Akustiska släphydrofonsystem ...

6A001.a.2.c

Beräkningsutrustning som särskilt konstruerats för
  realtidsberäkningar
  av resultatet från släphydrofonsystem med ”användartillgänglig programmeringsmöjlighet”, med tids- och frekvensdomänberäkning samt korrelation, inklusive spektralanalys, digital filtrering och strålformning med användande av Snabb Fourier- eller andra transformer eller processer.

6A001.a.2.e

Kabelhydrofonsystem för bottnar eller havsvikar med någon av följande egenskaper:

| 1. | Som innehåller hydrofoner ...
  eller |
| --- | --- |

1.

Som innehåller hydrofoner ...
  eller

| 2. | som innehåller multiplexade hydrofongruppssignalmoduler ... |
| --- | --- |

2.

som innehåller multiplexade hydrofongruppssignalmoduler ...

6A001.a.2.f

Beräkningsutrustning som särskilt konstruerats för
  realtidsberäkningar
  av resultatet från kabelsystem för bottnar eller havsvikar med ”användartillgänglig programmeringsmöjlighet”, med tids- och frekvensdomänberäkning samt korrelation, inklusive spektralanalys, digital filtrering och strålformning med användande av Snabb Fourier- eller andra transformer eller processer.

6D003.a

”Programvara” för ”realtidsbearbetning” av akustiska data.

8A002.o.3

Ljudreduktionssystem för användning på fartyg med ett deplacement på 1 000 ton eller mer, enligt följande:

| b. | ’Aktiva system för reduktion eller utsläckning av ljud’, eller magnetiska lager som särskilt konstruerats för mekaniska överföringssystem och innehåller elektroniska styrsystem som aktivt kan reducera utrustningens vibrationer genom att tillföra ljudkällan motljud eller motvibrationer. |
| --- | --- |

b.

’Aktiva system för reduktion eller utsläckning av ljud’, eller magnetiska lager som särskilt konstruerats för mekaniska överföringssystem och innehåller elektroniska styrsystem som aktivt kan reducera utrustningens vibrationer genom att tillföra ljudkällan motljud eller motvibrationer.

Teknisk anmärkning:

’Aktiva system för reduktion eller utsläckning av ljud’ innehåller elektroniska styrsystem som aktivt kan reducera utrustningens vibrationer genom att tillföra ljudkällan motljud eller motvibrationer.

8E002.a

”Teknik” för ”utveckling”, ”produktion”, reparation, renovering eller ombearbetning av propellrar som är speciellt konstruerade för att reducera undervattensbrus.

Produkter som faller under gemenskapens strategiska kontroll – Kryptoanalys – kategori 5 – del 2

| 5A004.a | Utrustning som konstruerats eller modifierats för att utföra ’kryptoanalytiska funktioner’.








  Anmärkning: | Avsnitt 5A004.a omfattar system eller utrustning som konstruerats eller modifierats för att utföra ’kryptoanalytiska funktioner’ genom reverse engineering. |
| --- | --- | --- |

5A004.a

Utrustning som konstruerats eller modifierats för att utföra ’kryptoanalytiska funktioner’.

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

’Kryptoanalytiska funktioner’ är funktioner som konstruerats för att övervinna kryptografiska mekanismer för att utvinna konfidentiella variabler eller känsliga data, inklusive klartext, lösenord eller kryptografiska nycklar.

5D002.a

”Programvara” som är speciellt utformad eller modifierad för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av något av följande:

| 3. | Utrustning enligt följande:






  a. | Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.a. |
| --- | --- | --- |

3.

Utrustning enligt följande:

a.

Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.a.

5D002.c

”Programvara” som har samma egenskaper som eller kan utföra eller simulera funktionerna hos något av följande:

| 3. | Utrustning enligt följande:






  a. | Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.a. |
| --- | --- | --- |

3.

Utrustning enligt följande:

a.

Utrustning som specificeras i avsnitt 5A004.a.

5E002.a

Endast ”teknik” för ”utveckling”, ”produktion” eller ”användning” av produkterna i avsnitt 5A004.a, 5D002.a.3 eller 5D002.c.3 ovan.

MTCR-teknikprodukter

| 7A117 | ”Styrsystem”, användbara i ”missiler”, som kan uppnå en noggrannhet av 3,33 % eller mindre av räckvidden (t.ex. ett ’CEP’ på 10 km eller mindre på en räckvidd av 300 km),
  utom ”styrsystem” som konstruerats för missiler med en räckvidd som är mindre än 300 km eller bemannade flygfarkoster.



  Teknisk anmärkning:



  I 7A117 avser ’CEP’ (troligt cirkulärt fel) ett mått på noggrannhet, definierad som den radie av en cirkel med centrum vid målet, vid en viss räckvidd, inom vilken 50 % av nyttolasten verkar. |
| --- | --- |
| 7B001 | Test-, kalibrerings- eller injusteringsutrustning speciellt konstruerad för utrustning som omfattas av
  avsnitt 7A117 ovan
  .








  Anmärkning: | Avsnitt 7B001 omfattar inte test-, kalibrerings- eller injusteringsutrustning avsedd för ’underhållsnivå I’ eller ’underhållsnivå II’. |

7A117

”Styrsystem”, användbara i ”missiler”, som kan uppnå en noggrannhet av 3,33 % eller mindre av räckvidden (t.ex. ett ’CEP’ på 10 km eller mindre på en räckvidd av 300 km),
  utom ”styrsystem” som konstruerats för missiler med en räckvidd som är mindre än 300 km eller bemannade flygfarkoster.

Teknisk anmärkning:

I 7A117 avser ’CEP’ (troligt cirkulärt fel) ett mått på noggrannhet, definierad som den radie av en cirkel med centrum vid målet, vid en viss räckvidd, inom vilken 50 % av nyttolasten verkar.

7B001

Test-, kalibrerings- eller injusteringsutrustning speciellt konstruerad för utrustning som omfattas av
  avsnitt 7A117 ovan
  .

Anmärkning:

7B003

Utrustning speciellt konstruerad för ”produktion” av utrustning som specificeras i
  avsnitt 7A117 ovan
  .

7B103

”Produktionshjälpmedel” speciellt konstruerade för utrustning som specificeras i avsnitt 7A117
  ovan
  .

7D101

”Programvara” speciellt utformad för ”användning” av utrustning som specificeras i avsnitt 7B003 eller 7B103
  ovan
  .

7E001

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av utrustning eller ”programvara” som omfattas av
  avsnitt 7A117, 7B003, 7B103 eller 7D101 ovan
  .

7E002

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”produktion” av utrustning som omfattas av avsnitt
  7A117, 7B003 och 7B103 ovan
  .

7E101

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av utrustning som omfattas av avsnitten 7A117, 7B003, 7B103 och 7D101
  ovan
  .

9A004

Rymduppskjutningsfarkoster
  som kan leverera en nyttolast på minst 500 kg till en räckvidd på minst 300 km
  .

| ANM. | SE ÄVEN 9A104. |
| --- | --- |

ANM.

| Anmärkning 1: | Avsnitt 9A004 omfattar inte nyttolasten. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

9A005

Raketframdrivningssystem som drivs med flytande bränsle och som innehåller något av de system eller komponenter som omfattas av avsnitt 9A006
  och som kan användas i rymduppskjutningsfarkoster enligt 9A004 ovan eller sondraketer enligt 9A104 nedan
  .

| ANM. | SE ÄVEN AVSNITTEN 9A105 OCH 9A119. |
| --- | --- |

ANM.

9A007.a

Raketframdrivningssystem för fasta bränslen
  som kan användas i rymduppskjutningsfarkoster enligt 9A004 ovan eller sondraketer enligt 9A104 nedan
  och har någon av nedanstående egenskaper:

| ANM. | SE ÄVEN 9A119.






  a) | Totala impulskapaciteten överskrider 1,1 MNs. |
| --- | --- | --- |

ANM.

a)

Totala impulskapaciteten överskrider 1,1 MNs.

9A008.d

Komponenter, enligt nedan, speciellt konstruerade för raketmotorsystem som använder fasta bränslen:

| ANM. | SE ÄVEN 9A108.c.






  d) | Styrsystem med rörliga munstycken eller sekundär bränsleinsprutning
  som kan användas i rymduppskjutningsfarkoster enligt 9A004 ovan eller sondraketer enligt 9A104 nedan
  och uppfyller något av följande villkor:






  1. | En rörelse runt valfri axel som är större än ±5°. |
| --- | --- | --- | --- |

ANM.

d)

Styrsystem med rörliga munstycken eller sekundär bränsleinsprutning
  som kan användas i rymduppskjutningsfarkoster enligt 9A004 ovan eller sondraketer enligt 9A104 nedan
  och uppfyller något av följande villkor:

1.

En rörelse runt valfri axel som är större än ±5°.

| 2. | En vektor för rotationsrörelsen som är 20°/s eller mer. eller |
| --- | --- |

2.

En vektor för rotationsrörelsen som är 20°/s eller mer. eller

| 3. | En vektor för rotationsrörelsen som är 40°/s2 eller mer. |
| --- | --- |

3.

En vektor för rotationsrörelsen som är 40°/s2 eller mer.

9A104

Sondraketer som kan
  leverera en nyttolast på minst 500 kg
  med en räckvidd på minst 300 km.

| ANM. | SE ÄVEN 9A004. |
| --- | --- |

ANM.

9A105.a

Raketmotorer för flytande bränsle, enligt följande:

| ANM. | SE ÄVEN 9A119.






  a. | Raketmotorer som använder flytande bränsle och kan användas i andra ’missiler’ än de som specificeras i avsnitt 9A005, vilka antingen är integrerade eller har konstruerats eller modifierats för att integreras i ett framdrivningssystem som drivs med flytande bränsle och har en total impulskapacitet på minst 1,1 MNs,
  varvid undantag görs för apogeummotorer som använder flytande bränsle, är konstruerade eller modifierade för satellitapplikationer och har både:








  1. | en munstyckshalsdiameter av högst 20 mm, och |
| --- | --- | --- | --- |

ANM.

a.

Raketmotorer som använder flytande bränsle och kan användas i andra ’missiler’ än de som specificeras i avsnitt 9A005, vilka antingen är integrerade eller har konstruerats eller modifierats för att integreras i ett framdrivningssystem som drivs med flytande bränsle och har en total impulskapacitet på minst 1,1 MNs,
  varvid undantag görs för apogeummotorer som använder flytande bränsle, är konstruerade eller modifierade för satellitapplikationer och har både:

1.

en munstyckshalsdiameter av högst 20 mm, och

| 2. | ett tryck i förbränningskammaren av högst 15 bar. |
| --- | --- |

2.

ett tryck i förbränningskammaren av högst 15 bar.

9A106.c

System och komponenter, andra än de som omfattas av avsnitt 9A006,
  som kan användas i ’missiler’
  , enligt nedanstående, och som är speciellt konstruerade för raketframdrivningssystem som drivs med flytande bränsle:

| c. | Delsystem för styrning av utblåsningsvektorn
  utom sådana som är konstruerade för raketsystem som inte kan leverera en nyttolast på minst 500 kg med en räckvidd på minst 300 km
  . |
| --- | --- |

c.

Delsystem för styrning av utblåsningsvektorn
  utom sådana som är konstruerade för raketsystem som inte kan leverera en nyttolast på minst 500 kg med en räckvidd på minst 300 km
  .

Teknisk anmärkning:

Exempel på olika metoder som används för styrning av utblåsningsvektorn som specificeras i avsnitt 9A106.c:

| 1. | Flexibelt munstycke. |
| --- | --- |

1.

Flexibelt munstycke.

| 2. | Bränsle- eller sekundärgasinsprutning. |
| --- | --- |

2.

Bränsle- eller sekundärgasinsprutning.

| 3. | Rörlig motor eller rörligt munstycke. |
| --- | --- |

3.

Rörlig motor eller rörligt munstycke.

| 4. | Avböjning av utblåsningsstrålen (blad eller sonder), eller |
| --- | --- |

4.

Avböjning av utblåsningsstrålen (blad eller sonder), eller

| 5. | Användande av utblåsningsroder. |
| --- | --- |

5.

Användande av utblåsningsroder.

9A108.c

Komponenter, andra än de som omfattas av avsnitt 9A008,
  som kan användas i ’missiler’ enligt nedanstående
  , och som är speciellt konstruerade för raketframdrivningssystem som drivs med fasta bränslen.

| c. | Delsystem för styrning av utblåsningsvektorn
  utom sådana som är konstruerade för raketsystem som inte kan leverera en nyttolast på minst 500 kg med en räckvidd på minst 300 km
  .


  Teknisk anmärkning:



  Exempel på olika metoder som används för styrning av utblåsningsvektorn som specificeras i avsnitt 9A108.c:







  1. | Flexibelt munstycke. |
| --- | --- | --- |

c.

Delsystem för styrning av utblåsningsvektorn
  utom sådana som är konstruerade för raketsystem som inte kan leverera en nyttolast på minst 500 kg med en räckvidd på minst 300 km
  .

Teknisk anmärkning:

Exempel på olika metoder som används för styrning av utblåsningsvektorn som specificeras i avsnitt 9A108.c:

1.

Flexibelt munstycke.

| 2. | Bränsle- eller sekundärgasinsprutning. |
| --- | --- |

2.

Bränsle- eller sekundärgasinsprutning.

| 3. | Rörlig motor eller rörligt munstycke. |
| --- | --- |

3.

Rörlig motor eller rörligt munstycke.

| 4. | Avböjning av utblåsningsstrålen (blad eller sonder), eller |
| --- | --- |

4.

Avböjning av utblåsningsstrålen (blad eller sonder), eller

| 5. | Användande av utblåsningsroder. |
| --- | --- |

5.

Användande av utblåsningsroder.

9A116

Farkoster för återinträde i jordatmosfären, användbara i ’missiler’, och utrustning konstruerad eller modifierad härför, enligt följande, utom sådana farkoster som konstruerats för annan nyttolast än vapen:

| a. | Farkoster för återinträde i jordatmosfären. |
| --- | --- |

a.

Farkoster för återinträde i jordatmosfären.

| b. | Värmesköldar och komponenter för dessa tillverkade av keramiska material eller ablativmaterial (= material som bortför värme). |
| --- | --- |

b.

Värmesköldar och komponenter för dessa tillverkade av keramiska material eller ablativmaterial (= material som bortför värme).

| c. | Kylutrustningar och komponenter för dessa tillverkade av material med låg vikt och förmåga att motstå höga temperaturer. |
| --- | --- |

c.

Kylutrustningar och komponenter för dessa tillverkade av material med låg vikt och förmåga att motstå höga temperaturer.

| d. | Elektronisk utrustning särskilt konstruerad för farkoster för återinträde i jordatmosfären |
| --- | --- |

d.

Elektronisk utrustning särskilt konstruerad för farkoster för återinträde i jordatmosfären

9A119

Enskilda raketsteg, som kan användas i kompletta raketsystem eller obemannade luftfartyg och som kan
  leverera en nyttolast på minst 500 kg till
  en räckvidd på 300 km, andra än de som omfattas av avsnitten 9A005 eller 9A007.a
  ovan
  .

9B115

Speciellt konstruerad ”produktionsutrustning” för system, delsystem och komponenter som omfattas av avsnitt 9A005, 9A007.a, 9A008.d, 9A105.a, 9A106.c, 9A108.c, 9A116 eller 9A119
  ovan
  .

9B116

Speciellt konstruerade ”produktionshjälpmedel” för rymduppskjutningsfarkoster som omfattas av avsnitt 9A004 eller system, delsystem och komponenter som omfattas av avsnitt 9A005, 9A007.a, 9A008.d, 9A104, 9A105.a, 9A106.c, 9A108.c, 9A116 eller 9A119
  ovan
  .

9D101

”Programvara” speciellt utformad för ”användning” av varor som omfattas av avsnitt 9B116
  ovan
  .

9E001

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” av utrustning eller ”programvara” som omfattas av avsnitt 9A004, 9A005, 9A007.a, 9A008.d, 9B115, 9B116 eller 9D101
  ovan
  .

9E002

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”produktion” av utrustning som omfattas av avsnitt 9A004, 9A005, 9A007.a, 9A008.d, 9B115 eller 9B116
  ovan
  .

| Anmärkning: | För ”teknik” för reparation av kontrollerade kroppar, laminat eller material, se avsnitt 1E002.f. |
| --- | --- |

Anmärkning:

9E101

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av varor som omfattas av avsnitt 9A104, 9A105.a, 9A106.c, 9A108.c, 9A116 eller 9A119
  ovan
  .

9E102

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen rörande teknik för ”användning” av rymduppskjutningsfarkoster som omfattas av avsnitt 9A004, 9A005, 9A007.a, 9A008.d, 9A104, 9A105.a, 9A106.c, 9A108.c, 9A116, 9A119, 9B115, 9B116 eller 9D101
  ovan
  .

Undantag:

Enligt bilaga IV kontrolleras inte följande MTCR-teknikprodukter:

| 1. | Produkter som överförs på grundval av beställningar enligt avtal som görs av Europeiska rymdorganisationen (ESA) eller som överförs av ESA för att det ska fullgöra sina officiella uppgifter. |
| --- | --- |

1.

Produkter som överförs på grundval av beställningar enligt avtal som görs av Europeiska rymdorganisationen (ESA) eller som överförs av ESA för att det ska fullgöra sina officiella uppgifter.

| 2. | Produkter som överförs på grundval av beställningar som görs enligt avtal av en medlemsstats nationella rymdorganisation eller som överförs av denna för att den ska fullgöra sina officiella uppgifter. |
| --- | --- |

2.

Produkter som överförs på grundval av beställningar som görs enligt avtal av en medlemsstats nationella rymdorganisation eller som överförs av denna för att den ska fullgöra sina officiella uppgifter.

| 3. | Produkter som överförs på grundval av beställningar som görs enligt avtal i samband med ett av gemenskapens rymdfarkostutvecklings- eller produktionsprogram och som undertecknats av två eller flera europeiska regeringar. |
| --- | --- |

3.

Produkter som överförs på grundval av beställningar som görs enligt avtal i samband med ett av gemenskapens rymdfarkostutvecklings- eller produktionsprogram och som undertecknats av två eller flera europeiska regeringar.

| 4. | Produkter som överförs till en statskontrollerad rymdfarkostbas på en medlemsstats territorium, såvida inte denna medlemsstat kontrollerar sådana överföringar enligt denna förordning. |
| --- | --- |

4.

Produkter som överförs till en statskontrollerad rymdfarkostbas på en medlemsstats territorium, såvida inte denna medlemsstat kontrollerar sådana överföringar enligt denna förordning.

DEL II

(inget nationellt generellt tillstånd för handel inom unionen)

Produkter som omfattas av konventionen om kemiska vapen

| 1C351.d.4 | Ricin |
| --- | --- |
| 1C351.d.5 | Saxitoxin |

1C351.d.4

Ricin

1C351.d.5

Saxitoxin

NSG-teknikprodukter

Hela kategori 0 i bilaga I ska ingå i bilaga IV med förbehåll för följande:

| — | 0C001: Denna produkt ingår inte i bilaga IV. |
| --- | --- |

—

0C001: Denna produkt ingår inte i bilaga IV.

| — | 0C002: Denna produkt ingår inte i bilaga IV, med undantag för ”särskilt klyvbart material” enligt följande:






  a) | Separerat plutonium. |
| --- | --- | --- |

—

0C002: Denna produkt ingår inte i bilaga IV, med undantag för ”särskilt klyvbart material” enligt följande:

a)

Separerat plutonium.

| b) | ”Uran anrikat i isotoperna 235 eller 233” till mer än 20 %. |
| --- | --- |

b)

”Uran anrikat i isotoperna 235 eller 233” till mer än 20 %.

| — | 0C003 endast vid användning i en ”kärnreaktor” (inom avsnitt 0A001.a). |
| --- | --- |

—

0C003 endast vid användning i en ”kärnreaktor” (inom avsnitt 0A001.a).

| — | 0D001 (”programvara”) ingår i bilaga IV, förutom i den mån den avser avsnitt 0C001 eller de produkter under avsnitt 0C002 som inte ingår i bilaga IV. |
| --- | --- |

—

0D001 (”programvara”) ingår i bilaga IV, förutom i den mån den avser avsnitt 0C001 eller de produkter under avsnitt 0C002 som inte ingår i bilaga IV.

| — | 0E001 (”teknik”) ingår i bilaga IV, förutom i den mån den avser avsnitt 0C001 eller de produkter under avsnitt 0C002 som inte ingår i bilaga IV. |
| --- | --- |

—

0E001 (”teknik”) ingår i bilaga IV, förutom i den mån den avser avsnitt 0C001 eller de produkter under avsnitt 0C002 som inte ingår i bilaga IV.

| 1B226 | Elektromagnetiska isotopseparatorer, utformade för, eller utrustade med enkel eller multipel jonkälla, som kan producera en total jonström av 50 mA eller mer.








  Anmärkning: | Avsnitt 1B226 omfattar separatorer som






  a. | kan anrika stabila isotoper, |
| --- | --- | --- | --- |

1B226

Elektromagnetiska isotopseparatorer, utformade för, eller utrustade med enkel eller multipel jonkälla, som kan producera en total jonström av 50 mA eller mer.

Anmärkning:

a.

kan anrika stabila isotoper,

| b. | har både jonkälla och kollektor inom samma magnetfält och sådana konfigurationer i vilka de ligger utanför magnetfältet. |
| --- | --- |

b.

har både jonkälla och kollektor inom samma magnetfält och sådana konfigurationer i vilka de ligger utanför magnetfältet.

1B231

Anordningar eller anläggningar för tritium och utrustning för dessa enligt följande:

| a. | Anordningar eller anläggningar för produktion, återvinning, utvinning, koncentrering eller hantering av tritium. |
| --- | --- |

a.

Anordningar eller anläggningar för produktion, återvinning, utvinning, koncentrering eller hantering av tritium.

| b. | Utrustning för tritiumanordningar eller -anläggningar enligt följande:






  1. | Frysaggregat för väte eller helium med kapacitet att kyla ned till 23 K (– 250 °C) eller lägre, och med en kapacitet att leda bort värme på 150 W eller mer. |
| --- | --- | --- |

b.

Utrustning för tritiumanordningar eller -anläggningar enligt följande:

1.

Frysaggregat för väte eller helium med kapacitet att kyla ned till 23 K (– 250 °C) eller lägre, och med en kapacitet att leda bort värme på 150 W eller mer.

| 2. | Lagrings- eller reningssystem för väteisotoper som använder metallhydrider som medium för lagring eller rening. |
| --- | --- |

2.

Lagrings- eller reningssystem för väteisotoper som använder metallhydrider som medium för lagring eller rening.

1B233

Anordningar eller anläggningar för separation av litiumisotoper och utrustning för dessa anordningar eller anläggningar enligt följande:

| a. | Anordningar eller anläggningar för separation av litiumisotoper. |
| --- | --- |

a.

Anordningar eller anläggningar för separation av litiumisotoper.

| b. | Utrustning för separation av litiumisotoper enligt följande:






  1. | Packade vätske-vätske-utbyteskolonner speciellt konstruerade för litiumamalgam. |
| --- | --- | --- |

b.

Utrustning för separation av litiumisotoper enligt följande:

1.

Packade vätske-vätske-utbyteskolonner speciellt konstruerade för litiumamalgam.

| 2. | Kvicksilver- eller litiumamalgampumpar. |
| --- | --- |

2.

Kvicksilver- eller litiumamalgampumpar.

| 3. | Elektrolysceller för litiumamalgam. |
| --- | --- |

3.

Elektrolysceller för litiumamalgam.

| 4. | Förångare för koncentrerad litiumhydroxidlösning. |
| --- | --- |

4.

Förångare för koncentrerad litiumhydroxidlösning.

1C012

Material enligt följande:

Teknisk anmärkning:

Dessa material används framför allt för nukleära värmekällor.

| b) | ”Tidigare separerat” neptunium-237 i alla former. |
| --- | --- |

b)

”Tidigare separerat” neptunium-237 i alla former.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C012.b omfattar ej skeppningar som innehåller 1 g neptunium-237 eller mindre. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1C233

Litium som anrikats med avseende på isotopen litium-6 (6Li) till en halt som är högre än den naturliga isotophalten, och produkter eller apparater som innehåller anrikat litium, enligt följande: rent litium, legeringar, föreningar, blandningar som innehåller litium, produkter därav, avfall eller skrot av något av föregående.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C233 omfattar inte dosimetrar baserade på termoluminiscens. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Teknisk anmärkning:

Den naturliga isotophalten av litium-6 är ungefär 6,5 viktprocent (7,5 atomprocent).

1C235

Tritium, tritiumföreningar och blandningar som innehåller tritium i vilka förhållandet tritiumatomer/väteatomer överstiger 1/1 000 , samt produkter eller enheter som innehåller något av föregående.

| Anmärkning: | Avsnitt 1C235 omfattar inte produkter eller apparater som innehåller mindre än 1,48 × 103 GBq (40 Ci) tritium. |
| --- | --- |

Anmärkning:

1E001

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen om teknik för ”utveckling” eller ”produktion” av utrustning eller material som omfattas av avsnitt 1C012.b.

1E201

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen om teknik för ”användning” av varor som omfattas av avsnitt 1B226, 1B231, 1B233, 1C233 eller 1C235.

3A228

Brytarenheter enligt följande:

| a. | Kallkatodrör, oavsett om de är gasfyllda eller ej, som fungerar på liknande sätt som gnistgap och som har allt av följande:






  1. | Har tre eller flera elektroder. |
| --- | --- | --- |

a.

Kallkatodrör, oavsett om de är gasfyllda eller ej, som fungerar på liknande sätt som gnistgap och som har allt av följande:

1.

Har tre eller flera elektroder.

| 2. | Anodens märkta toppspänning är minst 2,5 kV. |
| --- | --- |

2.

Anodens märkta toppspänning är minst 2,5 kV.

| 3. | Anodens märkta toppström är minst 100 A. och |
| --- | --- |

3.

Anodens märkta toppström är minst 100 A. och

| 4. | Anodens fördröjning är högst 10 μs. |
| --- | --- |

4.

Anodens fördröjning är högst 10 μs.

| Anmärkning: | Avsnitt 3A228 omfattar krytroner och sprytroner. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| b. | Triggade gnistgap som har båda följande egenskaper:






  1. | Anodens fördröjning är högst 15 μs. och |
| --- | --- | --- |

b.

Triggade gnistgap som har båda följande egenskaper:

1.

Anodens fördröjning är högst 15 μs. och

| 2. | En märkt toppström om minst 500 A. |
| --- | --- |

2.

En märkt toppström om minst 500 A.

3A231

Neutrongeneratorsystem, även rör, som har båda följande egenskaper:

| a. | Utformade för drift utan yttre vakuumsystem.
  och |
| --- | --- |

a.

Utformade för drift utan yttre vakuumsystem.
  och

| b. | Använder elektrostatisk acceleration för att inducera en kärnreaktion mellan tritium och deuterium. |
| --- | --- |

b.

Använder elektrostatisk acceleration för att inducera en kärnreaktion mellan tritium och deuterium.

3E201

”Teknik” enligt den allmänna anmärkningen om teknik för ”användning” av utrustning som omfattas av avsnitt 3A228 eller 3A231
  ovan
  .

6A203

Kameror och komponenter, andra än de som specificeras i avsnitt 6A003, enligt följande:

| a. | Mekaniska svepkameror
  (spaltkameror) med roterande spegel, enligt följande, och speciellt konstruerade tillhörande komponenter:






  1. | Svepkameror (spaltkameror) med en skrivhastighet större än 0,5 mm per mikrosekund. |
| --- | --- | --- |

a.

Mekaniska svepkameror
  (spaltkameror) med roterande spegel, enligt följande, och speciellt konstruerade tillhörande komponenter:

1.

Svepkameror (spaltkameror) med en skrivhastighet större än 0,5 mm per mikrosekund.

| b. | Mekaniska trumkameror
  (’framing cameras’) med roterande spegel, enligt följande, och speciellt konstruerade tillhörande komponenter:






  1. | Mekaniska trumkameror (’framing cameras’) med en bildhastighet som är större än 225 000 bilder/s. |
| --- | --- | --- |

b.

Mekaniska trumkameror
  (’framing cameras’) med roterande spegel, enligt följande, och speciellt konstruerade tillhörande komponenter:

1.

Mekaniska trumkameror (’framing cameras’) med en bildhastighet som är större än 225 000 bilder/s.

| Anmärkning: | I avsnitt 6A203.a omfattar komponenter till sådana kameror deras synkroniseringselektronikenheter och rotorenheter bestående av turbiner, speglar och lager. |
| --- | --- |

Anmärkning:

6A225

Hastighetsinterferometrar för mätning av hastigheter över 1 km/s under tidsintervall kortare än 10 μs.

| Anmärkning: | Avsnitt 6A225 omfattar hastighetsinterferometrar som VISAR (Velocity interferometer systems for any reflector) och DLI (Doppler laser interferometers). |
| --- | --- |

Anmärkning:

6A226

Tryckgivare enligt följande:

| a. | Stöttrycksmätare som kan mäta tryck på över 10 GPa, inbegriper mätare tillverkade med manganin, ytterbium och polyvinylidenfluorid (PVDF)/polyvinyldifluorid (PVF2). |
| --- | --- |

a.

Stöttrycksmätare som kan mäta tryck på över 10 GPa, inbegriper mätare tillverkade med manganin, ytterbium och polyvinylidenfluorid (PVDF)/polyvinyldifluorid (PVF2).

| b. | Trycktransduktorer av kvartstyp för tryck överstigande 10 GPa.” |
| --- | --- |

b.

Trycktransduktorer av kvartstyp för tryck överstigande 10 GPa.”

---

(1)  Om ordalydelsen/tillämpningsområdet skiljer sig mellan bilagorna I och IV markeras detta med kursiverad fetstil.

1

---