# Eiropas Savienības L 109/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.109.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 109 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 21. aprīlis |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.109.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 109

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 21. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 347/2012 (2012. gada 16. aprīlis), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 attiecībā uz tipa apstiprinājuma prasībām noteiktu mehānisko transportlīdzekļu kategoriju uzlabotām avārijas bremzēšanas sistēmām | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 348/2012 (2012. gada 20. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 18 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/201/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 26. marts), ar ko groza Lēmumu 98/213/EK par būvizstrādājumu atbilstības apliecināšanas procedūru saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/106/EEK 20. panta 2. punktu attiecībā uz iekšējo šķērssienu komplektiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1866)

   (
  1
  ) | 20 |
| | | 2012/202/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 29. marts), ar ko groza Lēmumu 1999/94/EK par būvizstrādājumu atbilstības apliecināšanas procedūru saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/106/EEK 20. panta 2. punktu attiecībā uz gataviem parastā/vieglā/autoklavētā gāzbetona izstrādājumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1977)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2012/203/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza I pielikumu Lēmumam 2006/766/EK attiecībā uz ierakstu par Čīli to trešo valstu sarakstā, no kurām ir atļauts importēt dzīvas, saldētas vai apstrādātas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus un jūras gliemežus, kas paredzēti lietošanai pārtikā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2446)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2012/204/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza Lēmuma 2003/467/EK pielikumus attiecībā uz Latvijas pasludināšanu par oficiāli no brucelozes brīvu dalībvalsti un dažu Itālijas, Polijas un Portugāles reģionu pasludināšanu par oficiāli no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes brīviem reģioniem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2451)

   (
  1
  ) | 26 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 347/2012 (2012. gada 16. aprīlis), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 attiecībā uz tipa apstiprinājuma prasībām noteiktu mehānisko transportlīdzekļu kategoriju uzlabotām avārijas bremzēšanas sistēmām

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 348/2012 (2012. gada 20. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

18

LĒMUMI

2012/201/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 26. marts), ar ko groza Lēmumu 98/213/EK par būvizstrādājumu atbilstības apliecināšanas procedūru saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/106/EEK 20. panta 2. punktu attiecībā uz iekšējo šķērssienu komplektiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1866)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1866)

1

20

2012/202/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 29. marts), ar ko groza Lēmumu 1999/94/EK par būvizstrādājumu atbilstības apliecināšanas procedūru saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/106/EEK 20. panta 2. punktu attiecībā uz gataviem parastā/vieglā/autoklavētā gāzbetona izstrādājumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1977)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1977)

1

22

2012/203/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza I pielikumu Lēmumam 2006/766/EK attiecībā uz ierakstu par Čīli to trešo valstu sarakstā, no kurām ir atļauts importēt dzīvas, saldētas vai apstrādātas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus un jūras gliemežus, kas paredzēti lietošanai pārtikā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2446)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2446)

1

24

2012/204/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza Lēmuma 2003/467/EK pielikumus attiecībā uz Latvijas pasludināšanu par oficiāli no brucelozes brīvu dalībvalsti un dažu Itālijas, Polijas un Portugāles reģionu pasludināšanu par oficiāli no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes brīviem reģioniem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2451)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2451)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 347/2012

(2012. gada 16. aprīlis),

ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 attiecībā uz tipa apstiprinājuma prasībām noteiktu mehānisko transportlīdzekļu kategoriju uzlabotām avārijas bremzēšanas sistēmām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (1) un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 14. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 661/2009 ir atsevišķa regula Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvā 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (2), paredzētās tipa apstiprināšanas procedūras vajadzībām. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 661/2009 ir atsevišķa regula Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvā 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (2), paredzētās tipa apstiprināšanas procedūras vajadzībām.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 661/2009 ir noteiktas pamatprasības M2, M3, N2 un N3 kategorijas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai attiecībā uz uzlabotu avārijas bremzēšanas sistēmu (AEBS) uzstādīšanu. Ir nepieciešams noteikt šādas tipa apstiprināšanas īpašas procedūras, testus un prasības. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 661/2009 ir noteiktas pamatprasības M2, M3, N2 un N3 kategorijas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai attiecībā uz uzlabotu avārijas bremzēšanas sistēmu (AEBS) uzstādīšanu. Ir nepieciešams noteikt šādas tipa apstiprināšanas īpašas procedūras, testus un prasības.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 661/2009 noteikts vispārējs pienākums aprīkot M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus ar AEBS. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 661/2009 noteikts vispārējs pienākums aprīkot M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus ar AEBS.

| (4) | Regula (EK) Nr. 661/2009 paredz, ka Komisija var pieņemt pasākumus noteiktu M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu vai transportlīdzekļu klašu atbrīvošanai no pienākuma uzstādīt AEBS, ievērojot noteiktus nosacījumus. |
| --- | --- |

(4)

Regula (EK) Nr. 661/2009 paredz, ka Komisija var pieņemt pasākumus noteiktu M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu vai transportlīdzekļu klašu atbrīvošanai no pienākuma uzstādīt AEBS, ievērojot noteiktus nosacījumus.

| (5) | Veicot izmaksu un ieguvumu, kā arī tehnisko un drošības aspektu analīzi, ir pierādījies, ka, pirms plaša mēroga prasības AEBS varēs piemērot visiem M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu tipiem, būs nepieciešams ilgāks sagatavošanās laiks. Nosakot detalizētus noteikumus par īpašām testēšanas un tehniskajām prasībām minēto transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai attiecībā uz to AEBS, īpaša uzmanība jāpievērš šajos transportlīdzekļos izmantotajai bremzēšanas tehnoloģijai un pakaļējās ass balstiekārtas sistēmai. Tādēļ ir lietderīgi šīs prasības īstenot divos posmos, sākot ar apstiprināšanas 1. līmeni, kurš ietver prasības atbilstošai brīdināšanai par sadursmēm un avārijas bremzēšanai M3 un N3 kategorijas transportlīdzekļu tipiem un N2 kategorijas transportlīdzekļu tipiem ar maksimālo transportlīdzekļa masu virs 8 tonnām, ar noteikumu, ka šo tipu transportlīdzekļi ir aprīkoti ar pneimatiskām vai pneimohidrauliskām bremzēšanas sistēmām un pneimatiskajām pakaļējās ass balstiekārtas sistēmām. Šīs prasības būtu jāpaplašina un jāpapildina otrajā posmā, piemērojot apstiprināšanas 2. līmeni, kas attiektos arī uz transportlīdzekļiem ar hidrauliskajām bremzēšanas sistēmām un nepneimatiskajām pakaļējās ass balstiekārtas sistēmām un ietvertu M2 kategorijas un N2 kategorijas transportlīdzekļu tipus ar maksimālo transportlīdzekļa masu, kas mazāka par 8 tonnām. Apstiprināšanas 2. līmeņa īstenošanas grafikā būtu jāparedz pietiekams sagatavošanās laiks lielākas pieredzes gūšanai ar minētajām sistēmām un jāļauj veikt tālāku tehnisko attīstību šajā jomā, kā arī jāļauj Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijai (ANO EEK) pieņemt starptautiskas saskaņotas veiktspējas un testēšanas prasības attiecīgo kategoriju transportlīdzekļu tipiem. Tāpēc ne vēlāk kā divus gadus pirms apstiprināšanas 2. līmeņa īstenošanas datuma Komisijai jāpieņem brīdināšanas un bremžu aktivēšanas testu kritēriji M2 kategorijas un N2 kategorijas transportlīdzekļu tipiem ar maksimālo transportlīdzekļa masu, kas mazāka par 8 tonnām, ņemot vērā tālāko attīstību attiecībā uz šo jautājumu ANO EEK līmenī. |
| --- | --- |

(5)

Veicot izmaksu un ieguvumu, kā arī tehnisko un drošības aspektu analīzi, ir pierādījies, ka, pirms plaša mēroga prasības AEBS varēs piemērot visiem M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu tipiem, būs nepieciešams ilgāks sagatavošanās laiks. Nosakot detalizētus noteikumus par īpašām testēšanas un tehniskajām prasībām minēto transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai attiecībā uz to AEBS, īpaša uzmanība jāpievērš šajos transportlīdzekļos izmantotajai bremzēšanas tehnoloģijai un pakaļējās ass balstiekārtas sistēmai. Tādēļ ir lietderīgi šīs prasības īstenot divos posmos, sākot ar apstiprināšanas 1. līmeni, kurš ietver prasības atbilstošai brīdināšanai par sadursmēm un avārijas bremzēšanai M3 un N3 kategorijas transportlīdzekļu tipiem un N2 kategorijas transportlīdzekļu tipiem ar maksimālo transportlīdzekļa masu virs 8 tonnām, ar noteikumu, ka šo tipu transportlīdzekļi ir aprīkoti ar pneimatiskām vai pneimohidrauliskām bremzēšanas sistēmām un pneimatiskajām pakaļējās ass balstiekārtas sistēmām. Šīs prasības būtu jāpaplašina un jāpapildina otrajā posmā, piemērojot apstiprināšanas 2. līmeni, kas attiektos arī uz transportlīdzekļiem ar hidrauliskajām bremzēšanas sistēmām un nepneimatiskajām pakaļējās ass balstiekārtas sistēmām un ietvertu M2 kategorijas un N2 kategorijas transportlīdzekļu tipus ar maksimālo transportlīdzekļa masu, kas mazāka par 8 tonnām. Apstiprināšanas 2. līmeņa īstenošanas grafikā būtu jāparedz pietiekams sagatavošanās laiks lielākas pieredzes gūšanai ar minētajām sistēmām un jāļauj veikt tālāku tehnisko attīstību šajā jomā, kā arī jāļauj Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijai (ANO EEK) pieņemt starptautiskas saskaņotas veiktspējas un testēšanas prasības attiecīgo kategoriju transportlīdzekļu tipiem. Tāpēc ne vēlāk kā divus gadus pirms apstiprināšanas 2. līmeņa īstenošanas datuma Komisijai jāpieņem brīdināšanas un bremžu aktivēšanas testu kritēriji M2 kategorijas un N2 kategorijas transportlīdzekļu tipiem ar maksimālo transportlīdzekļa masu, kas mazāka par 8 tonnām, ņemot vērā tālāko attīstību attiecībā uz šo jautājumu ANO EEK līmenī.

| (6) | Izmaksu un ieguvumu analīzē ir pierādījies arī tas, ka AEBS obligāta piemērošana radītu vairāk izmaksu nekā ieguvumu un tādējādi uzskatāma par nepiemērotu šādām transportlīdzekļu klasēm: N2 kategorijas puspiekabi velkošiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā transportlīdzekļa masa ir virs 3,5 tonnām, bet mazāka par 8 tonnām, A klases, I klases un II klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem un A klases, I klases un II klases M3 kategorijas posmainajiem autobusiem. Turklāt tehniski un fiziski ierobežojumi padara neiespējamu sadursmju uztveršanas ierīču uzstādīšanu tā, lai tiktu nodrošināta to droša funkcionēšana atsevišķos speciālajos transportlīdzekļos, bezceļu transportlīdzekļos un transportlīdzekļos ar vairāk nekā trim asīm. Tāpēc šo kategoriju transportlīdzekļi būtu jāatbrīvo no pienākuma uzstādīt AEBS. |
| --- | --- |

(6)

Izmaksu un ieguvumu analīzē ir pierādījies arī tas, ka AEBS obligāta piemērošana radītu vairāk izmaksu nekā ieguvumu un tādējādi uzskatāma par nepiemērotu šādām transportlīdzekļu klasēm: N2 kategorijas puspiekabi velkošiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā transportlīdzekļa masa ir virs 3,5 tonnām, bet mazāka par 8 tonnām, A klases, I klases un II klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem un A klases, I klases un II klases M3 kategorijas posmainajiem autobusiem. Turklāt tehniski un fiziski ierobežojumi padara neiespējamu sadursmju uztveršanas ierīču uzstādīšanu tā, lai tiktu nodrošināta to droša funkcionēšana atsevišķos speciālajos transportlīdzekļos, bezceļu transportlīdzekļos un transportlīdzekļos ar vairāk nekā trim asīm. Tāpēc šo kategoriju transportlīdzekļi būtu jāatbrīvo no pienākuma uzstādīt AEBS.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piemērošanas joma

Šo regulu piemēro M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem, kas definēti Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā, izņemot šādus transportlīdzekļus:

| 1) | N2 kategorijas puspiekabi velkoši transportlīdzekļi, kuru maksimālā masa ir virs 3,5 tonnām, bet mazāka par 8 tonnām; |
| --- | --- |

1)

N2 kategorijas puspiekabi velkoši transportlīdzekļi, kuru maksimālā masa ir virs 3,5 tonnām, bet mazāka par 8 tonnām;

| 2) | A klases, I klases un II klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

2)

A klases, I klases un II klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi;

| 3) | A klases, I klases un II klases M3 kategorijas posmaini autobusi; |
| --- | --- |

3)

A klases, I klases un II klases M3 kategorijas posmaini autobusi;

| 4) | M2, M3, N2 un N3 kategorijas bezceļu transportlīdzekļi, kā minēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 4.2. un 4.3. punktā; |
| --- | --- |

4)

M2, M3, N2 un N3 kategorijas bezceļu transportlīdzekļi, kā minēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 4.2. un 4.3. punktā;

| 5) | M2, M3, N2 un N3 kategorijas īpašiem nolūkiem paredzēti transportlīdzekļi, kā minēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 5. punktā; |
| --- | --- |

5)

M2, M3, N2 un N3 kategorijas īpašiem nolūkiem paredzēti transportlīdzekļi, kā minēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 5. punktā;

| 6) | M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi ar vairāk nekā trim asīm. |
| --- | --- |

6)

M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi ar vairāk nekā trim asīm.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Direktīvā 2007/46/EK un Regulā (EK) Nr. 661/2009 noteiktās definīcijas.

Papildus piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “transportlīdzekļa veids attiecībā uz tā uzlaboto avārijas bremžu sistēmu” (AEBS) ir tādas kategorijas transportlīdzekļi, kas neatšķiras būtiskos aspektos, tostarp šādos:






  a) | izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai prečzīme; |
| --- | --- | --- |

1)

“transportlīdzekļa veids attiecībā uz tā uzlaboto avārijas bremžu sistēmu” (AEBS) ir tādas kategorijas transportlīdzekļi, kas neatšķiras būtiskos aspektos, tostarp šādos:

a)

izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai prečzīme;

| b) | transportlīdzekļa funkcijas, kas būtiski iespaido AEBS veiktspēju; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa funkcijas, kas būtiski iespaido AEBS veiktspēju;

| c) | AEBS veids un uzbūve; |
| --- | --- |

c)

AEBS veids un uzbūve;

| 2) | “pārbaudāmais transportlīdzeklis” ir testēšanai pakļautais transportlīdzeklis; |
| --- | --- |

2)

“pārbaudāmais transportlīdzeklis” ir testēšanai pakļautais transportlīdzeklis;

| 3) | “mērķis” ir liela apjoma sērijās ražots M1 kategorijas vieglais automobilis – AA sedans –, kā noteikts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma C daļas 1. punktā, vai arī attiecībā uz vieglu mērķi – priekšmets, kas precīzi atbilst šādam transportlīdzeklim pēc tā uztveršanas raksturlielumiem, kas attiecināmi uz testējamās AEBS devēju sistēmu (prototips); |
| --- | --- |

3)

“mērķis” ir liela apjoma sērijās ražots M1 kategorijas vieglais automobilis – AA sedans –, kā noteikts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma C daļas 1. punktā, vai arī attiecībā uz vieglu mērķi – priekšmets, kas precīzi atbilst šādam transportlīdzeklim pēc tā uztveršanas raksturlielumiem, kas attiecināmi uz testējamās AEBS devēju sistēmu (prototips);

| 4) | “viegls mērķis” ir mērķis, kam tiek nodarīti minimāli bojājumi un kurš rada minimālus bojājumus pārbaudāmajam transportlīdzeklim sadursmes gadījumā; |
| --- | --- |

4)

“viegls mērķis” ir mērķis, kam tiek nodarīti minimāli bojājumi un kurš rada minimālus bojājumus pārbaudāmajam transportlīdzeklim sadursmes gadījumā;

| 5) | “kustīgs mērķis” ir mērķis, kas virzās ar nemainīgu ātrumu tās braukšanas joslas centrā, pa kuru virzās pārbaudāmais transportlīdzeklis, un vienā virzienā ar to; |
| --- | --- |

5)

“kustīgs mērķis” ir mērķis, kas virzās ar nemainīgu ātrumu tās braukšanas joslas centrā, pa kuru virzās pārbaudāmais transportlīdzeklis, un vienā virzienā ar to;

| 6) | “stāvošs mērķis” ir nekustīgs mērķis, kas vērsts tajā pašā virzienā un novietots tajā pašā testa kustības joslā kā pārbaudāmais transportlīdzeklis; |
| --- | --- |

6)

“stāvošs mērķis” ir nekustīgs mērķis, kas vērsts tajā pašā virzienā un novietots tajā pašā testa kustības joslā kā pārbaudāmais transportlīdzeklis;

| 7) | “sadursmes brīdinājuma fāze” ir fāze uzreiz pirms avārijas bremzēšanas fāzes, kuras laikā AEBS brīdina vadītāju par iespējamo priekšējo sadursmi; |
| --- | --- |

7)

“sadursmes brīdinājuma fāze” ir fāze uzreiz pirms avārijas bremzēšanas fāzes, kuras laikā AEBS brīdina vadītāju par iespējamo priekšējo sadursmi;

| 8) | “avārijas bremzēšanas fāze” ir fāze, kas sākas tad, kad AEBS izdod bremzēšanas pieprasījumu transportlīdzekļa darba bremžu sistēmai veikt vismaz 4 m/s2 palēninājumu; |
| --- | --- |

8)

“avārijas bremzēšanas fāze” ir fāze, kas sākas tad, kad AEBS izdod bremzēšanas pieprasījumu transportlīdzekļa darba bremžu sistēmai veikt vismaz 4 m/s2 palēninājumu;

| 9) | “kopējā zona” ir zona, kurā var izvietot divas vai vairākas informācijas funkcijas, bet tas nevar notikt vienlaikus; |
| --- | --- |

9)

“kopējā zona” ir zona, kurā var izvietot divas vai vairākas informācijas funkcijas, bet tas nevar notikt vienlaikus;

| 10) | “pašpārbaude” ir integrēta funkcija, kas veic pārbaudes attiecībā uz sistēmas bojājumiem daļēji pārtrauktā režīmā vismaz sistēmas darbības laikā; |
| --- | --- |

10)

“pašpārbaude” ir integrēta funkcija, kas veic pārbaudes attiecībā uz sistēmas bojājumiem daļēji pārtrauktā režīmā vismaz sistēmas darbības laikā;

| 11) | “laiks līdz sadursmei (LLS)” ir laika vērtība, ko iegūst, dalot attālumu no pārbaudāmā transportlīdzekļa līdz mērķim ar pārbaudāmā transportlīdzekļa un mērķa relatīvo ātrumu noteiktā laika brīdī. |
| --- | --- |

11)

“laiks līdz sadursmei (LLS)” ir laika vērtība, ko iegūst, dalot attālumu no pārbaudāmā transportlīdzekļa līdz mērķim ar pārbaudāmā transportlīdzekļa un mērķa relatīvo ātrumu noteiktā laika brīdī.

3. pants

Dalībvalstu pienākumi

1.   Sākot ar 2013. gada 1. novembri, valsts iestādes ar pamatojumu attiecībā uz AEBS atsaka EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz jauniem transportlīdzekļu tipiem, kuri neatbilst II un III pielikumā paredzētajām prasībām, izņemot apstiprināšanas 2. līmeņa prasībām II pielikumā un minētā pielikuma 2. papildinājumā noteiktajiem labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas kritērijiem un izņemot transportlīdzekļus, kas nav aprīkoti ar pneimatisko pakaļējās ass balstiekārtu.

2.   Sākot ar 2015. gada 1. novembri, valsts iestādes ar pamatojumu attiecībā uz AEBS uzskata jaunu transportlīdzekļu atbilstības sertifikātus par nederīgiem Direktīvas 2007/46/EK 26. panta nolūkiem un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, pārdošanu un nodošanu ekspluatācijā, ja minētie transportlīdzekļi neatbilst prasībām, kas noteiktas II un III pielikumā, izņemot apstiprināšanas 2. līmeņa prasībām II pielikumā un minētā pielikuma 2. papildinājumā noteiktajiem labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas kritērijiem un izņemot transportlīdzekļus, kas nav aprīkoti ar pneimatisko pakaļējās ass balstiekārtu.

3.   Sākot ar 2016. gada 1. novembri, valsts iestādes ar pamatojumu attiecībā uz AEBS atsaka piešķirt EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz jauniem transportlīdzekļu tipiem, kuri neatbilst II un III pielikumā paredzētajām prasībām, tostarp 2. līmeņa prasībām II pielikumā un minētā pielikuma 2. papildinājumā noteiktajiem labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas kritērijiem.

4.   Sākot ar 2018. gada 1. novembri, valsts iestādes ar pamatojumu attiecībā uz AEBS jaunu transportlīdzekļu atbilstības sertifikātus uzskata par nederīgiem Direktīvas 2007/46/EK 26. panta nolūkiem un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, pārdošanu un nodošanu ekspluatācijā, ja minētie transportlīdzekļi neatbilst prasībām, kas noteiktas II un III pielikumā, tostarp apstiprināšanas 2. līmeņa prasībām II pielikumā un minētā pielikuma 2. papildinājumā noteiktajiem labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas kritērijiem.

5.   Neskarot 1. līdz 4. punktu, valsts iestādes ar pamatojumu attiecībā uz AEBS nedrīkst:

| a) | atteikt EK tipa apstiprinājuma vai valsts tipa apstiprinājuma piešķiršanu jaunam transportlīdzekļu tipam, ja minētais transportlīdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 661/2009 un šīs regulas prasībām; |
| --- | --- |

a)

atteikt EK tipa apstiprinājuma vai valsts tipa apstiprinājuma piešķiršanu jaunam transportlīdzekļu tipam, ja minētais transportlīdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 661/2009 un šīs regulas prasībām;

| b) | aizliegt jauna transportlīdzekļa reģistrāciju, pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā, ja minētais transportlīdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 661/2009 un šīs regulas prasībām; |
| --- | --- |

b)

aizliegt jauna transportlīdzekļa reģistrāciju, pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā, ja minētais transportlīdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 661/2009 un šīs regulas prasībām;

| c) | piešķirt EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu saskaņā ar apstiprināšanas 2. līmeni jaunam M2 un N2 kategorijas transportlīdzekļu tipam ar maksimālo transportlīdzekļa masu līdz 8 tonnām, kamēr nav noteiktas labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas vērtības brīdinājuma un aktivēšanas testu prasībām saskaņā ar 5. pantu. |
| --- | --- |

c)

piešķirt EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu saskaņā ar apstiprināšanas 2. līmeni jaunam M2 un N2 kategorijas transportlīdzekļu tipam ar maksimālo transportlīdzekļa masu līdz 8 tonnām, kamēr nav noteiktas labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas vērtības brīdinājuma un aktivēšanas testu prasībām saskaņā ar 5. pantu.

4. pants

EK tipa apstiprinājums transportlīdzekļu tipam attiecībā uz AEBS

1.   Izgatavotājs vai izgatavotāja pārstāvis apstiprinātājai iestādei iesniedz transportlīdzekļu tipa AEBS EK tipa apstiprinājuma pieteikumu.

2.   Pieteikumu sastāda atbilstoši I pielikuma 1. daļā iekļautajam informācijas dokumenta paraugam.

3.   Ja tiek ievērotas šīs regulas II pielikumā noteiktās attiecīgās prasības, apstiprinātāja iestāde piešķir EK tipa apstiprinājumu un izdod tipa apstiprinājuma numuru saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā noteikto numerācijas sistēmu.

Apstiprinātāja iestāde nedrīkst piešķirt tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4.   Šā panta 3. punkta nolūkos apstiprinātāja iestāde izsniedz EK tipa apstiprinājuma sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar I pielikuma 2. daļā sniegto paraugu.

5. pants

II pielikuma 2. papildinājuma grozījums

Līdz 2014. gada 31. decembrim Komisija groza II pielikuma 2. papildinājumu, lai brīdinājuma un aktivēšanas testa prasībās, kuras apstiprināšanas 2. līmeņa ietvaros būs jāievēro M2 un N2 kategorijas transportlīdzekļu tipiem ar maksimālo transportlīdzekļu masu līdz 8 tonnām, iekļautu labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas vērtības.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 16. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Standarta informācijas dokuments un EK tipa apstiprinājuma sertifikāts mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumam attiecībā uz AEBS

1.   DAĻA

Informācijas dokuments

PARAUGS

Informācijas dokuments Nr. ..., kas attiecas uz transportlīdzekļu tipa uzlabotu avārijas bremzēšanas sistēmu (AEBS) EK tipa apstiprinājumu.

Turpmāk norādītās ziņas iesniedz trijos eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus iesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai A4 formāta mapē. Fotoattēlos, ja tādi ir, detaļas ir pietiekami sīki saskatāmas.

Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām ir elektroniskās vadības ierīces, kas minētas Regulas (ES) Nr. 347/2012 I pielikumā, tad sniedz informāciju par to darbību.

0.   VISPĀRĪGĀ INFORMĀCIJA

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

0.2.   Tips: ...

0.2.0.1.   Šasija: ...

0.2.0.2.   Virsbūve/pabeigts transportlīdzeklis: ...

0.2.1.   Komercnosaukums(-i) (ja ir): ...

0.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums norādīts uz transportlīdzekļa (1): ...

0.3.0.1.   Šasija: ...

0.3.0.2.   Virsbūve/pabeigts transportlīdzeklis: ...

0.3.1.   Minētā marķējuma atrašanās vieta: ...

0.3.1.1.   Šasija: ...

0.3.1.2.   Virsbūve/pabeigts transportlīdzeklis: ...

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija (2): ...

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

0.6.   Obligāto izgatavotāja plākšņu atrašanās vieta un stiprinājuma metode un transportlīdzekļa identifikācijas numura atrašanās vieta: ...

0.6.1.   Uz šasijas: ...

0.6.2.   Uz virsbūves: ...

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es)

0.9.   Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese (ja tāds ir): ...

1.   TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĒJS RAKSTUROJUMS

1.1.   Transportlīdzekļa prototipa fotoattēli un/vai rasējumi: ...

1.2.   Gatava transportlīdzekļa rasējums mērogā: ...

1.3.   Asu un riteņu skaits: ...

1.3.1.   Asu ar dubultriteņiem skaits un novietojums: ...

1.3.2.   Vadāmo asu skaits un novietojums: ...

1.3.3.   Dzenošās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): ...

2.   MASAS UN IZMĒRI (3)
   (4)

(kg un mm) (attiecīgajā gadījumā sk. rasējumu)

2.1.   Garenbāze(-es) (pie pilnas slodzes) (5)

2.1.1.   Divasu transportlīdzekļi: ...

2.1.1.1.   Transportlīdzekļi ar trīs vai vairāk asīm

2.3.   Asu šķērsbāze(-es) un platums(-i)

2.3.1.   Katras vadāmās ass šķērsbāze (6): ...

2.3.2.   Pārējo asu šķērsbāze (6): ...

2.3.4.   Priekšējās ass platums (mēra riepu visvairāk izvirzītajā daļā, izņemot riepu izliekumu pie pašas zemes): ...

2.4.   Transportlīdzekļa gabarīti (kopumā)

2.4.1.   Šasijai bez virsbūves

2.4.1.1.   Garums (7): ...

2.4.1.1.1.   Maksimālais pieļaujamais garums: ...

2.4.1.1.2.   Minimālais pieļaujamais garums: ...

2.4.1.2.   Platums (8): ...

2.4.1.2.1.   Maksimālais pieļaujamais platums: ...

2.4.1.2.2.   Minimālais pieļaujamais platums: ...

2.4.2.   Šasijai ar virsbūvi

2.4.2.1.   Garums (7): ...

2.4.2.1.1.   Iekraušanas laukuma garums: ...

2.4.2.2.   Platums (8): ...

2.4.3.   Virsbūvei, kas apstiprināta bez šasijas (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi)

2.4.3.1.   Garums (7): ...

2.4.3.2.   Platums (8): ...

2.6.   Masa darbderīgā stāvoklī

Masa transportlīdzekļiem ar virsbūvi darbderīgā stāvoklī un vilcējtransportlīdzekļiem, izņemot M1 kategoriju, ar sakabes ierīci, ja ar to aprīkojis izgatavotājs, vai šasijas masa, vai šasijas masa kopā ar kabīni, izņemot virsbūvi un/vai sakabes ierīci, ja izgatavotājs nav uzmontējis virsbūvi, un/vai sakabes ierīci (ieskaitot šķidrumus, instrumentus, rezerves riteni, ja tie ir, un vadītāju un attiecībā uz autobusiem apkalpes locekli, ja transportlīdzeklī ir apkalpes locekļa sēdvieta) (9) (maksimālā un minimālā masa katram variantam): ...

4.7.   Transportlīdzekļa maksimālais aprēķinātais ātrums (km/h) (10): ...

8.   BREMZES

(Jānorāda šādi dati, tostarp identifikācijas līdzekļi (kur attiecināms))

8.1.   Bremžu tips un raksturlielumi, kā noteikts Padomes Direktīvas 71/320/EEK (11) I pielikuma 1.6. punktā, tostarp informācija ar rasējumu par trumuļiem, diskiem, šļūtenēm, bremžu loku/kluču komplektu un/vai uzliku marku un tipu, faktiskās bremzēšanas virsmu, trumuļu, loku vai disku rādiusu, trumuļu masu, regulēšanas ierīcēm, ass(-u) un balstiekārtas attiecīgajām daļām: ...

8.2.   Direktīvas 71/320/EEK I pielikuma 1.2. punktā aprakstītās bremžu sistēmas darbības shēma, apraksts un/vai rasējums, tostarp informācija par pārvadi un vadību un tās rasējumi: ...

8.2.1.   Darba bremžu sistēma: ...

8.2.2.   Palīgbremžu sistēma: ...

8.2.4.   Jebkāda papildu bremžu sistēma: ...

8.3.   Piekabes bremžu sistēmu vadības un pārvades iekārtas transportlīdzekļos, kas paredzēti piekabju vilkšanai: ...

8.4.   Transportlīdzeklis ir aprīkots, lai vilktu piekabi ar elektriskām/pneimatiskām/hidrauliskām (12) darba bremzēm: jā/nē (12)

8.5.   Bremžu pretbloķēšanas sistēma

8.5.1.   Sistēmas darbības apraksts (ieskaitot elektroniskās sastāvdaļas), elektriskā blokshēma, hidropievada vai pneimopievada shēma: ...

8.6.   Aprēķini un līknes saskaņā ar Direktīvas 71/320/EEK II pielikuma papildinājuma 1.1.4.2. punkta papildinājumu (vai saskaņā ar tās XI pielikuma papildinājumu): ...

8.7.   Enerģijas padeves apraksts un/vai rasējums (tas jānorāda arī bremžu sistēmām ar pastiprinātāju): ...

8.7.1.   Bremžu iekārtām ar pneimatisko pārvadu norāda darba spiedienu p2 spiediena rezervuārā(-os): ...

8.7.2.   Vakuuma bremžu sistēmām norāda sākotnējo gaisa līmeni spiediena rezervuārā(-os): ...

13.   ĪPAŠI NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ AUTOBUSIEM UN TĀLSATIKSMES AUTOBUSIEM

13.1.   Transportlīdzekļa klase: III klase / B klase (12)

Paskaidrojumi

2.   DAĻA

PARAUGS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS

Paziņojums par:

| — | EK tipa apstiprinājumu (13) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājumu (13)

| — | EK tipa apstiprinājuma paplašinājumu (13) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma paplašinājumu (13)

| — | EK tipa apstiprinājuma atteikumu (13) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atteikumu (13)

| — | EK tipa apstiprinājuma atsaukšanu (13) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atsaukšanu (13)

attiecībā uz transportlīdzekļu tipa uzlabotām avārijas bremzēšanas sistēmām (AEBS)

attiecībā uz Komisijas Regulu (ES) Nr. 347/2012 ar grozījumiem un ievērojot apstiprināšanas 1. (13) līmeni / apstiprināšanas 2. (13) līmeni

EK tipa apstiprinājuma numurs:_

Paplašinājuma pamatojums:

I   IEDAĻA

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums):

0.2.   Tips:

0.2.1.   Komercnosaukums(-i) (ja ir)

0.3.   Tipa identifikācijas veids, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa (14)

0.3.1.   Minētā marķējuma atrašanās vieta:

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija (15):

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese:

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es):

0.9.   Izgatavotāja pārstāvis

II   IEDAĻA

1.   Papildu informācija (vajadzības gadījumā): skatīt papildpielikumu

2.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

3.   Diena, kad izdots testu protokols:

4.   Testu protokola numurs:

5.   Piezīmes (ja ir): skatīt papildpielikumu

6.   Vieta:

7.   Datums:

8.   Paraksts:

| Pielikumi | : | Informācijas pakete
  Testa protokols |
| --- | --- | --- |

Pielikumi

:

Informācijas pakete

Testa protokols

---

(1)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, tā sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz ko attiecas šis informācijas dokuments, dokumentācijā tādas zīmes attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(2)  Klasificē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.) II pielikuma A daļā uzskaitītajām definīcijām.

(3)  Ja viens transportlīdzekļa variants ir ar parastu kabīni, bet otrs aprīkots ar kabīni, kurā paredzētas guļamvietas, norāda abu kabīņu masu un izmērus.

(4)  Standarts ISO 612:1978 – Autoceļu transportlīdzekļi – Mehānisko transportlīdzekļu un piekabināmo transportlīdzekļu izmēri – Termini un definīcijas.

(5)

| (g1) | Mehāniskajiem transportlīdzekļiem un piekabei ar stieņa sakabi: termins Nr. 6.4.1.
  Puspiekabēm un piekabēm ar centrāli novietotu asi: termins Nr. 6.4.2.

  Piezīme

  Piekabei ar centrāli novietotu asi sakabes asi uzskata par priekšējo asi. |
| --- | --- |

(g1)

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem un piekabei ar stieņa sakabi: termins Nr. 6.4.1.

Puspiekabēm un piekabēm ar centrāli novietotu asi: termins Nr. 6.4.2.

Piezīme

Piekabei ar centrāli novietotu asi sakabes asi uzskata par priekšējo asi.

(6)

| (g4) | Termins Nr. 6.5. |
| --- | --- |

(g4)

Termins Nr. 6.5.

(7)

| (g5) | Termins Nr. 6.1. un transportlīdzekļiem, kas nepieder pie M1 kategorijas, – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/27/EK (OV L 233, 25.8.1997., 1. lpp.)
  I pielikuma 2.4.1. punkts. Piekabēm garumu norāda tā, kā ir minēts standarta ISO 612:1978 terminā Nr. 6.1.2.. |
| --- | --- |

(g5)

Termins Nr. 6.1. un transportlīdzekļiem, kas nepieder pie M1 kategorijas, – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/27/EK (OV L 233, 25.8.1997., 1. lpp.)

I pielikuma 2.4.1. punkts. Piekabēm garumu norāda tā, kā ir minēts standarta ISO 612:1978 terminā Nr. 6.1.2..

(8)

| (g7) | Termins Nr. 6.2. un transportlīdzekļiem, kas nepieder pie M1 kategorijas, – Direktīvas 97/27/EK I pielikuma 2.4.2. punkts. |
| --- | --- |

(g7)

Termins Nr. 6.2. un transportlīdzekļiem, kas nepieder pie M1 kategorijas, – Direktīvas 97/27/EK I pielikuma 2.4.2. punkts.

(9)  Uzskata, ka vadītāja un attiecīgā gadījumā apkalpes locekļa svars ir 75 kg (68 kg cilvēka svars un 7 kg bagāžas svars saskaņā ar standartu ISO 2416–1992), degvielas tvertne ir piepildīta līdz 90 % un citas sistēmas, kurās ir šķidrumi (izņemot izlietotajam ūdenim paredzētās), – attiecīgi līdz 100 % no izgatavotāja norādītā tilpuma.

(10)  Attiecībā uz piekabēm – izgatavotāja atļautais maksimālais ātrums.

(11)  OV L 202, 6.9.1971., 37. lpp.

(12)  Lieko svītrot (ir gadījumi, kad svītrojumu nav, jo atbilst vairāk nekā viens variants).

(13)  Lieko svītrot.

(14)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, tā sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz ko attiecas šī informācija, dokumentācijā tādas zīmes attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(15)  Kā tas noteikts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļā.

Papildinājums

EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ...

1.   Papildu informācija

1.1.   Transportlīdzeklī uzstādītās uzlabotās avārijas bremzēšanas sistēmas (AEBS) īss apraksts:

4.   Testu rezultāti atbilstoši Regulas (ES) Nr. 347/2012 II pielikumam

4.1.   Informācija, kas ļauj identificēt un reproducēt testēšanā izmantotos mērķus

4.2.   Pozitīvo darbību saraksts, kuru rezultātā pārtraukta sadursmes brīdinājuma fāze

4.3.   Pozitīvo darbību saraksts, kuru rezultātā pārtraukta avārijas bremzēšanas fāze

4.4.   Brīdinājuma signāla un secības, kādā sadursmes brīdinājuma signāli tiek parādīti vadītājam, apraksts

4.5.   Transportlīdzekļa slodzes masa un stāvoklis testēšanas laikā

4.6.   Informācija, kas ļauj īpaši identificēt testu mērķus

4.7.   Brīdinājuma un aktivēšanas testa ar stāvošu mērķi rezultāts

4.8.   Brīdinājuma un aktivēšanas testa rezultāti ar kustīgu mērķi

4.9.   Defektu atklāšanas testa rezultāti

4.10.   Deaktivēšanas testa rezultāti (tikai tad, ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar līdzekļiem avārijas bremzēšanas sistēmas deaktivēšanai)

4.11.   Kļūdainas reakcijas testa rezultāti

4.12.   Transportlīdzekļa tips ar uzlaboto avārijas bremzēšanas sistēmu (AEBS) atbilst apstiprināšanas 1. līmeņa prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 347/2012 II pielikuma 1. papildinājumā: jā/nē (1)

4.13.   Transportlīdzekļa tips ar uzlaboto avārijas bremzēšanas sistēmu (AEBS) atbilst apstiprināšanas 2. līmeņa prasībām Regulas (ES) Nr. 347/2012 II pielikuma 2. papildinājumā: jā/nē (1)

5.   Piezīmes (ja ir):

---

(1)  Lieko svītrot.

---

II PIELIKUMS

Mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma prasības un testi attiecībā uz AEBS

1.   Prasības

1.1.   Vispārīgās prasības

1.1.1.   Jebkuram transportlīdzeklim, uz ko attiecas šī regula, attiecībā uz uzstādīto AEBS jāatbilst darbības prasībām, kas noteiktas šā pielikuma 1.1.–1.6.2. punktā, un tam jābūt aprīkotam ar bremžu pretbloķēšanas funkciju atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 13 (1) 13. pielikuma veiktspējas prasībām.

1.1.2.   AEBS efektivitāti nedrīkst negatīvi ietekmēt magnētiskie vai elektriskie lauki. Tas pierādāms atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 10 03. grozījumu sērijai.

1.1.3.   Atbilstību transportlīdzekļu komplekso elektronisko vadības sistēmu drošības aspektiem pierāda, izpildot III pielikuma prasības.

1.2.   Veiktspējas prasības

1.2.1.   Sistēma sniedz vadītājam attiecīgus brīdinājumus, kā aprakstīts 1.2.1.1.–1.2.1.3. punktā:

| 1.2.1.1. | brīdinājumu par sadursmi, kad AEBS ir uztvērusi sadursmes iespēju ar priekšā braucošu M, N vai O kategorijas transportlīdzekli tajā pašā joslā, kas virzās ar mazāku ātrumu, kas ir apstājies vai stāv, un tas nav identificēts kā kustībā esošs. Brīdinājums ir noteikts 1.5.1. punktā; |
| --- | --- |

1.2.1.1.

brīdinājumu par sadursmi, kad AEBS ir uztvērusi sadursmes iespēju ar priekšā braucošu M, N vai O kategorijas transportlīdzekli tajā pašā joslā, kas virzās ar mazāku ātrumu, kas ir apstājies vai stāv, un tas nav identificēts kā kustībā esošs. Brīdinājums ir noteikts 1.5.1. punktā;

| 1.2.1.2. | brīdinājumu par defektu, kad AEBS ir radies defekts, kas neļauj izpildīt šā pielikuma prasības. Brīdinājums ir noteikts 1.5.4. punktā.






  1.2.1.2.1. | Starp katru AEBS veikto pašpārbaudi nav jūtama laika intervāla, un pēc tam nav jūtama novilcinājuma brīdinājuma signāla izgaismošanā, ja ir radies elektriski uztverams defekts. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2.

brīdinājumu par defektu, kad AEBS ir radies defekts, kas neļauj izpildīt šā pielikuma prasības. Brīdinājums ir noteikts 1.5.4. punktā.

1.2.1.2.1.

Starp katru AEBS veikto pašpārbaudi nav jūtama laika intervāla, un pēc tam nav jūtama novilcinājuma brīdinājuma signāla izgaismošanā, ja ir radies elektriski uztverams defekts.

| 1.2.1.3. | Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar līdzekļiem AEBS manuālai deaktivēšanai, sistēmu deaktivējot, tiek dots deaktivēšanas brīdinājums. To nosaka 1.4.2. punkts. |
| --- | --- |

1.2.1.3.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar līdzekļiem AEBS manuālai deaktivēšanai, sistēmu deaktivējot, tiek dots deaktivēšanas brīdinājums. To nosaka 1.4.2. punkts.

1.2.2.   Pēc 1.2.1.1. punktā minētā(-ajiem) brīdinājuma(-iem) un ievērojot 1.3.1., 1.3.2. un 1.3.3. punkta noteikumus, ir avārijas bremzēšanas fāze, kuras nolūks ir ievērojami samazināt pārbaudāmā transportlīdzekļa ātrumu. To testē saskaņā ar 2.4. un 2.5. punktu.

1.2.3.   AEBS ir ieslēgta vismaz transportlīdzekļa ātruma diapazonā no 15 km/h līdz maksimālajam transportlīdzekļa aprēķinātam ātrumam un pie pilnas transportlīdzekļa slodzes, ja vien tā nav deaktivēta saskaņā ar 1.4. punktu.

1.2.4.   AEBS tiek izstrādāta, lai līdz minimumam samazinātu sadursmes brīdinājuma signālu ģenerēšanu un izvairītos no autonomās bremzēšanas situācijās, kurās vadītājs neapzinātos tūlītēju priekšējo sadursmi. Tas pierādāms saskaņā ar 2.8. punktu.

1.3.   Pārtraukšana no vadītāja puses

1.3.1.   AEBS var nodrošināt iespēju vadītājam pārtraukt sadursmes brīdinājuma fāzi. Tomēr, kad transportlīdzekļa bremžu sistēma tiek izmantota taktila brīdinājuma došanai, sistēma nodrošina vadītājam iespēju pārtraukt brīdinājuma bremzēšanu.

1.3.2.   AEBS nodrošina iespēju vadītājam pārtraukt avārijas bremzēšanas fāzi.

1.3.3.   Gadījumos, kas minēti 1.3.1. un 1.3.2. punktā, pārtraukšanu var iniciēt ar jebkādu pozitīvu darbību (piemēram, kustības sākšana, virziena rādītāja slēdža darbināšana), kas liecina, ka vadītājs apzinās avārijas situāciju. Transportlīdzekļa izgatavotājs iesniedz šādu pozitīvo darbību sarakstu tehniskajam dienestam tipa apstiprināšanas laikā, un to kā pielikumu pievieno testa protokolam, kas minēts I pielikuma 2. daļas II iedaļā.

1.4.   Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar līdzekļiem AEBS funkcijas deaktivēšanai, attiecīgā gadījumā piemēro šādus nosacījumus:

| 1.4.1. | AEBS funkcija tiek automātiski atjaunota, uzsākot katru jaunu aizdedzes ciklu. |
| --- | --- |

1.4.1.

AEBS funkcija tiek automātiski atjaunota, uzsākot katru jaunu aizdedzes ciklu.

| 1.4.2. | Pastāvīgs optiskais brīdinājuma signāls informē vadītāju, ka AEBS funkcija ir deaktivēta. Šim nolūkam var izmantot 1.5.4. punktā norādīto dzelteno brīdinājuma signālu. |
| --- | --- |

1.4.2.

Pastāvīgs optiskais brīdinājuma signāls informē vadītāju, ka AEBS funkcija ir deaktivēta. Šim nolūkam var izmantot 1.5.4. punktā norādīto dzelteno brīdinājuma signālu.

1.5.   Brīdinājuma signāls

1.5.1.   Pielikuma 1.2.1.1. punktā minēto brīdinājumu par sadursmi nodrošina vismaz divos no šādiem režīmiem: akustiskajā, taktilajā vai optiskajā.

Brīdinājuma signāli tiek doti laikā, kas dod vadītājam iespēju reaģēt uz sadursmes risku un kontrolēt situāciju, kā arī tiek novērsta vadītāja nevajadzīga traucēšana ar pārlieku agriem vai biežiem brīdinājumiem. To testē saskaņā ar 2.4.2. un 2.5.2. punktu.

1.5.2.   Brīdinājuma signāla un secības, kādā sadursmes brīdinājuma signāli tiek sniegti vadītājam, aprakstu transportlīdzekļa izgatavotājs iesniedz tipa apstiprināšanas laikā, un tas tiek iekļauts testa protokolā.

1.5.3.   Ja daļu no brīdinājuma par sadursmi veido optiskie līdzekļi, optiskais signāls var būt defektu brīdinājuma signāla mirgošana, kas norādīta 1.2.1.2. punktā.

1.5.4.   Pielikuma 1.2.1.2. punktā minētais brīdinājums par defektu ir nepārtraukts dzeltens optiskais brīdinājuma signāls.

1.5.5.   Katrs AEBS optiskais brīdinājuma signāls tiek aktivēts, vai nu pārslēdzot aizdedzes (palaišanas) slēdzi pozīcijā “on” (ieslēgts), vai arī – kad aizdedzes (palaišanas) slēdzis atrodas pozīcijā starp “on” (ieslēgts) un “start” (palaist), ko izgatavotājs ir noteicis kā pārbaudes pozīciju (sistēma sākuma stāvoklī (ieslēgt barošanu)). Šī prasība neattiecas uz brīdinājuma signāliem, kas atrodas kopējā zonā.

1.5.6.   Optiskajiem brīdinājuma signāliem jābūt redzamiem arī dienas gaismā; signālu apmierinošu stāvokli vadītājam jāspēj pārbaudīt, atrodoties vadītāja sēdeklī.

1.5.7.   Ja vadītājam tiek dots optisks brīdinājuma signāls, kas norāda, ka AEBS uz laiku nav pieejama, – piemēram, sakarā ar nelabvēlīgiem laika apstākļiem, – signālam ir jābūt nepārtrauktam un dzeltenā krāsā. Šim nolūkam var izmantot defektu brīdinājuma signālu, kas norādīts 1.5.4. punktā.

1.6.   Noteikumi par regulārajām tehniskajām apskatēm

1.6.1.   Regulārajās tehniskajās apskatēs ir iespējams pārbaudīt AEBS pareizu ekspluatācijas stāvokli, apskatot defektu brīdinājuma signāla stāvokli pēc tam, kad ieslēgta transportlīdzekļa barošana (power-ON) un veikta jebkāda spuldzīšu pārbaude.

Ja defektu brīdinājuma signāls atrodas kopējā zonā, vispirms jāpārbauda, vai darbojas kopējā zona, un tad jāpārbauda defektu brīdinājuma signālu stāvoklis.

1.6.2.   Tipa apstiprināšanas laikā konfidenciāli norāda līdzekļus, ko izmanto aizsardzībai pret vienkāršu neatļautu izgatavotāja izvēlētā defektu brīdinājuma signāla pārveidošanu.

Šī prasība par aizsardzību ir izpildīta arī tad, ja ir pieejams sekundārs AEBS pareiza ekspluatācijas stāvokļa pārbaudes līdzeklis.

2.   Testa procedūras

2.1.   Testa nosacījumi

2.1.1.   Testu veic uz līdzenas, sausas betona vai asfalta virsmas, kas nodrošina labu saķeri.

2.1.2.   Apkārtējai gaisa temperatūrai jābūt no 0 °C līdz 45 °C.

2.1.3.   Horizontālajam redzamības diapazonam jāļauj novērot mērķi visa testa garumā.

2.1.4.   Testus veic, kad nav vēja, kas varētu ietekmēt rezultātus.

2.2.   Nosacījumi attiecībā uz transportlīdzekli

2.2.1.   Testa svars

Transportlīdzekli testē slodzes apstākļos, par kuriem vienojas izgatavotājs un tehniskais dienests. Kad testa procedūra ir sākusies, nekādas izmaiņas nedrīkst veikt.

2.3.   Testa mērķi

2.3.1.   Testam kā mērķi izmanto parastu liela apjoma sērijā ražotu M1 kategorijas vieglo automobili – AA sedanu –, vai arī tiek izmantots “viegls mērķis”, kas tieši atbilst šādam transportlīdzeklim pēc tā identifikācijas raksturlielumiem, kas piemērojami testējamās AEBS sensoru sistēmai (2).

2.3.2.   Informāciju, kas ļauj mērķi(-us) īpaši identificēt un reproducēt, iekļauj transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijā, kā tas minēts I pielikuma 2. daļas II iedaļas papildinājuma 4.6. punktā.

2.4.   Brīdinājuma un aktivēšanas tests ar stāvošu mērķi

2.4.1.   Pārbaudāmais transportlīdzeklis tuvojas stāvošajam mērķim taisnā līnijā vismaz divas sekundes pirms testa funkcionālās daļas, un pārbaudāmā transportlīdzekļa un mērķa centra līnijas nobīde nav lielāka par 0,5 m.

Testa funkcionālā daļa sākas, kad pārbaudāmais transportlīdzeklis pārvietojas ar ātrumu 80 ± 2 km/h un atrodas vismaz 120 m attālumā no mērķa.

No funkcionālās daļas sākuma līdz sadursmes punktam vadītājs neveic nekādu pārbaudāmā transportlīdzekļa vadības ierīču regulēšanu, izņemot nelielu stūres vadības korekciju, lai neitralizētu sanesi.

2.4.2.   Pielikuma 1.5.1. punktā minēto sadursmes brīdinājuma režīmu darbības laiks atbilst turpmāk norādītajam.

| 2.4.2.1. | Vismaz viens taktilais vai akustiskais režīms jānodrošina ne vēlāk kā vērtībās, kas norādītas: | apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas B slejā |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1.

Vismaz viens taktilais vai akustiskais režīms jānodrošina ne vēlāk kā vērtībās, kas norādītas:

apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas B slejā

| | apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas B slejā |
| --- | --- |

apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas B slejā

Šīs vērtības ir jāsasniedz pirms avārijas bremzēšanas fāzes.

| 2.4.2.2. | Vismaz divi brīdinājuma režīmi jānodrošina ne vēlāk kā vērtībās, kas norādītas: | apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas C slejā |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2.

Vismaz divi brīdinājuma režīmi jānodrošina ne vēlāk kā vērtībās, kas norādītas:

apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas C slejā

| | apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas C slejā |
| --- | --- |

apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas C slejā

Šīs vērtības jāsasniedz pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma.

| 2.4.2.3. | Jebkāds ātruma samazinājums brīdinājuma fāzē nedrīkst pārsniegt vai nu 15 km/h, vai 30 % no pārbaudāmā transportlīdzekļa kopējā ātruma samazinājuma atkarībā no tā, kura vērtība ir augstāka. |
| --- | --- |

2.4.2.3.

Jebkāds ātruma samazinājums brīdinājuma fāzē nedrīkst pārsniegt vai nu 15 km/h, vai 30 % no pārbaudāmā transportlīdzekļa kopējā ātruma samazinājuma atkarībā no tā, kura vērtība ir augstāka.

2.4.3.   Pēc sadursmes brīdinājuma fāzes ir avārijas bremzēšanas fāze.

2.4.4.   Avārijas bremzēšanas fāze nesākas pirms LLS, kas vienāds vai mazāks par 3,0 sekundēm.

Atbilstību pārbauda vai nu ar faktisku mērījumu testa laikā, vai, izmantojot izgatavotāja sniegto dokumentāciju, saskaņā ar vienošanos starp tehnisko dienestu un transportlīdzekļa izgatavotāju.

2.4.5.   Pārbaudāmā transportlīdzekļa kopējam ātruma samazinājumam sadursmes laikā ar stāvošu mērķi jābūt ne mazākam par vērtību, kas norādīta:

| | apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas D slejā |
| --- | --- |

apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas D slejā

| | apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas D slejā |
| --- | --- |

apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas D slejā

2.5.   Brīdinājuma un aktivēšanas tests ar kustīgu mērķi

2.5.1.   Pārbaudāmais transportlīdzeklis un kustīgais mērķis pārvietojas taisnā līnijā tajā pašā virzienā vismaz divas sekundes pirms testa funkcionālās daļas, un centra līnijas nobīde no pārbaudāmā transportlīdzekļa līdz mērķim nav lielāka par 0,5 m.

Testa funkcionālā daļa sākas, kad pārbaudāmais transportlīdzeklis pārvietojas ar ātrumu 80 ± 2 km/h, un kustīgais mērķis – ar ātrumu, kura vērtība norādīta:

| | apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas H slejā |
| --- | --- |

apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas H slejā

| | apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas H sejā |
| --- | --- |

apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas H sejā

Attālumam starp pārbaudāmo transportlīdzekli un kustīgo mērķi jābūt vismaz 120 m.

No testa funkcionālās daļas sākuma līdz brīdim, kad pārbaudāmais transportlīdzeklis sasniedz vienādu ātrumu ar mērķi, vadītājs neveic nekādu pārbaudāmā transportlīdzekļa vadības ierīču regulēšanu, izņemot nelielu stūres korekciju, lai neitralizētu sanesi.

2.5.2.   Pielikuma 1.5.1. punktā minēto sadursmes brīdinājuma režīmu darbības laikam jāatbilst turpmāk norādītajam.

| 2.5.2.1. | Vismaz viens taktilais vai akustiskais brīdinājuma režīms jānodrošina ne vēlāk kā vērtībā, kas norādīta: | apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas E slejā |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1.

Vismaz viens taktilais vai akustiskais brīdinājuma režīms jānodrošina ne vēlāk kā vērtībā, kas norādīta:

apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas E slejā

| | apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas E slejā |
| --- | --- |

apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas E slejā

Šīs vērtības jāsasniedz pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma.

| 2.5.2.2. | Vismaz divi brīdinājuma režīmi jānodrošina ne vēlāk kā vērtībā, kas norādīta: | apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas F slejā |
| --- | --- | --- |

2.5.2.2.

Vismaz divi brīdinājuma režīmi jānodrošina ne vēlāk kā vērtībā, kas norādīta:

apstiprināšanas 1. līmenim: 1. papildinājuma tabulas F slejā

| | apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas F slejā |
| --- | --- |

apstiprināšanas 2. līmenim: 2. papildinājuma tabulas F slejā

Šīs vērtības jāsasniedz pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma.

| 2.5.2.3. | Jebkāds ātruma samazinājums brīdinājuma fāzē nedrīkst pārsniegt vai nu 15 km/h, vai 30 % no pārbaudāmā transportlīdzekļa kopējā ātruma samazinājuma atkarībā no tā, kura vērtība ir augstāka. |
| --- | --- |

2.5.2.3.

Jebkāds ātruma samazinājums brīdinājuma fāzē nedrīkst pārsniegt vai nu 15 km/h, vai 30 % no pārbaudāmā transportlīdzekļa kopējā ātruma samazinājuma atkarībā no tā, kura vērtība ir augstāka.

2.5.3.   Pēc sadursmes brīdinājuma fāzes ir avārijas bremzēšanas fāze, kuras rezultātā pārbaudāmais transportlīdzeklis nesaduras ar kustīgo mērķi.

2.5.4.   Avārijas bremzēšanas fāze nesākas pirms LLS, kas vienāds vai mazāks par 3,0 sekundēm.

Atbilstību pārbauda vai nu ar faktisku mērījumu testa laikā, vai, izmantojot izgatavotāja sniegto dokumentāciju, saskaņā ar vienošanos starp tehnisko dienestu un transportlīdzekļa izgatavotāju.

2.6.   Defektu atklāšanas tests

2.6.1.   Simulē elektrisku defektu, piemēram, atvienojot no strāvas avota jebkuru AEBS sastāvdaļu vai atvienojot jebkuru elektrisko savienojumu starp AEBS sastāvdaļām. Simulējot AEBS defektu, neatvieno 1.5.4. punktā minētā vadītāja brīdinājuma signāla un 1.4. punktā minētā izvēles AEBS manuālās deaktivēšanas slēdža elektriskos savienojumus.

2.6.2.   Pielikuma 1.5.4. punktā minētajam defektu brīdinājuma signālam jāieslēdzas un jāpaliek ieslēgtam ne vēlāk kā 10 sekundes pēc tam, kad transportlīdzeklis ir vadīts ar ātrumu, kas ir lielāks par 15 km/h, un atkārtoti jāieslēdzas uzreiz pēc sekojoša aizdedzes “off” (“izslēgt”) un “on” (“ieslēgt”) cikla, transportlīdzeklim stāvot, un jāpaliek ieslēgtam, kamēr pastāv simulētais defekts.

2.7.   Deaktivēšanas tests

2.7.1.   Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar līdzekļiem AEBS deaktivēšanai, aizdedzes (palaišanas) slēdzi iestata pozīcijā “on” (“ieslēgts”) un deaktivē AEBS. Aktivējas 1.4.2. punktā minētais brīdinājuma signāls. Aizdedzes (palaišanas) slēdzi iestata pozīcijā “off” (“izslēgts”). Vēlreiz iestata aizdedzes (palaišanas) slēdzi pozīcijā “on” (“ieslēgts”) un pārbauda, vai iepriekš aktivētais brīdinājuma signāls nav ieslēdzies no jauna, tādējādi norādot, ka AEBS ir atjaunota atbilstoši 1.4.1. punktā norādītajam. Ja aizdedzes sistēmu aktivē ar “atslēgas” palīdzību, minēto prasību izpilda, neizņemot atslēgu.

2.8.   Kļūdainas reakcijas tests

2.8.1.   Divus stāvošus M1 kategorijas transportlīdzekļus – AA sedanus – novieto šādi:

| a) | lai tie būtu vērsti tajā pašā kustības virzienā kā pārbaudāmais transportlīdzeklis; |
| --- | --- |

a)

lai tie būtu vērsti tajā pašā kustības virzienā kā pārbaudāmais transportlīdzeklis;

| b) | tā, lai attālums starp tiem būtu 4,5 m (3); |
| --- | --- |

b)

tā, lai attālums starp tiem būtu 4,5 m (3);

| c) | tā, lai abu transportlīdzekļu pakaļgals atrastos vienā līmenī. |
| --- | --- |

c)

tā, lai abu transportlīdzekļu pakaļgals atrastos vienā līmenī.

2.8.2.   Pārbaudāmais transportlīdzeklis pārvietojas vismaz 60 m ar nemainīgu ātrumu 50 ± 2 km/h, lai izbrauktu pa vidu starp abiem stāvošajiem transportlīdzekļiem.

Testa laikā nenotiek nekāda pārbaudāmā transportlīdzekļa vadības regulēšana, izņemot nelielas stūres korekcijas, lai neitralizētu sanesi.

2.8.3.   AEBS nedod sadursmes brīdinājumu un neiniciē avārijas bremzēšanas fāzi.

---

(1)  Savienība pievienojās minētajiem ANO EEK noteikumiem ar Padomes Lēmumu 97/836/EK (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

(2)  Tehniskais dienests un transportlīdzekļa izgatavotājs vienojas par vieglā mērķa identificēšanas raksturlielumiem, kas ir līdzvērtīgi M1 kategorijas vieglā automobiļa – AA sedana – raksturlielumiem.

(3)  Atskaites punktu katram stāvošajam transportlīdzeklim attāluma noteikšanai starp abiem stāvošajiem transportlīdzekļiem nosaka saskaņā ar ISO 612-1978.

1. papildinājums

Apstiprināšanas 1. līmenis: brīdinājuma un aktivēšanas testa prasības – labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas vērtības

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Transportlīdzekļa kategorija | Stāvošs mērķis | Kustīgs mērķis |
| Brīdinājuma režīmu darbības laiks | Pārbaudāmā transportlīdzekļa ātruma samazinājums | Brīdinājuma režīmu darbības laiks | Pārbaudāmā transportlīdzekļa ātruma samazinājums | Mērķa ātrums |
| Vismaz 1 taktils vai akustisks | Vismaz 2 | Vismaz 1 taktils vai akustisks | Vismaz 2 |
| (atsauce 2.4.2.1. punkts) | (atsauce 2.4.2.2. punkts) | (atsauce 2.4.5. punkts) | (atsauce 2.5.2.1. punkts) | (atsauce 2.5.2.2. punkts) | (atsauce 2.5.3. punkts) | (atsauce 2.5.1. punkts) |
| M3, N3 un N2 > 8 t (aprīkoti ar pneimatiskām vai pneimohidrauliskām bremžu sistēmām un ar pneimatiskām pakaļējās ass balstiekārtas sistēmām | Ne vēlāk kā 1,4 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma | Ne vēlāk kā 0,8 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma | Ne mazāks par 10 km/h | Ne vēlāk kā 1,4 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma | Ne vēlāk kā 0,8 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma | Pārbaudāmais transportlīdzeklis nesaduras ar kustīgo mērķi | 32 ± 2 km/h |

A

B

C

D

E

F

G

H

Transportlīdzekļa kategorija

Stāvošs mērķis

Kustīgs mērķis

Brīdinājuma režīmu darbības laiks

Pārbaudāmā transportlīdzekļa ātruma samazinājums

Brīdinājuma režīmu darbības laiks

Pārbaudāmā transportlīdzekļa ātruma samazinājums

Mērķa ātrums

Vismaz 1 taktils vai akustisks

Vismaz 2

Vismaz 1 taktils vai akustisks

Vismaz 2

(atsauce 2.4.2.1. punkts)

(atsauce 2.4.2.2. punkts)

(atsauce 2.4.5. punkts)

(atsauce 2.5.2.1. punkts)

(atsauce 2.5.2.2. punkts)

(atsauce 2.5.3. punkts)

(atsauce 2.5.1. punkts)

M3, N3 un N2 > 8 t (aprīkoti ar pneimatiskām vai pneimohidrauliskām bremžu sistēmām un ar pneimatiskām pakaļējās ass balstiekārtas sistēmām

Ne vēlāk kā 1,4 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma

Ne vēlāk kā 0,8 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma

Ne mazāks par 10 km/h

Ne vēlāk kā 1,4 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma

Ne vēlāk kā 0,8 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma

Pārbaudāmais transportlīdzeklis nesaduras ar kustīgo mērķi

32 ± 2 km/h

2. papildinājums

Apstiprināšanas 2. līmenis: brīdinājuma un aktivēšanas testa prasības – labvēlīga un nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas vērtības

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Transportlīdzekļa kategorija | Stāvošs mērķis | Kustīgs mērķis |
| Brīdinājuma režīmu darbības laiks | Pārbaudāmā transportlīdzekļa ātruma samazinājums | Brīdinājuma režīmu darbības laiks | Pārbaudāmā transportlīdzekļa ātruma samazinājums | Mērķa ātrums |
| Vismaz 1 taktils vai akustisks | Vismaz 2 | Vismaz 1 taktils vai akustisks | Vismaz 2 |
| (atsauce 2.4.2.1. punkts) | (atsauce 2.4.2.2. punkts) | (atsauce 2.4.5. punkts) | (atsauce 2.5.2.1. punkts) | (atsauce 2.5.2.2. punkts) | (atsauce 2.5.3. punkts) | (atsauce 2.5.1. punkts) |
| M3, N3 un N2 > 8 t (1) | Ne vēlāk kā 1,4 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma | Ne vēlāk kā 0,8 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma | Ne mazāks par 20 km/h | Ne vēlāk kā 1,4 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma | Ne vēlāk kā 0,8 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma | Pārbaudāmais transportlīdzeklis nesaduras ar kustīgo mērķi | 12 ± 2 km/h |
| N2 ≤ 8 t un M2
   (2) | (3) | (3) | (3) | (3) | (3) | (3) | (3) |

A

B

C

D

E

F

G

H

Transportlīdzekļa kategorija

Stāvošs mērķis

Kustīgs mērķis

Brīdinājuma režīmu darbības laiks

Pārbaudāmā transportlīdzekļa ātruma samazinājums

Brīdinājuma režīmu darbības laiks

Pārbaudāmā transportlīdzekļa ātruma samazinājums

Mērķa ātrums

Vismaz 1 taktils vai akustisks

Vismaz 2

Vismaz 1 taktils vai akustisks

Vismaz 2

(atsauce 2.4.2.1. punkts)

(atsauce 2.4.2.2. punkts)

(atsauce 2.4.5. punkts)

(atsauce 2.5.2.1. punkts)

(atsauce 2.5.2.2. punkts)

(atsauce 2.5.3. punkts)

(atsauce 2.5.1. punkts)

M3, N3 un N2 > 8 t (1)

Ne vēlāk kā 1,4 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma

Ne vēlāk kā 0,8 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma

Ne mazāks par 20 km/h

Ne vēlāk kā 1,4 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma

Ne vēlāk kā 0,8 s pirms avārijas bremzēšanas fāzes sākuma

Pārbaudāmais transportlīdzeklis nesaduras ar kustīgo mērķi

12 ± 2 km/h

N2 ≤ 8 t un M2
   (2)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

---

(1)  Uz M3 kategorijas transportlīdzekļiem ar hidraulisku bremzēšanas sistēmu attiecas otrās rindas prasības.

(2)  Uz transportlīdzekļiem ar pneimatisku bremzēšanas sistēmu attiecas pirmās rindas prasības.

(3)  Vērtības nosakāmas saskaņā ar 5. pantu.

---

III PIELIKUMS

Īpašas prasības, kas piemērojamas transportlīdzekļu komplekso elektronisko vadības sistēmu drošības aspektiem

1.   Vispārīgas prasības

Šajā pielikumā noteiktas īpašas prasības transportlīdzekļu komplekso elektronisko vadības sistēmu dokumentācijai, atteices novēršanas pamatnostādnēm un pārbaudēm attiecībā uz to drošību šīs regulas vajadzībām.

Šā pielikuma noteikumus var piemērot arī elektroniskās(-o) sistēmas(-u) vadītajām funkcijām, kas ir saistītas ar drošību.

Šajā pielikumā nav norādīti transportlīdzekļu komplekso elektronisko vadības sistēmu veiktspējas kritēriji, taču tas attiecas uz metodiku, kāda ir izmantota projektēšanas procesā, un informāciju, kas jāsniedz tehniskajam dienestam tipa apstiprināšanas nolūkā.

Šī informācija parāda, ka transportlīdzekļa kompleksā elektroniskā vadības sistēma gan normālā ekspluatācijas stāvoklī, gan bojātā stāvoklī atbilst visām šajā regulā noteiktajām attiecīgajām veiktspējas prasībām.

2.   Definīcijas

Šajā pielikumā lieto šādas definīcijas:

| 2.1. | “Drošības koncepcija” ir sistēmā, piemēram, elektroniskajos mezglos, paredzēto pasākumu raksturojums, lai nodrošinātu sistēmas veselumu un līdz ar to tās drošu darbību pat elektroiekārtas atteices gadījumā.
  Drošības koncepcijas daļā var būt ietverta iespēja atjaunot daļēju sistēmas darbību vai pat iedarbināt rezerves sistēmu būtiski svarīgu transportlīdzekļa funkciju nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.1.

“Drošības koncepcija” ir sistēmā, piemēram, elektroniskajos mezglos, paredzēto pasākumu raksturojums, lai nodrošinātu sistēmas veselumu un līdz ar to tās drošu darbību pat elektroiekārtas atteices gadījumā.

Drošības koncepcijas daļā var būt ietverta iespēja atjaunot daļēju sistēmas darbību vai pat iedarbināt rezerves sistēmu būtiski svarīgu transportlīdzekļa funkciju nodrošināšanai.

| 2.2. | “Elektroniskā vadības sistēma” ir mezglu kombinācija, kurai paredzēts līdzdarboties minētās transportlīdzekļa vadības funkcijas nodrošināšanā, veicot elektronisku datu apstrādi.
  Šādas sistēmas, ko bieži vada programmatūra, ir izgatavotas no atsevišķām funkcionālām sastāvdaļām, piemēram, devējiem, elektroniskiem vadības mezgliem un izpildmehānismiem, un tās savieno datu pārvades saites. Tajās var būt mehāniski, elektropneimatiski vai elektrohidrauliski elementi. |
| --- | --- |

2.2.

“Elektroniskā vadības sistēma” ir mezglu kombinācija, kurai paredzēts līdzdarboties minētās transportlīdzekļa vadības funkcijas nodrošināšanā, veicot elektronisku datu apstrādi.

Šādas sistēmas, ko bieži vada programmatūra, ir izgatavotas no atsevišķām funkcionālām sastāvdaļām, piemēram, devējiem, elektroniskiem vadības mezgliem un izpildmehānismiem, un tās savieno datu pārvades saites. Tajās var būt mehāniski, elektropneimatiski vai elektrohidrauliski elementi.

| 2.3. | “Kompleksās elektroniskās transportlīdzekļu vadības sistēmas” ir tās elektroniskās vadības sistēmas, uz ko attiecas vadības pakārtotības princips, kurā vadības elementa funkciju var ignorēt augstāka līmeņa elektroniskās vadības sistēmas/funkcijas dēļ. |
| --- | --- |

2.3.

“Kompleksās elektroniskās transportlīdzekļu vadības sistēmas” ir tās elektroniskās vadības sistēmas, uz ko attiecas vadības pakārtotības princips, kurā vadības elementa funkciju var ignorēt augstāka līmeņa elektroniskās vadības sistēmas/funkcijas dēļ.

| 2.4. | “Augstāka līmeņa vadības sistēmas/funkcijas” ir tādas, kurās ir izmantotas papildu datu apstrādes un/vai devēju iespējas, lai mainītu transportlīdzekļa izturēšanos uz ceļa, nosūtot izmaiņu komandas parastajai(-ām) transportlīdzekļa vadības sistēmai(-ām).
  Tas ļauj kompleksajām sistēmām automātiski mainīt to uzdevumus atbilstoši prioritātei, kas atkarīga no konstatētajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

2.4.

“Augstāka līmeņa vadības sistēmas/funkcijas” ir tādas, kurās ir izmantotas papildu datu apstrādes un/vai devēju iespējas, lai mainītu transportlīdzekļa izturēšanos uz ceļa, nosūtot izmaiņu komandas parastajai(-ām) transportlīdzekļa vadības sistēmai(-ām).

Tas ļauj kompleksajām sistēmām automātiski mainīt to uzdevumus atbilstoši prioritātei, kas atkarīga no konstatētajiem apstākļiem.

| 2.5. | “Mezgli” ir mazākais sistēmas sastāvdaļu iedalījums, kas apskatīts šajā pielikumā, jo sastāvdaļu kopums tiks uzskatīts par atsevišķu mezglu identificēšanas, analīzes vai nomaiņas vajadzībām. |
| --- | --- |

2.5.

“Mezgli” ir mazākais sistēmas sastāvdaļu iedalījums, kas apskatīts šajā pielikumā, jo sastāvdaļu kopums tiks uzskatīts par atsevišķu mezglu identificēšanas, analīzes vai nomaiņas vajadzībām.

| 2.6. | “Pārvades saites” ir līdzekļi, ko izmanto, lai starp savstarpēji savienotiem, dažādās vietās esošiem mezgliem nosūtītu signālus, veiktu darbības ar datiem vai pievadītu enerģiju.
  Šis aprīkojums parasti ir elektrisks, taču kāda tā daļa var būt mehāniska, pneimatiska, hidrauliska vai izmantot optiskās tehnoloģijas iespējas. |
| --- | --- |

2.6.

“Pārvades saites” ir līdzekļi, ko izmanto, lai starp savstarpēji savienotiem, dažādās vietās esošiem mezgliem nosūtītu signālus, veiktu darbības ar datiem vai pievadītu enerģiju.

Šis aprīkojums parasti ir elektrisks, taču kāda tā daļa var būt mehāniska, pneimatiska, hidrauliska vai izmantot optiskās tehnoloģijas iespējas.

| 2.7. | “Vadības amplitūda” nozīmē izvades mainīgo, un ar to definē amplitūdu, kurā pastāv iespējamība, ka sistēma uzņemsies vadību. |
| --- | --- |

2.7.

“Vadības amplitūda” nozīmē izvades mainīgo, un ar to definē amplitūdu, kurā pastāv iespējamība, ka sistēma uzņemsies vadību.

| 2.8. | “Funkcionalitātes robeža” definē ārējo fizisko ierobežojošo faktoru robežas, kuru ietvaros sistēma spēj saglabāt vadību. |
| --- | --- |

2.8.

“Funkcionalitātes robeža” definē ārējo fizisko ierobežojošo faktoru robežas, kuru ietvaros sistēma spēj saglabāt vadību.

3.   Dokumentācija

3.1.   Prasības

Izgatavotājs iesniedz dokumentācijas paketi, kurā ir izklāstīta kompleksās elektroniskās transportlīdzekļa vadības sistēmas, kurai tiek piemērots tipa apstiprinājums (turpmāk “sistēma”), vispārīgā uzbūve un līdzekļi, kas to saista ar citām transportlīdzekļa sistēmām vai ar ko tā tieši kontrolē izvades mainīgos.

Ir jāizskaidro “sistēmas” funkcija(-as) un drošības koncepcija, kādu to ir paredzējis izgatavotājs.

Dokumentācija ir īsa, bet sniedz pierādījumus, ka sistēmas projektēšanā un izstrādē visās jomās ir izmantotas speciālas zināšanas un kompetence.

Dokumentācijā ir aprakstīts, kā regulārajās tehniskajās apskatēs var pārbaudīt “sistēmas” pašreizējo darba stāvokli.

3.1.1.   Dokumentāciju sniedz divās daļās:

| a) | apstiprinājumam paredzēto oficiālo dokumentācijas paketi, kurā iekļauti 3. daļā uzskaitītie materiāli (izņemot 3.4.4. punktā minētos), tehniskajam dienestam nodod, iesniedzot tipa apstiprinājuma pieteikumu. Šī pakete tiks uzskatīta par pamata uzziņas līdzekli šā pielikuma 4. punktā izklāstītajā pārbaudes procesā; |
| --- | --- |

a)

apstiprinājumam paredzēto oficiālo dokumentācijas paketi, kurā iekļauti 3. daļā uzskaitītie materiāli (izņemot 3.4.4. punktā minētos), tehniskajam dienestam nodod, iesniedzot tipa apstiprinājuma pieteikumu. Šī pakete tiks uzskatīta par pamata uzziņas līdzekli šā pielikuma 4. punktā izklāstītajā pārbaudes procesā;

| b) | pielikuma 3.4.4. punktā minētos papildu materiālus un analītiskos datus uzglabā izgatavotājs, bet dara pieejamus pārbaudei tipa apstiprināšanas laikā. |
| --- | --- |

b)

pielikuma 3.4.4. punktā minētos papildu materiālus un analītiskos datus uzglabā izgatavotājs, bet dara pieejamus pārbaudei tipa apstiprināšanas laikā.

3.2.   “Sistēmas” funkciju apraksts

Iesniedz aprakstu, kurā vienkārši paskaidrotas visas “sistēmas” vadības funkcijas un mērķu sasniegšanai izmantotās metodes, tajā skaitā pārskatu par vadības īstenošanas mehānismu(-iem).

3.2.1.   Nodrošina visu ievades un ar devējiem nosakāmo mainīgo sarakstu un definē šo mainīgo darbības amplitūdu.

3.2.2.   Nodrošina visu “sistēmas” kontrolēto izvades mainīgo sarakstu, un katrā gadījumā norāda, vai vadība ir tieša vai tiek īstenota ar citas transportlīdzekļa sistēmas starpniecību. Definē katra šāda mainīgā vadības amplitūdu.

3.2.3.   Norāda sistēmas darbības funkcionalitātes robežas, kur tas attiecas uz sistēmas veiktspēju.

3.3.   Sistēmas izkārtojums un shēma

3.3.1.   Detaļu saraksts

Sastāda sarakstu, kurā apkopo visus “sistēmas” mezglus un uzskaita citas transportlīdzekļa sistēmas, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu attiecīgo vadības funkciju.

Nodrošina principiālo shēmu, kurā parādīts šo mezglu kopums, skaidri norādot iekārtu izvietojumu un savstarpējos savienojumus.

3.3.2.   Mezglu funkcijas

Izklāsta katra “sistēmas” mezgla funkciju un norāda signālus, kas to saista ar citiem mezgliem vai citām transportlīdzekļa sistēmām. To var parādīt blokshēmā ar paskaidrojošiem apzīmējumiem vai cita veida shēmā, vai ar aprakstu, kam pievieno šādu shēmu.

3.3.3.   Savstarpējie savienojumi

Savstarpējos savienojumus “sistēmā” elektriskajām pārvades saitēm parāda ar elektroshēmu, optiskajām saitēm ar optisko šķiedru shēmu, pneimatiskajām vai hidrauliskajās pievades iekārtām ar cauruļvadu shēmu, bet mehāniskiem savienojumiem ar vienkāršotu izkārtojuma shēmu.

3.3.4.   Signālu plūsma un prioritātes

Nodrošina nepārprotamu pārvades saišu un mezglu savstarpējo signālu saskaņu.

Multipleksētos datu ceļos vienmēr, kur attiecībā uz šo regulu prioritāte var ietekmēt veiktspēju vai drošību, nosaka signālu prioritāti.

3.3.5.   Mezglu identificēšana

Katrs mezgls ir skaidri un nepārprotami identificējams (piemēram, pēc aparatūras marķējuma un programmatūras satura marķējuma vai izvades), lai nodrošinātu saistību starp aparatūru un attiecīgo dokumentāciju.

Ja vienā mezglā vai vienā datorā ir apvienotas vairākas funkcijas, kas blokshēmā ir attēlotas vairākos blokos saprotamības un izskaidrošanas vienkāršības dēļ, izmanto tikai vienu aparatūru identificējošo marķējumu.

Izgatavotājs, izmantojot šo identifikatoru, apstiprina, ka iesniegtā iekārta atbilst attiecīgajam dokumentam.

| 3.3.5.1. | Identifikators definē aparatūras un programmatūras versiju, un, ja mainās šīs versijas, kas maina arī attiecīgā mezgla funkciju, ciktāl tas skar šo regulu, maina arī identifikatoru. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

Identifikators definē aparatūras un programmatūras versiju, un, ja mainās šīs versijas, kas maina arī attiecīgā mezgla funkciju, ciktāl tas skar šo regulu, maina arī identifikatoru.

3.4.   Izgatavotāja drošības koncepcija

3.4.1.   Izgatavotājs sniedz apliecinājumu, kas apstiprina, ka “sistēmas” mērķu sasniegšanai izvēlētās pamatnostādnes, ja sistēma nav bojāta, neapdraud to sistēmu darbības drošību, uz kurām attiecas šīs regulas prasības.

3.4.2.   Attiecībā uz “sistēmā” izmantoto programmatūru sniedz tās arhitektūras vispārīgu skaidrojumu un norāda izmantotās projektēšanas metodes un rīkus. Izgatavotājs ir gatavs pēc pieprasījuma uzrādīt pierādījumus par līdzekļiem, ar ko ir noteikta sistēmas loģikas realizēšana plānošanas un izstrādes procesā.

3.4.3.   Izgatavotājs sniedz tehniskajām iestādēm skaidrojumu par “sistēmā” iestrādātajiem risinājumiem, kuriem jānodrošina tās droša ekspluatācija, ja sistēma ir bojāta. Iespējamie risinājumi defekta novēršanai “sistēmā” ir, piemēram, šādi:

| a) | darbības atjaunošana, izmantojot daļēju sistēmu; |
| --- | --- |

a)

darbības atjaunošana, izmantojot daļēju sistēmu;

| b) | pārslēgšanās uz atsevišķu rezerves sistēmu; |
| --- | --- |

b)

pārslēgšanās uz atsevišķu rezerves sistēmu;

| c) | augstā līmeņa vadības funkcijas pārtraukšana. |
| --- | --- |

c)

augstā līmeņa vadības funkcijas pārtraukšana.

Atteices gadījumā vadītājs saņem brīdinājumu, piemēram, brīdinājuma signālu vai ziņojumu. Ja vadītājs nedeaktivē sistēmu, piemēram, pagriežot aizdedzes (iedarbināšanas) slēdzi izslēgtā pozīcijā vai izslēdzot konkrēto funkciju, ja šādam nolūkam ir paredzēts īpašs slēdzis, brīdinājums tiek saņemts, kamēr sistēmā ir bojājums.

| 3.4.3.1. | Ja izvēlētais risinājums noteiktos bojājumu apstākļos ieslēdz sistēmu daļējas veiktspējas režīmā, šos apstākļus uzskaita un definē radušos efektivitātes ierobežojumu. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

Ja izvēlētais risinājums noteiktos bojājumu apstākļos ieslēdz sistēmu daļējas veiktspējas režīmā, šos apstākļus uzskaita un definē radušos efektivitātes ierobežojumu.

| 3.4.3.2. | Ja izvēlētais risinājums ieslēdz otru (rezerves) līdzekli, kam jānodrošina transportlīdzekļa vadības sistēmas funkcija, izskaidro pārslēgšanās principus, redundances loģiku un līmeni, un iebūvētos rezerves sistēmas pārbaudīšanas elementus un definē radušos rezerves sistēmas efektivitātes ierobežojumu. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

Ja izvēlētais risinājums ieslēdz otru (rezerves) līdzekli, kam jānodrošina transportlīdzekļa vadības sistēmas funkcija, izskaidro pārslēgšanās principus, redundances loģiku un līmeni, un iebūvētos rezerves sistēmas pārbaudīšanas elementus un definē radušos rezerves sistēmas efektivitātes ierobežojumu.

| 3.4.3.3. | Ja izvēlētais risinājums izslēdz augstākā līmeņa vadības funkciju, visi ar šo funkciju saistītie atbilstošie izvades vadības signāli tiek apslāpēti, lai ierobežotu pārejas traucējumus. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

Ja izvēlētais risinājums izslēdz augstākā līmeņa vadības funkciju, visi ar šo funkciju saistītie atbilstošie izvades vadības signāli tiek apslāpēti, lai ierobežotu pārejas traucējumus.

3.4.4.   Dokumentāciju pamato ar analīzi, kurā vispārīgi parāda, kā sistēma darbosies, ja radīsies kāds no norādītajiem bojājumiem, kas ietekmēs transportlīdzekļa vadības funkcijas veiktspēju vai drošību.

Šīs analīzes pamatā var būt kļūdas režīma un seku analīze (FMEA), kļūdu koka analīze (FTA) vai jebkurš līdzīgs process, kas ir piemērots sistēmas drošības vajadzībām.

Izvēlēto(-ās) analīzes metodi(-es) nosaka un uztur izgatavotājs un dara pieejamu(-as) tehniskajam dienestam pārbaudes veikšanai tipa apstiprināšanas laikā.

| 3.4.4.1. | Šajā dokumentācijā uzskaita novērojamos parametrus, un katram šo noteikumu 3.4.4. punktā definētajam bojājumu veidam norāda vadītājam un/vai apkopes/tehniskās pārbaudes personālam paredzēto brīdinājuma signālu. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

Šajā dokumentācijā uzskaita novērojamos parametrus, un katram šo noteikumu 3.4.4. punktā definētajam bojājumu veidam norāda vadītājam un/vai apkopes/tehniskās pārbaudes personālam paredzēto brīdinājuma signālu.

4.   Pārbaude un tests

4.1.   “Sistēmas” darbības funkcionalitāti atbilstoši 3. punktā paredzētajiem dokumentiem testē šādi:

4.1.1.   “Sistēmas” funkcionalitātes pārbaude

Lai noteiktu normālas ekspluatācijas rādītājus, nebojātas transportlīdzekļa sistēmas veiktspējas pārbaudi veic, salīdzinot ar izgatavotāja pamata standarta specifikāciju, izņemot gadījumos, kad šajā regulā paredzētajā apstiprinājuma procedūrā jāveic cits noteikts veiktspējas tests.

4.1.2.   Pielikuma 3.4. punktā minētās drošības koncepcijas pārbaude

Pēc tipa apstiprinātājas iestādes ieskatiem pārbauda, kā “sistēmas” reakciju ietekmē bojājums jebkurā atsevišķā mezglā, nosūtot atbilstošus izvades signālus elektriskajiem mezgliem vai mehāniskajiem elementiem, lai imitētu mezgla iekšēju kļūdu ietekmi.

Pārbaudes rezultāti atbilst dokumentētajam bojājumu analīzes kopsavilkumam tiktāl, ciktāl tiek apstiprināts, ka vispārējās drošības koncepcijas un izpildes līmenis ir pietiekams.

---

| 21.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 348/2012

(2012. gada 20. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 20. aprīlī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 47,3 |
| TN | 124,7 |
| TR | 108,1 |
| ZZ | 93,4 |
| 0707 00 05 | TR | 139,2 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 93 10 | MA | 91,2 |
| TR | 108,3 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 72,9 |
| MA | 41,2 |
| TN | 54,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 53,4 |
| 0805 50 10 | TR | 58,3 |
| ZZ | 58,3 |
| 0808 10 80 | AR | 88,4 |
| BR | 83,6 |
| CA | 152,1 |
| CL | 99,1 |
| CN | 117,9 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 122,4 |
| US | 164,3 |
| UY | 72,9 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 101,5 |
| 0808 30 90 | AR | 109,5 |
| CL | 133,3 |
| CN | 65,6 |
| US | 107,0 |
| ZA | 125,0 |
| ZZ | 108,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

47,3

TN

124,7

TR

108,1

ZZ

93,4

0707 00 05

TR

139,2

ZZ

139,2

0709 93 10

MA

91,2

TR

108,3

ZZ

99,8

0805 10 20

EG

47,8

IL

72,9

MA

41,2

TN

54,8

TR

50,5

ZZ

53,4

0805 50 10

TR

58,3

ZZ

58,3

0808 10 80

AR

88,4

BR

83,6

CA

152,1

CL

99,1

CN

117,9

MK

29,3

NZ

122,4

US

164,3

UY

72,9

ZA

85,3

ZZ

101,5

0808 30 90

AR

109,5

CL

133,3

CN

65,6

US

107,0

ZA

125,0

ZZ

108,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 21.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 26. marts),

ar ko groza Lēmumu 98/213/EK par būvizstrādājumu atbilstības apliecināšanas procedūru saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/106/EEK 20. panta 2. punktu attiecībā uz iekšējo šķērssienu komplektiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1866)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/201/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/106/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem (1) un jo īpaši tās 13. panta 4. punktu,

apspriedusies ar Būvniecības pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmums 98/213/EK (2) atsaucas tikai uz ražojumiem, kā tie definēti Eiropas tehniskajos apstiprinājumos, bet uz dažiem šiem ražojumiem var attiekties arī saskaņotie Eiropas standarti. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmums 98/213/EK (2) atsaucas tikai uz ražojumiem, kā tie definēti Eiropas tehniskajos apstiprinājumos, bet uz dažiem šiem ražojumiem var attiekties arī saskaņotie Eiropas standarti.

| (2) | Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) šobrīd izstrādā saskaņotus Eiropas standartus atsevišķiem ražojumiem, kuri minēti Lēmumā 98/213/EK. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) šobrīd izstrādā saskaņotus Eiropas standartus atsevišķiem ražojumiem, kuri minēti Lēmumā 98/213/EK.

| (3) | Tādēļ Lēmums 98/213/EK attiecīgi būtu jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Lēmums 98/213/EK attiecīgi būtu jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 98/213/EK groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu 3.a pantu:
  “3.a pants
  Atbilstības apliecināšanas procedūru, kas noteikta IV pielikumā, norāda saskaņoto Eiropas standartu pilnvarojumos.”; |
| --- | --- |

1)

iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

Atbilstības apliecināšanas procedūru, kas noteikta IV pielikumā, norāda saskaņoto Eiropas standartu pilnvarojumos.”;

| 2) | pievieno IV pielikumu, kura teksts ir iekļauts šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

2)

pievieno IV pielikumu, kura teksts ir iekļauts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 26. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV L 40, 11.2.1989., 12. lpp.

1

(2)  OV L 80, 18.3.1998., 41. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

RAŽOJUMU GRUPA

ĢIPŠA PLĀTŅU ŠĶĒRSSIENU KOMPLEKTI (1/2)

Atbilstības apliecināšanas sistēmas

Attiecībā uz turpmāk norādīto(-ajiem) ražojumu(-iem) un paredzēto(-ajiem) lietojumu(-iem) Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) attiecīgajos saskaņotajos Eiropas standartos jāprecizē šāda atbilstības apliecināšanas sistēma:

| Ražojums(-i) | Paredzētais(-ie) lietojums(-i) | Pakāpe(-es) vai klase(-es) | Atbilstības apliecināšanas sistēma(-as) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iekšējo šķērssienu komplekti/sistēmas | Visi lietojumi, uz kuriem neattiecas ugunsreakcijas noteikumi | jebkura | 3 |
| 3. sistēma: | sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas ii) punktu, otrā iespēja. |

Ražojums(-i)

Paredzētais(-ie) lietojums(-i)

Pakāpe(-es) vai klase(-es)

Atbilstības apliecināšanas sistēma(-as)

Iekšējo šķērssienu komplekti/sistēmas

Visi lietojumi, uz kuriem neattiecas ugunsreakcijas noteikumi

jebkura

3

3. sistēma:

sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas ii) punktu, otrā iespēja.

Sistēmas specifikācijai jābūt tādai, lai to varētu īstenot pat tad, ja nav jānosaka kāds efektivitātes rādītājs tāpēc, ka vismaz vienai dalībvalstij nav tiesisko prasību attiecībā uz minēto rādītāju (skatīt Direktīvas 89/106/EEK 2. panta 1. punktu un attiecīgajā gadījumā skaidrojošo dokumentu 1.2.3. noteikumu). Minētajos gadījumos šāda rādītāja pārbaudi nedrīkst piemērot izgatavotājam, ja tas šajā ziņā nevēlas ražojuma rādītāju uzrādīt.

RAŽOJUMU GRUPA

ĢIPŠA PLĀTŅU ŠĶĒRSSIENU KOMPLEKTI (2/2)

Atbilstības apliecināšanas sistēmas

Attiecībā uz turpmāk norādīto(-ajiem) ražojumu(-iem) un paredzēto(-ajiem) lietojumu(-iem) CEN attiecīgajos saskaņotajos Eiropas standartos jāprecizē šāda(-as) atbilstības apliecināšanas sistēma(-as):

| Ražojums(-i) | Paredzētais(-ie) lietojums(-i) | Pakāpe(-es) vai klase(-es)
  (ugunsreakcija) | Atbilstības apliecināšanas sistēma(-as) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iekšējo šķērssienu komplekti/sistēmas | Lietojumi, uz kuriem attiecina ugunsreakcijas noteikumus | A1 (1), A2 (1), B (1), C (1) | 1 |
| A1 (2), A2 (2), B (2), C (2), D, E | 3 |
| (A1 līdz E) (3), F | 4 |
| 1. sistēma: | sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas i) punktu, neveicot paraugu kontroltestēšanu. |

Ražojums(-i)

Paredzētais(-ie) lietojums(-i)

Pakāpe(-es) vai klase(-es)

(ugunsreakcija)

Atbilstības apliecināšanas sistēma(-as)

Iekšējo šķērssienu komplekti/sistēmas

Lietojumi, uz kuriem attiecina ugunsreakcijas noteikumus

A1 (1), A2 (1), B (1), C (1)

1

A1 (2), A2 (2), B (2), C (2), D, E

3

(A1 līdz E) (3), F

4

1. sistēma:

sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas i) punktu, neveicot paraugu kontroltestēšanu.

| 3. sistēma: | sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas ii) punktu, otrā iespēja. |
| --- | --- |

3. sistēma:

sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas ii) punktu, otrā iespēja.

| 4. sistēma: | sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas ii) punktu, trešā iespēja. |
| --- | --- |

4. sistēma:

sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas ii) punktu, trešā iespēja.

Sistēmas specifikācijai jābūt tādai, lai to varētu īstenot pat tad, ja nav jānosaka kāds efektivitātes rādītājs tāpēc, ka vismaz vienai dalībvalstij nav tiesisko prasību attiecībā uz minēto rādītāju (skatīt Direktīvas 89/106/EEK 2. panta 1. punktu un attiecīgajā gadījumā skaidrojošo dokumentu 1.2.3. noteikumu). Minētajos gadījumos šāda rādītāja pārbaudi nedrīkst piemērot izgatavotājam, ja tas šajā ziņā nevēlas ražojuma rādītāju uzrādīt.”

---

(1)  Ražojumi vai materiāli, kuriem ražošanas procesa skaidri nosakāmā posmā uzlabo ugunsreakcijas klasifikāciju (piemēram, pievienojot liesmas slāpētājus vai samazinot organisko materiālu daudzumu).

1

(2)  Ražojumi vai materiāli, uz kuriem neattiecas zemsvītras piezīme ().

2

(3)  Ražojumi vai materiāli, kuru ugunsreakcija nav jāpārbauda (piemēram, A1 klases ražojumi vai materiāli, kā paredzēts Komisijas Lēmumā 96/603/EK (OV L 267, 19.10.1996., 23. lpp.)).

---

| 21.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 29. marts),

ar ko groza Lēmumu 1999/94/EK par būvizstrādājumu atbilstības apliecināšanas procedūru saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/106/EEK 20. panta 2. punktu attiecībā uz gataviem parastā/vieglā/autoklavētā gāzbetona izstrādājumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1977)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/202/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/106/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem (1) un jo īpaši tās 13. panta 4. punkta a) apakšpunktu,

apspriedusies ar Būvniecības pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisija 1999. gada 25. janvārī pieņēma Lēmumu 1999/94/EK par būvizstrādājumu atbilstības apliecināšanas procedūru saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/106/EEK 20. panta 2. punktu attiecībā uz gataviem parastā/vieglā/autoklavētā gāzbetona izstrādājumiem (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 1999. gada 25. janvārī pieņēma Lēmumu 1999/94/EK par būvizstrādājumu atbilstības apliecināšanas procedūru saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/106/EEK 20. panta 2. punktu attiecībā uz gataviem parastā/vieglā/autoklavētā gāzbetona izstrādājumiem (2).

| (2) | Lēmuma 1999/94/EK III pielikums ir jāgroza, lai siju/bloku pārsegumu daļu un organiskos materiālus saturošu elementu atbilstības apliecināšanas sistēmu pielāgotu tehnikas attīstībai, lai ņemtu vērā lietojumus, uz kuriem attiecas ugunsreakcijas noteikumi, jo atkarībā no ražošanā izmantotajiem procesiem un materiāliem būtu jānodrošina atšķirīgs trešo personu iejaukšanās līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 1999/94/EK III pielikums ir jāgroza, lai siju/bloku pārsegumu daļu un organiskos materiālus saturošu elementu atbilstības apliecināšanas sistēmu pielāgotu tehnikas attīstībai, lai ņemtu vērā lietojumus, uz kuriem attiecas ugunsreakcijas noteikumi, jo atkarībā no ražošanā izmantotajiem procesiem un materiāliem būtu jānodrošina atšķirīgs trešo personu iejaukšanās līmenis.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 1999/94/EK, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 1999/94/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/94/EK III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 29. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV L 40, 11.2.1989., 12. lpp.

1

(2)  OV L 29, 3.2.1999., 55. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 1999/94/EK III pielikumā pievieno šādu tekstu:

“RAŽOJUMU GRUPA

SIJU/BLOKU PĀRSEGUMU DAĻAS UN ORGANISKOS MATERIĀLUS SATUROŠI ELEMENTI

Atbilstības apliecināšanas sistēmas

Attiecībā uz turpmāk norādītajiem ražojumiem un paredzēto lietojumu Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) attiecīgajos saskaņotajos Eiropas standartos jāprecizē šāda atbilstības apliecināšanas sistēma:

| Ražojums(-i) | Paredzētais(-ie) lietojums(-i) | Pakāpe(-es) vai klase(-es)
  (Ugunsreakcija) | Atbilstības Apliecināšanas sistēma(-as) |
| --- | --- | --- | --- |
| Siju/bloku pārsegumu daļas un organiskos materiālus saturoši elementi | Lietojumi, uz kuriem attiecas ugunsreakcijas noteikumi | (A1, A2, B, C) (1) | 1 |
| (A1, A2, B, C) (2), D, E | 3 |
| (A1 līdz E) (3), F | 4 |
| Sistēma 1: | sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas i) punktu, neveicot paraugu kontroltestēšanu. |

Ražojums(-i)

Paredzētais(-ie) lietojums(-i)

Pakāpe(-es) vai klase(-es)

(Ugunsreakcija)

Atbilstības Apliecināšanas sistēma(-as)

Siju/bloku pārsegumu daļas un organiskos materiālus saturoši elementi

Lietojumi, uz kuriem attiecas ugunsreakcijas noteikumi

(A1, A2, B, C) (1)

1

(A1, A2, B, C) (2), D, E

3

(A1 līdz E) (3), F

4

Sistēma 1:

sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas i) punktu, neveicot paraugu kontroltestēšanu.

| Sistēma 3: | sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas ii) punktu, otrā iespēja. |
| --- | --- |

Sistēma 3:

sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas ii) punktu, otrā iespēja.

| Sistēma 4: | sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas ii) punktu, trešā iespēja. |
| --- | --- |

Sistēma 4:

sk. Direktīvas 89/106/EEK III pielikuma 2. iedaļas ii) punktu, trešā iespēja.

Sistēmas specifikācijai jābūt tādai, lai to varētu īstenot pat tad, ja nav jānosaka kāds efektivitātes rādītājs tāpēc, ka vismaz vienai dalībvalstij nav tiesisko prasību attiecībā uz minēto rādītāju(skatīt Direktīvas 89/106/EEK 2. panta 1. punktu un attiecīgajā gadījumā skaidrojošo dokumentu 1.2.3. noteikumu). Minētajos gadījumos šāda rādītāja pārbaudi nedrīkst piemērot izgatavotājam, ja tas šajā ziņā nevēlas ražojuma rādītāju uzrādīt.”

---

(1)  Ražojumi vai materiāli, kuriem ražošanas procesa skaidri nosakāmā posmā uzlabo ugunsreakcijas klasifikāciju (piemēram, pievienojot liesmas slāpētājus vai samazinot organisko materiālu daudzumu).

1

(2)  Ražojumi vai materiāli, uz kuriem neattiecas zemsvītras piezīme ().

2

(3)  Ražojumi vai materiāli, kuru ugunsreakcija nav jāpārbauda (piemēram, A1 klases ražojumi vai materiāli, kā paredzēts Komisijas Lēmumā 96/603/EK (OV L 267, 19.10.1996., 23. lpp.)).

---

| 21.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. aprīlis),

ar ko groza I pielikumu Lēmumam 2006/766/EK attiecībā uz ierakstu par Čīli to trešo valstu sarakstā, no kurām ir atļauts importēt dzīvas, saldētas vai apstrādātas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus un jūras gliemežus, kas paredzēti lietošanai pārtikā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2446)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/203/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 854/2004 ir paredzēts, ka dzīvnieku izcelsmes produktus importē tikai no tādas trešās valsts vai trešās valsts daļas, kas iekļauta sarakstā, kurš izveidots saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 854/2004 ir paredzēts, ka dzīvnieku izcelsmes produktus importē tikai no tādas trešās valsts vai trešās valsts daļas, kas iekļauta sarakstā, kurš izveidots saskaņā ar minēto regulu.

| (2) | Tāpat Regulā (EK) Nr. 854/2004 paredzēts, ka, izveidojot un aktualizējot šādus sarakstus, ir jāņem vērā Savienības veiktās kontroles trešās valstīs un trešo valstu kompetento iestāžu sniegtās garantijas attiecībā uz atbilstību vai līdzvērtību Savienības dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības noteikumiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (2). |
| --- | --- |

(2)

Tāpat Regulā (EK) Nr. 854/2004 paredzēts, ka, izveidojot un aktualizējot šādus sarakstus, ir jāņem vērā Savienības veiktās kontroles trešās valstīs un trešo valstu kompetento iestāžu sniegtās garantijas attiecībā uz atbilstību vai līdzvērtību Savienības dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības noteikumiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (2).

| (3) | Komisijas 2006. gada 6. novembra Lēmumā 2006/766/EK, ar ko izveido to trešo valstu un teritoriju sarakstus, no kurām ir atļauts ievest gliemenes, adatādaiņus, tunikātus, jūras gliemežus un zvejniecības produktus (3), ir iekļauts to trešo valstu saraksts, kuras atbilst Regulā (EK) Nr. 854/2004 noteiktajiem kritērijiem un tādējādi var garantēt, ka minēto produktu eksports uz Savienību atbilst Savienības tiesību aktos paredzētajiem sanitārajiem nosacījumiem par patērētāju veselības aizsardzību. Proti, minētā lēmuma I pielikumā ir to trešo valstu saraksts, no kurām ir atļauts importēt dzīvas, saldētas vai apstrādātas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus un jūras gliemežus, kas paredzēti lietošanai pārtikā. Turklāt minētajā sarakstā ir norādīti ierobežojumi šādam importam no dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2006. gada 6. novembra Lēmumā 2006/766/EK, ar ko izveido to trešo valstu un teritoriju sarakstus, no kurām ir atļauts ievest gliemenes, adatādaiņus, tunikātus, jūras gliemežus un zvejniecības produktus (3), ir iekļauts to trešo valstu saraksts, kuras atbilst Regulā (EK) Nr. 854/2004 noteiktajiem kritērijiem un tādējādi var garantēt, ka minēto produktu eksports uz Savienību atbilst Savienības tiesību aktos paredzētajiem sanitārajiem nosacījumiem par patērētāju veselības aizsardzību. Proti, minētā lēmuma I pielikumā ir to trešo valstu saraksts, no kurām ir atļauts importēt dzīvas, saldētas vai apstrādātas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus un jūras gliemežus, kas paredzēti lietošanai pārtikā. Turklāt minētajā sarakstā ir norādīti ierobežojumi šādam importam no dažām trešām valstīm.

| (4) | Lēmuma 2006/766/EK I pielikumā Čīle šobrīd ir iekļauta kā trešā valsts, no kuras ir atļauts lietošanai pārtikā paredzētu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu imports, tomēr tas attiecas tikai uz saldētām vai apstrādātām gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem un jūras gliemežiem, kā arī noteiktām atdzesētām un ķidātām Pectinidae dzimtas gliemenēm. |
| --- | --- |

(4)

Lēmuma 2006/766/EK I pielikumā Čīle šobrīd ir iekļauta kā trešā valsts, no kuras ir atļauts lietošanai pārtikā paredzētu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu imports, tomēr tas attiecas tikai uz saldētām vai apstrādātām gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem un jūras gliemežiem, kā arī noteiktām atdzesētām un ķidātām Pectinidae dzimtas gliemenēm.

| (5) | Komisija no 2010. gada 26. aprīļa līdz 2010. gada 6. maijam veica pārbaudi Čīlē, lai novērtētu kontroles sistēmas, ar kurām reglamentē eksportam uz Savienību paredzētu gliemeņu ražošanu. Pārbaudes rezultāti un Čīles kompetentās iestādes sniegtās garantijas liecina, ka nosacījumi, kurus minētajā trešā valstī piemēro eksportam uz Savienību paredzētām dzīvām gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem un jūras gliemežiem, ir līdzvērtīgi nosacījumiem, kas paredzēti attiecīgajos Savienības tiesību aktos. Tāpēc vairs nebūtu jāpiemēro ierobežojumi gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu importam no Čīles Savienībā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija no 2010. gada 26. aprīļa līdz 2010. gada 6. maijam veica pārbaudi Čīlē, lai novērtētu kontroles sistēmas, ar kurām reglamentē eksportam uz Savienību paredzētu gliemeņu ražošanu. Pārbaudes rezultāti un Čīles kompetentās iestādes sniegtās garantijas liecina, ka nosacījumi, kurus minētajā trešā valstī piemēro eksportam uz Savienību paredzētām dzīvām gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem un jūras gliemežiem, ir līdzvērtīgi nosacījumiem, kas paredzēti attiecīgajos Savienības tiesību aktos. Tāpēc vairs nebūtu jāpiemēro ierobežojumi gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu importam no Čīles Savienībā.

| (6) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/766/EK. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/766/EK.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/766/EK I pielikumā ierakstu par Čīli aizstāj ar šādu:

| “CL | ČĪLE” | |
| --- | --- | --- |

“CL

ČĪLE”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 19. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

1

(2)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 320, 18.11.2006., 53. lpp.

3

---

| 21.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. aprīlis),

ar ko groza Lēmuma 2003/467/EK pielikumus attiecībā uz Latvijas pasludināšanu par oficiāli no brucelozes brīvu dalībvalsti un dažu Itālijas, Polijas un Portugāles reģionu pasludināšanu par oficiāli no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes brīviem reģioniem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2451)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/204/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās A pielikuma I daļas 4. punktu, A pielikuma II daļas 7. punktu un D pielikuma I daļas E punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 64/432/EEK attiecas uz liellopu un cūku tirdzniecību Savienībā. Tajā ir paredzēti nosacījumi, ar kādiem dalībvalsti vai dalībvalsts reģionu attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem var atzīt par oficiāli brīvu no tuberkulozes, oficiāli brīvu no brucelozes un oficiāli brīvu no govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 64/432/EEK attiecas uz liellopu un cūku tirdzniecību Savienībā. Tajā ir paredzēti nosacījumi, ar kādiem dalībvalsti vai dalībvalsts reģionu attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem var atzīt par oficiāli brīvu no tuberkulozes, oficiāli brīvu no brucelozes un oficiāli brīvu no govju enzootiskās leikozes.

| (2) | Pielikumos Komisijas 2003. gada 23. jūnija Lēmumam 2003/467/EK, ar ko nosaka no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvu statusu dažām dalībvalstīm un dalībvalstu reģioniem attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem (2), uzskaitītas tās dalībvalstis un to reģioni, kas ir atzīti attiecīgi par oficiāli brīviem no tuberkulozes, oficiāli brīviem no brucelozes un oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(2)

Pielikumos Komisijas 2003. gada 23. jūnija Lēmumam 2003/467/EK, ar ko nosaka no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvu statusu dažām dalībvalstīm un dalībvalstu reģioniem attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem (2), uzskaitītas tās dalībvalstis un to reģioni, kas ir atzīti attiecīgi par oficiāli brīviem no tuberkulozes, oficiāli brīviem no brucelozes un oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes.

| (3) | Itālija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina Itālijas Pjemontas reģiona Asti un Bjellas provinču atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas jāizpilda, lai tās atzītu par oficiāli brīvām no tuberkulozes. |
| --- | --- |

(3)

Itālija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina Itālijas Pjemontas reģiona Asti un Bjellas provinču atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas jāizpilda, lai tās atzītu par oficiāli brīvām no tuberkulozes.

| (4) | Turklāt Lēmuma 2003/467/EK I pielikuma 2. nodaļā Askoli Pičēno province jau ir norādīta kā Itālijas reģions, kas oficiāli brīvs no tuberkulozes. Tomēr Itālijas administratīvajā sadalījumā Markes reģiona Askoli Pičēno province ir sadalīta divās atsevišķās provincēs: Askoli Pičēno un Fermo. Tādēļ Lēmuma 2003/467/EK I pielikuma 2. nodaļā sniegtā saraksta ieraksti par Itāliju būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt Lēmuma 2003/467/EK I pielikuma 2. nodaļā Askoli Pičēno province jau ir norādīta kā Itālijas reģions, kas oficiāli brīvs no tuberkulozes. Tomēr Itālijas administratīvajā sadalījumā Markes reģiona Askoli Pičēno province ir sadalīta divās atsevišķās provincēs: Askoli Pičēno un Fermo. Tādēļ Lēmuma 2003/467/EK I pielikuma 2. nodaļā sniegtā saraksta ieraksti par Itāliju būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Portugāle ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina visu administratīvo apgabalu (distritos), kuri atrodas augstākajā administratīvajā vienībā (região) Algarve, atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas jāizpilda, lai tos atzītu par oficiāli brīviem no tuberkulozes. |
| --- | --- |

(5)

Portugāle ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina visu administratīvo apgabalu (distritos), kuri atrodas augstākajā administratīvajā vienībā (região) Algarve, atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas jāizpilda, lai tos atzītu par oficiāli brīviem no tuberkulozes.

| (6) | Pēc Itālijas un Portugāles iesniegto dokumentu izvērtēšanas Itālijas Pjemontas reģiona Asti un Bjellas provinces un visi Portugāles augstākās administratīvās vienības (região) Algarves administratīvie reģioni (distritos) būtu jāpasludina attiecīgi par Itālijas un Portugāles reģioniem, kas oficiāli brīvi no tuberkulozes. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Itālijas un Portugāles iesniegto dokumentu izvērtēšanas Itālijas Pjemontas reģiona Asti un Bjellas provinces un visi Portugāles augstākās administratīvās vienības (região) Algarves administratīvie reģioni (distritos) būtu jāpasludina attiecīgi par Itālijas un Portugāles reģioniem, kas oficiāli brīvi no tuberkulozes.

| (7) | Itālija arī ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina visu Itālijas Valle d’Aostas reģiona provinču atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas jāizpilda, lai tās atzītu par oficiāli brīvām no brucelozes. |
| --- | --- |

(7)

Itālija arī ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina visu Itālijas Valle d’Aostas reģiona provinču atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas jāizpilda, lai tās atzītu par oficiāli brīvām no brucelozes.

| (8) | Latvija arī ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina visas tās teritorijas atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas jāizpilda, lai to atzītu par oficiāli brīvu no brucelozes. |
| --- | --- |

(8)

Latvija arī ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina visas tās teritorijas atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas jāizpilda, lai to atzītu par oficiāli brīvu no brucelozes.

| (9) | Portugāle arī ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina visu augstākajā administratīvajā vienībā (região) Algarve ietilpstošo administratīvo apgabalu (distritos) atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas jāizpilda, lai tos atzītu par oficiāli brīviem no brucelozes. |
| --- | --- |

(9)

Portugāle arī ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina visu augstākajā administratīvajā vienībā (região) Algarve ietilpstošo administratīvo apgabalu (distritos) atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas jāizpilda, lai tos atzītu par oficiāli brīviem no brucelozes.

| (10) | Pēc Itālijas, Latvijas un Portugāles iesniegto dokumentu izvērtēšanas Latvija būtu jāpasludina par dalībvalsti, kas oficiāli brīva no brucelozes, un visas Itālijas Valle d’Aostas reģiona provinces un visi Algarves augstākās administratīvās vienības (região) administratīvie reģioni (distritos) būtu jāpasludina attiecīgi par Itālijas un Portugāles reģioniem, kas oficiāli brīvi no tuberkulozes. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Itālijas, Latvijas un Portugāles iesniegto dokumentu izvērtēšanas Latvija būtu jāpasludina par dalībvalsti, kas oficiāli brīva no brucelozes, un visas Itālijas Valle d’Aostas reģiona provinces un visi Algarves augstākās administratīvās vienības (região) administratīvie reģioni (distritos) būtu jāpasludina attiecīgi par Itālijas un Portugāles reģioniem, kas oficiāli brīvi no tuberkulozes.

| (11) | Itālija, Polija un Portugāle ir iesniegušas Komisijai dokumentus, kas apliecina Itālijas Sicīlijas reģiona Katānijas, Ennas, Palermo un Raguzas provinču, Polijas Kujāvijas-Pomožes, Pomožes, Varmijas-Mazūrijas un Lielpolijas augstākajās administratīvajās vienībās (vojevodistēs) ietilpstošo deviņpadsmit administratīvo reģionu (powiaty) un Portugāles Centra un Lisabonas un Težu ielejas augstākajās administratīvajās vienībās (regiões) ietilpstošo visu administratīvo reģionu (distritos) un Ziemeļportugāles augstākajā administratīvajā vienībā (região) ietilpstošu četru administratīvo reģionu (distritos) atbilstību nosacījumiem, kas attiecībā uz statusu “brīvs no govju enzootiskās leikozes” noteikti Direktīvā 64/432/EEK. |
| --- | --- |

(11)

Itālija, Polija un Portugāle ir iesniegušas Komisijai dokumentus, kas apliecina Itālijas Sicīlijas reģiona Katānijas, Ennas, Palermo un Raguzas provinču, Polijas Kujāvijas-Pomožes, Pomožes, Varmijas-Mazūrijas un Lielpolijas augstākajās administratīvajās vienībās (vojevodistēs) ietilpstošo deviņpadsmit administratīvo reģionu (powiaty) un Portugāles Centra un Lisabonas un Težu ielejas augstākajās administratīvajās vienībās (regiões) ietilpstošo visu administratīvo reģionu (distritos) un Ziemeļportugāles augstākajā administratīvajā vienībā (região) ietilpstošu četru administratīvo reģionu (distritos) atbilstību nosacījumiem, kas attiecībā uz statusu “brīvs no govju enzootiskās leikozes” noteikti Direktīvā 64/432/EEK.

| (12) | Pēc Itālijas, Polijas un Portugāles Komisijai iesniegto dokumentu izvērtēšanas Itālijas Sicīlijas reģiona Katānijas, Ennas, Palermo un Raguzas provinces, Polijas Kujāvijas-Pomožes, Pomožes, Varmijas-Mazūrijas un Lielpolijas augstākajās administratīvajās vienībās (vojevodistēs) ietilpstošie deviņpadsmit administratīvie reģioni (powiaty), visi Portugāles Centra un Lisabonas un Težu ielejas augstākajās administratīvajās vienībās (regiões) ietilpstošie administratīvie reģioni (distritos) un Ziemeļportugāles augstākajā administratīvajā vienībā (região) ietilpstoši četri administratīvie reģioni (distritos) būtu jāpasludina attiecīgi par Itālijas, Polijas un Portugāles reģioniem, kas oficiāli brīvi no govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(12)

Pēc Itālijas, Polijas un Portugāles Komisijai iesniegto dokumentu izvērtēšanas Itālijas Sicīlijas reģiona Katānijas, Ennas, Palermo un Raguzas provinces, Polijas Kujāvijas-Pomožes, Pomožes, Varmijas-Mazūrijas un Lielpolijas augstākajās administratīvajās vienībās (vojevodistēs) ietilpstošie deviņpadsmit administratīvie reģioni (powiaty), visi Portugāles Centra un Lisabonas un Težu ielejas augstākajās administratīvajās vienībās (regiões) ietilpstošie administratīvie reģioni (distritos) un Ziemeļportugāles augstākajā administratīvajā vienībā (região) ietilpstoši četri administratīvie reģioni (distritos) būtu jāpasludina attiecīgi par Itālijas, Polijas un Portugāles reģioniem, kas oficiāli brīvi no govju enzootiskās leikozes.

| (13) | Tāpēc Lēmuma 2003/467/EK pielikumi būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Lēmuma 2003/467/EK pielikumi būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2003/467/EK pielikumus groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 19. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

1

(2)  OV L 156, 25.6.2003., 74. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2003/467/EK pielikumus groza šādi:

| 1) | lēmuma I pielikuma 2. nodaļu aizstāj ar šādu: | Itālijā:






  — | Abruco reģions: Peskāras province, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

lēmuma I pielikuma 2. nodaļu aizstāj ar šādu:

Itālijā:

—

Abruco reģions: Peskāras province,

| — | Bolcāno province, |
| --- | --- |

—

Bolcāno province,

| — | Emīlijas-Romanjas reģions, |
| --- | --- |

—

Emīlijas-Romanjas reģions,

| — | Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions, |
| --- | --- |

—

Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions,

| — | Lacio reģions: Rieti, Viterbo province, |
| --- | --- |

—

Lacio reģions: Rieti, Viterbo province,

| — | Lombardijas reģions, |
| --- | --- |

—

Lombardijas reģions,

| — | Markes reģions: Askoli Pičēno, Fermo province, |
| --- | --- |

—

Markes reģions: Askoli Pičēno, Fermo province,

| — | Pjemontas reģions: Asti, Bjellas, Novaras, Verbanjas, Verčelli province, |
| --- | --- |

—

Pjemontas reģions: Asti, Bjellas, Novaras, Verbanjas, Verčelli province,

| — | Sardīnijas reģions: Kaljāri, Medio Kampidāno, Oljastras, Olbijas-Tempio un Oristāno province, |
| --- | --- |

—

Sardīnijas reģions: Kaljāri, Medio Kampidāno, Oljastras, Olbijas-Tempio un Oristāno province,

| — | Toskānas reģions, |
| --- | --- |

—

Toskānas reģions,

| — | Trento province, |
| --- | --- |

—

Trento province,

| — | Venēcijas reģions. |
| --- | --- |

—

Venēcijas reģions.

| | Portugālē:






  — | Região Algarve: visi distritos. |
| --- | --- | --- |

Portugālē:

—

Região Algarve: visi distritos.

| | Apvienotajā Karalistē:






  — | Lielbritānijā: Skotija.”; |
| --- | --- | --- |

Apvienotajā Karalistē:

—

Lielbritānijā: Skotija.”;

| 2) | lēmuma II pielikumu aizstāj ar šādu:

  “II PIELIKUMS

  1.   NODAĻA


  No brucelozes oficiāli brīvas dalībvalstis








  ISO kods | Dalībvalsts |
| --- | --- | --- |
| BE | Beļģija |
| CZ | Čehijas Republika |
| DK | Dānija |
| DE | Vācija |
| EE | Igaunija |
| IE | Īrija |
| FR | Francija |
| LV | Latvija |
| LU | Luksemburga |
| NL | Nīderlande |
| AT | Austrija |
| PL | Polija |
| SI | Slovēnija |
| SK | Slovākija |
| FI | Somija |
| SE | Zviedrija |

2)

lēmuma II pielikumu aizstāj ar šādu:

“II PIELIKUMS

1.   NODAĻA

No brucelozes oficiāli brīvas dalībvalstis

ISO kods

Dalībvalsts

BE

Beļģija

CZ

Čehijas Republika

DK

Dānija

DE

Vācija

EE

Igaunija

IE

Īrija

FR

Francija

LV

Latvija

LU

Luksemburga

NL

Nīderlande

AT

Austrija

PL

Polija

SI

Slovēnija

SK

Slovākija

FI

Somija

SE

Zviedrija

2.   NODAĻA

No brucelozes oficiāli brīvi dalībvalstu reģioni

| | Itālijā:






  — | Abruco reģions: Peskāras province, |
| --- | --- | --- |

Itālijā:

—

Abruco reģions: Peskāras province,

| — | Bolcāno province, |
| --- | --- |

—

Bolcāno province,

| — | Emīlijas-Romanjas reģions, |
| --- | --- |

—

Emīlijas-Romanjas reģions,

| — | Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions, |
| --- | --- |

—

Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions,

| — | Lacio reģions: Frozinones, Latīnas, Rieti, Viterbo province, |
| --- | --- |

—

Lacio reģions: Frozinones, Latīnas, Rieti, Viterbo province,

| — | Ligūrijas reģions: Impērijas, Savonas province, |
| --- | --- |

—

Ligūrijas reģions: Impērijas, Savonas province,

| — | Lombardijas reģions, |
| --- | --- |

—

Lombardijas reģions,

| — | Markes reģions, |
| --- | --- |

—

Markes reģions,

| — | Molizes reģions: Kampobaso province, |
| --- | --- |

—

Molizes reģions: Kampobaso province,

| — | Pjemontas reģions, |
| --- | --- |

—

Pjemontas reģions,

| — | Apūlijas reģions: Brindizi province, |
| --- | --- |

—

Apūlijas reģions: Brindizi province,

| — | Sardīnijas reģions, |
| --- | --- |

—

Sardīnijas reģions,

| — | Toskānas reģions, |
| --- | --- |

—

Toskānas reģions,

| — | Trento province, |
| --- | --- |

—

Trento province,

| — | Umbrijas reģions, |
| --- | --- |

—

Umbrijas reģions,

| — | Valle d’Aostas reģions, |
| --- | --- |

—

Valle d’Aostas reģions,

| — | Venēcijas reģions. |
| --- | --- |

—

Venēcijas reģions.

| | Portugālē:






  — | Região Algarve: visi distritos, |
| --- | --- | --- |

Portugālē:

—

Região Algarve: visi distritos,

| — | Região Autónoma dos Açores: Korvu, Fajalas, Florešas, Grasjosas, Piku, Santamarijas sala. |
| --- | --- |

—

Região Autónoma dos Açores: Korvu, Fajalas, Florešas, Grasjosas, Piku, Santamarijas sala.

| | Spānijā:






  — | Santakrusas de Tenerifes province, |
| --- | --- | --- |

Spānijā:

—

Santakrusas de Tenerifes province,

| — | Laspalmasas province. |
| --- | --- |

—

Laspalmasas province.

| | Apvienotajā Karalistē:






  — | Lielbritānijā: Anglija, Skotija, Velsa, |
| --- | --- | --- |

Apvienotajā Karalistē:

—

Lielbritānijā: Anglija, Skotija, Velsa,

| — | Menas sala.” |
| --- | --- |

—

Menas sala.”

| 3) | lēmuma III pielikuma 2. nodaļu aizstāj ar šādu: | Itālijā:






  — | Abruco reģions: Peskāras province, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

lēmuma III pielikuma 2. nodaļu aizstāj ar šādu:

Itālijā:

—

Abruco reģions: Peskāras province,

| — | Bolcāno province, |
| --- | --- |

—

Bolcāno province,

| — | Kampānijas reģions: Neapoles province, |
| --- | --- |

—

Kampānijas reģions: Neapoles province,

| — | Emīlijas-Romanjas reģions, |
| --- | --- |

—

Emīlijas-Romanjas reģions,

| — | Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions, |
| --- | --- |

—

Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions,

| — | Lacio reģions: Frozinones, Rieti, Viterbo province, |
| --- | --- |

—

Lacio reģions: Frozinones, Rieti, Viterbo province,

| — | Ligūrijas reģions: Impērijas, Savonas province, |
| --- | --- |

—

Ligūrijas reģions: Impērijas, Savonas province,

| — | Lombardijas reģions, |
| --- | --- |

—

Lombardijas reģions,

| — | Markes reģions, |
| --- | --- |

—

Markes reģions,

| — | Molizes reģions, |
| --- | --- |

—

Molizes reģions,

| — | Pjemontas reģions, |
| --- | --- |

—

Pjemontas reģions,

| — | Apūlijas reģions: Brindizi province, |
| --- | --- |

—

Apūlijas reģions: Brindizi province,

| — | Sardīnijas reģions, |
| --- | --- |

—

Sardīnijas reģions,

| — | Sicīlijas reģions: Agridžento, Kaltanisetas, Katānijas, Ennas, Palermo, Raguzas, Sirakūzu un Trapāni province, |
| --- | --- |

—

Sicīlijas reģions: Agridžento, Kaltanisetas, Katānijas, Ennas, Palermo, Raguzas, Sirakūzu un Trapāni province,

| — | Toskānas reģions, |
| --- | --- |

—

Toskānas reģions,

| — | Trento province, |
| --- | --- |

—

Trento province,

| — | Umbrijas reģions, |
| --- | --- |

—

Umbrijas reģions,

| — | Valle d’Aostas reģions, |
| --- | --- |

—

Valle d’Aostas reģions,

| — | Venēcijas reģions. |
| --- | --- |

—

Venēcijas reģions.

| | Polijā:






  — | Lejassilēzijas (dolnośląskie) vojevodiste







  Powiaty: | bolesławiecki, dzierżoniowski, głogowski, górowski, jaworski, jeleniogórski, Jelenia Góra, kamiennogórski, kłodzki, legnicki, Legnica, lubański, lubiński, lwówecki, milicki, oleśnicki, oławski, polkowicki, strzeliński, średzki, świdnicki, trzebnicki, wałbrzyski, Wałbrzych, wołowski, wrocławski, Wrocław, ząbkowicki, zgorzelecki, złotoryjski. |
| --- | --- | --- | --- |

Polijā:

—

Lejassilēzijas (dolnośląskie) vojevodiste

dolnośląskie

Powiaty:

Powiaty

bolesławiecki, dzierżoniowski, głogowski, górowski, jaworski, jeleniogórski, Jelenia Góra, kamiennogórski, kłodzki, legnicki, Legnica, lubański, lubiński, lwówecki, milicki, oleśnicki, oławski, polkowicki, strzeliński, średzki, świdnicki, trzebnicki, wałbrzyski, Wałbrzych, wołowski, wrocławski, Wrocław, ząbkowicki, zgorzelecki, złotoryjski.

bolesławiecki, dzierżoniowski, głogowski, górowski, jaworski, jeleniogórski, Jelenia Góra, kamiennogórski, kłodzki, legnicki, Legnica, lubański, lubiński, lwówecki, milicki, oleśnicki, oławski, polkowicki, strzeliński, średzki, świdnicki, trzebnicki, wałbrzyski, Wałbrzych, wołowski, wrocławski, Wrocław, ząbkowicki, zgorzelecki, złotoryjski.

| — | Ļubļinas (lubelskie) vojevodiste







  Powiaty: | bialski, Biała Podlaska, biłgorajski, chełmski, Chełm, hrubieszowski, janowski, krasnostawski, kraśnicki, lubartowski, lubelski, Lublin, łęczyński, łukowski, opolski, parczewski, puławski, radzyński, rycki, świdnicki, tomaszowski, włodawski, zamojski, Zamość. |
| --- | --- | --- |

—

Ļubļinas (lubelskie) vojevodiste

lubelskie

Powiaty:

Powiaty

bialski, Biała Podlaska, biłgorajski, chełmski, Chełm, hrubieszowski, janowski, krasnostawski, kraśnicki, lubartowski, lubelski, Lublin, łęczyński, łukowski, opolski, parczewski, puławski, radzyński, rycki, świdnicki, tomaszowski, włodawski, zamojski, Zamość.

bialski, Biała Podlaska, biłgorajski, chełmski, Chełm, hrubieszowski, janowski, krasnostawski, kraśnicki, lubartowski, lubelski, Lublin, łęczyński, łukowski, opolski, parczewski, puławski, radzyński, rycki, świdnicki, tomaszowski, włodawski, zamojski, Zamość.

| — | Lubušas (lubuskie) vojevodiste







  Powiaty: | gorzowski, Gorzów Wielkopolski, krośnieńsko-odrzański, międzyrzecki, nowosolski, słubicki, strzelecko-drezdenecki, sulęciński, świebodziński, Zielona Góra, zielonogórski, żagański, żarski, wschowski. |
| --- | --- | --- |

—

Lubušas (lubuskie) vojevodiste

lubuskie

Powiaty:

Powiaty

gorzowski, Gorzów Wielkopolski, krośnieńsko-odrzański, międzyrzecki, nowosolski, słubicki, strzelecko-drezdenecki, sulęciński, świebodziński, Zielona Góra, zielonogórski, żagański, żarski, wschowski.

gorzowski, Gorzów Wielkopolski, krośnieńsko-odrzański, międzyrzecki, nowosolski, słubicki, strzelecko-drezdenecki, sulęciński, świebodziński, Zielona Góra, zielonogórski, żagański, żarski, wschowski.

| — | Kujāvijas-Pomožes (kujawsko-pomorskie) vojevodiste







  Powiaty: | aleksandrowski, brodnicki, bydgoski, Bydgoszcz, chełmiński, golubsko-dobrzyński, grudziądzki, inowrocławski, lipnowski, Grudziądz, mogileński, nakielski, radziejowski, rypiński, sępoleński, świecki, toruński, Toruń, tucholski, wąbrzeski, Włocławek, włocławski, żniński. |
| --- | --- | --- |

—

Kujāvijas-Pomožes (kujawsko-pomorskie) vojevodiste

kujawsko-pomorskie

Powiaty:

Powiaty

aleksandrowski, brodnicki, bydgoski, Bydgoszcz, chełmiński, golubsko-dobrzyński, grudziądzki, inowrocławski, lipnowski, Grudziądz, mogileński, nakielski, radziejowski, rypiński, sępoleński, świecki, toruński, Toruń, tucholski, wąbrzeski, Włocławek, włocławski, żniński.

aleksandrowski, brodnicki, bydgoski, Bydgoszcz, chełmiński, golubsko-dobrzyński, grudziądzki, inowrocławski, lipnowski, Grudziądz, mogileński, nakielski, radziejowski, rypiński, sępoleński, świecki, toruński, Toruń, tucholski, wąbrzeski, Włocławek, włocławski, żniński.

| — | Lodzas (łódzkie) vojevodiste







  Powiaty: | bełchatowski, brzeziński, kutnowski, łaski, łęczycki, łowicki, łódzki, Łódź, opoczyński, pabianicki, pajęczański, piotrkowski, Piotrków Trybunalski, poddębicki, radomszczański, rawski, sieradzki, skierniewicki, Skierniewice, tomaszowski, wieluński, wieruszowski, zduńskowolski, zgierski. |
| --- | --- | --- |

—

Lodzas (łódzkie) vojevodiste

łódzkie

Powiaty:

Powiaty

bełchatowski, brzeziński, kutnowski, łaski, łęczycki, łowicki, łódzki, Łódź, opoczyński, pabianicki, pajęczański, piotrkowski, Piotrków Trybunalski, poddębicki, radomszczański, rawski, sieradzki, skierniewicki, Skierniewice, tomaszowski, wieluński, wieruszowski, zduńskowolski, zgierski.

bełchatowski, brzeziński, kutnowski, łaski, łęczycki, łowicki, łódzki, Łódź, opoczyński, pabianicki, pajęczański, piotrkowski, Piotrków Trybunalski, poddębicki, radomszczański, rawski, sieradzki, skierniewicki, Skierniewice, tomaszowski, wieluński, wieruszowski, zduńskowolski, zgierski.

| — | Mazpolijas (małopolskie) vojevodiste







  Powiaty: | brzeski, bocheński, chrzanowski, dąbrowski, gorlicki, krakowski, Kraków, limanowski, miechowski, myślenicki, nowosądecki, nowotarski, Nowy Sącz, oświęcimski, olkuski, proszowicki, suski, tarnowski, Tarnów, tatrzański, wadowicki, wielicki. |
| --- | --- | --- |

—

Mazpolijas (małopolskie) vojevodiste

małopolskie

Powiaty:

Powiaty

brzeski, bocheński, chrzanowski, dąbrowski, gorlicki, krakowski, Kraków, limanowski, miechowski, myślenicki, nowosądecki, nowotarski, Nowy Sącz, oświęcimski, olkuski, proszowicki, suski, tarnowski, Tarnów, tatrzański, wadowicki, wielicki.

brzeski, bocheński, chrzanowski, dąbrowski, gorlicki, krakowski, Kraków, limanowski, miechowski, myślenicki, nowosądecki, nowotarski, Nowy Sącz, oświęcimski, olkuski, proszowicki, suski, tarnowski, Tarnów, tatrzański, wadowicki, wielicki.

| — | Mazovijas (mazowieckie) vojevodiste







  Powiaty: | białobrzeski, ciechanowski, garwoliński, grójecki, gostyniński, grodziski, kozienicki, legionowski, lipski, łosicki, makowski, miński, mławski, nowodworski, ostrołęcki, Ostrołęka, ostrowski, otwocki, piaseczyński, Płock, płocki, płoński, pruszkowski, przasnyski, przysuski, pułtuski, Radom, radomski, Siedlce, siedlecki, sierpecki, sochaczewski, sokołowski, szydłowiecki, Warszawa, warszawski zachodni, węgrowski, wołomiński, wyszkowski, zwoleński, żuromiński, żyrardowski. |
| --- | --- | --- |

—

Mazovijas (mazowieckie) vojevodiste

mazowieckie

Powiaty:

Powiaty

białobrzeski, ciechanowski, garwoliński, grójecki, gostyniński, grodziski, kozienicki, legionowski, lipski, łosicki, makowski, miński, mławski, nowodworski, ostrołęcki, Ostrołęka, ostrowski, otwocki, piaseczyński, Płock, płocki, płoński, pruszkowski, przasnyski, przysuski, pułtuski, Radom, radomski, Siedlce, siedlecki, sierpecki, sochaczewski, sokołowski, szydłowiecki, Warszawa, warszawski zachodni, węgrowski, wołomiński, wyszkowski, zwoleński, żuromiński, żyrardowski.

białobrzeski, ciechanowski, garwoliński, grójecki, gostyniński, grodziski, kozienicki, legionowski, lipski, łosicki, makowski, miński, mławski, nowodworski, ostrołęcki, Ostrołęka, ostrowski, otwocki, piaseczyński, Płock, płocki, płoński, pruszkowski, przasnyski, przysuski, pułtuski, Radom, radomski, Siedlce, siedlecki, sierpecki, sochaczewski, sokołowski, szydłowiecki, Warszawa, warszawski zachodni, węgrowski, wołomiński, wyszkowski, zwoleński, żuromiński, żyrardowski.

| — | Opoles (opolskie) vojevodiste







  Powiaty: | brzeski, głubczycki, kędzierzyńsko-kozielski, kluczborski, krapkowicki, namysłowski, nyski, oleski, opolski, Opole, prudnicki, strzelecki. |
| --- | --- | --- |

—

Opoles (opolskie) vojevodiste

opolskie

Powiaty:

Powiaty

brzeski, głubczycki, kędzierzyńsko-kozielski, kluczborski, krapkowicki, namysłowski, nyski, oleski, opolski, Opole, prudnicki, strzelecki.

brzeski, głubczycki, kędzierzyńsko-kozielski, kluczborski, krapkowicki, namysłowski, nyski, oleski, opolski, Opole, prudnicki, strzelecki.

| — | Priekškarpatu (podkarpackie) vojevodiste







  Powiaty: | bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski. |
| --- | --- | --- |

—

Priekškarpatu (podkarpackie) vojevodiste

podkarpackie

Powiaty:

Powiaty

bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski.

bieszczadzki, brzozowski, dębicki, jarosławski, jasielski, kolbuszowski, krośnieński, Krosno, leski, leżajski, lubaczowski, łańcucki, mielecki, niżański, przemyski, Przemyśl, przeworski, ropczycko-sędziszowski, rzeszowski, Rzeszów, sanocki, stalowowolski, strzyżowski, Tarnobrzeg, tarnobrzeski.

| — | Podlases (podlaskie) vojevodiste







  Powiaty: | augustowski, białostocki, Białystok, bielski, grajewski, hajnowski, kolneński, łomżyński, Łomża, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki, wysokomazowiecki, zambrowski. |
| --- | --- | --- |

—

Podlases (podlaskie) vojevodiste

podlaskie

Powiaty:

Powiaty

augustowski, białostocki, Białystok, bielski, grajewski, hajnowski, kolneński, łomżyński, Łomża, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki, wysokomazowiecki, zambrowski.

augustowski, białostocki, Białystok, bielski, grajewski, hajnowski, kolneński, łomżyński, Łomża, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki, wysokomazowiecki, zambrowski.

| — | Pomožes (pomorskie) vojevodiste







  Powiaty: | Gdańsk, gdański, Gdynia, lęborski, pucki, nowodworski, Sopot, wejherowski. |
| --- | --- | --- |

—

Pomožes (pomorskie) vojevodiste

pomorskie

Powiaty:

Powiaty

Gdańsk, gdański, Gdynia, lęborski, pucki, nowodworski, Sopot, wejherowski.

Gdańsk, gdański, Gdynia, lęborski, pucki, nowodworski, Sopot, wejherowski.

| — | Silēzijas (śląskie) vojevodiste







  Powiaty: | będziński, bielski, Bielsko-Biała, bieruńsko-lędziński, Bytom, Chorzów, cieszyński, częstochowski, Częstochowa, Dąbrowa Górnicza, gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katowice, kłobucki, lubliniecki, mikołowski, Mysłowice, myszkowski, Piekary Śląskie, pszczyński, raciborski, Ruda Śląska, rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, tarnogórski, Tychy, wodzisławski, Zabrze, zawierciański, Żory, żywiecki. |
| --- | --- | --- |

—

Silēzijas (śląskie) vojevodiste

śląskie

Powiaty:

Powiaty

będziński, bielski, Bielsko-Biała, bieruńsko-lędziński, Bytom, Chorzów, cieszyński, częstochowski, Częstochowa, Dąbrowa Górnicza, gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katowice, kłobucki, lubliniecki, mikołowski, Mysłowice, myszkowski, Piekary Śląskie, pszczyński, raciborski, Ruda Śląska, rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, tarnogórski, Tychy, wodzisławski, Zabrze, zawierciański, Żory, żywiecki.

będziński, bielski, Bielsko-Biała, bieruńsko-lędziński, Bytom, Chorzów, cieszyński, częstochowski, Częstochowa, Dąbrowa Górnicza, gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katowice, kłobucki, lubliniecki, mikołowski, Mysłowice, myszkowski, Piekary Śląskie, pszczyński, raciborski, Ruda Śląska, rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, tarnogórski, Tychy, wodzisławski, Zabrze, zawierciański, Żory, żywiecki.

| — | Sventokšiskas (świętokrzyskie) vojevodiste







  Powiaty: | buski, jędrzejowski, kazimierski, kielecki, Kielce, konecki, opatowski, ostrowiecki, pińczowski, sandomierski, skarżyski, starachowicki, staszowski, włoszczowski. |
| --- | --- | --- |

—

Sventokšiskas (świętokrzyskie) vojevodiste

świętokrzyskie

Powiaty:

Powiaty

buski, jędrzejowski, kazimierski, kielecki, Kielce, konecki, opatowski, ostrowiecki, pińczowski, sandomierski, skarżyski, starachowicki, staszowski, włoszczowski.

buski, jędrzejowski, kazimierski, kielecki, Kielce, konecki, opatowski, ostrowiecki, pińczowski, sandomierski, skarżyski, starachowicki, staszowski, włoszczowski.

| — | Varmijas-Mazūrijas (warmińsko-mazurskie) vojevodiste







  Powiaty: | bartoszycki, braniewski, działdowski Elbląg, elbląski, ełcki, giżycki, gołdapski, iławski, kętrzyński, lidzbarski, mrągowski, nidzicki, nowomiejski, olecki, olsztyński, ostródzki, Olsztyn, piski, szczycieński, węgorzewski. |
| --- | --- | --- |

—

Varmijas-Mazūrijas (warmińsko-mazurskie) vojevodiste

warmińsko-mazurskie

Powiaty:

Powiaty

bartoszycki, braniewski, działdowski Elbląg, elbląski, ełcki, giżycki, gołdapski, iławski, kętrzyński, lidzbarski, mrągowski, nidzicki, nowomiejski, olecki, olsztyński, ostródzki, Olsztyn, piski, szczycieński, węgorzewski.

bartoszycki, braniewski, działdowski Elbląg, elbląski, ełcki, giżycki, gołdapski, iławski, kętrzyński, lidzbarski, mrągowski, nidzicki, nowomiejski, olecki, olsztyński, ostródzki, Olsztyn, piski, szczycieński, węgorzewski.

| — | Lielpolijas (wielkopolskie) vojevodiste







  Powiaty: | gostyński, jarociński, kaliski, Kalisz, kępiński, kolski, koniński, Konin, krotoszyński, międzychodzki, nowotomyski, ostrowski, ostrzeszowski, pleszewski, rawicki, słupecki, szamotulski, średzki, śremski, turecki, wolsztyński, wrzesiński, złotowski. |
| --- | --- | --- |

—

Lielpolijas (wielkopolskie) vojevodiste

wielkopolskie

Powiaty:

Powiaty

gostyński, jarociński, kaliski, Kalisz, kępiński, kolski, koniński, Konin, krotoszyński, międzychodzki, nowotomyski, ostrowski, ostrzeszowski, pleszewski, rawicki, słupecki, szamotulski, średzki, śremski, turecki, wolsztyński, wrzesiński, złotowski.

gostyński, jarociński, kaliski, Kalisz, kępiński, kolski, koniński, Konin, krotoszyński, międzychodzki, nowotomyski, ostrowski, ostrzeszowski, pleszewski, rawicki, słupecki, szamotulski, średzki, śremski, turecki, wolsztyński, wrzesiński, złotowski.

| | Portugālē:






  — | Região Algarve: visi distritos, |
| --- | --- | --- |

Portugālē:

—

Região Algarve: visi distritos,

Região Algarve

distritos

| — | Região Alentejo: visi distritos, |
| --- | --- |

—

Região Alentejo: visi distritos,

Região Alentejo

distritos

| — | Região Centro: visi distritos, |
| --- | --- |

—

Região Centro: visi distritos,

Região Centro

distritos

| — | Região Lisboa un Vale do Tejo: visi distritos, |
| --- | --- |

—

Região Lisboa un Vale do Tejo: visi distritos,

Região Lisboa

Vale do Tejo

distritos

| — | Região Norte: distritos: Braga, Bragança, Viana do Castelo, Vila Real, |
| --- | --- |

—

Região Norte: distritos: Braga, Bragança, Viana do Castelo, Vila Real,

Região Norte

distritos

Braga

Bragança

Viana do Castelo

Vila Real

| — | Região Autónoma dos Açores. |
| --- | --- |

—

Região Autónoma dos Açores.

Região Autónoma dos Açores

| | Apvienotajā Karalistē:






  — | Menas sala.” |
| --- | --- | --- |

Apvienotajā Karalistē:

—

Menas sala.”

---