# Euroopa Liidu L 125/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.125.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 125 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide12. mai 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.125.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 125

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide12. mai 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teatis seoses vahelepingu (millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik) ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | 2012/251/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 24. aprill 2012, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) ja XX lisa (Keskkond) muutmisega | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 405/2012, 4. mai 2012, millega keelatakse Rootsi lipu all sõitvatel laevadel hariliku süvameregarneeli püük Norra vetes lõuna pool 62° põhjalaiust | 25 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 406/2012, 4. mai 2012, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merikuratlaste püük VIIIc, IX ja X püügipiirkondades ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes | 27 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 407/2012, 4. mai 2012, millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel makrelli püük VIIIc, IX ja X püügipiirkondades ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes | 29 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 408/2012, 11. mai 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 31 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/252/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 13. juuli 2011, mis käsitleb riigiabi nr C 6/08 (ex NN 69/07), mida Soome andis ettevõtjale Ålands Industrihus Ab
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4905 all)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2012/253/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 10. mai 2012, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2004/68/EÜ II lisa seoses üldiste põhinõuetega, mille järgi võib territooriumi lugeda vabaks lammaste katarraalsest palavikust
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2978 all)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2012/254/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 10. mai 2012, milles käsitletakse diklorofossi kandmata jätmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) I, IA ja IB lisasse tooteliiki 18 kuuluvates toodetes kasutamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 3016 all)

   (
  1
  ) | 53 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teatis seoses vahelepingu (millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik) ajutise kohaldamise kohta

1

2012/251/EL

*

Nõukogu otsus, 24. aprill 2012, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) ja XX lisa (Keskkond) muutmisega

2

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 405/2012, 4. mai 2012, millega keelatakse Rootsi lipu all sõitvatel laevadel hariliku süvameregarneeli püük Norra vetes lõuna pool 62° põhjalaiust

25

*

Komisjoni määrus (EL) nr 406/2012, 4. mai 2012, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merikuratlaste püük VIIIc, IX ja X püügipiirkondades ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes

27

*

Komisjoni määrus (EL) nr 407/2012, 4. mai 2012, millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel makrelli püük VIIIc, IX ja X püügipiirkondades ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes

29

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 408/2012, 11. mai 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

31

OTSUSED

2012/252/EL

*

Komisjoni otsus, 13. juuli 2011, mis käsitleb riigiabi nr C 6/08 (ex NN 69/07), mida Soome andis ettevõtjale Ålands Industrihus Ab
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4905 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4905 all)

1

33

2012/253/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 10. mai 2012, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2004/68/EÜ II lisa seoses üldiste põhinõuetega, mille järgi võib territooriumi lugeda vabaks lammaste katarraalsest palavikust
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2978 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2978 all)

1

51

2012/254/EL

*

Komisjoni otsus, 10. mai 2012, milles käsitletakse diklorofossi kandmata jätmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) I, IA ja IB lisasse tooteliiki 18 kuuluvates toodetes kasutamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 3016 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 3016 all)

1

53

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) parandused (ELT L 112, 30.4.2011) | 54 |

Parandused

*

Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) parandused (ELT L 112, 30.4.2011)

(ELT L 112, 30.4.2011)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/1

---

Teatis seoses vahelepingu (millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik) (1) ajutise kohaldamise kohta

Euroopa Liit, Madagaskari Vabariik, Mauritiuse Vabariik, Seišelli Vabariik ja Zimbabwe Vabariik on teatanud, et lõpule on viidud menetlused, mis on vajalikud vahelepingu (millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik) esialgseks kohaldamiseks, kooskõlas nimetatud lepingu artikliga 62. Seetõttu algab kõnealuse lepingu esialgne kohaldamine Euroopa Liidu ning Madagaskari Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Seišelli Vabariigi ja Zimbabwe Vabariigi vahel 14. mail 2012.

---

(1)  ELT L 111, 24.4.2012, lk 1.

---

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/2

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. aprill 2012,

seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”) ja XX lisa („Keskkond”) muutmisega

(2012/251/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, artikli 192 lõiget 1 ja artikli 218 lõiget 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakenduskorra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (2) (edaspidi „EMP leping”) II ja XX lisa sisaldavad tehnilisi norme, standardeid, katsetamist ja sertifitseerimist ning keskkonda käsitlevaid erisätteid ja -korda. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (2) (edaspidi „EMP leping”) II ja XX lisa sisaldavad tehnilisi norme, standardeid, katsetamist ja sertifitseerimist ning keskkonda käsitlevaid erisätteid ja -korda.

| (2) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (3). |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (3).

| (3) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1336/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004, et kohandada seda määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (4). |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1336/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004, et kohandada seda määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (4).

| (4) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/112/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ ja 1999/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (5). |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/112/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ ja 1999/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (5).

| (5) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 20. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 453/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (6). |
| --- | --- |

(5)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 20. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 453/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (6).

| (6) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 21. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 440/2010 Euroopa Kemikaaliametile vastavalt ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 makstavate lõivude kohta (7). |
| --- | --- |

(6)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 21. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 440/2010 Euroopa Kemikaaliametile vastavalt ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 makstavate lõivude kohta (7).

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 1272/2008 tunnistatakse alates 1. juunist 2015 kehtetuks nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ (9). Kuna kõnealused direktiivid on EMP lepingusse inkorporeeritud, tuleks kehtetuks tunnistamise arvesse võtmiseks nimetatud lepingut muuta alates 1. juunist 2015. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 1272/2008 tunnistatakse alates 1. juunist 2015 kehtetuks nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ (9). Kuna kõnealused direktiivid on EMP lepingusse inkorporeeritud, tuleks kehtetuks tunnistamise arvesse võtmiseks nimetatud lepingut muuta alates 1. juunist 2015.

| (8) | EMP lepingu II ja XX lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

EMP lepingu II ja XX lisa tuleks vastavalt muuta.

| (9) | EMP Ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seepärast tuginema lisatud otsuse eelnõule, |
| --- | --- |

(9)

EMP Ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seepärast tuginema lisatud otsuse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”) ja XX lisa („Keskkond”) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP Ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 24. aprill 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 60.

4

(5)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 68.

5

(6)  ELT L 133, 31.5.2010, lk 1.

6

(7)  ELT L 126, 22.5.2010, lk 1.

7

(8)  27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 196, 16.8.1967, lk 1).

8

(9)  31. mai 1999. aasta direktiiv 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1).

9

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2012,

...,

millega muudetakse EMP lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”) ja XX lisa („Keskkond”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „EMP leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (2). |
| --- | --- |

(1)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (2).

| (2) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1336/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004, et kohandada seda määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1336/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004, et kohandada seda määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (3).

| (3) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/112/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ ja 1999/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (4). |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/112/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ ja 1999/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (4).

| (4) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 20. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 453/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (5). |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 20. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 453/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (5).

| (5) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 21. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 440/2010 Euroopa Kemikaaliametile vastavalt ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 makstavate lõivude kohta (6). |
| --- | --- |

(5)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 21. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 440/2010 Euroopa Kemikaaliametile vastavalt ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 makstavate lõivude kohta (6).

| (6) | Määrusega (EÜ) nr 1272/2008 tunnistatakse alates 1. juunist 2015 kehtetuks nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ (8). Kuna kõnealused direktiivid on EMP lepingusse inkorporeeritud, tuleks kehtetuks tunnistamise arvesse võtmiseks nimetatud lepingut muuta alates 1. juunist 2015. |
| --- | --- |

(6)

Määrusega (EÜ) nr 1272/2008 tunnistatakse alates 1. juunist 2015 kehtetuks nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ (8). Kuna kõnealused direktiivid on EMP lepingusse inkorporeeritud, tuleks kehtetuks tunnistamise arvesse võtmiseks nimetatud lepingut muuta alates 1. juunist 2015.

| (7) | EMP lepingu II ja XX lisa tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

EMP lepingu II ja XX lisa tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”) muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I–III lisas sätestatule.

Artikkel 2

EMP lepingu XX lisas („Keskkond”) lisatakse punktidesse 21ab (nõukogu direktiiv 1999/13/EÜ), 32e (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/53/EÜ) ja 32fa (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/96/EÜ) järgmine taane:

| „— | 32008 L 0112: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/112/EÜ (ELT L 345, 23.12.2008, lk 68).” |
| --- | --- |

„—

32008 L 0112: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/112/EÜ (ELT L 345, 23.12.2008, lk 68).”

Artikkel 3

Määruste (EÜ) nr 1272/2008 ja (EÜ) nr 1336/2008 ning (EL) nr 440/2010 ja (EL) nr 453/2010 ning direktiivi 2008/112/EÜ islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub ..., tingimusel et EMP Ühiskomiteele on edastatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (9).

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja selle EMP kaasandes.

..., ....

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP Ühiskomitee

sekretärid

---

(1)  ELT L 1, 3.1.1994, lk 3.

1

(2)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 60.

3

(4)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 68.

4

(5)  ELT L 133, 31.5.2010, lk 1.

5

(6)  ELT L 126, 22.5.2010, lk 1.

6

(7)  27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 196, 16.8.1967, lk 1).

7

(8)  31. mai 1999. aasta direktiiv 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1).

8

(9)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

9

I LISA

EMP Ühiskomitee otsuse nr .../2012

EMP lepingu II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | XV peatüki punkti 1 (nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ) ja 12r (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32008 R 1272: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).” |
| --- | --- | --- |

1.

XV peatüki punkti 1 (nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ) ja 12r (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32008 R 1272: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).”

| 2. | XV peatüki punkti 1 (nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ) kohanduse c tekst asendatakse järgmiselt:
  „Norra suhtes ei kohaldata järgmisi sätteid:






  i) | artiklit 30 koosmõjus artiklitega 4 ja 5 määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetletud ja järgmises nimekirjas osutatud ainete ja/või ainerühmade liigituse, märgistuse ja/või konkreetsete kontsentratsioonipiiride nõuete osas. Norra võib selle aine puhul nõuda teistsugust liigitust, märgistust ja/või konkreetseid kontsentratsioonipiire;








  Nimetus | CASi nr | Indeksi nr | EINECSi number |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akrüülamiid | 79-06-1 | 616-003-00-0 | 201-173-7 |

2.

XV peatüki punkti 1 (nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ) kohanduse c tekst asendatakse järgmiselt:

„Norra suhtes ei kohaldata järgmisi sätteid:

i)

artiklit 30 koosmõjus artiklitega 4 ja 5 määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetletud ja järgmises nimekirjas osutatud ainete ja/või ainerühmade liigituse, märgistuse ja/või konkreetsete kontsentratsioonipiiride nõuete osas. Norra võib selle aine puhul nõuda teistsugust liigitust, märgistust ja/või konkreetseid kontsentratsioonipiire;

Nimetus

CASi nr

Indeksi nr

EINECSi number

Akrüülamiid

79-06-1

616-003-00-0

201-173-7

| ii) | artiklit 30 koosmõjus artiklitega 4 ja 6 määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetlemata ja järgmises nimekirjas osutatud ainete ja/või ainerühma liigituse, märgistuse ja/või konkreetsete kontsentratsioonipiiride nõuete osas. Norra võib nende ainete puhul nõuda teistsugust liigitust, märgistust ja/või konkreetseid kontsentratsioonipiire;








  Nimetus | CASi nr | Indeksi nr | ELINCS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| metüülakrüül-amidoglükolaat
  (akrüülamiidisisaldus a: 0,01 % ≤ a < 0,1 %) | 77402-05-2 | [NOR-UNN-02-91] | 403-230-3 |
| metüülakrüül-amidometoksüatsetaat
  (akrüülamiidisisaldus a: 0,01 % ≤ a < 0,1 %) | 77402-03-0 | [NOR-UNN-03-01] | 401-890-7 |

ii)

artiklit 30 koosmõjus artiklitega 4 ja 6 määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetlemata ja järgmises nimekirjas osutatud ainete ja/või ainerühma liigituse, märgistuse ja/või konkreetsete kontsentratsioonipiiride nõuete osas. Norra võib nende ainete puhul nõuda teistsugust liigitust, märgistust ja/või konkreetseid kontsentratsioonipiire;

Nimetus

CASi nr

Indeksi nr

ELINCS

metüülakrüül-amidoglükolaat

(akrüülamiidisisaldus a: 0,01 % ≤ a < 0,1 %)

77402-05-2

[NOR-UNN-02-91]

403-230-3

metüülakrüül-amidometoksüatsetaat

(akrüülamiidisisaldus a: 0,01 % ≤ a < 0,1 %)

77402-03-0

[NOR-UNN-03-01]

401-890-7

| iii) | need erandid kaovad 1. juunil 2012, kui Norra ei jätka selleks kuupäevaks määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõike 1 kohaselt menetlust seoses ettepanekutega ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta, mis esitati Euroopa Kemikaaliametile 1. juunil 2009 rangemate klassifitseerimis- ja märgistamisnõuete toetuseks.
  Kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikliga 37 ette nähtud menetlus viiakse läbi, vaadatakse erandid läbi enne 31. detsembrit 2013. Kui nimetatud menetluse käigus saadud tulemused kinnitavad nende erandite põhjendatust, saab need EMP Ühiskomitee otsusega alles jätta. Kui sellist otsust ei tehta enne 1. juulit 2014, lõpevad erandid selle kuupäeva seisuga.” |
| --- | --- |

iii)

need erandid kaovad 1. juunil 2012, kui Norra ei jätka selleks kuupäevaks määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõike 1 kohaselt menetlust seoses ettepanekutega ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta, mis esitati Euroopa Kemikaaliametile 1. juunil 2009 rangemate klassifitseerimis- ja märgistamisnõuete toetuseks.

Kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikliga 37 ette nähtud menetlus viiakse läbi, vaadatakse erandid läbi enne 31. detsembrit 2013. Kui nimetatud menetluse käigus saadud tulemused kinnitavad nende erandite põhjendatust, saab need EMP Ühiskomitee otsusega alles jätta. Kui sellist otsust ei tehta enne 1. juulit 2014, lõpevad erandid selle kuupäeva seisuga.”

| 3. | XV peatüki punkti 12r (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ) kohanduse d ii tekst jäetakse välja. |
| --- | --- |

3.

XV peatüki punkti 12r (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ) kohanduse d ii tekst jäetakse välja.

| 4. | XV peatüki punkti 12u (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2004) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32008 R 1336: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1336/2008, 16. detsember 2008 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 60).” |
| --- | --- | --- |

4.

XV peatüki punkti 12u (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2004) lisatakse järgmine taane:

„—

32008 R 1336: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1336/2008, 16. detsember 2008 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 60).”

| 5. | XV peatüki punkti 12zc (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006) lisatakse järgmised taanded:






  „— | 32008 R 1272: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1), |
| --- | --- | --- |

5.

XV peatüki punkti 12zc (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006) lisatakse järgmised taanded:

„—

32008 R 1272: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1),

| — | 32010 R 0453: komisjoni määrus (EL) nr 453/2010, 20. mai 2010 (ELT L 133, 31.5.2010, lk 1).” |
| --- | --- |

—

32010 R 0453: komisjoni määrus (EL) nr 453/2010, 20. mai 2010 (ELT L 133, 31.5.2010, lk 1).”

| 6. | XV peatüki punkti 12zu (komisjoni otsus 2010/226/EL) järele lisatakse järgmised punktid:






  „12zv. | 32008 R 1272: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).
  Lepingus loetakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Liechtenstein ei pea looma riiklikku kasutajatuge määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 44 tähenduses. Selle asemel avaldab Liechtenstein Saksamaa töötervishoiu ja -ohutuse föderaalinstituudi teabepunkti lingi Liechtensteini asjaomase kemikaalidega tegeleva ametiasutuse (keskkonnakaitseameti) kodulehel. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

XV peatüki punkti 12zu (komisjoni otsus 2010/226/EL) järele lisatakse järgmised punktid:

„12zv.

32008 R 1272: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

Lepingus loetakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 sätteid järgmises kohanduses.

a)

Liechtenstein ei pea looma riiklikku kasutajatuge määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 44 tähenduses. Selle asemel avaldab Liechtenstein Saksamaa töötervishoiu ja -ohutuse föderaalinstituudi teabepunkti lingi Liechtensteini asjaomase kemikaalidega tegeleva ametiasutuse (keskkonnakaitseameti) kodulehel.

| b) | Norra suhtes ei kohaldata järgmisi sätteid:






  i) | artiklit 51 koosmõjus artikliga 4 ja artikli 46 lõikega 1 määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetletud ja järgmises nimekirjas osutatud ainete või ainerühmade liigituse, märgistuse ja/või konkreetsete kontsentratsioonipiiride nõuete osas. Norra võib selle aine puhul nõuda teistsugust liigitust, märgistust ja/või konkreetseid kontsentratsioonipiire;








  Nimetus | CASi nr | Indeksi nr | EINECSi number |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akrüülamiid | 79-06-1 | 616-003-00-0 | 201-173-7 |

b)

Norra suhtes ei kohaldata järgmisi sätteid:

i)

artiklit 51 koosmõjus artikliga 4 ja artikli 46 lõikega 1 määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetletud ja järgmises nimekirjas osutatud ainete või ainerühmade liigituse, märgistuse ja/või konkreetsete kontsentratsioonipiiride nõuete osas. Norra võib selle aine puhul nõuda teistsugust liigitust, märgistust ja/või konkreetseid kontsentratsioonipiire;

Nimetus

CASi nr

Indeksi nr

EINECSi number

Akrüülamiid

79-06-1

616-003-00-0

201-173-7

| ii) | artiklit 51 koosmõjus artikliga 4 ja artikli 46 lõikega 1 määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetlemata ja järgmises nimekirjas osutatud ainete või ainerühma liigituse, märgistuse ja/või konkreetsete kontsentratsioonipiiride nõuete osas. Norra võib nende ainete puhul nõuda teistsugust liigitust, märgistust ja/või konkreetseid kontsentratsioonipiire;








  Nimetus | CASi nr | Indeksi nr | ELINCS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| metüülakrüül-amidoglükolaat
  (akrüülamiidisisaldus a: 0,01 % ≤ a < 0,1 %) | 77402-05-2 | [NOR-UNN-02-91] | 403-230-3 |
| metüülakrüül-amidometoksüatsetaat
  (akrüülamiidisisaldus a: 0,01 % ≤ a < 0,1 %) | 77402-03-0 | [NOR-UNN-03-01] | 401-890-7 |

ii)

artiklit 51 koosmõjus artikliga 4 ja artikli 46 lõikega 1 määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas loetlemata ja järgmises nimekirjas osutatud ainete või ainerühma liigituse, märgistuse ja/või konkreetsete kontsentratsioonipiiride nõuete osas. Norra võib nende ainete puhul nõuda teistsugust liigitust, märgistust ja/või konkreetseid kontsentratsioonipiire;

Nimetus

CASi nr

Indeksi nr

ELINCS

metüülakrüül-amidoglükolaat

(akrüülamiidisisaldus a: 0,01 % ≤ a < 0,1 %)

77402-05-2

[NOR-UNN-02-91]

403-230-3

metüülakrüül-amidometoksüatsetaat

(akrüülamiidisisaldus a: 0,01 % ≤ a < 0,1 %)

77402-03-0

[NOR-UNN-03-01]

401-890-7

| iii) | artiklit 51 koosmõjus artiklitega 4, 9 ja artikli 46 lõikega 1 segude osas, mis sisaldavad ülalpool kohanduste i ja ii tekstis määratletud aineid; |
| --- | --- |

iii)

artiklit 51 koosmõjus artiklitega 4, 9 ja artikli 46 lõikega 1 segude osas, mis sisaldavad ülalpool kohanduste i ja ii tekstis määratletud aineid;

| iv) | need erandid kaovad 1. juunil 2012, kui Norra ei vii selleks kuupäevaks määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõike 1 kohaselt lõpuni menetlust seoses ettepanekutega ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta, mille ta esitas Euroopa Kemikaaliametile 1. juunil 2009 rangemate klassifitseerimis- ja märgistamisnõuete toetuseks.
  Kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikliga 37 ette nähtud menetlus viiakse läbi, vaadatakse erandid läbi enne 31. detsembrit 2013. Kui nimetatud menetluse käigus saadud tulemused kinnitavad nende erandite põhjendatust, saab need EMP Ühiskomitee otsusega alles jätta. Kui sellist otsust ei tehta enne 1. juulit 2014, lõpevad erandid selle kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

iv)

need erandid kaovad 1. juunil 2012, kui Norra ei vii selleks kuupäevaks määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõike 1 kohaselt lõpuni menetlust seoses ettepanekutega ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta, mille ta esitas Euroopa Kemikaaliametile 1. juunil 2009 rangemate klassifitseerimis- ja märgistamisnõuete toetuseks.

Kui määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikliga 37 ette nähtud menetlus viiakse läbi, vaadatakse erandid läbi enne 31. detsembrit 2013. Kui nimetatud menetluse käigus saadud tulemused kinnitavad nende erandite põhjendatust, saab need EMP Ühiskomitee otsusega alles jätta. Kui sellist otsust ei tehta enne 1. juulit 2014, lõpevad erandid selle kuupäeva seisuga.

| c) | Artiklites 21 ja 22 osutatud avalduste islandi- ja norrakeelsed versioonid on esitatud vastavalt 5. ja 6. liites. |
| --- | --- |

c)

Artiklites 21 ja 22 osutatud avalduste islandi- ja norrakeelsed versioonid on esitatud vastavalt 5. ja 6. liites.

| 12zw. | 32010 R 0440: komisjoni määrus (EL) nr 440/2010, 21. mai 2010, Euroopa Kemikaaliametile vastavalt ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 makstavate lõivude kohta (ELT L 126, 22.5.2010, lk 1).” |
| --- | --- |

12zw.

32010 R 0440: komisjoni määrus (EL) nr 440/2010, 21. mai 2010, Euroopa Kemikaaliametile vastavalt ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 makstavate lõivude kohta (ELT L 126, 22.5.2010, lk 1).”

| 7. | XV peatüki punktide 1 (nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ) ja 12r (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ) tekstid jäetakse välja alates 1. juunist 2015. |
| --- | --- |

7.

XV peatüki punktide 1 (nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ) ja 12r (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ) tekstid jäetakse välja alates 1. juunist 2015.

| 8. | 3. liide („NÕUKOGU DIREKTIIVI 67/548/EMÜ I LISA OHTLIKE AINETE LOETELU”) ja 4. liide („NÕUKOGU DIREKTIIVI 67/548/EMÜ I LISA OHTLIKE AINETE LOETELU”) jäetakse välja alates 1. juunist 2015. |
| --- | --- |

8.

3. liide („NÕUKOGU DIREKTIIVI 67/548/EMÜ I LISA OHTLIKE AINETE LOETELU”) ja 4. liide („NÕUKOGU DIREKTIIVI 67/548/EMÜ I LISA OHTLIKE AINETE LOETELU”) jäetakse välja alates 1. juunist 2015.

| 9. | 5. liide („Islandikeelsed ohu- ja hoiatuslaused”) ja 6. liide („Norrakeelsed ohu- ja hoiatuslaused”) lisatakse vastavalt käesoleva otsuse II ja III lisas sätestatule. |
| --- | --- |

9.

5. liide („Islandikeelsed ohu- ja hoiatuslaused”) ja 6. liide („Norrakeelsed ohu- ja hoiatuslaused”) lisatakse vastavalt käesoleva otsuse II ja III lisas sätestatule.

| 10. | XVI peatüki punktile 1 (nõukogu direktiiv 76/768/EMÜ) ja XXIII peatüki punktile 1 (nõukogu direktiiv 88/378/EMÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32008 L 0112: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/112/EÜ, 16. detsember 2008 (ELT L 345, 23.12.2008, lk 68)”. |
| --- | --- | --- |

10.

XVI peatüki punktile 1 (nõukogu direktiiv 76/768/EMÜ) ja XXIII peatüki punktile 1 (nõukogu direktiiv 88/378/EMÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32008 L 0112: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/112/EÜ, 16. detsember 2008 (ELT L 345, 23.12.2008, lk 68)”.

| 11. | XVII peatüki punkti 9 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/42/EÜ) lisatakse järgmine tekst:
  „ , muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32008 L 0112: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/112/EÜ, 16. detsember 2008 (ELT L 345, 23.12.2008, lk 68)”. |
| --- | --- | --- |

11.

XVII peatüki punkti 9 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/42/EÜ) lisatakse järgmine tekst:

„ , muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32008 L 0112: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/112/EÜ, 16. detsember 2008 (ELT L 345, 23.12.2008, lk 68)”.

II LISA

EMP Ühiskomitee otsuse nr .../2012

5. liide

Islandikeelsed ohu- ja hoiatuslaused

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 III lisasse lisatakse järgmine tekst:

| nr | Islandikeelne tekst |
| --- | --- |
| H200 | Óstöðugt, sprengifimt efni. |
| H201 | Sprengifimt efni, hætta á alsprengingu. |
| H202 | Sprengifimt efni, mikil hætta á sprengibroti. |
| H203 | Sprengifimt efni, hætta á bruna, höggbylgju eða sprengibrotum. |
| H204 | Hætta á bruna eða sprengibrotum. |
| H205 | Hætta á alsprengingu í bruna. |
| H220 | Afar eldfim lofttegund. |
| H221 | Eldfim lofttegund. |
| H222 | Úðabrúsi með afar eldfimum efnum. |
| H223 | Úðabrúsi með eldfimum efnum. |
| H224 | Afar eldfimur vökvi og gufa. |
| H225 | Mjög eldfimur vökvi og gufa. |
| H226 | Eldfimur vökvi og gufa. |
| H228 | Eldfimt, fast efni. |
| H240 | Sprengifimt við hitun. |
| H241 | Eldfimt eða sprengifimt við hitun. |
| H242 | Eldfimt við hitun. |
| H250 | Kviknar í sjálfkrafa við snertingu við loft. |
| H251 | Sjálfhitandi, hætta á sjálfsíkviknun. |
| H252 | Sjálfhitandi í miklu efnismagni, hætta á sjálfsíkviknun. |
| H260 | Í snertingu við vatn myndast eldfimar lofttegundir sem er hætt við sjálfsíkviknun. |
| H261 | Eldfimar lofttegundir myndast við snertingu við vatn |
| H270 | Getur valdið eða aukið bruna, eldmyndandi (oxandi). |
| H271 | Getur valdið bruna eða sprengingu, mjög eldmyndandi (oxandi). |
| H272 | Getur aukið bruna, eldmyndandi (oxandi). |
| H280 | Inniheldur lofttegund undir þrýstingi, getur sprungið við hitun. |
| H281 | Inniheldur kælda lofttegund, getur valdið kalsárum. |
| H290 | Getur verið ætandi fyrir málma. |
| H300 | Banvænt við inntöku. |
| H301 | Eitrað við inntöku. |
| H302 | Hættulegt við inntöku. |
| H304 | Getur verið banvænt við inntöku ef það kemst í öndunarveg. |
| H310 | Banvænt í snertingu við húð. |
| H311 | Eitrað í snertingu við húð. |
| H312 | Hættulegt í snertingu við húð. |
| H314 | Veldur alvarlegum bruna á húð og augnskaða. |
| H315 | Veldur húðertingu. |
| H317 | Getur valdið ofnæmisviðbrögðum í húð. |
| H318 | Veldur alvarlegum augnskaða. |
| H319 | Veldur alvarlegri augnertingu. |
| H330 | Banvænt við innöndun. |
| H331 | Eitrað við innöndun. |
| H332 | Hættulegt við innöndun. |
| H334 | Getur valdið ofnæmis- eða asmaeinkennum eða öndunarerfiðleikum við innöndun. |
| H335 | Getur valdið ertingu í öndunarfærum. |
| H336 | Getur valdið sljóleika eða svima. |
| H340 | Getur valdið erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H341 | Grunað um að valda erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H350 | Getur valdið krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H351 | Grunað um að valda krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H360 | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H361 | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H362 | Getur skaðað börn á brjósti. |
| H370 | Skaðar líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H371 | Getur skaðað líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H372 | Skaðar líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H373 | Getur skaðað líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H400 | Mjög eitrað lífi í vatni. |
| H410 | Mjög eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif. |
| H411 | Eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif. |
| H412 | Skaðlegt lífi í vatni, hefur langvinn áhrif. |
| H413 | Getur valdið langvinnum, skaðlegum áhrifum á líf í vatni. |
| H350i | Getur valdið krabbameini við innöndun. |
| H360F | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. |
| H360D | Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H361f | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. |
| H361d | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H360FD | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H361fd | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H360Fd | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H360Df | Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. |
| EUH 001 | Sprengifimt sem þurrefni. |
| EUH 006 | Sprengifimt með og án andrúmslofts. |
| EUH 014 | Hvarfast kröftuglega við vatn |
| EUH 018 | Getur myndað eldfimar eða sprengifimar blöndur af efnagufu og andrúmslofti við notkun. |
| EUH 019 | Getur myndað sprengifim efnasambönd (peroxíð). |
| EUH 044 | Sprengifimt við hitun í lokuðu rými. |
| EUH 029 | Myndar eitraða lofttegund í snertingu við vatn. |
| EUH 031 | Myndar eitraða lofttegund í snertingu við sýru. |
| EUH 032 | Myndar mjög eitraða lofttegund í snertingu við sýru. |
| EUH 066 | Endurtekin snerting getur valdið þurri eða sprunginni húð. |
| EUH 070 | Eitrað í snertingu við augu. |
| EUH 071 | Ætandi fyrir öndunarfærin. |
| EUH 059 | Hættulegt ósonlaginu. |
| EUH 201/201A | Inniheldur blý. Notist ekki á yfirborð hluta sem ætla má að börn tyggi eða sjúgi. Varúð! Inniheldur blý. |
| EUH 202 | Sýanóakrýlat. Hætta. Límist við húð og augu á nokkrum sekúndum. Geymist þar sem börn ná ekki til. |
| EUH 203 | Inniheldur sexgilt króm. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 204 | Inniheldur ísósýanöt. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 205 | Inniheldur epoxýefnisþætti. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 206 | Varúð! Notist ekki með öðrum vörum. Getur gefið frá sér hættulegar lofttegundir (klór). |
| EUH 207 | Varúð! Inniheldur kadmíum. Hættulegar gufur myndast við notkun. Sjá upplýsingar frá framleiðanda. Farið eftir öryggisleiðbeiningunum. |
| EUH 208 | Inniheldur (heiti næmandi efnis). Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 209/ 209A | Getur orðið mjög eldfimt við notkun. Getur orðið eldfimt við notkun |
| EUH 210 | Öryggisblað er fáanlegt sé um það beðið. |
| EUH 401 | Fylgið notkunarleiðbeiningum til að varast hættu fyrir heilbrigði manna og umhverfið. |

nr

Islandikeelne tekst

H200

Óstöðugt, sprengifimt efni.

H201

Sprengifimt efni, hætta á alsprengingu.

H202

Sprengifimt efni, mikil hætta á sprengibroti.

H203

Sprengifimt efni, hætta á bruna, höggbylgju eða sprengibrotum.

H204

Hætta á bruna eða sprengibrotum.

H205

Hætta á alsprengingu í bruna.

H220

Afar eldfim lofttegund.

H221

Eldfim lofttegund.

H222

Úðabrúsi með afar eldfimum efnum.

H223

Úðabrúsi með eldfimum efnum.

H224

Afar eldfimur vökvi og gufa.

H225

Mjög eldfimur vökvi og gufa.

H226

Eldfimur vökvi og gufa.

H228

Eldfimt, fast efni.

H240

Sprengifimt við hitun.

H241

Eldfimt eða sprengifimt við hitun.

H242

Eldfimt við hitun.

H250

Kviknar í sjálfkrafa við snertingu við loft.

H251

Sjálfhitandi, hætta á sjálfsíkviknun.

H252

Sjálfhitandi í miklu efnismagni, hætta á sjálfsíkviknun.

H260

Í snertingu við vatn myndast eldfimar lofttegundir sem er hætt við sjálfsíkviknun.

H261

Eldfimar lofttegundir myndast við snertingu við vatn

H270

Getur valdið eða aukið bruna, eldmyndandi (oxandi).

H271

Getur valdið bruna eða sprengingu, mjög eldmyndandi (oxandi).

H272

Getur aukið bruna, eldmyndandi (oxandi).

H280

Inniheldur lofttegund undir þrýstingi, getur sprungið við hitun.

H281

Inniheldur kælda lofttegund, getur valdið kalsárum.

H290

Getur verið ætandi fyrir málma.

H300

Banvænt við inntöku.

H301

Eitrað við inntöku.

H302

Hættulegt við inntöku.

H304

Getur verið banvænt við inntöku ef það kemst í öndunarveg.

H310

Banvænt í snertingu við húð.

H311

Eitrað í snertingu við húð.

H312

Hættulegt í snertingu við húð.

H314

Veldur alvarlegum bruna á húð og augnskaða.

H315

Veldur húðertingu.

H317

Getur valdið ofnæmisviðbrögðum í húð.

H318

Veldur alvarlegum augnskaða.

H319

Veldur alvarlegri augnertingu.

H330

Banvænt við innöndun.

H331

Eitrað við innöndun.

H332

Hættulegt við innöndun.

H334

Getur valdið ofnæmis- eða asmaeinkennum eða öndunarerfiðleikum við innöndun.

H335

Getur valdið ertingu í öndunarfærum.

H336

Getur valdið sljóleika eða svima.

H340

Getur valdið erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H341

Grunað um að valda erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H350

Getur valdið krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H351

Grunað um að valda krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H360

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H361

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H362

Getur skaðað börn á brjósti.

H370

Skaðar líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H371

Getur skaðað líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H372

Skaðar líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H373

Getur skaðað líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H400

Mjög eitrað lífi í vatni.

H410

Mjög eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif.

H411

Eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif.

H412

Skaðlegt lífi í vatni, hefur langvinn áhrif.

H413

Getur valdið langvinnum, skaðlegum áhrifum á líf í vatni.

H350i

Getur valdið krabbameini við innöndun.

H360F

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi.

H360D

Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H361f

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi.

H361d

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H360FD

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H361fd

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H360Fd

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H360Df

Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi.

EUH 001

Sprengifimt sem þurrefni.

EUH 006

Sprengifimt með og án andrúmslofts.

EUH 014

Hvarfast kröftuglega við vatn

EUH 018

Getur myndað eldfimar eða sprengifimar blöndur af efnagufu og andrúmslofti við notkun.

EUH 019

Getur myndað sprengifim efnasambönd (peroxíð).

EUH 044

Sprengifimt við hitun í lokuðu rými.

EUH 029

Myndar eitraða lofttegund í snertingu við vatn.

EUH 031

Myndar eitraða lofttegund í snertingu við sýru.

EUH 032

Myndar mjög eitraða lofttegund í snertingu við sýru.

EUH 066

Endurtekin snerting getur valdið þurri eða sprunginni húð.

EUH 070

Eitrað í snertingu við augu.

EUH 071

Ætandi fyrir öndunarfærin.

EUH 059

Hættulegt ósonlaginu.

EUH 201/201A

Inniheldur blý. Notist ekki á yfirborð hluta sem ætla má að börn tyggi eða sjúgi. Varúð! Inniheldur blý.

EUH 202

Sýanóakrýlat. Hætta. Límist við húð og augu á nokkrum sekúndum. Geymist þar sem börn ná ekki til.

EUH 203

Inniheldur sexgilt króm. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 204

Inniheldur ísósýanöt. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 205

Inniheldur epoxýefnisþætti. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 206

Varúð! Notist ekki með öðrum vörum. Getur gefið frá sér hættulegar lofttegundir (klór).

EUH 207

Varúð! Inniheldur kadmíum. Hættulegar gufur myndast við notkun. Sjá upplýsingar frá framleiðanda. Farið eftir öryggisleiðbeiningunum.

EUH 208

Inniheldur (heiti næmandi efnis). Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 209/ 209A

Getur orðið mjög eldfimt við notkun. Getur orðið eldfimt við notkun

EUH 210

Öryggisblað er fáanlegt sé um það beðið.

EUH 401

Fylgið notkunarleiðbeiningum til að varast hættu fyrir heilbrigði manna og umhverfið.

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 IV lisa 2. ossa lisatakse järgmine tekst:

| nr | Islandikeelne tekst |
| --- | --- |
| P101 | Ef leita þarf læknis skal hafa ílát eða merkimiða tiltæk. |
| P102 | Geymist þar sem börn ná ekki til. |
| P103 | Lesið merkimiðann fyrir notkun. |
| P201 | Aflið sérstakra leiðbeininga fyrir notkun. |
| P202 | Nauðsynlegt er að lesa og skilja allar viðvaranir áður en efnið er notað. |
| P210 | Haldið frá hitagjöfum, neistagjöfum, opnum eldi og heitum flötum. — Reykingar bannaðar. |
| P211 | Má ekki úða á opinn eld eða annan íkveikjuvald. |
| P220 | Má ekki nota eða geyma í námunda við fatnað/.../brennanleg efni. |
| P221 | Gætið þess að blanda efninu ekki saman við brennanleg efni/... |
| P222 | Má ekki komast í snertingu við andrúmsloft. |
| P223 | Má alls ekki komast í snertingu við vatn vegna hættu á kröftugu hvarfi og leiftureldi. |
| P230 | Haldið röku með.... |
| P231 | Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund. |
| P232 | Verjið gegn raka. |
| P233 | Ílát skal vera vel lukt. |
| P234 | Má aðeins geyma í upprunalegu íláti. |
| P235 | Geymist á köldum stað. |
| P240 | Jarðtengið/spennujafnið ílát og viðtökubúnað. |
| P241 | Notið sprengiheld rafföng/loftræstibúnað/lýsingu/... |
| P242 | Notið ekki verkfæri sem mynda neista. |
| P243 | Gerið varúðarráðstafanir gegn stöðurafmagni |
| P244 | Gætið þess að ekki sé feiti og olía á þrýstingslokum. |
| P250 | Má ekki verða fyrir hnjaski/höggi/.../núningi |
| P251 | Þrýstihylki: Ekki má gata eða brenna hylki jafnvel þótt þau séu tóm. |
| P260 | Andið ekki að ykkur ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi. |
| P261 | Gætið þess að anda ekki inn ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi. |
| P262 | Má ekki koma í augu eða á húð eða föt. |
| P263 | Forðist alla snertingu við efnið meðan á meðgöngu og brjóstagjöf stendur. |
| P264 | Þvoið...vandlega eftir meðhöndlun. |
| P270 | Neytið ekki matar, drykkjar eða tóbaks við notkun þessarar vöru. |
| P271 | Notið eingöngu utandyra eða í vel loftræstu rými. |
| P272 | Ekki skal farið með vinnuföt af vinnustað hafi þau óhreinkast af efninu. |
| P273 | Forðist losun út í umhverfið. |
| P280 | Notið hlífðarhanska/hlífðarfatnað/augnhlífar/andlitshlífar. |
| P281 | Notið tilskildar persónuhlífar. |
| P282 | Klæðist kuldaeinangrandi hönskum/andlitshlífum/augnhlífum. |
| P283 | Klæðist brunaþolnum/eldþolnum/eldtefjandi fatnaði. |
| P284 | Notið öndunarhlífar. |
| P285 | Notið öndunarhlífar ef loftræsting er ófullnægjandi. |
| P231 + P232 | Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund. Verjið gegn raka. |
| P235 + P410 | Geymist á köldum stað. Hlífið við sólarljósi. |
| P301 | EFTIR INNTÖKU: |
| P302 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: |
| P303 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár): |
| P304 | EFTIR INNÖNDUN: |
| P305 | BERIST EFNIÐ Í AUGU: |
| P306 | EF EFNIÐ FER Á FÖT: |
| P307 | EF um váhrif er að ræða: |
| P308 | EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða: |
| P309 | EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart: |
| P310 | Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P311 | Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P312 | Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart. |
| P313 | Leitið læknis. |
| P314 | Leitið læknis ef lasleika verður vart. |
| P315 | Leitið umsvifalaust læknis. |
| P320 | Brýnt er að fá sérstaka meðferð (sjá ... á þessum merkimiða). |
| P321 | Sérstök meðferð (sjá ... á þessum merkimiða). |
| P322 | Sérstakar ráðstafanir (sjá ... á þessum merkimiða). |
| P330 | Skolið munninn. |
| P331 | EKKI framkalla uppköst. |
| P332 | Ef efnið ertir húð: |
| P333 | Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram: |
| P334 | Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi. |
| P335 | Dustið lausar agnir af húðinni. |
| P336 | Vermið kalna líkamshluta með volgu vatni. Ekki nudda skaddaða svæðið. |
| P337 | Ef augnerting er viðvarandi: |
| P338 | Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram. |
| P340 | Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P341 | Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P342 | Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi: |
| P350 | Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni. |
| P351 | Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni. |
| P352 | Þvoið með mikilli sápu og vatni. |
| P353 | Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu. |
| P360 | Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum. |
| P361 | Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu. |
| P362 | Farið úr fötum, sem óhreinkast af efninu, og þvoið fyrir næstu notkun. |
| P363 | Þvoið föt, sem óhreinkast af efninu, fyrir næstu notkun. |
| P370 | Ef eldur kemur upp: |
| P371 | Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða: |
| P372 | Sprengihætta ef eldur kemur upp. |
| P373 | EKKI reyna að slökkva eld ef hann kemst að sprengifimum efnum. |
| P374 | Beitið eðlilegum varúðarráðstöfunum við slökkvistörf og verið í hæfilegri fjarlægð frá eldinum. |
| P375 | Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu. |
| P376 | Stöðvið leka ef það er óhætt. |
| P377 | Eldur í lekandi gasi: Reynið ekki að slökkva eldinn nema hægt sé að stöðva lekann á öruggan máta. |
| P378 | Notið ... til að slökkva eldinn. |
| P380 | Rýmið svæðið. |
| P381 | Fjarlægið alla íkveikjuvalda ef það er óhætt. |
| P390 | Sogið upp allt sem hellist niður til að afstýra eignatjóni. |
| P391 | Safnið upp því sem hellist niður. |
| P301 + P310 | EFTIR INNTÖKU: Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P301 + P312 | EFTIR INNTÖKU: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart. |
| P301 + P330 + P331 | EFTIR INNTÖKU: Skolið munninn. EKKI framkalla uppköst. |
| P302 + P334 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi. |
| P302 + P350 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni. |
| P302 + P352 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið með mikilli sápu og vatni |
| P303 + P361 + P353 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár): Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu. Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu. |
| P304 + P340 | EFTIR INNÖNDUN: Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P304 + P341 | EFTIR INNÖNDUN: Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P305 + P351 + P338 | BERIST EFNIÐ Í AUGU: Skolið varlega með vatni í nokkrar mínútur. Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram. |
| P306 + P360 | EF EFNIÐ FER Á FÖT: Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum. |
| P307 + P311 | EFum váhrif er að ræða: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P308 + P313 | EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða: Leitið læknis. |
| P309 + P311 | EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P332 + P313 | Ef efnið ertir húð: Leitið læknis. |
| P333 + P313 | Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram: Leitið læknis. |
| P335 + P334 | Dustið lausar agnir af húðinni. Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi. |
| P337 + P313 | Ef augnerting er viðvarandi: Leitið læknis. |
| P342 + P311 | Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P370 + P376 | Ef eldur kemur upp: Stöðvið leka ef það er óhætt. |
| P370 + P378 | Ef eldur kemur upp: Notið ... til að slökkva eldinn. |
| P370 + P380 | Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið. |
| P370 + P380 + P375 | Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu. |
| P371 + P380 + P375 | Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu. |
| P401 | Geymist ... |
| P402 | Geymist á þurrum stað. |
| P403 | Geymist á vel loftræstum stað. |
| P404 | Geymist í lokuðu íláti. |
| P405 | Geymist á læstum stað. |
| P406 | Geymist í tæringarþolnu/...íláti með tæringarþolnu innra lagi. |
| P407 | Hafið loftbil á milli stafla/vörubretta. |
| P410 | Hlífið við sólarljósi. |
| P411 | Geymist við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F. |
| P412 | Setjið ekki í hærri hita en 50 °C/122 °F. |
| P413 | Ef búlkavara vegur meira en ... kg/... pund skal ekki geyma hana í hærri hita en... °C/... °F. |
| P420 | Má ekki geyma hjá öðru efni. |
| P422 | Geymið innihald undir ... |
| P402 + P404 | Geymist á þurrum stað. Geymist í lokuðu íláti. |
| P403 + P233 | Geymist á vel loftræstum stað. Ílát vera vel lukt. |
| P403 + P235 | Geymist á vel-loftræstum stað. Geymist á köldum stað. |
| P410 + P403 | Hlífið við sólarljósi. Geymist á vel loftræstum stað. |
| P410 + P412 | Hlífið við sólarljósi. Hlífið við hærri hita en 50 °C/122 °F. |
| P411 + P235 | Geymist á köldum stað við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F. |
| P501 | Fargið innihaldi/íláti hjá ... |

nr

Islandikeelne tekst

P101

Ef leita þarf læknis skal hafa ílát eða merkimiða tiltæk.

P102

Geymist þar sem börn ná ekki til.

P103

Lesið merkimiðann fyrir notkun.

P201

Aflið sérstakra leiðbeininga fyrir notkun.

P202

Nauðsynlegt er að lesa og skilja allar viðvaranir áður en efnið er notað.

P210

Haldið frá hitagjöfum, neistagjöfum, opnum eldi og heitum flötum. — Reykingar bannaðar.

P211

Má ekki úða á opinn eld eða annan íkveikjuvald.

P220

Má ekki nota eða geyma í námunda við fatnað/.../brennanleg efni.

P221

Gætið þess að blanda efninu ekki saman við brennanleg efni/...

P222

Má ekki komast í snertingu við andrúmsloft.

P223

Má alls ekki komast í snertingu við vatn vegna hættu á kröftugu hvarfi og leiftureldi.

P230

Haldið röku með....

P231

Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund.

P232

Verjið gegn raka.

P233

Ílát skal vera vel lukt.

P234

Má aðeins geyma í upprunalegu íláti.

P235

Geymist á köldum stað.

P240

Jarðtengið/spennujafnið ílát og viðtökubúnað.

P241

Notið sprengiheld rafföng/loftræstibúnað/lýsingu/...

P242

Notið ekki verkfæri sem mynda neista.

P243

Gerið varúðarráðstafanir gegn stöðurafmagni

P244

Gætið þess að ekki sé feiti og olía á þrýstingslokum.

P250

Má ekki verða fyrir hnjaski/höggi/.../núningi

P251

Þrýstihylki: Ekki má gata eða brenna hylki jafnvel þótt þau séu tóm.

P260

Andið ekki að ykkur ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi.

P261

Gætið þess að anda ekki inn ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi.

P262

Má ekki koma í augu eða á húð eða föt.

P263

Forðist alla snertingu við efnið meðan á meðgöngu og brjóstagjöf stendur.

P264

Þvoið...vandlega eftir meðhöndlun.

P270

Neytið ekki matar, drykkjar eða tóbaks við notkun þessarar vöru.

P271

Notið eingöngu utandyra eða í vel loftræstu rými.

P272

Ekki skal farið með vinnuföt af vinnustað hafi þau óhreinkast af efninu.

P273

Forðist losun út í umhverfið.

P280

Notið hlífðarhanska/hlífðarfatnað/augnhlífar/andlitshlífar.

P281

Notið tilskildar persónuhlífar.

P282

Klæðist kuldaeinangrandi hönskum/andlitshlífum/augnhlífum.

P283

Klæðist brunaþolnum/eldþolnum/eldtefjandi fatnaði.

P284

Notið öndunarhlífar.

P285

Notið öndunarhlífar ef loftræsting er ófullnægjandi.

P231 + P232

Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund. Verjið gegn raka.

P235 + P410

Geymist á köldum stað. Hlífið við sólarljósi.

P301

EFTIR INNTÖKU:

P302

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ:

P303

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár):

P304

EFTIR INNÖNDUN:

P305

BERIST EFNIÐ Í AUGU:

P306

EF EFNIÐ FER Á FÖT:

P307

EF um váhrif er að ræða:

P308

EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða:

P309

EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart:

P310

Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P311

Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P312

Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart.

P313

Leitið læknis.

P314

Leitið læknis ef lasleika verður vart.

P315

Leitið umsvifalaust læknis.

P320

Brýnt er að fá sérstaka meðferð (sjá ... á þessum merkimiða).

P321

Sérstök meðferð (sjá ... á þessum merkimiða).

P322

Sérstakar ráðstafanir (sjá ... á þessum merkimiða).

P330

Skolið munninn.

P331

EKKI framkalla uppköst.

P332

Ef efnið ertir húð:

P333

Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram:

P334

Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi.

P335

Dustið lausar agnir af húðinni.

P336

Vermið kalna líkamshluta með volgu vatni. Ekki nudda skaddaða svæðið.

P337

Ef augnerting er viðvarandi:

P338

Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram.

P340

Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P341

Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P342

Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi:

P350

Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni.

P351

Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni.

P352

Þvoið með mikilli sápu og vatni.

P353

Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu.

P360

Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum.

P361

Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu.

P362

Farið úr fötum, sem óhreinkast af efninu, og þvoið fyrir næstu notkun.

P363

Þvoið föt, sem óhreinkast af efninu, fyrir næstu notkun.

P370

Ef eldur kemur upp:

P371

Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða:

P372

Sprengihætta ef eldur kemur upp.

P373

EKKI reyna að slökkva eld ef hann kemst að sprengifimum efnum.

P374

Beitið eðlilegum varúðarráðstöfunum við slökkvistörf og verið í hæfilegri fjarlægð frá eldinum.

P375

Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu.

P376

Stöðvið leka ef það er óhætt.

P377

Eldur í lekandi gasi: Reynið ekki að slökkva eldinn nema hægt sé að stöðva lekann á öruggan máta.

P378

Notið ... til að slökkva eldinn.

P380

Rýmið svæðið.

P381

Fjarlægið alla íkveikjuvalda ef það er óhætt.

P390

Sogið upp allt sem hellist niður til að afstýra eignatjóni.

P391

Safnið upp því sem hellist niður.

P301 + P310

EFTIR INNTÖKU: Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P301 + P312

EFTIR INNTÖKU: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart.

P301 + P330 + P331

EFTIR INNTÖKU: Skolið munninn. EKKI framkalla uppköst.

P302 + P334

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi.

P302 + P350

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni.

P302 + P352

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið með mikilli sápu og vatni

P303 + P361 + P353

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár): Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu. Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu.

P304 + P340

EFTIR INNÖNDUN: Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P304 + P341

EFTIR INNÖNDUN: Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P305 + P351 + P338

BERIST EFNIÐ Í AUGU: Skolið varlega með vatni í nokkrar mínútur. Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram.

P306 + P360

EF EFNIÐ FER Á FÖT: Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum.

P307 + P311

EFum váhrif er að ræða: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P308 + P313

EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða: Leitið læknis.

P309 + P311

EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P332 + P313

Ef efnið ertir húð: Leitið læknis.

P333 + P313

Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram: Leitið læknis.

P335 + P334

Dustið lausar agnir af húðinni. Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi.

P337 + P313

Ef augnerting er viðvarandi: Leitið læknis.

P342 + P311

Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P370 + P376

Ef eldur kemur upp: Stöðvið leka ef það er óhætt.

P370 + P378

Ef eldur kemur upp: Notið ... til að slökkva eldinn.

P370 + P380

Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið.

P370 + P380 + P375

Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu.

P371 + P380 + P375

Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu.

P401

Geymist ...

P402

Geymist á þurrum stað.

P403

Geymist á vel loftræstum stað.

P404

Geymist í lokuðu íláti.

P405

Geymist á læstum stað.

P406

Geymist í tæringarþolnu/...íláti með tæringarþolnu innra lagi.

P407

Hafið loftbil á milli stafla/vörubretta.

P410

Hlífið við sólarljósi.

P411

Geymist við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F.

P412

Setjið ekki í hærri hita en 50 °C/122 °F.

P413

Ef búlkavara vegur meira en ... kg/... pund skal ekki geyma hana í hærri hita en... °C/... °F.

P420

Má ekki geyma hjá öðru efni.

P422

Geymið innihald undir ...

P402 + P404

Geymist á þurrum stað. Geymist í lokuðu íláti.

P403 + P233

Geymist á vel loftræstum stað. Ílát vera vel lukt.

P403 + P235

Geymist á vel-loftræstum stað. Geymist á köldum stað.

P410 + P403

Hlífið við sólarljósi. Geymist á vel loftræstum stað.

P410 + P412

Hlífið við sólarljósi. Hlífið við hærri hita en 50 °C/122 °F.

P411 + P235

Geymist á köldum stað við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F.

P501

Fargið innihaldi/íláti hjá ...

III LISA

EMP Ühiskomitee otsuse nr .../2012

6. liide

Norrakeelsed ohu- ja hoiatuslaused

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 III lisasse lisatakse järgmine tekst:

| Nr | Norrakeelne tekst |
| --- | --- |
| H200 | Ustabile eksplosive varer. |
| H201 | Eksplosjonsfarlig; fare for masseeksplosjon. |
| H202 | Eksplosjonsfarlig; stor fare for utkast av fragmenter. |
| H203 | Eksplosjonsfarlig; fare for brann, trykkbølge eller utkast av fragmenter. |
| H204 | Fare for brann eller utkast av fragmenter. |
| H205 | Fare for masseeksplosjon ved brann. |
| H220 | Ekstremt brannfarlig gass. |
| H221 | Brannfarlig gass. |
| H222 | Ekstremt brannfarlig aerosol. |
| H223 | Brannfarlig aerosol. |
| H224 | Ekstremt brannfarlig væske og damp. |
| H225 | Meget brannfarlig væske og damp. |
| H226 | Brannfarlig væske og damp. |
| H228 | Brannfarlig fast stoff. |
| H240 | Eksplosjonsfarlig ved oppvarming. |
| H241 | Brann- eller eksplosjonsfarlig ved oppvarming. |
| H242 | Brannfarlig ved oppvarming. |
| H250 | Selvantenner ved kontakt med luft. |
| H251 | Selvopphetende; kan selvantenne. |
| H252 | Selvopphetende i store mengder; kan selvantenne. |
| H260 | Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser som kan selvantenne. |
| H261 | Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser. |
| H270 | Kan forårsake eller forsterke brann; oksiderende. |
| H271 | Kan forårsake brann eller eksplosjon; sterkt oksiderende. |
| H272 | Kan forsterke brann; oksiderende. |
| H280 | Inneholder gass under trykk; kan eksplodere ved oppvarming. |
| H281 | Inneholder nedkjølt gass; kan forårsake alvorlige forfrysninger. |
| H290 | Kan være etsende for metaller. |
| H300 | Dødelig ved svelging. |
| H301 | Giftig ved svelging. |
| H302 | Farlig ved svelging. |
| H304 | Kan være dødelig ved svelging om det kommer ned i luftveiene. |
| H310 | Dødelig ved hudkontakt. |
| H311 | Giftig ved hudkontakt. |
| H312 | Farlig ved hudkontakt. |
| H314 | Gir alvorlige etseskader på hud og øyne. |
| H315 | Irriterer huden. |
| H317 | Kan utløse en allergisk hudreaksjon. |
| H318 | Gir alvorlig øyeskade. |
| H319 | Gir alvorlig øyeirritasjon. |
| H330 | Dødelig ved innånding. |
| H331 | Giftig ved innånding. |
| H332 | Farlig ved innånding. |
| H334 | Kan gi allergi eller astmasymptomer eller pustevansker ved innånding. |
| H335 | Kan forårsake irritasjon av luftveiene. |
| H336 | Kan forårsake døsighet eller svimmelhet. |
| H340 | Kan gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H341 | Mistenkes å kunne gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H350 | Kan forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H351 | Mistenkes for å kunne forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H360 | Kan skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H361 | Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren> |
| H362 | Kan skade barn som ammes. |
| H370 | Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H371 | Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H372 | Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H373 | Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H400 | Meget giftig for liv i vann. |
| H410 | Meget giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann. |
| H411 | Giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann. |
| H412 | Skadelig, med langtidsvirkning, for liv i vann. |
| H413 | Kan forårsake skadelige langtidsvirkninger for liv i vann. |
| H350i | Kan forårsake kreft ved innånding. |
| H360F | Kan skade forplantningsevnen. |
| H360D | Kan gi fosterskader. |
| H361f | Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. |
| H361d | Mistenkes for å kunne gi fosterskader. |
| H360FD | Kan skade forplantningsevnen. Kan gi fosterskader. |
| H361fd | Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader. |
| H360Fd | Kan skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader. |
| H360Df | Kan gi fosterskader. Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. |
| EUH 001 | Eksplosjonsfarlig i tørr tilstand. |
| EUH 006 | Eksplosjonsfarlig ved og uten kontakt med luft. |
| EUH 014 | Reagerer voldsomt med vann. |
| EUH 018 | Ved bruk kan brennbar damp/eksplosive damp-luft-blandinger dannes. |
| EUH 019 | Kan danne eksplosive peroksider. |
| EUH 044 | Eksplosjonsfarlig ved oppvarming i lukket rom. |
| EUH 029 | Ved kontakt med vann utvikles giftig gass. |
| EUH 031 | Ved kontakt med syrer utvikles giftig gass. |
| EUH 032 | Ved kontakt med syrer utvikles meget giftig gass. |
| EUH 066 | Gjentatt eksponering kan gi tørr eller sprukket hud. |
| EUH 070 | Giftig ved øyekontakt. |
| EUH 071 | Etsende for luftveiene. |
| EUH 059 | Farlig for ozonlaget. |
| EUH 201/201A | Inneholder bly. Må ikke brukes på gjenstander som barn vil kunne tygge eller suge på. Advarsel! Inneholder bly. |
| EUH 202 | Cyanoakrylat. Fare. Klistrer sammen hud og øyne på sekunder. Oppbevares utilgjengelig for barn. |
| EUH 203 | Inneholder krom (VI). Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 204 | Inneholder isocyanater. Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 205 | Inneholder epoksyforbindelser. Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 206 | Advarsel! Må ikke brukes sammen med andre produkter. Kan frigjøre farlige gasser (klor). |
| EUH 207 | Advarsel! Inneholder kadmium. Det utvikles farlige gasser under bruk. Se informasjon fra produsenten. Følg sikkerhetsinstruksjonene. |
| EUH 208 | Inneholder <navn på sensibiliserende stoff>. Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 209/209A | Kan bli meget brannfarlig ved bruk. Kan bli brannfarlig ved bruk. |
| EUH 210 | Sikkerhetsdatablad er tilgjengelig på anmodning. |
| EUH 401 | Bruksanvisningen må følges, slik at man unngår risiko for menneskers helse og miljøet. |

Nr

Norrakeelne tekst

H200

Ustabile eksplosive varer.

H201

Eksplosjonsfarlig; fare for masseeksplosjon.

H202

Eksplosjonsfarlig; stor fare for utkast av fragmenter.

H203

Eksplosjonsfarlig; fare for brann, trykkbølge eller utkast av fragmenter.

H204

Fare for brann eller utkast av fragmenter.

H205

Fare for masseeksplosjon ved brann.

H220

Ekstremt brannfarlig gass.

H221

Brannfarlig gass.

H222

Ekstremt brannfarlig aerosol.

H223

Brannfarlig aerosol.

H224

Ekstremt brannfarlig væske og damp.

H225

Meget brannfarlig væske og damp.

H226

Brannfarlig væske og damp.

H228

Brannfarlig fast stoff.

H240

Eksplosjonsfarlig ved oppvarming.

H241

Brann- eller eksplosjonsfarlig ved oppvarming.

H242

Brannfarlig ved oppvarming.

H250

Selvantenner ved kontakt med luft.

H251

Selvopphetende; kan selvantenne.

H252

Selvopphetende i store mengder; kan selvantenne.

H260

Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser som kan selvantenne.

H261

Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser.

H270

Kan forårsake eller forsterke brann; oksiderende.

H271

Kan forårsake brann eller eksplosjon; sterkt oksiderende.

H272

Kan forsterke brann; oksiderende.

H280

Inneholder gass under trykk; kan eksplodere ved oppvarming.

H281

Inneholder nedkjølt gass; kan forårsake alvorlige forfrysninger.

H290

Kan være etsende for metaller.

H300

Dødelig ved svelging.

H301

Giftig ved svelging.

H302

Farlig ved svelging.

H304

Kan være dødelig ved svelging om det kommer ned i luftveiene.

H310

Dødelig ved hudkontakt.

H311

Giftig ved hudkontakt.

H312

Farlig ved hudkontakt.

H314

Gir alvorlige etseskader på hud og øyne.

H315

Irriterer huden.

H317

Kan utløse en allergisk hudreaksjon.

H318

Gir alvorlig øyeskade.

H319

Gir alvorlig øyeirritasjon.

H330

Dødelig ved innånding.

H331

Giftig ved innånding.

H332

Farlig ved innånding.

H334

Kan gi allergi eller astmasymptomer eller pustevansker ved innånding.

H335

Kan forårsake irritasjon av luftveiene.

H336

Kan forårsake døsighet eller svimmelhet.

H340

Kan gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H341

Mistenkes å kunne gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H350

Kan forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H351

Mistenkes for å kunne forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H360

Kan skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H361

Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>

H362

Kan skade barn som ammes.

H370

Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H371

Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H372

Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H373

Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H400

Meget giftig for liv i vann.

H410

Meget giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann.

H411

Giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann.

H412

Skadelig, med langtidsvirkning, for liv i vann.

H413

Kan forårsake skadelige langtidsvirkninger for liv i vann.

H350i

Kan forårsake kreft ved innånding.

H360F

Kan skade forplantningsevnen.

H360D

Kan gi fosterskader.

H361f

Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen.

H361d

Mistenkes for å kunne gi fosterskader.

H360FD

Kan skade forplantningsevnen. Kan gi fosterskader.

H361fd

Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader.

H360Fd

Kan skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader.

H360Df

Kan gi fosterskader. Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen.

EUH 001

Eksplosjonsfarlig i tørr tilstand.

EUH 006

Eksplosjonsfarlig ved og uten kontakt med luft.

EUH 014

Reagerer voldsomt med vann.

EUH 018

Ved bruk kan brennbar damp/eksplosive damp-luft-blandinger dannes.

EUH 019

Kan danne eksplosive peroksider.

EUH 044

Eksplosjonsfarlig ved oppvarming i lukket rom.

EUH 029

Ved kontakt med vann utvikles giftig gass.

EUH 031

Ved kontakt med syrer utvikles giftig gass.

EUH 032

Ved kontakt med syrer utvikles meget giftig gass.

EUH 066

Gjentatt eksponering kan gi tørr eller sprukket hud.

EUH 070

Giftig ved øyekontakt.

EUH 071

Etsende for luftveiene.

EUH 059

Farlig for ozonlaget.

EUH 201/201A

Inneholder bly. Må ikke brukes på gjenstander som barn vil kunne tygge eller suge på. Advarsel! Inneholder bly.

EUH 202

Cyanoakrylat. Fare. Klistrer sammen hud og øyne på sekunder. Oppbevares utilgjengelig for barn.

EUH 203

Inneholder krom (VI). Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 204

Inneholder isocyanater. Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 205

Inneholder epoksyforbindelser. Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 206

Advarsel! Må ikke brukes sammen med andre produkter. Kan frigjøre farlige gasser (klor).

EUH 207

Advarsel! Inneholder kadmium. Det utvikles farlige gasser under bruk. Se informasjon fra produsenten. Følg sikkerhetsinstruksjonene.

EUH 208

Inneholder <navn på sensibiliserende stoff>. Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 209/209A

Kan bli meget brannfarlig ved bruk. Kan bli brannfarlig ved bruk.

EUH 210

Sikkerhetsdatablad er tilgjengelig på anmodning.

EUH 401

Bruksanvisningen må følges, slik at man unngår risiko for menneskers helse og miljøet.

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 IV lisa 2. ossa lisatakse järgmine tekst:

| Nr | Norrakeelne tekst |
| --- | --- |
| P101 | Dersom det er nødvendig med legehjelp, ha produktets beholder eller etikett for hånden. |
| P102 | Oppbevares utilgjengelig for barn. |
| P103 | Les etiketten før bruk. |
| P201 | Innhent særskilt instruks før bruk. |
| P202 | Skal ikke håndteres før alle advarsler er lest og oppfattet. |
| P210 | Holdes vekk fra varme/gnister/åpen flamme/varme overflater. — Røyking forbudt. |
| P211 | Ikke spray mot åpen flamme eller annen tennkilde. |
| P220 | Må ikke brukes/oppbevares i nærheten av tøy /.../ brennbare materialer. |
| P221 | Må ikke blandes med brennbare stoffer. |
| P222 | Unngå kontakt med luft. |
| P223 | Unngå all kontakt med vann, på grunn av fare for voldsom reaksjon og eksplosjonsaktig brann. |
| P230 | Holdes fuktet med ... |
| P231 | Håndteres under inertgass. |
| P232 | Beskyttes mot fuktighet. |
| P233 | Hold beholderen tett lukket. |
| P234 | Oppbevares bare i originalbeholder. |
| P235 | Oppbevares kjølig. |
| P240 | Beholder og mottaksutstyr jordes/potensialutlignes. |
| P241 | Bruk elektrisk materiell /ventilasjonsmateriell/belysningsmateriell som er eksplosjonssikkert. |
| P242 | Bruk bare verktøy som ikke avgir gnister. |
| P243 | Treff tiltak mot statisk elektrisitet. |
| P244 | Reduksjonsventiler skal holdes fri for fett og olje. |
| P250 | Må ikke utsettes for sliping/støt/.../friksjon. |
| P251 | Beholder under trykk: Må ikke punkteres eller brennes, selv ikke etter bruk. |
| P260 | Ikke innånd støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler. |
| P261 | Unngå innånding av støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler. |
| P262 | Må ikke komme i kontakt med øyne, huden eller klær. |
| P263 | Unngå kontakt under graviditet/amming. |
| P264 | Vask ... grundig etter bruk. |
| P270 | Ikke spis, drikk eller røyk ved bruk av produktet. |
| P271 | Brukes bare utendørs eller i et godt ventilert område. |
| P272 | Tilsølte arbeidsklær må ikke fjernes fra arbeidsplassen. |
| P273 | Unngå utslipp til miljøet. |
| P280 | Benytt vernehansker /verneklær/vernebriller/ansiktsskjerm. |
| P281 | Bruk påkrevd personlig verneutstyr. |
| P282 | Bruk kuldeisolerende hansker /visir/øyevern. |
| P283 | Benytt brannbestandige/flammehemmende klær. |
| P284 | Bruk åndedrettsvern. |
| P285 | Ved utilstrekkelig ventilasjon skal åndedrettsvern benyttes. |
| P231 + P232 | Håndteres under inertgass. Beskyttes mot fuktighet. |
| P235 + P410 | Oppbevares kjølig. Beskyttes mot sollys. |
| P301 | VED SVELGING: |
| P302 | VED HUDKONTAKT: |
| P303 | VED HUDKONTAKT (eller håret): |
| P304 | VED INNÅNDING: |
| P305 | VED KONTAKT MED ØYNENE |
| P306 | VED KONTAKT MED KLÆR: |
| P307 | Ved eksponering: |
| P308 | Ved eksponering eller mistanke om eksponering: |
| P309 | Ved eksponering eller ubehag: |
| P310 | Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P311 | Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P312 | Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag. |
| P313 | Søk legehjelp. |
| P314 | Søk legehjelp ved ubehag. |
| P315 | Søk legehjelp umiddelbart. |
| P320 | Særlig behandling kreves umiddelbart (se ... på etiketten). |
| P321 | Særlig behandling (se ... på etiketten). |
| P322 | Særlige tiltak (se ... på etiketten). |
| P330 | Skyll munnen. |
| P331 | IKKE framkall brekning. |
| P332 | Ved hudirritasjon: |
| P333 | Ved hudirritasjon eller utslett: |
| P334 | Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress. |
| P335 | Børst bort løse partikler fra huden. |
| P336 | Varm opp frostskadede legemsdeler med lunkent vann. Ikke gni på det skadede området. |
| P337 | Ved vedvarende øyeirritasjon: |
| P338 | Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen. |
| P340 | Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P341 | Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P342 | Ved symptomer i luftveiene: |
| P350 | Vask forsiktig med mye såpe og vann. |
| P351 | Skyll forsiktig med vann i flere minutter. |
| P352 | Vask med mye såpe og vann. |
| P353 | Skyll/dusj huden med vann. |
| P360 | Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes. |
| P361 | Tilsølte klær må fjernes straks. |
| P362 | Tilsølte klær må fjernes og vaskes før de brukes på nytt. |
| P363 | Tilsølte klær må vaskes før de brukes på nytt. |
| P370 | Ved brann: |
| P371 | Ved større brann og store mengder: |
| P372 | Eksplosjonsfare ved brann. |
| P373 | IKKE bekjemp brannen når den når eksplosive varer. |
| P374 | Bekjemp brannen med normal forsiktighet på behørig avstand. |
| P375 | Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare. |
| P376 | Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte. |
| P377 | Brann ved gasslekkasje: Ikke slukk med mindre lekkasjen kan stanses på en sikker måte. |
| P378 | Slukk med: ... |
| P380 | Evakuer området. |
| P381 | Fjern alle tennkilder dersom dette kan gjøres på en sikker måte. |
| P390 | Absorber spill for å hindre materiell skade. |
| P391 | Samle opp spill. |
| P301 + P310 | VED SVELGING: Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P301 + P312 | VED SVELGING: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag. |
| P301 + P330 + P331 | VED SVELGING: Skyll munnen. IKKE framkall brekning. |
| P302 + P334 | VED HUDKONTAKT: Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress. |
| P302 + P350 | VED HUDKONTAKT: Vask forsiktig med mye såpe og vann. |
| P302 + P352 | VED HUDKONTAKT: Vask med mye såpe og vann. |
| P303 + P361 + P353 | VED HUDKONTAKT (eller håret): Tilsølte klær må fjernes straks. Skyll/dusj huden med vann. |
| P304 + P340 | VED INNÅNDING: Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P304 + P341 | VED INNÅNDING: Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P305 + P351 + P338 | VED KONTAKT MED ØYNENE: Skyll forsiktig med vann i flere minutter. Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen. |
| P306 + P360 | VED KONTAKT MED KLÆR: Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes. |
| P307 + P311 | Ved eksponering: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P308 + P313 | Ved eksponering eller mistanke om eksponering: Søk legehjelp. |
| P309 + P311 | Ved eksponering eller ubehag: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P332 + P313 | Ved hudirritasjon: Søk legehjelp. |
| P333 + P313 | Ved hudirritasjon eller utslett: Søk legehjelp. |
| P335 + P334 | Børst bort løse partikler fra huden. Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress. |
| P337 + P313 | Ved vedvarende øyeirritasjon: Søk legehjelp. |
| P342 + P311 | Ved symptomer i luftveiene: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P370 + P376 | Ved brann: Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte. |
| P370 + P378 | Ved brann: Slukk med ... |
| P370 + P380 | Ved brann: Evakuer området. |
| P370 + P380 + P375 | Ved brann: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare. |
| P371 + P380 + P375 | Ved større brann og store mengder: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare. |
| P401 | Oppbevares ... |
| P402 | Oppbevares tørt. |
| P403 | Oppbevares på et godt ventilert sted. |
| P404 | Oppbevares i lukket beholder. |
| P405 | Oppbevares innelåst. |
| P406 | Oppbevares i korrosjonsbestandig/... beholder med korrosjonsbestandig indre belegg. |
| P407 | Se til at det er luft mellom stabler/paller. |
| P410 | Beskyttes mot sollys. |
| P411 | Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F. |
| P412 | Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C /122 °F. |
| P413 | Bulkmengder på over ...kg/...lbs oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F. |
| P420 | Må oppbevares adskilt fra andre materialer. |
| P422 | Oppbevar innholdet under ... |
| P402 + P404 | Oppbevares tørt. Oppbevares i lukket beholder. |
| P403 + P233 | Oppbevares på et godt ventilert sted. Hold beholderen tett lukket. |
| P403 + P235 | Oppbevares på et godt ventilert sted. Oppbevares kjølig. |
| P410 + P403 | Beskyttes mot sollys. Oppbevares på et godt ventilert sted. |
| P410 + P412 | Beskyttes mot sollys. Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C /122 °F. |
| P411 + P235 | Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F. Oppbevares kjølig. |
| P501 | Innhold/beholder leveres til ... |

Nr

Norrakeelne tekst

P101

Dersom det er nødvendig med legehjelp, ha produktets beholder eller etikett for hånden.

P102

Oppbevares utilgjengelig for barn.

P103

Les etiketten før bruk.

P201

Innhent særskilt instruks før bruk.

P202

Skal ikke håndteres før alle advarsler er lest og oppfattet.

P210

Holdes vekk fra varme/gnister/åpen flamme/varme overflater. — Røyking forbudt.

P211

Ikke spray mot åpen flamme eller annen tennkilde.

P220

Må ikke brukes/oppbevares i nærheten av tøy /.../ brennbare materialer.

P221

Må ikke blandes med brennbare stoffer.

P222

Unngå kontakt med luft.

P223

Unngå all kontakt med vann, på grunn av fare for voldsom reaksjon og eksplosjonsaktig brann.

P230

Holdes fuktet med ...

P231

Håndteres under inertgass.

P232

Beskyttes mot fuktighet.

P233

Hold beholderen tett lukket.

P234

Oppbevares bare i originalbeholder.

P235

Oppbevares kjølig.

P240

Beholder og mottaksutstyr jordes/potensialutlignes.

P241

Bruk elektrisk materiell /ventilasjonsmateriell/belysningsmateriell som er eksplosjonssikkert.

P242

Bruk bare verktøy som ikke avgir gnister.

P243

Treff tiltak mot statisk elektrisitet.

P244

Reduksjonsventiler skal holdes fri for fett og olje.

P250

Må ikke utsettes for sliping/støt/.../friksjon.

P251

Beholder under trykk: Må ikke punkteres eller brennes, selv ikke etter bruk.

P260

Ikke innånd støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler.

P261

Unngå innånding av støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler.

P262

Må ikke komme i kontakt med øyne, huden eller klær.

P263

Unngå kontakt under graviditet/amming.

P264

Vask ... grundig etter bruk.

P270

Ikke spis, drikk eller røyk ved bruk av produktet.

P271

Brukes bare utendørs eller i et godt ventilert område.

P272

Tilsølte arbeidsklær må ikke fjernes fra arbeidsplassen.

P273

Unngå utslipp til miljøet.

P280

Benytt vernehansker /verneklær/vernebriller/ansiktsskjerm.

P281

Bruk påkrevd personlig verneutstyr.

P282

Bruk kuldeisolerende hansker /visir/øyevern.

P283

Benytt brannbestandige/flammehemmende klær.

P284

Bruk åndedrettsvern.

P285

Ved utilstrekkelig ventilasjon skal åndedrettsvern benyttes.

P231 + P232

Håndteres under inertgass. Beskyttes mot fuktighet.

P235 + P410

Oppbevares kjølig. Beskyttes mot sollys.

P301

VED SVELGING:

P302

VED HUDKONTAKT:

P303

VED HUDKONTAKT (eller håret):

P304

VED INNÅNDING:

P305

VED KONTAKT MED ØYNENE

P306

VED KONTAKT MED KLÆR:

P307

Ved eksponering:

P308

Ved eksponering eller mistanke om eksponering:

P309

Ved eksponering eller ubehag:

P310

Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P311

Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P312

Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag.

P313

Søk legehjelp.

P314

Søk legehjelp ved ubehag.

P315

Søk legehjelp umiddelbart.

P320

Særlig behandling kreves umiddelbart (se ... på etiketten).

P321

Særlig behandling (se ... på etiketten).

P322

Særlige tiltak (se ... på etiketten).

P330

Skyll munnen.

P331

IKKE framkall brekning.

P332

Ved hudirritasjon:

P333

Ved hudirritasjon eller utslett:

P334

Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress.

P335

Børst bort løse partikler fra huden.

P336

Varm opp frostskadede legemsdeler med lunkent vann. Ikke gni på det skadede området.

P337

Ved vedvarende øyeirritasjon:

P338

Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen.

P340

Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P341

Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P342

Ved symptomer i luftveiene:

P350

Vask forsiktig med mye såpe og vann.

P351

Skyll forsiktig med vann i flere minutter.

P352

Vask med mye såpe og vann.

P353

Skyll/dusj huden med vann.

P360

Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes.

P361

Tilsølte klær må fjernes straks.

P362

Tilsølte klær må fjernes og vaskes før de brukes på nytt.

P363

Tilsølte klær må vaskes før de brukes på nytt.

P370

Ved brann:

P371

Ved større brann og store mengder:

P372

Eksplosjonsfare ved brann.

P373

IKKE bekjemp brannen når den når eksplosive varer.

P374

Bekjemp brannen med normal forsiktighet på behørig avstand.

P375

Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare.

P376

Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte.

P377

Brann ved gasslekkasje: Ikke slukk med mindre lekkasjen kan stanses på en sikker måte.

P378

Slukk med: ...

P380

Evakuer området.

P381

Fjern alle tennkilder dersom dette kan gjøres på en sikker måte.

P390

Absorber spill for å hindre materiell skade.

P391

Samle opp spill.

P301 + P310

VED SVELGING: Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P301 + P312

VED SVELGING: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag.

P301 + P330 + P331

VED SVELGING: Skyll munnen. IKKE framkall brekning.

P302 + P334

VED HUDKONTAKT: Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress.

P302 + P350

VED HUDKONTAKT: Vask forsiktig med mye såpe og vann.

P302 + P352

VED HUDKONTAKT: Vask med mye såpe og vann.

P303 + P361 + P353

VED HUDKONTAKT (eller håret): Tilsølte klær må fjernes straks. Skyll/dusj huden med vann.

P304 + P340

VED INNÅNDING: Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P304 + P341

VED INNÅNDING: Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P305 + P351 + P338

VED KONTAKT MED ØYNENE: Skyll forsiktig med vann i flere minutter. Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen.

P306 + P360

VED KONTAKT MED KLÆR: Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes.

P307 + P311

Ved eksponering: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P308 + P313

Ved eksponering eller mistanke om eksponering: Søk legehjelp.

P309 + P311

Ved eksponering eller ubehag: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P332 + P313

Ved hudirritasjon: Søk legehjelp.

P333 + P313

Ved hudirritasjon eller utslett: Søk legehjelp.

P335 + P334

Børst bort løse partikler fra huden. Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress.

P337 + P313

Ved vedvarende øyeirritasjon: Søk legehjelp.

P342 + P311

Ved symptomer i luftveiene: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P370 + P376

Ved brann: Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte.

P370 + P378

Ved brann: Slukk med ...

P370 + P380

Ved brann: Evakuer området.

P370 + P380 + P375

Ved brann: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare.

P371 + P380 + P375

Ved større brann og store mengder: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare.

P401

Oppbevares ...

P402

Oppbevares tørt.

P403

Oppbevares på et godt ventilert sted.

P404

Oppbevares i lukket beholder.

P405

Oppbevares innelåst.

P406

Oppbevares i korrosjonsbestandig/... beholder med korrosjonsbestandig indre belegg.

P407

Se til at det er luft mellom stabler/paller.

P410

Beskyttes mot sollys.

P411

Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F.

P412

Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C /122 °F.

P413

Bulkmengder på over ...kg/...lbs oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F.

P420

Må oppbevares adskilt fra andre materialer.

P422

Oppbevar innholdet under ...

P402 + P404

Oppbevares tørt. Oppbevares i lukket beholder.

P403 + P233

Oppbevares på et godt ventilert sted. Hold beholderen tett lukket.

P403 + P235

Oppbevares på et godt ventilert sted. Oppbevares kjølig.

P410 + P403

Beskyttes mot sollys. Oppbevares på et godt ventilert sted.

P410 + P412

Beskyttes mot sollys. Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C /122 °F.

P411 + P235

Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ...°C /... °F. Oppbevares kjølig.

P501

Innhold/beholder leveres til ...

---

MÄÄRUSED

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 405/2012,

4. mai 2012,

millega keelatakse Rootsi lipu all sõitvatel laevadel hariliku süvameregarneeli püük Norra vetes lõuna pool 62° põhjalaiust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lippude all sõitvate või nendes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lippude all sõitvate või nendes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 55.

2

---

LISA

| Nr | 3/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Kalavaru | PRA/04-N. |
| Liik | Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) |
| Piirkond | Norra veed lõuna pool 62° N |
| Kuupäev | 9. märts 2012 |

Nr

3/T&Q

Liikmesriik

Rootsi

Kalavaru

PRA/04-N.

Liik

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

Piirkond

Norra veed lõuna pool 62° N

Kuupäev

9. märts 2012

---

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 406/2012,

4. mai 2012,

millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merikuratlaste püük VIIIc, IX ja X püügipiirkondades ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 43/2012, millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 43/2012, millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lippude all sõitvate või nendes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lippude all sõitvate või nendes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 2/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | ANF/8C3411 |
| Liik | Merikuratlased (Lophiidae) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi veed |
| Kuupäev | 18. jaanuar 2012 |

Nr

2/T&Q

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

ANF/8C3411

Liik

Merikuratlased (Lophiidae)

Piirkond

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi veed

Kuupäev

18. jaanuar 2012

---

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/29 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 407/2012,

4. mai 2012,

millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel makrelli püük VIIIc, IX ja X püügipiirkondades ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lippude all sõitvate või nendes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lippude all sõitvate või nendes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 55.

2

---

LISA

| Nr | 1/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | MAC/8C3411 |
| Liik | Makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi veed |
| Kuupäev | 23. märts 2012 |

Nr

1/T&Q

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

MAC/8C3411

Liik

Makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi veed

Kuupäev

23. märts 2012

---

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 408/2012,

11. mai 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 143,3 |
| MA | 74,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 111,3 |
| 0707 00 05 | JO | 200,0 |
| TR | 128,9 |
| ZZ | 164,5 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| TR | 119,8 |
| ZZ | 172,5 |
| 0805 10 20 | EG | 46,2 |
| IL | 61,3 |
| MA | 44,3 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 49,0 |
| 0805 50 10 | TR | 78,3 |
| ZZ | 78,3 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 86,9 |
| CL | 96,5 |
| CN | 95,4 |
| MA | 85,1 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 133,4 |
| US | 148,7 |
| UY | 85,3 |
| ZA | 92,4 |
| ZZ | 96,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

143,3

MA

74,3

TR

116,2

ZZ

111,3

0707 00 05

JO

200,0

TR

128,9

ZZ

164,5

0709 93 10

JO

225,1

TR

119,8

ZZ

172,5

0805 10 20

EG

46,2

IL

61,3

MA

44,3

TR

44,3

ZZ

49,0

0805 50 10

TR

78,3

ZZ

78,3

0808 10 80

AR

111,2

BR

86,9

CL

96,5

CN

95,4

MA

85,1

MK

29,3

NZ

133,4

US

148,7

UY

85,3

ZA

92,4

ZZ

96,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/33

---

KOMISJONI OTSUS,

13. juuli 2011,

mis käsitleb riigiabi nr C 6/08 (ex NN 69/07), mida Soome andis ettevõtjale Ålands Industrihus Ab

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4905 all)

(Ainult soome- ja rootsikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/252/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi eespool nimetatud sätete kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjoni teavitati 5. septembril 2006 esitatud kaebusega erinevatest meetmetest, mida Ahvenamaa kohalik omavalitsus (edaspidi „Ahvenamaa KOV”) on andnud kinnisvaraettevõtjale Ålands Industrihus Ab (edaspidi „ÅI”). Komisjon küsis 25. oktoobri 2006. aasta ja 14. veebruari 2007. aasta kirjadega Soomelt teavet, mis esitati 11. jaanuari 2007. aasta ja 3. aprilli 2007. aasta kirjadega. Soome ametiasutused esitasid täiendavat teavet 31. mail 2007 ja 12. juulil 2007. Kaebuse esitaja esitas lisateabe 2006. aasta novembris ja 2007. aasta mais. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni teavitati 5. septembril 2006 esitatud kaebusega erinevatest meetmetest, mida Ahvenamaa kohalik omavalitsus (edaspidi „Ahvenamaa KOV”) on andnud kinnisvaraettevõtjale Ålands Industrihus Ab (edaspidi „ÅI”). Komisjon küsis 25. oktoobri 2006. aasta ja 14. veebruari 2007. aasta kirjadega Soomelt teavet, mis esitati 11. jaanuari 2007. aasta ja 3. aprilli 2007. aasta kirjadega. Soome ametiasutused esitasid täiendavat teavet 31. mail 2007 ja 12. juulil 2007. Kaebuse esitaja esitas lisateabe 2006. aasta novembris ja 2007. aasta mais.

| (2) | Komisjon teavitas 30. jaanuari 2008. aasta kirjaga Soome ametiasutusi, et ta on otsustanud algatada abi andmise suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 (2) sätestatud menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas 30. jaanuari 2008. aasta kirjaga Soome ametiasutusi, et ta on otsustanud algatada abi andmise suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 (2) sätestatud menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama abi kohta oma märkusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama abi kohta oma märkusi.

| (4) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

| (5) | Pärast menetluse algatamise otsust esitasid Soome ametiasutused teabe, mis registreeriti komisjonis 6. mail 2008, 21. jaanuaril 2010, 26. veebruaril 2010, 21. mail 2010, 18. juunil 2010, 18. aprillil 2011, 27. juunil 2011 ja 28. juunil 2011. Komisjoni talituste, Soome ametiasutuste ja ettevõtja ÅI esindajad kohtusid 4. juunil 2010. |
| --- | --- |

(5)

Pärast menetluse algatamise otsust esitasid Soome ametiasutused teabe, mis registreeriti komisjonis 6. mail 2008, 21. jaanuaril 2010, 26. veebruaril 2010, 21. mail 2010, 18. juunil 2010, 18. aprillil 2011, 27. juunil 2011 ja 28. juunil 2011. Komisjoni talituste, Soome ametiasutuste ja ettevõtja ÅI esindajad kohtusid 4. juunil 2010.

2.   ABI KIRJELDUS

2.1.   ABISAAJA

| (6) | Ettevõtja ÅI on registreeritud Läänemeres Soome ja Rootsi maismaaosa vahele jääva Ahvenamaa saarestiku pealinnas Mariehamnis. Ahvenamaa rahvaarv on 28 000. Ahvenamaa on Soome maakond, kuid ta on väga autonoomne. Ettevõtja ÅI kuulub peamiselt Ahvenamaa KOVile (84,43 %) ja Mariehamni linnale (15,01 %). Ülejäänud aktsionärideks on teised Ahvenamaa kohalikud omavalitsused (4). |
| --- | --- |

(6)

Ettevõtja ÅI on registreeritud Läänemeres Soome ja Rootsi maismaaosa vahele jääva Ahvenamaa saarestiku pealinnas Mariehamnis. Ahvenamaa rahvaarv on 28 000. Ahvenamaa on Soome maakond, kuid ta on väga autonoomne. Ettevõtja ÅI kuulub peamiselt Ahvenamaa KOVile (84,43 %) ja Mariehamni linnale (15,01 %). Ülejäänud aktsionärideks on teised Ahvenamaa kohalikud omavalitsused (4).

| (7) | Ettevõtja ÅI tegeleb hoonete ehitamise, omamise ja rendile andmisega tööstuslikul ja ärilisel otstarbel. Soome ametiasutuste sõnul on ettevõtja tegevuse eesmärk pakkuda Ahvenamaa ettevõtjatele hooneid, et anda oma panus mitmekesisesse ja konkurentsivõimelisse majandusse. |
| --- | --- |

(7)

Ettevõtja ÅI tegeleb hoonete ehitamise, omamise ja rendile andmisega tööstuslikul ja ärilisel otstarbel. Soome ametiasutuste sõnul on ettevõtja tegevuse eesmärk pakkuda Ahvenamaa ettevõtjatele hooneid, et anda oma panus mitmekesisesse ja konkurentsivõimelisse majandusse.

| (8) | Kuni 1999. aastani oli ettevõtja ÅI äritegevuse maht tagasihoidlik (5). Ettevõtja ÅI bilanss kasvas väga aeglaselt, kui üldse (6). Seda silmas pidades otsustas ettevõtja ÅI juhatus hakata otsima uusi ärivõimalusi laienemiseks. Samal ajal väljendas kohalik äriringkond (mis koosneb peaaegu täies ulatuses väikestest ettevõtjatest) soovi tehnoloogiapargi järele, st sellise büroohoonete klastri järele, kus kohalikud ettevõtjad võiksid paikneda sama katuse all, et hõlbustada koostööd, luua uusi ideid ning edendada ettevõtlust üldiselt. Sellest peaks lõppkokkuvõttes saama iTideni büroohoonete kvartal (kvarteret iTiden). Projekti tekkelugu on üksikasjalikumalt selgitatud punktis 2.2. |
| --- | --- |

(8)

Kuni 1999. aastani oli ettevõtja ÅI äritegevuse maht tagasihoidlik (5). Ettevõtja ÅI bilanss kasvas väga aeglaselt, kui üldse (6). Seda silmas pidades otsustas ettevõtja ÅI juhatus hakata otsima uusi ärivõimalusi laienemiseks. Samal ajal väljendas kohalik äriringkond (mis koosneb peaaegu täies ulatuses väikestest ettevõtjatest) soovi tehnoloogiapargi järele, st sellise büroohoonete klastri järele, kus kohalikud ettevõtjad võiksid paikneda sama katuse all, et hõlbustada koostööd, luua uusi ideid ning edendada ettevõtlust üldiselt. Sellest peaks lõppkokkuvõttes saama iTideni büroohoonete kvartal (kvarteret iTiden). Projekti tekkelugu on üksikasjalikumalt selgitatud punktis 2.2.

2.2.   iTideni PROJEKT
   (7)

| (9) | Kohaliku äriringkonna ja Ahvenamaa KOVi esindajate vahelised arutelud võimaluse üle ehitada tehnoloogiapark algasid juba 1999. aastal. Korraldati ühiseid õppereise Rootsi samalaadsetesse rajatistesse. |
| --- | --- |

(9)

Kohaliku äriringkonna ja Ahvenamaa KOVi esindajate vahelised arutelud võimaluse üle ehitada tehnoloogiapark algasid juba 1999. aastal. Korraldati ühiseid õppereise Rootsi samalaadsetesse rajatistesse.

| (10) | 2000. aastal anti projekt töörühmale, kes esitas Ahvenamaa KOVile ja Mariehamni linnale ettepaneku 2000. aasta kevadel. Projekti ja Ahvenamaa KOVi plaani see park ehitada ja seda rahastada mainiti Ahvenamaa KOVi 2000. aasta eelarves (8) ning seda kinnitati 2001. aasta eelarves, milles KOV küsis rahalisi vahendeid ka võimalikeks kapitalisuurendamisteks seoses infrastruktuuriprojektidega, sealhulgas ettevõtja ÅI jaoks (samalaadne taotlus tehti ka 2000. aasta eelarve puhul) (9). |
| --- | --- |

(10)

2000. aastal anti projekt töörühmale, kes esitas Ahvenamaa KOVile ja Mariehamni linnale ettepaneku 2000. aasta kevadel. Projekti ja Ahvenamaa KOVi plaani see park ehitada ja seda rahastada mainiti Ahvenamaa KOVi 2000. aasta eelarves (8) ning seda kinnitati 2001. aasta eelarves, milles KOV küsis rahalisi vahendeid ka võimalikeks kapitalisuurendamisteks seoses infrastruktuuriprojektidega, sealhulgas ettevõtja ÅI jaoks (samalaadne taotlus tehti ka 2000. aasta eelarve puhul) (9).

| (11) | Kapitalisuurendamise abil ostis ettevõtja ÅI 12. juulil 2001 maa Mariehamni Västra Klinteni piirkonnas, kuhu pidi ehitatama iTideni büroohoonete kvartal. Selle ostuga seoses tagas ettevõtja ÅI ka iTideni projekti jaoks vajalikud muudatused linnaplaneerimises. |
| --- | --- |

(11)

Kapitalisuurendamise abil ostis ettevõtja ÅI 12. juulil 2001 maa Mariehamni Västra Klinteni piirkonnas, kuhu pidi ehitatama iTideni büroohoonete kvartal. Selle ostuga seoses tagas ettevõtja ÅI ka iTideni projekti jaoks vajalikud muudatused linnaplaneerimises.

| (12) | Ahvenamaa KOV teatas 2002. aasta eelarves, et ettevõtja ÅI hakkab iTideni projekti ehitama 2002. aastal ning et selleks on väga tõenäoliselt vaja kapitali suurendada (milleks Ahvenamaa KOV küsis vajalikke eelarveassigneeringuid) (10). |
| --- | --- |

(12)

Ahvenamaa KOV teatas 2002. aasta eelarves, et ettevõtja ÅI hakkab iTideni projekti ehitama 2002. aastal ning et selleks on väga tõenäoliselt vaja kapitali suurendada (milleks Ahvenamaa KOV küsis vajalikke eelarveassigneeringuid) (10).

| (13) | 2002. aasta alguses loodi iTideni büroohoonete kvartali ehitamiseks töörühm ja telliti arhitekt. Uuriti potentsiaalsete rentnike huvi iTideni büroohoonete kvartalis kinnisvara rentimise vastu. Ettevalmistavad pinnaseteisaldustööd tehti 2003. aasta kevadel ning esimene ehitusetapp (projekt koosnes kahest järjestikusest ehitusetapist) algas 2003. aasta suvel. Esimesed rentnikud kolisid esimese etapi raames valminud iTideni büroohoonete kvartali ossa 1. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(13)

2002. aasta alguses loodi iTideni büroohoonete kvartali ehitamiseks töörühm ja telliti arhitekt. Uuriti potentsiaalsete rentnike huvi iTideni büroohoonete kvartalis kinnisvara rentimise vastu. Ettevalmistavad pinnaseteisaldustööd tehti 2003. aasta kevadel ning esimene ehitusetapp (projekt koosnes kahest järjestikusest ehitusetapist) algas 2003. aasta suvel. Esimesed rentnikud kolisid esimese etapi raames valminud iTideni büroohoonete kvartali ossa 1. detsembril 2004.

| (14) | iTideni büroohoonete kvartali teise etapi ehitustöödega alustati 2006. aasta sügisel ning need lõpetati 2007. aastal. |
| --- | --- |

(14)

iTideni büroohoonete kvartali teise etapi ehitustöödega alustati 2006. aasta sügisel ning need lõpetati 2007. aastal.

2.3.   RIIGIABIMEETMED

| (15) | Komisjoni ametlik uurimine on hõlmanud mitmeid Ahvenamaa KOVi poolt ettevõtjale ÅI ajavahemikul 1997–2007 võimaldatud kapitalisüste (edaspidi „kapitalisuurendamised”) ja pangalaenudele antud garantiisid (edaspidi „laenugarantiid”). Meetmed on esitatud alljärgnevas tabelis (kapitalisüstid kannavad numbreid C-I kuni C-XI ning garantiid numbreid G-I kuni G-III).








  Meede | Meetme kuupäev | Kapitalisuurendamised
  (eurodes) | Laenugarantiid
  (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C-I (11) | 18.6.1997 | 84 094,39 | |
| C-II (11) | 22.6.2000 | 340 582,27 | |
| C-III (11) | 10.10.2000 | 114 368,37 | |
| C-IV | 20.7.2001 | 353 199,00 | |
| C-V | 15.8.2002 | 599 933,73 | |
| C-VI | 13.3.2003 | 799 911,64 | |
| G-I | 9.10.2003 | | 2 600 000,00 |
| C-VII | 6.5.2004 | 515 165,97 | |
| C-VIII | 30.9.2004 | 669 896,95 | |
| G-II | 2.11.2004 | | 1 160 000,00 |
| C-IX | 16.6.2005 | 199 977,91 | |
| C-X | 16.6.2005 | 234 961,43 | |
| G-III | 13.12.2005 | | 2 600 000,00 |
| C-XI | 15.2.2007 | 1 379 998,95 | |
| | KOKKU | 5 292 090,61 | 6 360 000,00 |

(15)

Komisjoni ametlik uurimine on hõlmanud mitmeid Ahvenamaa KOVi poolt ettevõtjale ÅI ajavahemikul 1997–2007 võimaldatud kapitalisüste (edaspidi „kapitalisuurendamised”) ja pangalaenudele antud garantiisid (edaspidi „laenugarantiid”). Meetmed on esitatud alljärgnevas tabelis (kapitalisüstid kannavad numbreid C-I kuni C-XI ning garantiid numbreid G-I kuni G-III).

Meede

Meetme kuupäev

Kapitalisuurendamised

(eurodes)

Laenugarantiid

(eurodes)

C-I (11)

18.6.1997

84 094,39

C-II (11)

22.6.2000

340 582,27

C-III (11)

10.10.2000

114 368,37

C-IV

20.7.2001

353 199,00

C-V

15.8.2002

599 933,73

C-VI

13.3.2003

799 911,64

G-I

9.10.2003

2 600 000,00

C-VII

6.5.2004

515 165,97

C-VIII

30.9.2004

669 896,95

G-II

2.11.2004

1 160 000,00

C-IX

16.6.2005

199 977,91

C-X

16.6.2005

234 961,43

G-III

13.12.2005

2 600 000,00

C-XI

15.2.2007

1 379 998,95

KOKKU

5 292 090,61

6 360 000,00

| (16) | Võrreldes menetluse algatamise otsuse punktis 7 esitatud tabeliga meetmete kohta on 26. oktoobri 2006. aasta laenugarantii summas 2 587 500 eurot välja jäetud, sest seda ei kasutatud kunagi (pärast Soome kohtute tehtud otsust). Peale selle on kapitalisuurendamise C-XI kuupäevaks menetluse algatamise otsuses märgitud 12. juuni 2006. aasta asemel siin 15. veebruar 2007, sest uurimise käigus selgus, et see meede oli kasutusele võetud hilisemal kuupäeval. Soome Kõrgem Halduskohus tühistas hiljuti (6. aprillil 2011) Ahvenamaa KOVi otsuse selle kapitalisuurendamise võimaldamise kohta (vt allpool põhjendus 114). Kuid kuna 2007. aastal anti ettevõtjale ÅI kapitali ning seda ei ole tagasi makstud, leiab komisjon, et siseriikliku kohtu otsuse olemasolu ei kõrvalda seda meedet komisjoni uurimise alt. |
| --- | --- |

(16)

Võrreldes menetluse algatamise otsuse punktis 7 esitatud tabeliga meetmete kohta on 26. oktoobri 2006. aasta laenugarantii summas 2 587 500 eurot välja jäetud, sest seda ei kasutatud kunagi (pärast Soome kohtute tehtud otsust). Peale selle on kapitalisuurendamise C-XI kuupäevaks menetluse algatamise otsuses märgitud 12. juuni 2006. aasta asemel siin 15. veebruar 2007, sest uurimise käigus selgus, et see meede oli kasutusele võetud hilisemal kuupäeval. Soome Kõrgem Halduskohus tühistas hiljuti (6. aprillil 2011) Ahvenamaa KOVi otsuse selle kapitalisuurendamise võimaldamise kohta (vt allpool põhjendus 114). Kuid kuna 2007. aastal anti ettevõtjale ÅI kapitali ning seda ei ole tagasi makstud, leiab komisjon, et siseriikliku kohtu otsuse olemasolu ei kõrvalda seda meedet komisjoni uurimise alt.

| (17) | Soome ametiasutuste sõnul võimaldati kõiki kapitalisuurendamisi selleks, et rahastada iTideni projekti, välja arvatud järgmised meetmed: | C-I) 18. juuni 1997. aasta kapitalisüst (84 094,39 eurot); |
| --- | --- | --- |

(17)

Soome ametiasutuste sõnul võimaldati kõiki kapitalisuurendamisi selleks, et rahastada iTideni projekti, välja arvatud järgmised meetmed:

C-I) 18. juuni 1997. aasta kapitalisüst (84 094,39 eurot);

| | C-II) 22. juuni 2000. aasta kapitalisüst (340 582,27 eurot); |
| --- | --- |

C-II) 22. juuni 2000. aasta kapitalisüst (340 582,27 eurot);

| | C-III) 10. oktoobri 2000. aasta kapitalisüst (114 368,37 eurot); |
| --- | --- |

C-III) 10. oktoobri 2000. aasta kapitalisüst (114 368,37 eurot);

| | C-VIII) 30. septembri 2004. aasta kapitalisüst (669 896,95 eurot); |
| --- | --- |

C-VIII) 30. septembri 2004. aasta kapitalisüst (669 896,95 eurot);

| | C-IX) 16. juuni 2005. aasta kapitalisüst (199 977,91 eurot). |
| --- | --- |

C-IX) 16. juuni 2005. aasta kapitalisüst (199 977,91 eurot).

| (18) | Soome ametiasutuste sõnul anti kõik laenugarantiid iTideni projekti rahastamiseks. Laenugarantiisid käsitlev üksikasjalikum teave on esitatud allpool põhjendustes 66–86. |
| --- | --- |

(18)

Soome ametiasutuste sõnul anti kõik laenugarantiid iTideni projekti rahastamiseks. Laenugarantiisid käsitlev üksikasjalikum teave on esitatud allpool põhjendustes 66–86.

3.   ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 108 LÕIKE 2 KOHASE MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (19) | Komisjon seadis menetluse algatamise otsuses kahtluse alla, kas kapitalisuurendamised ja laenugarantiid olid kokkusobivad siseturuga järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon seadis menetluse algatamise otsuses kahtluse alla, kas kapitalisuurendamised ja laenugarantiid olid kokkusobivad siseturuga järgmistel põhjustel.

| (20) | Seoses riigiabi olemasoluga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses täheldas komisjon, et meetmed hõlmasid riigi ressursse, sest neid meetmeid võimaldas kohalik omavalitsus, ning meetmed olid valikulised, sest need olid suunatud ettevõtjale ÅI. Seoses kriteeriumiga, kas meetmetega anti eelis, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapärastel turutingimustel, sest pikas perspektiivis kasumlikkuse väljavaatest juhinduv eraõiguslik investor ei oleks andnud samasugust toetust, kahtles komisjon, kas eraõiguslik investor oleks ettevõtja ÅI pikaajalist kahjumit või siis parimal juhul väga tagasihoidlikku kasumit arvesse võttes kapitali andnud, nagu tegi seda Ahvenamaa KOV. Konkreetselt laenugarantiidega seoses kahtles komisjon, kas ettevõtja ÅI oleks suutnud saada turgudelt võrreldavat rahalist toetust, ning leidis, et nende garantiidega anti ettevõtjale ÅI eelis. Samuti leidis komisjon, et iga selline eelis võib moonutada konkurentsi ja mõjutada ühendusesisest kaubandust. |
| --- | --- |

(20)

Seoses riigiabi olemasoluga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses täheldas komisjon, et meetmed hõlmasid riigi ressursse, sest neid meetmeid võimaldas kohalik omavalitsus, ning meetmed olid valikulised, sest need olid suunatud ettevõtjale ÅI. Seoses kriteeriumiga, kas meetmetega anti eelis, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapärastel turutingimustel, sest pikas perspektiivis kasumlikkuse väljavaatest juhinduv eraõiguslik investor ei oleks andnud samasugust toetust, kahtles komisjon, kas eraõiguslik investor oleks ettevõtja ÅI pikaajalist kahjumit või siis parimal juhul väga tagasihoidlikku kasumit arvesse võttes kapitali andnud, nagu tegi seda Ahvenamaa KOV. Konkreetselt laenugarantiidega seoses kahtles komisjon, kas ettevõtja ÅI oleks suutnud saada turgudelt võrreldavat rahalist toetust, ning leidis, et nende garantiidega anti ettevõtjale ÅI eelis. Samuti leidis komisjon, et iga selline eelis võib moonutada konkurentsi ja mõjutada ühendusesisest kaubandust.

| (21) | Kui meetmeid peaks käsitatama riigiabina, siis kahtles komisjon, kas neid meetmeid saaks pidada siseturuga kokkusobivateks. |
| --- | --- |

(21)

Kui meetmeid peaks käsitatama riigiabina, siis kahtles komisjon, kas neid meetmeid saaks pidada siseturuga kokkusobivateks.

| (22) | Peale selle seadis komisjon kahtluse alla Soome ametiasutuste väite, et kui meetmed tõepoolest kujutasid endast riigiabi, siis võimaldati neid kooskõlas abikavadega, mida kohaldati juba enne Soome ühinemist ELiga, ning oleksid seega seaduslikud. |
| --- | --- |

(22)

Peale selle seadis komisjon kahtluse alla Soome ametiasutuste väite, et kui meetmed tõepoolest kujutasid endast riigiabi, siis võimaldati neid kooskõlas abikavadega, mida kohaldati juba enne Soome ühinemist ELiga, ning oleksid seega seaduslikud.

4.   SOOME AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

4.1.   MEETMED EI KUJUTA ENDAST RIIGIABI

| (23) | Soome ametiasutused on seisukohal, et Ahvenamaa KOV on toiminud kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, st et meetmete võimaldamisel juhinduti Ahvenamaa KOVi väljavaadetest saada oma investeeringult tulu. Soome ametiasutused on väitnud, et investeerimisotsused olid ajendatud ettevõtja uute investeeringute kavast, peamiselt iTideni projektist. Seega ei soovitud meetmetega katta varasemat kahjumit või toetada kahjumit teenivat äritegevust. Ahvenamaa KOV on saanud oma investeeringu eest konkreetset tasu ettevõtja ÅI uute aktsiate näol, sest ettevõtte väärtus suurenes kooskõlas aktsiate märkimisega. Seetõttu ei saanud ettevõtja ÅI mingit eelist, mida ei oleks olnud võimalik saada eraõiguslikult investorilt. |
| --- | --- |

(23)

Soome ametiasutused on seisukohal, et Ahvenamaa KOV on toiminud kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, st et meetmete võimaldamisel juhinduti Ahvenamaa KOVi väljavaadetest saada oma investeeringult tulu. Soome ametiasutused on väitnud, et investeerimisotsused olid ajendatud ettevõtja uute investeeringute kavast, peamiselt iTideni projektist. Seega ei soovitud meetmetega katta varasemat kahjumit või toetada kahjumit teenivat äritegevust. Ahvenamaa KOV on saanud oma investeeringu eest konkreetset tasu ettevõtja ÅI uute aktsiate näol, sest ettevõtte väärtus suurenes kooskõlas aktsiate märkimisega. Seetõttu ei saanud ettevõtja ÅI mingit eelist, mida ei oleks olnud võimalik saada eraõiguslikult investorilt.

| (24) | Olenemata mis tahes võimalikust eelisest on Soome ametiasutused ka seisukohal, et meetmeid ei saa liigitada riigiabiks, sest puuduvad mis tahes konkreetsed tõendid olulise mõju kohta Ahvenamaa kinnisvaraturul valitsevale konkurentsile. |
| --- | --- |

(24)

Olenemata mis tahes võimalikust eelisest on Soome ametiasutused ka seisukohal, et meetmeid ei saa liigitada riigiabiks, sest puuduvad mis tahes konkreetsed tõendid olulise mõju kohta Ahvenamaa kinnisvaraturul valitsevale konkurentsile.

4.2.   KUI TEGEMIST ON RIIGIABIGA, ON SEE KEHTIVATE RIIGIABIKAVADE KOHASELT SEADUSLIK

| (25) | Kui siiski leitakse, et meetmed sisaldavad riigiabi elementi, tuleks abi Soome ametiasutuste sõnul käsitada seaduslikuna. Soome ametiasutused on väitnud, et nii kapitalisüstid kui ka laenugarantiid olid hõlmatud kehtivate abikavadega, mis kehtestati enne Soome ühinemist ELiga. |
| --- | --- |

(25)

Kui siiski leitakse, et meetmed sisaldavad riigiabi elementi, tuleks abi Soome ametiasutuste sõnul käsitada seaduslikuna. Soome ametiasutused on väitnud, et nii kapitalisüstid kui ka laenugarantiid olid hõlmatud kehtivate abikavadega, mis kehtestati enne Soome ühinemist ELiga.

4.3.   KUI TEGEMIST ON UUE RIIGIABIGA, ON SEE IKKAGI KOKKUSOBIV SISETURUGA

| (26) | Kui leitakse, et meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi, tuleks neid sellest olenemata käsitada siseturuga kokkusobivatena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses, sest nende meetmete eesmärk on olnud piirkonna arendamine ja uute töökohtade loomine, panustades peamiselt mereveondusest sõltuva piirkonna majanduse mitmekesistamisse. |
| --- | --- |

(26)

Kui leitakse, et meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi, tuleks neid sellest olenemata käsitada siseturuga kokkusobivatena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses, sest nende meetmete eesmärk on olnud piirkonna arendamine ja uute töökohtade loomine, panustades peamiselt mereveondusest sõltuva piirkonna majanduse mitmekesistamisse.

4.4.   VÕIMALIK TAGASTAMINE

| (27) | Selleks puhuks, kui komisjon peaks leidma, et abi on ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu ning tuleb tagastada, esitasid Soome ametiasutused järgmised väited. |
| --- | --- |

(27)

Selleks puhuks, kui komisjon peaks leidma, et abi on ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu ning tuleb tagastada, esitasid Soome ametiasutused järgmised väited.

| (28) | Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (12) artikli 14 lõike 1 kohaselt ei nõua komisjon abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega. Antud juhul see nii oleks, sest Soomel on õiguspärased põhjused eeldada, et eespool nimetatud ja enne ühinemist kehtestatud kavad kehtisid ja kehtivad ikka veel ning et nende eeskirjade alusel antud mis tahes abi on sellest tulenevalt seaduslik. |
| --- | --- |

(28)

Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (12) artikli 14 lõike 1 kohaselt ei nõua komisjon abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega. Antud juhul see nii oleks, sest Soomel on õiguspärased põhjused eeldada, et eespool nimetatud ja enne ühinemist kehtestatud kavad kehtisid ja kehtivad ikka veel ning et nende eeskirjade alusel antud mis tahes abi on sellest tulenevalt seaduslik.

| (29) | Selleks puhuks, kui komisjon peaks siiski leidma, et abi tuleb tagastada, väidab Soome, et abielement ei hõlma kapitalisuurendamiste puhul ilmtingimata riigiabi sisaldavate tehingute kogu nominaalväärtust. Laenugarantiide puhul ei saa mis tahes tagastatav abi olla suurem kui ettevõtja poolt garantii tulemusel saadud intressieelis (võrreldes garanteerimata laenudega). Samamoodi ei saa ka kapitalisüstide puhul olla mis tahes abi suurem kui ettevõtja ÅI kulu, mis kaasneks samaväärse kapitali turult hankimisega. |
| --- | --- |

(29)

Selleks puhuks, kui komisjon peaks siiski leidma, et abi tuleb tagastada, väidab Soome, et abielement ei hõlma kapitalisuurendamiste puhul ilmtingimata riigiabi sisaldavate tehingute kogu nominaalväärtust. Laenugarantiide puhul ei saa mis tahes tagastatav abi olla suurem kui ettevõtja poolt garantii tulemusel saadud intressieelis (võrreldes garanteerimata laenudega). Samamoodi ei saa ka kapitalisüstide puhul olla mis tahes abi suurem kui ettevõtja ÅI kulu, mis kaasneks samaväärse kapitali turult hankimisega.

5.   HINDAMINE

5.1.   RIIGIABINA KVALIFITSEERIMINE

| (30) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(30)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (31) | Meetme kvalifitseerimiseks riigiabina peavad olema täidetud järgmised tingimused: a) meede peab olema rahastatud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest; b) meetmega tuleb anda valikuline eelis, millega soodustatakse teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, ning c) meede peab moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ning potentsiaalselt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuna need tingimused on kumulatiivsed, peavad nad olema kõik täidetud, et meedet saaks pidada riigiabiks. |
| --- | --- |

(31)

Meetme kvalifitseerimiseks riigiabina peavad olema täidetud järgmised tingimused: a) meede peab olema rahastatud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest; b) meetmega tuleb anda valikuline eelis, millega soodustatakse teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, ning c) meede peab moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ning potentsiaalselt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuna need tingimused on kumulatiivsed, peavad nad olema kõik täidetud, et meedet saaks pidada riigiabiks.

5.1.1.   RIIGI RESSURSID JA VALIKULISUS

| (32) | Menetluse algatamise otsuses esitatud põhjustel (mida Soome ametiasutused ei ole vaidlustanud) on need kaks kriteeriumit täidetud. Meetmed võimaldati individuaalsete otsustega, mille Ahvenamaa KOV tegi eesmärgiga kasutada rahalisi vahendeid, mille talle on aastaeelarves eraldanud Ahvenamaa kohalik parlament. Seega rahastab meetmeid ilmselgelt riik ja need meetmed on suunatud konkreetselt ettevõtjale ÅI. |
| --- | --- |

(32)

Menetluse algatamise otsuses esitatud põhjustel (mida Soome ametiasutused ei ole vaidlustanud) on need kaks kriteeriumit täidetud. Meetmed võimaldati individuaalsete otsustega, mille Ahvenamaa KOV tegi eesmärgiga kasutada rahalisi vahendeid, mille talle on aastaeelarves eraldanud Ahvenamaa kohalik parlament. Seega rahastab meetmeid ilmselgelt riik ja need meetmed on suunatud konkreetselt ettevõtjale ÅI.

5.1.2.   EELIS

| (33) | Soome ametiasutused on väitnud, et meetmed ei kujuta endast riigiabi, sest nendega ei antud ettevõtjale ÅI eelist, mida ta ei oleks turult kas siis eraõiguslikult aktsionärilt või erasektori võlausaldajalt saanud. |
| --- | --- |

(33)

Soome ametiasutused on väitnud, et meetmed ei kujuta endast riigiabi, sest nendega ei antud ettevõtjale ÅI eelist, mida ta ei oleks turult kas siis eraõiguslikult aktsionärilt või erasektori võlausaldajalt saanud.

| (34) | Riigiabi käsitlevates õigusnormides on välja kujunenud põhimõte (millele tavaliselt osutatakse kui turumajandusliku investori põhimõttele), et riigi ametiasutuste investeering ettevõtjate kapitali kujutab endast riigiabi, välja arvatud juhul, kui eraõiguslik investor oleks eelkõige tulu teenimise väljavaateid silmas pidades pakkunud sama suurt kapitali sarnastel tingimustel (13). Samamoodi on komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (14) (edaspidi „garantiisid käsitlev teatis”) punktis 3.1 sätestatud, et riigi ametiasutuste pakutud garantii ei kujuta endast riigiabi, kui rahalised vahendid on tehtud kättesaadavaks tingimustel, mis on vastuvõetavad eraettevõtjale, kes tegutseb tavapärastes turumajanduslikes tingimustes. |
| --- | --- |

(34)

Riigiabi käsitlevates õigusnormides on välja kujunenud põhimõte (millele tavaliselt osutatakse kui turumajandusliku investori põhimõttele), et riigi ametiasutuste investeering ettevõtjate kapitali kujutab endast riigiabi, välja arvatud juhul, kui eraõiguslik investor oleks eelkõige tulu teenimise väljavaateid silmas pidades pakkunud sama suurt kapitali sarnastel tingimustel (13). Samamoodi on komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (14) (edaspidi „garantiisid käsitlev teatis”) punktis 3.1 sätestatud, et riigi ametiasutuste pakutud garantii ei kujuta endast riigiabi, kui rahalised vahendid on tehtud kättesaadavaks tingimustel, mis on vastuvõetavad eraettevõtjale, kes tegutseb tavapärastes turumajanduslikes tingimustes.

| (35) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas turumajandusliku investori põhimõte oli kapitalisüstide ja laenugarantiide puhul täidetud, võttes aluseks eelkõige kaks ettevõtjat ÅI käsitlevat tähelepanekut:






  a) | ettevõtja ÅI pikaajaline kahjum või tühine kasum aastatel, mil meetmed võimaldati. Tõepoolest, ettevõtja ÅI teenis kahjumit igal aastal ajavahemikul 2001–2005. Kasum aastatel 1998–2000 oli väike ja vähenev (vastavalt 38 000 eurot, 28 000 eurot ja 9 000 eurot). Kui ettevõtja ÅI teenis 2006. aastal jälle kasumit, oli see vaid 557,43 eurot. 2006. aastal 2007. aastaks prognoositud kasum (st kasum, mida oodati, kui tehti otsus viimaste meetmete võimaldamise kohta) oli ainult 5 868,46 eurot (15); |
| --- | --- | --- |

(35)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas turumajandusliku investori põhimõte oli kapitalisüstide ja laenugarantiide puhul täidetud, võttes aluseks eelkõige kaks ettevõtjat ÅI käsitlevat tähelepanekut:

a)

ettevõtja ÅI pikaajaline kahjum või tühine kasum aastatel, mil meetmed võimaldati. Tõepoolest, ettevõtja ÅI teenis kahjumit igal aastal ajavahemikul 2001–2005. Kasum aastatel 1998–2000 oli väike ja vähenev (vastavalt 38 000 eurot, 28 000 eurot ja 9 000 eurot). Kui ettevõtja ÅI teenis 2006. aastal jälle kasumit, oli see vaid 557,43 eurot. 2006. aastal 2007. aastaks prognoositud kasum (st kasum, mida oodati, kui tehti otsus viimaste meetmete võimaldamise kohta) oli ainult 5 868,46 eurot (15);

| b) | peale selle tundus komisjonile, et ettevõtja ÅI rahavoog ei olnud piisav tema kulude katmiseks ning nii oli see olnud alates 2000. aastast, mille põhjal võis järeldada, et meetmed olid olnud vajalikud lihtsalt selle raha äravoolu katmiseks (16). |
| --- | --- |

b)

peale selle tundus komisjonile, et ettevõtja ÅI rahavoog ei olnud piisav tema kulude katmiseks ning nii oli see olnud alates 2000. aastast, mille põhjal võis järeldada, et meetmed olid olnud vajalikud lihtsalt selle raha äravoolu katmiseks (16).

| (36) | Soome ametiasutused ei nõustu selle seisukohaga. Nende väiteid arutatakse allpool eraldi nii seoses kapitalisuurendamiste kui ka laenugarantiidega. |
| --- | --- |

(36)

Soome ametiasutused ei nõustu selle seisukohaga. Nende väiteid arutatakse allpool eraldi nii seoses kapitalisuurendamiste kui ka laenugarantiidega.

5.1.2.1.   
  Kapitalisüstid

| (37) | Kõigepealt ei nõustu Soome ametiasutused seisukohaga, et ettevõtjal ÅI oli likviidsusprobleem. Kuigi ettevõtja tegevus oli enne iTideni projekti oma mahult piiratud, olid tema tegevuse tulemus ja likviidsus olnud tegelikult rahuldavad ning püsinud sellistena kogu uurimisega hõlmatud perioodil. Seega ei olnud meetmed vajalikud tegevuskulude katmiseks. Pigem sooviti meetmetega rahastada ettevõtja laienemist ning seetõttu tuleks neid meetmeid käsitada investeeringuna. Nende investeeringute tingimusi silmas pidades olid need turumajandusliku investori põhimõtte kohaselt õigustatud ja sellest tulenevalt ei kujuta need endast riigiabi. |
| --- | --- |

(37)

Kõigepealt ei nõustu Soome ametiasutused seisukohaga, et ettevõtjal ÅI oli likviidsusprobleem. Kuigi ettevõtja tegevus oli enne iTideni projekti oma mahult piiratud, olid tema tegevuse tulemus ja likviidsus olnud tegelikult rahuldavad ning püsinud sellistena kogu uurimisega hõlmatud perioodil. Seega ei olnud meetmed vajalikud tegevuskulude katmiseks. Pigem sooviti meetmetega rahastada ettevõtja laienemist ning seetõttu tuleks neid meetmeid käsitada investeeringuna. Nende investeeringute tingimusi silmas pidades olid need turumajandusliku investori põhimõtte kohaselt õigustatud ja sellest tulenevalt ei kujuta need endast riigiabi.

| (38) | Sellega seoses väidavad Soome ametiasutused, et enamikul juhtudel kasutati kapitalisuurendamisi iTideni projekti rahastamiseks, samas kui ülejäänud summad olid ette nähtud ettevõtja ÅI teiste projektide jaoks (vt põhjendus 17). |
| --- | --- |

(38)

Sellega seoses väidavad Soome ametiasutused, et enamikul juhtudel kasutati kapitalisuurendamisi iTideni projekti rahastamiseks, samas kui ülejäänud summad olid ette nähtud ettevõtja ÅI teiste projektide jaoks (vt põhjendus 17).

| (39) | Komisjon annab järgmise hinnangu. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon annab järgmise hinnangu.

| (40) | Kõigepealt rõhutab komisjon, et kapital, mida aktsionär annab ettevõtjale, ei ole oma olemuselt ette nähtud konkreetseks otstarbeks, vaid muutub ettevõtja materiaalse vara osaks. Seetõttu on tavapärane, et kui investeering tehakse üldise omakapitali kujul, siis hinnatakse selle investeeringu kokkusobivust turumajandusliku investori põhimõttega, lähtudes ettevõtja kui terviku üldistest tegevusväljavaadetest. See ei välista, et vastavate tõendite olemasolul hinnatakse konkreetsetelt kavandatud investeeringutelt oodatavat kasu; seda muidugi tingimusel, et selline teave oli kättesaadav investeerimisotsuse tegemise ajal. |
| --- | --- |

(40)

Kõigepealt rõhutab komisjon, et kapital, mida aktsionär annab ettevõtjale, ei ole oma olemuselt ette nähtud konkreetseks otstarbeks, vaid muutub ettevõtja materiaalse vara osaks. Seetõttu on tavapärane, et kui investeering tehakse üldise omakapitali kujul, siis hinnatakse selle investeeringu kokkusobivust turumajandusliku investori põhimõttega, lähtudes ettevõtja kui terviku üldistest tegevusväljavaadetest. See ei välista, et vastavate tõendite olemasolul hinnatakse konkreetsetelt kavandatud investeeringutelt oodatavat kasu; seda muidugi tingimusel, et selline teave oli kättesaadav investeerimisotsuse tegemise ajal.

| (41) | Ettevõtja ÅI üldiste majandustulemustega seoses nõustub komisjon uurimise käigus esitatud tõenditele tuginedes, et ettevõtja ÅI tegevuse tulemusel saadud tulu kattis pidevalt ettevõtja kahjumi ja tagas likviidsuse. Olemasolevad tõendid ei võimalda järeldada, et kapitalisuurendamisi (või garantiide kaudu saadud laene) kasutati ettevõtja ÅI tegevusest tuleneva kahjumi katmiseks. |
| --- | --- |

(41)

Ettevõtja ÅI üldiste majandustulemustega seoses nõustub komisjon uurimise käigus esitatud tõenditele tuginedes, et ettevõtja ÅI tegevuse tulemusel saadud tulu kattis pidevalt ettevõtja kahjumi ja tagas likviidsuse. Olemasolevad tõendid ei võimalda järeldada, et kapitalisuurendamisi (või garantiide kaudu saadud laene) kasutati ettevõtja ÅI tegevusest tuleneva kahjumi katmiseks.

| (42) | Tõele vastab aga siiski see, et Ahvenamaa KOV tegi ettevõtjale ÅI kättesaadavaks olulise lisakapitali, mille tulemusel ei saadud esmapilgul ajavahemikul 1997–2006 kasumit või saadi väga väike kasum. Seega on Soome ametiasutuste arvates põhiküsimus selles, kas Ahvenamaa KOVil oli põhjust oodata oma kapitalilt sellist tulu, mis oleks olnud piisav, et eraõiguslik investor oleks samasuguse investeeringu teinud. Selle hindamisel tuleb võtta aluseks see, mida Ahvenamaa KOV teadis kapitali suurendamise ajal. |
| --- | --- |

(42)

Tõele vastab aga siiski see, et Ahvenamaa KOV tegi ettevõtjale ÅI kättesaadavaks olulise lisakapitali, mille tulemusel ei saadud esmapilgul ajavahemikul 1997–2006 kasumit või saadi väga väike kasum. Seega on Soome ametiasutuste arvates põhiküsimus selles, kas Ahvenamaa KOVil oli põhjust oodata oma kapitalilt sellist tulu, mis oleks olnud piisav, et eraõiguslik investor oleks samasuguse investeeringu teinud. Selle hindamisel tuleb võtta aluseks see, mida Ahvenamaa KOV teadis kapitali suurendamise ajal.

| (43) | Soome ametiasutused on väitnud, et lõviosa kapitalisuurendamistest oli ette nähtud iTideni projekti esimese ja teise etapi rahastamiseks, samas kui ülejäänud kapital oli eraldatud muudeks erinevateks investeeringuteks. Selguse huvides käsitletakse iTideni projekti rahastamiseks kasutatud kapitalisuurendamisi allpool esitatud analüüsis esimesena. |
| --- | --- |

(43)

Soome ametiasutused on väitnud, et lõviosa kapitalisuurendamistest oli ette nähtud iTideni projekti esimese ja teise etapi rahastamiseks, samas kui ülejäänud kapital oli eraldatud muudeks erinevateks investeeringuteks. Selguse huvides käsitletakse iTideni projekti rahastamiseks kasutatud kapitalisuurendamisi allpool esitatud analüüsis esimesena.

| (44) | Soome ametiasutused väidavad, et kõik kapitalisuurendamised, v.a meetmed C-I, C-II, C-III, C-VIII ja C-IX, olid tehtud eesmärgiga rahastada iTideni projekti, mis oli kindlasti ettevõtja ÅI suurim üksikprojekt. Kõige esimene iTideni projektiga seotud kapitalisuurendamine toimus seega 2001. aastal (C-IV). |
| --- | --- |

(44)

Soome ametiasutused väidavad, et kõik kapitalisuurendamised, v.a meetmed C-I, C-II, C-III, C-VIII ja C-IX, olid tehtud eesmärgiga rahastada iTideni projekti, mis oli kindlasti ettevõtja ÅI suurim üksikprojekt. Kõige esimene iTideni projektiga seotud kapitalisuurendamine toimus seega 2001. aastal (C-IV).

| (45) | Soome ametiasutused on andnud järgmist teavet tingimuste kohta, mille alusel Ahvenamaa KOV neid kapitalisuurendamisi pakkus, ning eeskätt otsuse tegemise ajal oodatud tulu kohta. |
| --- | --- |

(45)

Soome ametiasutused on andnud järgmist teavet tingimuste kohta, mille alusel Ahvenamaa KOV neid kapitalisuurendamisi pakkus, ning eeskätt otsuse tegemise ajal oodatud tulu kohta.

| (46) | Ahvenamaa KOVi otsused iTideni projektiga seotud kapitalisuurendamiste võimaldamise kohta tehti teabe põhjal, mis saadi KOVi ja ettevõtja ÅI esindajate vahelistel mitteametlikel kohtumistel. Soome ametiasutused väidavad, et neid kohtumisi ei protokollitud. Sellest olenemata on Soome ametiasutused esitanud komisjonile ettekanded, mis tehti neil mitteametlikel kohtumistel või ettevõtja ÅI juhatuse koosolekutel. Need ettekanded sisaldavad iTideni projekti lühikest taustaülevaadet ja peamisi tunnusjooni ning arvutusi projekti esimese ja teise etapi kasumlikkuse kohta. Need tõendid võimaldavad komisjonil kindlaks teha, millist tulu Ahvenamaa KOV ootas sel ajal, mil ta suurendas kapitali seoses iTideni projektiga. |
| --- | --- |

(46)

Ahvenamaa KOVi otsused iTideni projektiga seotud kapitalisuurendamiste võimaldamise kohta tehti teabe põhjal, mis saadi KOVi ja ettevõtja ÅI esindajate vahelistel mitteametlikel kohtumistel. Soome ametiasutused väidavad, et neid kohtumisi ei protokollitud. Sellest olenemata on Soome ametiasutused esitanud komisjonile ettekanded, mis tehti neil mitteametlikel kohtumistel või ettevõtja ÅI juhatuse koosolekutel. Need ettekanded sisaldavad iTideni projekti lühikest taustaülevaadet ja peamisi tunnusjooni ning arvutusi projekti esimese ja teise etapi kasumlikkuse kohta. Need tõendid võimaldavad komisjonil kindlaks teha, millist tulu Ahvenamaa KOV ootas sel ajal, mil ta suurendas kapitali seoses iTideni projektiga.

| (47) | Ettevõtja ÅI korraldas 31. jaanuaril 2002 mitteametliku kohtumise Ahvenamaa KOViga, et tagada KOVi heakskiit iTideni büroohoonete kvartali ehitamise alustamisele 2002. aastal (pärast 2001. aastal toimunud maaostu). Sellel kohtumisel esitas ettevõtja ÅI kasumlikkuse arvutused, mille puhul eeldati, et projekt teenib aastas tulu 3 % ettevõtja ÅI omakapitalilt. |
| --- | --- |

(47)

Ettevõtja ÅI korraldas 31. jaanuaril 2002 mitteametliku kohtumise Ahvenamaa KOViga, et tagada KOVi heakskiit iTideni büroohoonete kvartali ehitamise alustamisele 2002. aastal (pärast 2001. aastal toimunud maaostu). Sellel kohtumisel esitas ettevõtja ÅI kasumlikkuse arvutused, mille puhul eeldati, et projekt teenib aastas tulu 3 % ettevõtja ÅI omakapitalilt.

| (48) | Järgmine mitteametlik kohtumine ettevõtja ÅI ja Ahvenamaa KOVi vahel toimus 4. märtsil 2003 eesmärgiga valmistada ette ettevõtja ÅI 5. märtsi 2003. aasta aktsionäride üldkoosolek. Sellel koosolekul pidi otsustatama, kas alustada nende iTideni projekti esimese etapi ehitustöödega, mida 2002. aastal ei tehtud. Esitati ajakohastatud kasumlikkuse arvutused. Neis arvutustes esitatud hinnangute kohaselt oleks esimese etapi tulemusel pidanud ülejääk olema ainult 700 eurot, mis oleks tähendanud, et ettevõtja ÅI omakapitalilt tulu ei saadud. |
| --- | --- |

(48)

Järgmine mitteametlik kohtumine ettevõtja ÅI ja Ahvenamaa KOVi vahel toimus 4. märtsil 2003 eesmärgiga valmistada ette ettevõtja ÅI 5. märtsi 2003. aasta aktsionäride üldkoosolek. Sellel koosolekul pidi otsustatama, kas alustada nende iTideni projekti esimese etapi ehitustöödega, mida 2002. aastal ei tehtud. Esitati ajakohastatud kasumlikkuse arvutused. Neis arvutustes esitatud hinnangute kohaselt oleks esimese etapi tulemusel pidanud ülejääk olema ainult 700 eurot, mis oleks tähendanud, et ettevõtja ÅI omakapitalilt tulu ei saadud.

| (49) | Ettevõtja ÅI juhatus kohtus 2. jaanuaril 2006, et arutada teise ehitusetapi alustamist ja kutset kapitali suurendamiseks, mida selle etapi rahastamiseks sooviti läbi viia. Koosolekul esitatud kasumlikkuse arvutuste kohaselt ei jääks projekt kahjumisse ja omakapitalilt saadav tootlus oleks 3 %. Kuid see arvutus tuli üle vaadata, et võtta arvesse suurenenud kulusid, mis kaasnesid ehitiste kohandamisega rentniku vajadustele. Seega koostati ülevaadatud arvutused 10. jaanuaril 2006 ning need võeti aluseks kapitali suurendamise puhul, mille kohta tehti otsus 12. juunil 2006 toimunud aktsionäride koosolekul (kuigi tehnilistel põhjustel toimus kapitali suurendamine – see on kapitalisuurendamine C-XI – alles 15. veebruaril 2007). Selle arvutuse kohaselt oli prognoositud omakapitali tootlus iTideni projekti teises etapis 1 %. |
| --- | --- |

(49)

Ettevõtja ÅI juhatus kohtus 2. jaanuaril 2006, et arutada teise ehitusetapi alustamist ja kutset kapitali suurendamiseks, mida selle etapi rahastamiseks sooviti läbi viia. Koosolekul esitatud kasumlikkuse arvutuste kohaselt ei jääks projekt kahjumisse ja omakapitalilt saadav tootlus oleks 3 %. Kuid see arvutus tuli üle vaadata, et võtta arvesse suurenenud kulusid, mis kaasnesid ehitiste kohandamisega rentniku vajadustele. Seega koostati ülevaadatud arvutused 10. jaanuaril 2006 ning need võeti aluseks kapitali suurendamise puhul, mille kohta tehti otsus 12. juunil 2006 toimunud aktsionäride koosolekul (kuigi tehnilistel põhjustel toimus kapitali suurendamine – see on kapitalisuurendamine C-XI – alles 15. veebruaril 2007). Selle arvutuse kohaselt oli prognoositud omakapitali tootlus iTideni projekti teises etapis 1 %.

| (50) | Soome ametiasutused on esitanud need tõendid ning väidavad, et see kujutab endast samaaegselt tootluse ootusi, mille alusel otsustas Ahvenamaa KOV suurendada iTideni projekti kapitali, st meetmed C-IV, C-V, C-VI, C-VII ja C-X esimese etapi puhul ning meede C-XI teise etapi puhul. Need kasumlikkuse hinnangud põhinevad iTideni projektist saadaval oodataval tulul (st rendil). Soome ametiasutused on väitnud, et Ahvenamaa KOVi investeeringult saadava tulu arvutamisel tuleks arvesse võtta kapitali kasvutulu, mis koosneb kinnisvara väärtuse kasvust aja jooksul. Kuid Soome ametiasutused ei ole selle kohta konkreetseid tõendeid esitanud. Neid kaalutlusi ei ole kasumlikkuse arvutustes arvesse võetud, ning sellest tuleneb, et neid kaalutlusi ei võetud arvesse ka investeerimisotsuste tegemisel. Eespool esitatud tõendite alusel leiab komisjon, et eraõiguslik investor ei oleks seda oodatavat tulu arvestades samasuguseid investeeringuid teinud. |
| --- | --- |

(50)

Soome ametiasutused on esitanud need tõendid ning väidavad, et see kujutab endast samaaegselt tootluse ootusi, mille alusel otsustas Ahvenamaa KOV suurendada iTideni projekti kapitali, st meetmed C-IV, C-V, C-VI, C-VII ja C-X esimese etapi puhul ning meede C-XI teise etapi puhul. Need kasumlikkuse hinnangud põhinevad iTideni projektist saadaval oodataval tulul (st rendil). Soome ametiasutused on väitnud, et Ahvenamaa KOVi investeeringult saadava tulu arvutamisel tuleks arvesse võtta kapitali kasvutulu, mis koosneb kinnisvara väärtuse kasvust aja jooksul. Kuid Soome ametiasutused ei ole selle kohta konkreetseid tõendeid esitanud. Neid kaalutlusi ei ole kasumlikkuse arvutustes arvesse võetud, ning sellest tuleneb, et neid kaalutlusi ei võetud arvesse ka investeerimisotsuste tegemisel. Eespool esitatud tõendite alusel leiab komisjon, et eraõiguslik investor ei oleks seda oodatavat tulu arvestades samasuguseid investeeringuid teinud.

| (51) | Iga investor, kes paneb raha mõningat riski hõlmavasse projekti (näiteks ärikinnisvaraarendusse), soovib saada tulu, mis peegeldab adekvaatselt investeeringuga kaasnevat riski. Seega ootab ta riskipreemiat, mis on suurem kui tulu, mida ta teab saavat alternatiivselt riskivabalt varalt (edaspidi „riskivaba tulumäär”). Riskivaba tulumäära üldine viitemäär on lühema lõpptähtajaga AAA reitinguga riigivõlakirjad. Selle hindamise läbiviimiseks kasutatakse Soome valitsuse kaheaastaste võlakirjade tootlust, sest Soome ei väljastanud lühema lõpptähtajaga võlakirju. Sellest tulenevalt on riskivaba tulumäär 2002. aastal vahemikus 2,7–4,2 %, 2003. aastal vahemikus 2,2–2,7 % ja 2006. aastal vahemikus 2,8–3,8 %. |
| --- | --- |

(51)

Iga investor, kes paneb raha mõningat riski hõlmavasse projekti (näiteks ärikinnisvaraarendusse), soovib saada tulu, mis peegeldab adekvaatselt investeeringuga kaasnevat riski. Seega ootab ta riskipreemiat, mis on suurem kui tulu, mida ta teab saavat alternatiivselt riskivabalt varalt (edaspidi „riskivaba tulumäär”). Riskivaba tulumäära üldine viitemäär on lühema lõpptähtajaga AAA reitinguga riigivõlakirjad. Selle hindamise läbiviimiseks kasutatakse Soome valitsuse kaheaastaste võlakirjade tootlust, sest Soome ei väljastanud lühema lõpptähtajaga võlakirju. Sellest tulenevalt on riskivaba tulumäär 2002. aastal vahemikus 2,7–4,2 %, 2003. aastal vahemikus 2,2–2,7 % ja 2006. aastal vahemikus 2,8–3,8 %.

| (52) | Seoses omakapitali tootlusega, mida Ahvenamaa KOV lootis saada siis, kui tehti otsus iTideni projektiga seotud kapitalisuurendamiste kohta, täheldab komisjon, et Ahvenamaa KOV oleks saanud sama või isegi suuremat tulu ilma igasuguse kinnisvaraprojektidega kaasneva riskita. Tõepoolest, isegi kõige optimistlikumate prognooside kohaselt oleks riskipreemia (st riskivaba tulumäära ületav tulu) olnud maksimaalselt 0,3 % kapitalisuurendamiste C-IV ja C-V puhul (st 2001. ja 2002. aasta kapitalisuurendamiste puhul). iTideni projekti esimese etapi ehitamise alustamist käsitleva 2003. aasta otsuse tulemusel (ja seega oodatava tulu põhjal, mida lubati 4. märtsi 2003. aasta mitteametlikul kohtumisel; vt põhjendus 48) tehtud kapitalisuurendamiste, st meetmete C-VI, C-VII ja C-X puhul oli oodatav tulu null, st riski võtmata oleks olnud võimalik saada oluliselt suuremat tulu. Samamoodi loodeti teise etapi kapitalisuurendamise puhul (meede C-XI) saada tulu 1 %, mis oli enamjaolt tähtsusetu võrreldes samal ajal võimaliku riskivaga tulumääraga. |
| --- | --- |

(52)

Seoses omakapitali tootlusega, mida Ahvenamaa KOV lootis saada siis, kui tehti otsus iTideni projektiga seotud kapitalisuurendamiste kohta, täheldab komisjon, et Ahvenamaa KOV oleks saanud sama või isegi suuremat tulu ilma igasuguse kinnisvaraprojektidega kaasneva riskita. Tõepoolest, isegi kõige optimistlikumate prognooside kohaselt oleks riskipreemia (st riskivaba tulumäära ületav tulu) olnud maksimaalselt 0,3 % kapitalisuurendamiste C-IV ja C-V puhul (st 2001. ja 2002. aasta kapitalisuurendamiste puhul). iTideni projekti esimese etapi ehitamise alustamist käsitleva 2003. aasta otsuse tulemusel (ja seega oodatava tulu põhjal, mida lubati 4. märtsi 2003. aasta mitteametlikul kohtumisel; vt põhjendus 48) tehtud kapitalisuurendamiste, st meetmete C-VI, C-VII ja C-X puhul oli oodatav tulu null, st riski võtmata oleks olnud võimalik saada oluliselt suuremat tulu. Samamoodi loodeti teise etapi kapitalisuurendamise puhul (meede C-XI) saada tulu 1 %, mis oli enamjaolt tähtsusetu võrreldes samal ajal võimaliku riskivaga tulumääraga.

| (53) | On ilmselge, et ükski eraõiguslik investor ei oleks olnud rahul negatiivse või marginaalse riskipreemiaga, millega Ahvenamaa KOV oli valmis nõustuma põhjendustes 47–49 nimetatud kapitalisuurendamiste eest. Vajaduse korral on seda võimalik tõendada empiiriliste andmetega Ahvenamaa kinnisvaraturul oodatava tulu kohta. |
| --- | --- |

(53)

On ilmselge, et ükski eraõiguslik investor ei oleks olnud rahul negatiivse või marginaalse riskipreemiaga, millega Ahvenamaa KOV oli valmis nõustuma põhjendustes 47–49 nimetatud kapitalisuurendamiste eest. Vajaduse korral on seda võimalik tõendada empiiriliste andmetega Ahvenamaa kinnisvaraturul oodatava tulu kohta.

| (54) | Vastavalt KPMG 10. juuli 2007. aasta aruandele, (17) mille tellisid Soome ametiasutused ja mis esitati komisjonile 17. juulil 2007, on Ahvenamaal büroopindadesse investeerimise eest eraõiguslike investorite poolt soovitav tulu 7 % (ja 8 % tööstuskinnisvara puhul). Kuigi see aruanne koostati pärast käesolevas otsuses käsitletavaid Ahvenamaa KOVi investeerimisotsuseid, on see siiski asjakohane, sest kõnealune aruanne põhineb varasemaid investeeringuid käsitlevatel tähelepanekutel ning puudub ilmselge põhjus uskuda, et nõutud tulu oleks olnud eelnevatel aastatel oluliselt väiksem. Igal juhul annab see veenvalt märku sellest, et ettevõtja ÅI poolt oodatav tulu ei oleks olnud piisav eraõigusliku investori jaoks. |
| --- | --- |

(54)

Vastavalt KPMG 10. juuli 2007. aasta aruandele, (17) mille tellisid Soome ametiasutused ja mis esitati komisjonile 17. juulil 2007, on Ahvenamaal büroopindadesse investeerimise eest eraõiguslike investorite poolt soovitav tulu 7 % (ja 8 % tööstuskinnisvara puhul). Kuigi see aruanne koostati pärast käesolevas otsuses käsitletavaid Ahvenamaa KOVi investeerimisotsuseid, on see siiski asjakohane, sest kõnealune aruanne põhineb varasemaid investeeringuid käsitlevatel tähelepanekutel ning puudub ilmselge põhjus uskuda, et nõutud tulu oleks olnud eelnevatel aastatel oluliselt väiksem. Igal juhul annab see veenvalt märku sellest, et ettevõtja ÅI poolt oodatav tulu ei oleks olnud piisav eraõigusliku investori jaoks.

| (55) | Soome ametiasutused on väitnud, et olenemata väikesest oodatavast tulust või sellise tulu puudumisest oleksid investeeringud kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, sest i) enne ehituse alustamist oli ettevõtja ÅI võtnud ühendust võimalike rentnikega ja ta oli kindel, et ta suudab välja rentida vähemalt 80 %; ning ii) ettevõtja ÅI tegelikke majandustulemusi (ja seega põhimõtteliselt iTideni projekti) silmas pidades osutusid investeeringud ja seeläbi teenitud võimalik kapitali kasvutulu alates 2004. aastast kasumlikuks. |
| --- | --- |

(55)

Soome ametiasutused on väitnud, et olenemata väikesest oodatavast tulust või sellise tulu puudumisest oleksid investeeringud kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, sest i) enne ehituse alustamist oli ettevõtja ÅI võtnud ühendust võimalike rentnikega ja ta oli kindel, et ta suudab välja rentida vähemalt 80 %; ning ii) ettevõtja ÅI tegelikke majandustulemusi (ja seega põhimõtteliselt iTideni projekti) silmas pidades osutusid investeeringud ja seeläbi teenitud võimalik kapitali kasvutulu alates 2004. aastast kasumlikuks.

| (56) | Sellega seoses ja ilma et oleks vaja analüüsida ettevõtja ÅI majandustulemusi hilisematel aastatel, piisab kui rõhutada, et küsimus ei seisne selles, kas ettevõtja tulemused on nüüd piisavad, vaid kas nende andmete põhjal, mis olid teada ja mida võis eeldada siis, kui Ahvenamaa KOV otsustas teha ettevõtjale ÅI kättesaadavaks riigi ressursid (pidades silmas oodatavat 80 % hõivatuse määra), oleks turutingimustel tegutsev eraõiguslik investor andnud ettevõtjale sama suurt kapitali. Eespool selgitatud põhjustel leiab komisjon, et eraõiguslik investor ei oleks seda teinud. |
| --- | --- |

(56)

Sellega seoses ja ilma et oleks vaja analüüsida ettevõtja ÅI majandustulemusi hilisematel aastatel, piisab kui rõhutada, et küsimus ei seisne selles, kas ettevõtja tulemused on nüüd piisavad, vaid kas nende andmete põhjal, mis olid teada ja mida võis eeldada siis, kui Ahvenamaa KOV otsustas teha ettevõtjale ÅI kättesaadavaks riigi ressursid (pidades silmas oodatavat 80 % hõivatuse määra), oleks turutingimustel tegutsev eraõiguslik investor andnud ettevõtjale sama suurt kapitali. Eespool selgitatud põhjustel leiab komisjon, et eraõiguslik investor ei oleks seda teinud.

| (57) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et kapitalisuurendamised C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X ja C-XI on andnud ettevõtjale ÅI eelise, mida ta ei oleks saanud turutingimustel (18). |
| --- | --- |

(57)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et kapitalisuurendamised C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X ja C-XI on andnud ettevõtjale ÅI eelise, mida ta ei oleks saanud turutingimustel (18).

| (58) | Komisjon analüüsib nüüd menetluse algatamise otsusega hõlmatud ülejäänud kapitalisuurendamisi, mis Soome ametiasutuste sõnul ei olnud seotud iTideni projektiga. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon analüüsib nüüd menetluse algatamise otsusega hõlmatud ülejäänud kapitalisuurendamisi, mis Soome ametiasutuste sõnul ei olnud seotud iTideni projektiga.

| (59) | Kapitalisüstide ajal kohaldatavate vähese tähtsusega abi käsitlevate eeskirjade kohaselt ei kujuta endast riigiabi toetused, mis on väiksemad kui 100 000 eküüd ja antud ettevõtjale 3 aasta jooksul (19). Kõnealuse kapitalisüsti suurus on 84 094,39 eurot, st oluliselt alla 100 000 eküü suurust vähese tähtsusega abi ülemmäära. Ettevõtja ÅI ei saanud 3 aasta jooksul kasu ühestki teisest meetmest (20). Selle alusel ei kujutaks 1997. aasta kapitalisüst endast mingil juhul riigiabi – olenemata asjaoludest, mis valitsesid selle võimaldamise ajal. |
| --- | --- |

(59)

Kapitalisüstide ajal kohaldatavate vähese tähtsusega abi käsitlevate eeskirjade kohaselt ei kujuta endast riigiabi toetused, mis on väiksemad kui 100 000 eküüd ja antud ettevõtjale 3 aasta jooksul (19). Kõnealuse kapitalisüsti suurus on 84 094,39 eurot, st oluliselt alla 100 000 eküü suurust vähese tähtsusega abi ülemmäära. Ettevõtja ÅI ei saanud 3 aasta jooksul kasu ühestki teisest meetmest (20). Selle alusel ei kujutaks 1997. aasta kapitalisüst endast mingil juhul riigiabi – olenemata asjaoludest, mis valitsesid selle võimaldamise ajal.

| (60) | Soome ametiasutused on märkinud, et nende meetmete eesmärk oli ehitada Norrbölesse tööstuskinnisvara, renoveerida kinnisvara Mariehamnis (meede C-II) ning osta tööstuskinnisvara Ahvenamaa idaosas (meede C-III). Seega puudub selge seos iTideni projektiga, mis ei olnud selleks ajaks veel konkreetselt väljakujunenud (see pidi juhtuma 2001. aastal, kui osteti maa). |
| --- | --- |

(60)

Soome ametiasutused on märkinud, et nende meetmete eesmärk oli ehitada Norrbölesse tööstuskinnisvara, renoveerida kinnisvara Mariehamnis (meede C-II) ning osta tööstuskinnisvara Ahvenamaa idaosas (meede C-III). Seega puudub selge seos iTideni projektiga, mis ei olnud selleks ajaks veel konkreetselt väljakujunenud (see pidi juhtuma 2001. aastal, kui osteti maa).

| (61) | Kuigi vastab tõele, et ettevõtja ÅI üldine kasum oli ajavahemikul 1998–2007 tagasihoidlik või teeniti hoopiski kahjumit, tuleb tunnistada, et ettevõtja teenis tagasihoidlikku kasumit 2000. aastal ja kahel sellele eelneval aastal ning kahjumisse langeti alates 2001. aastast. Uurimise käigus on ilmnenud, et ettevõtja suutis katta oma kulud ning tema likviidsuspositsioon oli piisav. Nende kahe kapitalisuurendamise aluseks olevad investeeringud tunduvad olevat proportsionaalsed ettevõtja ÅI suuruse ja tavapärase ärimudeliga, mis valitses enne iTideni projektiga seotud laienemist. Seega puudub mõjuv põhjus arvata, et eraõiguslik investor ei oleks samu kapitalisuurendamisi ette võtnud, ning seega puuduvad selged tõendid ettevõtjale ÅI antud eelise kohta. |
| --- | --- |

(61)

Kuigi vastab tõele, et ettevõtja ÅI üldine kasum oli ajavahemikul 1998–2007 tagasihoidlik või teeniti hoopiski kahjumit, tuleb tunnistada, et ettevõtja teenis tagasihoidlikku kasumit 2000. aastal ja kahel sellele eelneval aastal ning kahjumisse langeti alates 2001. aastast. Uurimise käigus on ilmnenud, et ettevõtja suutis katta oma kulud ning tema likviidsuspositsioon oli piisav. Nende kahe kapitalisuurendamise aluseks olevad investeeringud tunduvad olevat proportsionaalsed ettevõtja ÅI suuruse ja tavapärase ärimudeliga, mis valitses enne iTideni projektiga seotud laienemist. Seega puudub mõjuv põhjus arvata, et eraõiguslik investor ei oleks samu kapitalisuurendamisi ette võtnud, ning seega puuduvad selged tõendid ettevõtjale ÅI antud eelise kohta.

| (62) | Kuni 2000. aastani olid ettevõtja ÅI äritegevuse tulemused tagasihoidlikud, kuid siiski positiivsed (9 000 – 38 000 eurot ajavahemikul 1997–2000). Ettevõtja ÅI äritegevus oli kooskõlas ettevõtja tol hetkel kehtinud äriplaaniga. Selle kohaselt omas ettevõtja ÅI lao- ja büroohooneid Ahvenamaa saartel ning andis neid rendile. Ettevõtja ÅI kinnisvaraportfell oli kuni 2000. aastani väga stabiilne, mis selgitab ka ettevõtja stabiilseid majandustulemusi. Ajavahemikul 1997–2000 oli ettevõtja ÅI käive 95 000 – 101 000 eurot. Sellest tulenevalt suutis ettevõtja ÅI muuta oma äritegevuse kasumlikuks, kuigi käive oli suhteliselt väike. |
| --- | --- |

(62)

Kuni 2000. aastani olid ettevõtja ÅI äritegevuse tulemused tagasihoidlikud, kuid siiski positiivsed (9 000 – 38 000 eurot ajavahemikul 1997–2000). Ettevõtja ÅI äritegevus oli kooskõlas ettevõtja tol hetkel kehtinud äriplaaniga. Selle kohaselt omas ettevõtja ÅI lao- ja büroohooneid Ahvenamaa saartel ning andis neid rendile. Ettevõtja ÅI kinnisvaraportfell oli kuni 2000. aastani väga stabiilne, mis selgitab ka ettevõtja stabiilseid majandustulemusi. Ajavahemikul 1997–2000 oli ettevõtja ÅI käive 95 000 – 101 000 eurot. Sellest tulenevalt suutis ettevõtja ÅI muuta oma äritegevuse kasumlikuks, kuigi käive oli suhteliselt väike.

| (63) | Soome ametiasutuste sõnul kasutati neid kapitalisuurendamisi tööstuskinnisvara ostmiseks (meede C-VIII) ning Mariehamni läheduses asuval Jomala lennuväljal angaari ehitamiseks (meede C-IX). |
| --- | --- |

(63)

Soome ametiasutuste sõnul kasutati neid kapitalisuurendamisi tööstuskinnisvara ostmiseks (meede C-VIII) ning Mariehamni läheduses asuval Jomala lennuväljal angaari ehitamiseks (meede C-IX).

| (64) | Kuigi need meetmed ei olnud otseselt seotud iTideni projektiga, rakendati need asjaoludel, mis erinesid täiesti neist asjaoludest, mis mõjutasid eespool arutatud meetmeid C-II ja C-III. Kapitalisuurendamised C-VIII ja C-IX tehti vastavalt 2004. ja 2005. aastal. Selleks ajaks oli ettevõtja ÅI tegutsenud alates 2001. aastast kahjumiga. Olulise tähtsusega on ka see, et kõnealused investeeringud tehti ajal, mil Ahvenamaa KOV oli juba investeerinud ettevõtjasse ÅI alates 2001. aastast üle 2,25 miljoni euro, mõistes samas, et see investeering ei tooda sellist tulu, mis oleks turumajanduslikule investorile vastuvõetav. |
| --- | --- |

(64)

Kuigi need meetmed ei olnud otseselt seotud iTideni projektiga, rakendati need asjaoludel, mis erinesid täiesti neist asjaoludest, mis mõjutasid eespool arutatud meetmeid C-II ja C-III. Kapitalisuurendamised C-VIII ja C-IX tehti vastavalt 2004. ja 2005. aastal. Selleks ajaks oli ettevõtja ÅI tegutsenud alates 2001. aastast kahjumiga. Olulise tähtsusega on ka see, et kõnealused investeeringud tehti ajal, mil Ahvenamaa KOV oli juba investeerinud ettevõtjasse ÅI alates 2001. aastast üle 2,25 miljoni euro, mõistes samas, et see investeering ei tooda sellist tulu, mis oleks turumajanduslikule investorile vastuvõetav.

| (65) | iTideni projektiga kaasnev ebapiisav tulu avaldaks lõppkokkuvõttes negatiivset mõju ettevõtja ÅI majandustulemustele tervikuna. Tõepoolest, äriühingu omakapital ei ole sihtotstarbeline, vaid selle kasutusotstarve on muudetav, ning selle eest tuleb maksta hüvitist ettevõtte üldiste majandustulemuste põhjal. Seetõttu pidi Ahvenamaa KOVile olema meetmete C-VIII ja C-IX rakendamise ajal selge, et ettevõtja ÅI kapitali mis tahes täiendav suurendamine ei toodaks tõenäoliselt piisavat tulu lähitulevikus. Turumajanduslik investor oleks olnud valmis neid kapitalisüste tegema, kui nendelt investeeringutelt oleks olnud võimalik teenida turutootlikkust ettevõtte üldiste tulemuste alusel (st tulu, mis oleks hüvitanud teistest kapitalisuurendamistest teenitava väikese tulu), kuid miski ei luba eeldada, et oodati asjade sellist käiku. Soome ametiasutused ei ole esitanud nende meetmetega seoses mingit konkreetset teavet, mis seda seisukohta muudaks. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et ükski eraõiguslik investor ei oleks neil asjaoludel andnud ettevõtjale ÅI lisakapitali. Seega on kapitalisuurendamistega C-VIII ja C-IX antud ettevõtjale ÅI eelis, mida ta ei oleks saanud turult. |
| --- | --- |

(65)

iTideni projektiga kaasnev ebapiisav tulu avaldaks lõppkokkuvõttes negatiivset mõju ettevõtja ÅI majandustulemustele tervikuna. Tõepoolest, äriühingu omakapital ei ole sihtotstarbeline, vaid selle kasutusotstarve on muudetav, ning selle eest tuleb maksta hüvitist ettevõtte üldiste majandustulemuste põhjal. Seetõttu pidi Ahvenamaa KOVile olema meetmete C-VIII ja C-IX rakendamise ajal selge, et ettevõtja ÅI kapitali mis tahes täiendav suurendamine ei toodaks tõenäoliselt piisavat tulu lähitulevikus. Turumajanduslik investor oleks olnud valmis neid kapitalisüste tegema, kui nendelt investeeringutelt oleks olnud võimalik teenida turutootlikkust ettevõtte üldiste tulemuste alusel (st tulu, mis oleks hüvitanud teistest kapitalisuurendamistest teenitava väikese tulu), kuid miski ei luba eeldada, et oodati asjade sellist käiku. Soome ametiasutused ei ole esitanud nende meetmetega seoses mingit konkreetset teavet, mis seda seisukohta muudaks. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et ükski eraõiguslik investor ei oleks neil asjaoludel andnud ettevõtjale ÅI lisakapitali. Seega on kapitalisuurendamistega C-VIII ja C-IX antud ettevõtjale ÅI eelis, mida ta ei oleks saanud turult.

5.1.2.2.   
  Laenugarantiid

| (66) | Garantiidega kaasneva võimaliku riigiabi hindamiseks kohaldab komisjon garantiisid käsitlevas teatisega kehtestatud põhimõtteid. Teatise punktis 3.2 nähakse ette tingimused, mille täitmisest tavaliselt piisaks riigiabi olemasolu välistamiseks riigi ametiasutuste antud garantii puhul. Kuid need tingimused ei ole täidetud garantiide G-I, G-II ja G-III puhul (piisab sellest, kui mainida, et need garantiid hõlmasid 100 % aluseks olevatest laenudest; vt garantiisid käsitleva teatise punkti 3.2 alapunkt c). |
| --- | --- |

(66)

Garantiidega kaasneva võimaliku riigiabi hindamiseks kohaldab komisjon garantiisid käsitlevas teatisega kehtestatud põhimõtteid. Teatise punktis 3.2 nähakse ette tingimused, mille täitmisest tavaliselt piisaks riigiabi olemasolu välistamiseks riigi ametiasutuste antud garantii puhul. Kuid need tingimused ei ole täidetud garantiide G-I, G-II ja G-III puhul (piisab sellest, kui mainida, et need garantiid hõlmasid 100 % aluseks olevatest laenudest; vt garantiisid käsitleva teatise punkti 3.2 alapunkt c).

| (67) | Kõigepealt märgib komisjon, et ettevõtja ÅI finantsseisund oli garantiide andmise perioodil piisavalt tugev ning seega ei ole alust arvata, nagu ei oleks ettevõtja võinud saada turult laenu garantiideta. Tegemist ei olnud raskustes oleva äriühinguga päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi käsitlevate komisjoni suuniste (21) tähenduses. Olemasolevate tõendite alusel ei ole võimalik järeldada, et ettevõtja ÅI oli ettevõte, mis ei oleks riigi toeta mingil viisil ellu jäänud. Kapitalisüstidele eelnevatel aastatel, st enne iTideni projekti käivitamist, olid ettevõtja ÅI majandustulemused stabiilsed ning tema äritegevuse tulemusel saavutati tagasihoidlikke positiivseid tulemusi. Põhjus, miks riigi ametiasutused hakkasid 2001. aastal massiliselt kapitali süstima, ei seisnenud ettevõtte päästmises, vaid eesmärk oli rahastada tema kasvu. Kapitalisuurendamiste kujul antava abi puudumisel ei oleks ettevõtja ÅI pankrotti läinud, vaid tegemist oleks olnud väiksema ettevõttega, kellel oleks ikkagi olnud juurdepääs finantsturgudele. Sellepärast ei saa komisjon järeldada, et ettevõtjal ÅI ei oleks olnud garantiideta juurdepääsu laenuturgudele. Sellega seoses tekib küsimus, kas garantiidega anti ettevõtjale eelis – tema laenukulud olid väiksemad kuludest, mis tal oleksid turutingimustel olnud garantiide puudumisel. |
| --- | --- |

(67)

Kõigepealt märgib komisjon, et ettevõtja ÅI finantsseisund oli garantiide andmise perioodil piisavalt tugev ning seega ei ole alust arvata, nagu ei oleks ettevõtja võinud saada turult laenu garantiideta. Tegemist ei olnud raskustes oleva äriühinguga päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi käsitlevate komisjoni suuniste (21) tähenduses. Olemasolevate tõendite alusel ei ole võimalik järeldada, et ettevõtja ÅI oli ettevõte, mis ei oleks riigi toeta mingil viisil ellu jäänud. Kapitalisüstidele eelnevatel aastatel, st enne iTideni projekti käivitamist, olid ettevõtja ÅI majandustulemused stabiilsed ning tema äritegevuse tulemusel saavutati tagasihoidlikke positiivseid tulemusi. Põhjus, miks riigi ametiasutused hakkasid 2001. aastal massiliselt kapitali süstima, ei seisnenud ettevõtte päästmises, vaid eesmärk oli rahastada tema kasvu. Kapitalisuurendamiste kujul antava abi puudumisel ei oleks ettevõtja ÅI pankrotti läinud, vaid tegemist oleks olnud väiksema ettevõttega, kellel oleks ikkagi olnud juurdepääs finantsturgudele. Sellepärast ei saa komisjon järeldada, et ettevõtjal ÅI ei oleks olnud garantiideta juurdepääsu laenuturgudele. Sellega seoses tekib küsimus, kas garantiidega anti ettevõtjale eelis – tema laenukulud olid väiksemad kuludest, mis tal oleksid turutingimustel olnud garantiide puudumisel.

| (68) | Järgmisena tuleb uurida küsimust, kas garantiide eest küsitakse asjakohast preemiat võrreldes preemiaga, mida oleks küsinud eraõiguslik garantii andja. Antud juhul ei ole komisjon leidnud eragarantiisid, mis võimaldaksid selget võrdlust. Neil asjaoludel võrdleb komisjon garantiiga tagatud laenu kogu maksumust, sealhulgas laenu intressimäära ja garantiipreemiat, samasuguse garanteerimata laenu turuhinnaga (22). |
| --- | --- |

(68)

Järgmisena tuleb uurida küsimust, kas garantiide eest küsitakse asjakohast preemiat võrreldes preemiaga, mida oleks küsinud eraõiguslik garantii andja. Antud juhul ei ole komisjon leidnud eragarantiisid, mis võimaldaksid selget võrdlust. Neil asjaoludel võrdleb komisjon garantiiga tagatud laenu kogu maksumust, sealhulgas laenu intressimäära ja garantiipreemiat, samasuguse garanteerimata laenu turuhinnaga (22).

| (69) | Kommertspank [...] (23) andis 9. oktoobril 2003 ettevõtjale ÅI laenu [...] eurot [...]. Intressimääraks kehtestati [...] % aastas kuni 15. jaanuarini 2007 (24). |
| --- | --- |

(69)

Kommertspank [...] (23) andis 9. oktoobril 2003 ettevõtjale ÅI laenu [...] eurot [...]. Intressimääraks kehtestati [...] % aastas kuni 15. jaanuarini 2007 (24).

| (70) | Kuigi see laen anti samaaegselt garantiiga G-I, ei pea komisjon seda sobivaks võrdlusaluseks selle meetmega kaasneva kulu puhul. Ettevõtja ÅI sai ajavahemikul 2000. aasta juunist kuni 2003. aasta märtsini tõepoolest viis kapitalisüsti kogusummas 2 208 595,01 eurot. Sellises suurusjärgus antud riigi toetus mõjutas paratamatult kommertspanga [...] poolt enne laenuandmist teostatud riskihindamist ning seetõttu parandas see toetus laenutingimusi, sealhulgas laenuga kaasnevat kulu, võrreldes tingimustega, mida ettevõtja oleks turul saanud, kui kapitalisuurendamistes oleks riigiabi element puudunud. Seepärast ei saa komisjon eeldada, et 2003. aasta garanteerimata laenu (või mis tahes hilisema laenu) intressimäär peegeldab täpselt ettevõtja ÅI laenutingimusi riigiabi puudumisel, ega saa seda kasutada usutava ja usaldusväärse viitemäärana Ahvenamaa KOVi antud garantiidega hõlmatud laenudega kaasnevate kulude puhul. |
| --- | --- |

(70)

Kuigi see laen anti samaaegselt garantiiga G-I, ei pea komisjon seda sobivaks võrdlusaluseks selle meetmega kaasneva kulu puhul. Ettevõtja ÅI sai ajavahemikul 2000. aasta juunist kuni 2003. aasta märtsini tõepoolest viis kapitalisüsti kogusummas 2 208 595,01 eurot. Sellises suurusjärgus antud riigi toetus mõjutas paratamatult kommertspanga [...] poolt enne laenuandmist teostatud riskihindamist ning seetõttu parandas see toetus laenutingimusi, sealhulgas laenuga kaasnevat kulu, võrreldes tingimustega, mida ettevõtja oleks turul saanud, kui kapitalisuurendamistes oleks riigiabi element puudunud. Seepärast ei saa komisjon eeldada, et 2003. aasta garanteerimata laenu (või mis tahes hilisema laenu) intressimäär peegeldab täpselt ettevõtja ÅI laenutingimusi riigiabi puudumisel, ega saa seda kasutada usutava ja usaldusväärse viitemäärana Ahvenamaa KOVi antud garantiidega hõlmatud laenudega kaasnevate kulude puhul.

| (71) | Komisjon leiab, et kui puuduvad mis tahes usaldusväärsed tõendid turutingimustel antud võrreldavate laenude kohta, on viitemäärasid käsitlevas teatises (25) esitatud sobiv viitemäär, mis ei ole seotud abisaajaga, et hinnata, kas meetmed G-I, G-II ja G-III võimaldati turutingimustel. Viitemäärasid käsitlevas teatises esitatakse turumäära indikaatorid ning indikaatorid abimeetmetes esineva abielemendi arvutamiseks. Viitemäära arvutamise metoodika põhineb kahel teguril: baasmääral (antud juhul ühe aasta EURIBOR), millele lisatakse laenumarginaal. Baasmäärale lisatav laenumarginaal sõltub kahest tegurist: laenu saava ettevõtja reitingust ja laenu eest pakutava tagatise tasemest. Teatises tuuakse välja viis reitingukategooriat (kõrge [AAA–A], hea [BBB], rahuldav [BB], madal [B] ja nõrk [CCC ja madalam]) ning kolm tagatiste taset (suured, tavalised, väikesed) iga reitingukategooria kohta. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon leiab, et kui puuduvad mis tahes usaldusväärsed tõendid turutingimustel antud võrreldavate laenude kohta, on viitemäärasid käsitlevas teatises (25) esitatud sobiv viitemäär, mis ei ole seotud abisaajaga, et hinnata, kas meetmed G-I, G-II ja G-III võimaldati turutingimustel. Viitemäärasid käsitlevas teatises esitatakse turumäära indikaatorid ning indikaatorid abimeetmetes esineva abielemendi arvutamiseks. Viitemäära arvutamise metoodika põhineb kahel teguril: baasmääral (antud juhul ühe aasta EURIBOR), millele lisatakse laenumarginaal. Baasmäärale lisatav laenumarginaal sõltub kahest tegurist: laenu saava ettevõtja reitingust ja laenu eest pakutava tagatise tasemest. Teatises tuuakse välja viis reitingukategooriat (kõrge [AAA–A], hea [BBB], rahuldav [BB], madal [B] ja nõrk [CCC ja madalam]) ning kolm tagatiste taset (suured, tavalised, väikesed) iga reitingukategooria kohta.

| (72) | Soome ametiasutused esitasid 18. juunil 2010 komisjonile konsultatsioonifirma [...] aruande, milles esitatakse ettevõtja ÅI aastareiting iga aasta detsembris. Reiting on antud tagasiulatuvalt ning põhineb majandusaasta lõpus kättesaadavatel näitajatel (st 2002. aasta detsembris antud reiting käsitleb tagasiulatuvalt ettevõtja olukorda 2002. aastal). Nimetatud konsultatsioonifirma esitas reitinguaruande, milles kirjeldati ettevõtte üldist finantsolukorda ja arengut ning mis hõlmas järgmisi hindamisvaldkondi: kasv, kasumlikkus, rahavoog, likviidsus, maksevõime ja kohustused. Kohaldatud reitinguskaalal on viis reitingukategooriat: suurepärane (A + ja A), hea (A- ja B+), rahuldav (B ja B-), piisav (C + ja C) ning kehv (C- ja D), mis võimaldavad otsest võrdlust viitemäärasid käsitlevas teatises esitatud reitinguskaalaga. |
| --- | --- |

(72)

Soome ametiasutused esitasid 18. juunil 2010 komisjonile konsultatsioonifirma [...] aruande, milles esitatakse ettevõtja ÅI aastareiting iga aasta detsembris. Reiting on antud tagasiulatuvalt ning põhineb majandusaasta lõpus kättesaadavatel näitajatel (st 2002. aasta detsembris antud reiting käsitleb tagasiulatuvalt ettevõtja olukorda 2002. aastal). Nimetatud konsultatsioonifirma esitas reitinguaruande, milles kirjeldati ettevõtte üldist finantsolukorda ja arengut ning mis hõlmas järgmisi hindamisvaldkondi: kasv, kasumlikkus, rahavoog, likviidsus, maksevõime ja kohustused. Kohaldatud reitinguskaalal on viis reitingukategooriat: suurepärane (A + ja A), hea (A- ja B+), rahuldav (B ja B-), piisav (C + ja C) ning kehv (C- ja D), mis võimaldavad otsest võrdlust viitemäärasid käsitlevas teatises esitatud reitinguskaalaga.

| (73) | 2002., 2003. ja 2004. aasta detsembris määras konsultatsioonifirma [...] ettevõtja ÅI reitinguks vastavalt C+, C + ja C, mille tulemusel paigutub ettevõtja kategooriasse „piisav”. See kategooria vastab viitemäärasid käsitleva teatise tähenduses reitingukategooriale „rahuldav”. Rahuldavaks hinnatud ettevõtja puhul sõltuvad viitemäärasid käsitleva teatise kohaselt baasmäärale lisatavad laenumarginaalid pakutavast tagatisest, ulatudes 220 baaspunktist suure tagatise korral kuni 650 baaspunktini väikese tagatise korral. 2005. aasta detsembris andis [...] ettevõtjale ÅI hindeks B- (rahuldav), mis vastab viitmäärasid käsitleva teatise alusel reitingule „rahuldav”. |
| --- | --- |

(73)

2002., 2003. ja 2004. aasta detsembris määras konsultatsioonifirma [...] ettevõtja ÅI reitinguks vastavalt C+, C + ja C, mille tulemusel paigutub ettevõtja kategooriasse „piisav”. See kategooria vastab viitemäärasid käsitleva teatise tähenduses reitingukategooriale „rahuldav”. Rahuldavaks hinnatud ettevõtja puhul sõltuvad viitemäärasid käsitleva teatise kohaselt baasmäärale lisatavad laenumarginaalid pakutavast tagatisest, ulatudes 220 baaspunktist suure tagatise korral kuni 650 baaspunktini väikese tagatise korral. 2005. aasta detsembris andis [...] ettevõtjale ÅI hindeks B- (rahuldav), mis vastab viitmäärasid käsitleva teatise alusel reitingule „rahuldav”.

| (74) | Soome ametiasutused esitasid 27. juunil 2011 täiendavat teavet reitingute ja laenutagatiste kohta. Reitingu andis kommertspank [...] – sama pank, kes andis ettevõtjale ÅI tagatiseta laenud ja kaks garantiiga tagatud laenu. Kommertspanga reitingu puhul kasutatakse aastate 2000–2003 puhul tähesüsteemi, mida täiendab ühesõnaline selgitus. Reiting on igati võrreldav viitemäärasid käsitlevas teatises esitatud reitinguskaalaga. Alates 2005. aastast on reitingu andnud konsultatsioonifirmaga [...] sarnane konsultatsioonifirma [...]. 2003. ja 2004. aastal andis kommertspank [...] ettevõtjale ÅI hindeks B- (rahuldav) ja A (rahuldav), mis vastab viitmäärasid käsitleva teatise alusel reitingule „rahuldav”. See tähendab, et 2003. ja 2004. aasta eest andis kommertspank [...] ettevõtjale ÅI ühe kategooria võrra parema hinde kui konsultatsioonifirma [...]. 2005. aasta eest andis konsultatsioonifirma [...] ettevõtjale ÅI reitingu A (rahuldav), mis tähendab reitingut „rahuldav” viitemäärasid käsitleva teatise kohaselt ning asetab ettevõtja ÅI samasse kategooriasse, kuhu asetas selle ettevõtja ka konsultatsioonifirma [...]. |
| --- | --- |

(74)

Soome ametiasutused esitasid 27. juunil 2011 täiendavat teavet reitingute ja laenutagatiste kohta. Reitingu andis kommertspank [...] – sama pank, kes andis ettevõtjale ÅI tagatiseta laenud ja kaks garantiiga tagatud laenu. Kommertspanga reitingu puhul kasutatakse aastate 2000–2003 puhul tähesüsteemi, mida täiendab ühesõnaline selgitus. Reiting on igati võrreldav viitemäärasid käsitlevas teatises esitatud reitinguskaalaga. Alates 2005. aastast on reitingu andnud konsultatsioonifirmaga [...] sarnane konsultatsioonifirma [...]. 2003. ja 2004. aastal andis kommertspank [...] ettevõtjale ÅI hindeks B- (rahuldav) ja A (rahuldav), mis vastab viitmäärasid käsitleva teatise alusel reitingule „rahuldav”. See tähendab, et 2003. ja 2004. aasta eest andis kommertspank [...] ettevõtjale ÅI ühe kategooria võrra parema hinde kui konsultatsioonifirma [...]. 2005. aasta eest andis konsultatsioonifirma [...] ettevõtjale ÅI reitingu A (rahuldav), mis tähendab reitingut „rahuldav” viitemäärasid käsitleva teatise kohaselt ning asetab ettevõtja ÅI samasse kategooriasse, kuhu asetas selle ettevõtja ka konsultatsioonifirma [...].

| (75) | Komisjon on seisukohal, et kui hinnatakse seda, kas garantiid G-I, G-II ja G-III anti turutingimustel, tuleks kasutada konsultatsioonifirma [...] antud reitingut. Pidades silmas, et enne esimese garantii G-I andmist 2003. aasta oktoobris oli ettevõtja ÅI juba saanud viis kapitalisüsti kogusummas 2 208 595,01 eurot. Seega oli ettevõtja 2003. aasta igasugune reiting tõenäoliselt juba mõjutatud märkimisväärses summas antud riigi toetusest. Sellepärast peab komisjon sobivaks kohaldada konsultatsioonifirma [...] esitatud konservatiivsemat reitingut. See mõjutab aastaid 2003 ja 2004, sest neil kahel aastal määras nimetatud konsultatsioonifirma ettevõtja ÅI reitingu ühe kategooria võrra madalamaks võrreldes kommertspanga [...] antud reitinguga. Samuti tuleks märkida, et kommertspank [...] andis ettevõtjale ÅI Ahvenamaa KOVi garantiiga kaetud laenud, määrates samal ajal ettevõtja ÅI reitingu, ning see võis hinnangut mõjutada. Konsultatsioonifirma [...] ei olnud finantstehingutesse kaasatud ning seega on tõenäolisem, et nende hinnangut on otseselt vähem mõjutanud riigiabiga seotud lubamatud kaalutlused. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon on seisukohal, et kui hinnatakse seda, kas garantiid G-I, G-II ja G-III anti turutingimustel, tuleks kasutada konsultatsioonifirma [...] antud reitingut. Pidades silmas, et enne esimese garantii G-I andmist 2003. aasta oktoobris oli ettevõtja ÅI juba saanud viis kapitalisüsti kogusummas 2 208 595,01 eurot. Seega oli ettevõtja 2003. aasta igasugune reiting tõenäoliselt juba mõjutatud märkimisväärses summas antud riigi toetusest. Sellepärast peab komisjon sobivaks kohaldada konsultatsioonifirma [...] esitatud konservatiivsemat reitingut. See mõjutab aastaid 2003 ja 2004, sest neil kahel aastal määras nimetatud konsultatsioonifirma ettevõtja ÅI reitingu ühe kategooria võrra madalamaks võrreldes kommertspanga [...] antud reitinguga. Samuti tuleks märkida, et kommertspank [...] andis ettevõtjale ÅI Ahvenamaa KOVi garantiiga kaetud laenud, määrates samal ajal ettevõtja ÅI reitingu, ning see võis hinnangut mõjutada. Konsultatsioonifirma [...] ei olnud finantstehingutesse kaasatud ning seega on tõenäolisem, et nende hinnangut on otseselt vähem mõjutanud riigiabiga seotud lubamatud kaalutlused.

| (76) | Sellest tulenevalt kasutab komisjon ettevõtja ÅI puhul viitemäärasid käsitleva teatise kohaldamiseks järgmisi reitinguid: madal (B) 2003. aastal ja 2004. aastal ning rahuldav (BB) 2005. aastal. |
| --- | --- |

(76)

Sellest tulenevalt kasutab komisjon ettevõtja ÅI puhul viitemäärasid käsitleva teatise kohaldamiseks järgmisi reitinguid: madal (B) 2003. aastal ja 2004. aastal ning rahuldav (BB) 2005. aastal.

| (77) | Seoses tagatisega võib öelda, et ettevõtja ÅI pakkus tagatiseks garantiide nominaalväärtuse ulatuses kinnisvarahüpoteegi, mis hõlmas kinnisvara, millele iTideni projekt ehitati. Soome ametiasutused ei ole esitanud andmeid realiseerunud makseviivitusest tingitud kahjumäära kohta viitemäärasid käsitleva teatise joonealuse märkuse nr 2 kohaselt. See teave aitab kindlaks määrata tagatise taseme ja baasmäärale lisatavad laenumarginaalid. Sellepärast küsis komisjon teavet tagatiseks antud hüpoteekide tähtsuse järjekorra kohta ja kinnisvara väärtuse kohta garantiide andmise ajal. Soome ametiasutused ei ole teostanud hindamisi, mis näitaksid kinnisvara väärtust garantiimeetmete võtmise ajal. Kuid Soome ametiasutused on siiski väitnud, et kinnisvara väärtus on aja jooksul projekti edenedes kasvanud. Nende sõnul hinnati 2010. aastal kinnisvara väärtuseks [...] eurot. |
| --- | --- |

(77)

Seoses tagatisega võib öelda, et ettevõtja ÅI pakkus tagatiseks garantiide nominaalväärtuse ulatuses kinnisvarahüpoteegi, mis hõlmas kinnisvara, millele iTideni projekt ehitati. Soome ametiasutused ei ole esitanud andmeid realiseerunud makseviivitusest tingitud kahjumäära kohta viitemäärasid käsitleva teatise joonealuse märkuse nr 2 kohaselt. See teave aitab kindlaks määrata tagatise taseme ja baasmäärale lisatavad laenumarginaalid. Sellepärast küsis komisjon teavet tagatiseks antud hüpoteekide tähtsuse järjekorra kohta ja kinnisvara väärtuse kohta garantiide andmise ajal. Soome ametiasutused ei ole teostanud hindamisi, mis näitaksid kinnisvara väärtust garantiimeetmete võtmise ajal. Kuid Soome ametiasutused on siiski väitnud, et kinnisvara väärtus on aja jooksul projekti edenedes kasvanud. Nende sõnul hinnati 2010. aastal kinnisvara väärtuseks [...] eurot.

| (78) | Tagatise nõudeõiguse järguga seoses märgib komisjon, et garantiide G-I ja G-II puhul oli Ahvenamaa KOVi tagatisel kõrgeim nõudeõiguse järk kõikidest kinnisvarale seatud hüpoteekidest. Komisjon täheldab, et kommertspangad andsid ettevõtjale ÅI tagatiseta laene ning nõustusid võtma tagatiseks sama kinnisvara suhtes seatud hüpoteegid, mille nõudeõiguse järk on madalam (ja seega on tegemist halvema tagatisega) kui Ahvenamaa KOVi saadud tagatis. Seda silmas pidades ja paremate tõendite puudumisel oletab komisjon, et garantiide tagatise tase oli tavaline garantiisid käsitleva teatise mõistes. |
| --- | --- |

(78)

Tagatise nõudeõiguse järguga seoses märgib komisjon, et garantiide G-I ja G-II puhul oli Ahvenamaa KOVi tagatisel kõrgeim nõudeõiguse järk kõikidest kinnisvarale seatud hüpoteekidest. Komisjon täheldab, et kommertspangad andsid ettevõtjale ÅI tagatiseta laene ning nõustusid võtma tagatiseks sama kinnisvara suhtes seatud hüpoteegid, mille nõudeõiguse järk on madalam (ja seega on tegemist halvema tagatisega) kui Ahvenamaa KOVi saadud tagatis. Seda silmas pidades ja paremate tõendite puudumisel oletab komisjon, et garantiide tagatise tase oli tavaline garantiisid käsitleva teatise mõistes.

| (79) | Eespool toodu alusel hinnatakse viitemäära eraldi iga garantii puhul, mille ettevõtja ÅI Ahvenamaa KOVilt sai. |
| --- | --- |

(79)

Eespool toodu alusel hinnatakse viitemäära eraldi iga garantii puhul, mille ettevõtja ÅI Ahvenamaa KOVilt sai.

| (80) | Komisjon märgib, et kõikide ettevõtjale ÅI antud garantiide puhul koosnesid preemiad kahest osast: i) korduv preemia, mida makstakse igal aastal ning mida väljendatakse protsendina laenu tagastamata põhisummast; ning ii) ühekordne tasu, mida samuti väljendatakse protsendina laenusummast, kuid mida makstakse ainult üks kord garantii andmisel. Allpool esitatud hinnangus hõlmab garantiiga kaetud laenude kogumaksumus ainult iga-aastast korduvat preemiat. Garantiisid käsitleva teatise punkti 4.2 kohaselt tuleks garantii abielement arvutada turuhinna (antud juhul siis viitemäära) ja tegelikult makstud hinna vahena. Ettevõtja ÅI poolt tegelikult makstud hind hõlmab igal aastal makstavat korduvat preemiat ja ainult üks kord makstavat ühekordset preemiat. Praktilistel kaalutlustel käsitletakse ühekordset preemiat allpool punktis 8.2, mis käsitleb tagastamist, sest ühekordset tasu on lihtsam maha arvata tagastatava abi summast. Igal juhul ja isegi siis, kui ühekordsed preemiad lisati garantiiga kaetud laenude kogumaksumusele, ei mõjutaks see abi olemasolu käsitlevaid järeldusi. Ühekordne preemia mõjutab ainult ettevõtjale ÅI antud abi suurust. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon märgib, et kõikide ettevõtjale ÅI antud garantiide puhul koosnesid preemiad kahest osast: i) korduv preemia, mida makstakse igal aastal ning mida väljendatakse protsendina laenu tagastamata põhisummast; ning ii) ühekordne tasu, mida samuti väljendatakse protsendina laenusummast, kuid mida makstakse ainult üks kord garantii andmisel. Allpool esitatud hinnangus hõlmab garantiiga kaetud laenude kogumaksumus ainult iga-aastast korduvat preemiat. Garantiisid käsitleva teatise punkti 4.2 kohaselt tuleks garantii abielement arvutada turuhinna (antud juhul siis viitemäära) ja tegelikult makstud hinna vahena. Ettevõtja ÅI poolt tegelikult makstud hind hõlmab igal aastal makstavat korduvat preemiat ja ainult üks kord makstavat ühekordset preemiat. Praktilistel kaalutlustel käsitletakse ühekordset preemiat allpool punktis 8.2, mis käsitleb tagastamist, sest ühekordset tasu on lihtsam maha arvata tagastatava abi summast. Igal juhul ja isegi siis, kui ühekordsed preemiad lisati garantiiga kaetud laenude kogumaksumusele, ei mõjutaks see abi olemasolu käsitlevaid järeldusi. Ühekordne preemia mõjutab ainult ettevõtjale ÅI antud abi suurust.

| (81) | Ahvenamaa KOV andis garantii G-I 9. oktoobril 2003, et katta [...] euro suurune laen, mille kommertspank [...] andis ettevõtjale ÅI (laenuleping nr [...]). Garantii alusel tekkivate mis tahes nõuete tagatiseks esitas ettevõtja ÅI kinnisvarahüpoteegi. Laenu intressimääraks kehtestati [...] % kuni 15. jaanuarini 2007 (26). Garantii preemia oli [...] % laenu põhisummast (27). Seega oli garantiiga kaetud laenu kogumaksumus laenu andmise ajal [...] % laenu põhisummast, mida tuleks võrrelda viitemääraga, mis arvutati garantii jaoks baasmäära ja marginaali põhjal, mis sõltub ettevõtja ÅI reitingust ja laenu tagatise tasemest. 9. oktoobril 2003. aastal oli baasmäär (ühe aasta EURIBOR) 2,235 %. Samal ajal määrati ettevõtja ÅI reitinguks „madal” viitemäärasid käsitleva teatise tähenduses. Nagu eespool öeldud, oletab komisjon, et laenu tagatise tase oli tavaline, mis tähendab, et baasmäärale lisatav laenumarginaal on 400 baaspunkti. Sellepärast on kõnealuse laenu viitemäär 6,235 %, mis on kõrgem kui garantii G-I kogumaksumus, mis moodustab [...] % laenu põhisummast. |
| --- | --- |

(81)

Ahvenamaa KOV andis garantii G-I 9. oktoobril 2003, et katta [...] euro suurune laen, mille kommertspank [...] andis ettevõtjale ÅI (laenuleping nr [...]). Garantii alusel tekkivate mis tahes nõuete tagatiseks esitas ettevõtja ÅI kinnisvarahüpoteegi. Laenu intressimääraks kehtestati [...] % kuni 15. jaanuarini 2007 (26). Garantii preemia oli [...] % laenu põhisummast (27). Seega oli garantiiga kaetud laenu kogumaksumus laenu andmise ajal [...] % laenu põhisummast, mida tuleks võrrelda viitemääraga, mis arvutati garantii jaoks baasmäära ja marginaali põhjal, mis sõltub ettevõtja ÅI reitingust ja laenu tagatise tasemest. 9. oktoobril 2003. aastal oli baasmäär (ühe aasta EURIBOR) 2,235 %. Samal ajal määrati ettevõtja ÅI reitinguks „madal” viitemäärasid käsitleva teatise tähenduses. Nagu eespool öeldud, oletab komisjon, et laenu tagatise tase oli tavaline, mis tähendab, et baasmäärale lisatav laenumarginaal on 400 baaspunkti. Sellepärast on kõnealuse laenu viitemäär 6,235 %, mis on kõrgem kui garantii G-I kogumaksumus, mis moodustab [...] % laenu põhisummast.

| (82) | Peale selle vähendas Ahvenamaa KOV 6. septembrist 2004 garantii G-I garantiipreemiat [...] %-le. Sellest tulenevalt on garantiiga kaetud laenu kogumaksumus [...]%, st [...] baaspunkti madalam viitemäärast; sellega antakse ettevõtjale ÅI vastav eelis. |
| --- | --- |

(82)

Peale selle vähendas Ahvenamaa KOV 6. septembrist 2004 garantii G-I garantiipreemiat [...] %-le. Sellest tulenevalt on garantiiga kaetud laenu kogumaksumus [...]%, st [...] baaspunkti madalam viitemäärast; sellega antakse ettevõtjale ÅI vastav eelis.

| (83) | Ettevõtja ÅI võttis 2. novembril 2004 pangalt [...] laenu summas [...] eurot (laenuleping nr [...]). Seda laenu tagati Ahvenamaa KOVi garantiiga, mille jaoks ettevõtja ÅI pakkus tagatiseks kinnisvara pandiõiguse. Intressimääraks kehtestati [...] + [...] baaspunkti ning garantiitasuks [...] % laenu põhisummast, mis tähendab, et selle garantiiga kaetud laenu kogumaksumus oli [...] % laenu põhisummast (28). |
| --- | --- |

(83)

Ettevõtja ÅI võttis 2. novembril 2004 pangalt [...] laenu summas [...] eurot (laenuleping nr [...]). Seda laenu tagati Ahvenamaa KOVi garantiiga, mille jaoks ettevõtja ÅI pakkus tagatiseks kinnisvara pandiõiguse. Intressimääraks kehtestati [...] + [...] baaspunkti ning garantiitasuks [...] % laenu põhisummast, mis tähendab, et selle garantiiga kaetud laenu kogumaksumus oli [...] % laenu põhisummast (28).

| (84) | Garantii G-II viitemäär tuleb arvutada 2. novembril 2004 kehtinud ühe aasta EURIBORi alusel ning see oli 2,314 %. Samal ajal määrati ettevõtja ÅI reitinguks „madal” viitemäärasid käsitleva teatise tähenduses. Tavalise tagatise puhul on kõnealuse laenu viitemäär 6,314 % laenu põhisummast, mis on kõrgem kui garantii G-II kogumaksumus, mis moodustab [...]% laenu põhisummast. Selle uue, garantiiga kaetud laenu maksumuse võrdlemine viitemääraga näitab, et garantiiga G-II hõlmatud laenu kogumaksumus oli vähemalt [...] baaspunkti alla viitemäära; sellega anti ettevõtjale ÅI finantseelis. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt ei ole garantiiga kaetud laenu intressimäär garantii andmisest alates muutunud. |
| --- | --- |

(84)

Garantii G-II viitemäär tuleb arvutada 2. novembril 2004 kehtinud ühe aasta EURIBORi alusel ning see oli 2,314 %. Samal ajal määrati ettevõtja ÅI reitinguks „madal” viitemäärasid käsitleva teatise tähenduses. Tavalise tagatise puhul on kõnealuse laenu viitemäär 6,314 % laenu põhisummast, mis on kõrgem kui garantii G-II kogumaksumus, mis moodustab [...]% laenu põhisummast. Selle uue, garantiiga kaetud laenu maksumuse võrdlemine viitemääraga näitab, et garantiiga G-II hõlmatud laenu kogumaksumus oli vähemalt [...] baaspunkti alla viitemäära; sellega anti ettevõtjale ÅI finantseelis. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt ei ole garantiiga kaetud laenu intressimäär garantii andmisest alates muutunud.

| (85) | Ahvenamaa KOV andis ettevõtjale ÅI 13. detsembril 2005 uue garantii. Selle garantiiga sooviti hõlmata 9. oktoobril 2003 antud esialgu garanteerimata laen, mille tingimusi sel viisil muudeti. Samal ajal muudeti ka laenu intressimäära ning selleks sai [...]% laenu põhisummast. Garantiitasuks kehtestati [...]% laenusummast, mis tähendas, et kogumaksumus oli [...]% laenu põhisummast (29) (sellest kuupäevast kohaldatud tingimused on identsed eespool kirjeldatud tingimustega, mida kohaldatakse garantiiga G-I hõlmatud laenu suhtes, sealhulgas aja jooksul toimunud intressimäära muutused.) |
| --- | --- |

(85)

Ahvenamaa KOV andis ettevõtjale ÅI 13. detsembril 2005 uue garantii. Selle garantiiga sooviti hõlmata 9. oktoobril 2003 antud esialgu garanteerimata laen, mille tingimusi sel viisil muudeti. Samal ajal muudeti ka laenu intressimäära ning selleks sai [...]% laenu põhisummast. Garantiitasuks kehtestati [...]% laenusummast, mis tähendas, et kogumaksumus oli [...]% laenu põhisummast (29) (sellest kuupäevast kohaldatud tingimused on identsed eespool kirjeldatud tingimustega, mida kohaldatakse garantiiga G-I hõlmatud laenu suhtes, sealhulgas aja jooksul toimunud intressimäära muutused.)

| (86) | Garantii G-III viitemäär tuleb arvutada 13. detsembril 2005 kehtinud ühe aasta EURIBORi alusel ning see oli 2,769 %. Samal ajal määrati ettevõtja ÅI reitinguks „rahuldav” viitemäärasid käsitleva teatise tähenduses. Võttes arvesse tagatiste tavalist taset, on selle laenu viitemäär 4,969 % laenu põhisummast. See on kõrgem kui garantii G-III kogumaksumus, st [...]% laenu põhisummast. Seetõttu on Ahvenamaa KOV andnud ettevõtjale ÅI vastava finantseelise vähemalt [...]% ulatuses laenu põhisummast. |
| --- | --- |

(86)

Garantii G-III viitemäär tuleb arvutada 13. detsembril 2005 kehtinud ühe aasta EURIBORi alusel ning see oli 2,769 %. Samal ajal määrati ettevõtja ÅI reitinguks „rahuldav” viitemäärasid käsitleva teatise tähenduses. Võttes arvesse tagatiste tavalist taset, on selle laenu viitemäär 4,969 % laenu põhisummast. See on kõrgem kui garantii G-III kogumaksumus, st [...]% laenu põhisummast. Seetõttu on Ahvenamaa KOV andnud ettevõtjale ÅI vastava finantseelise vähemalt [...]% ulatuses laenu põhisummast.

5.2.   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU KAUBANDUSELE

| (87) | Soome ametiasutused on väitnud, et kõnealused meetmed ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust ega kujuta seega endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selle väite toetamiseks on Soome ametiasutused põhimõtteliselt väitnud, et ettevõtja ÅI on ainult üks mitmest kinnisvaraturul tegutsevast ettevõtjast ja üldsegi mitte suurim. Seega puuduvad igasugused tõendid selle kohta, et meetmed – kui leitakse, et need peaksid endast riigiabi kujutama – oleksid tugevdanud ettevõtja ÅI positsiooni võrreldes konkurentidega. |
| --- | --- |

(87)

Soome ametiasutused on väitnud, et kõnealused meetmed ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust ega kujuta seega endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selle väite toetamiseks on Soome ametiasutused põhimõtteliselt väitnud, et ettevõtja ÅI on ainult üks mitmest kinnisvaraturul tegutsevast ettevõtjast ja üldsegi mitte suurim. Seega puuduvad igasugused tõendid selle kohta, et meetmed – kui leitakse, et need peaksid endast riigiabi kujutama – oleksid tugevdanud ettevõtja ÅI positsiooni võrreldes konkurentidega.

| (88) | Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Asjaolu, et ettevõtjale ÅI on antud finantseelis, mida ei tehtud kättesaadavaks selle ettevõtja konkurentidele (ning nagu Soome ametiasutused on kinnitanud, tegutseb Ahvenamaa kinnisvaraturul veel mitu teist ettevõtjat), tähendab, et ettevõtjal ÅI on olnud võimalik teha suuri investeeringuid ja laiendada oma tegevust finantstingimustel, mis olid soodsamad võrreldes tema konkurentidele pakutavate tingimustega (kes oleksid võib-olla otsustanud teha samasugused investeeringud, kui ettevõtjale ÅI ei oleks eelist antud). Ei ole vajalik näidata, et meetmed on võimaldanud ettevõtjal ÅI võtta ära turuosa mõnelt konkreetselt konkurendilt. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Asjaolu, et ettevõtjale ÅI on antud finantseelis, mida ei tehtud kättesaadavaks selle ettevõtja konkurentidele (ning nagu Soome ametiasutused on kinnitanud, tegutseb Ahvenamaa kinnisvaraturul veel mitu teist ettevõtjat), tähendab, et ettevõtjal ÅI on olnud võimalik teha suuri investeeringuid ja laiendada oma tegevust finantstingimustel, mis olid soodsamad võrreldes tema konkurentidele pakutavate tingimustega (kes oleksid võib-olla otsustanud teha samasugused investeeringud, kui ettevõtjale ÅI ei oleks eelist antud). Ei ole vajalik näidata, et meetmed on võimaldanud ettevõtjal ÅI võtta ära turuosa mõnelt konkreetselt konkurendilt.

| (89) | Samamoodi mõjutas ettevõtjale ÅI antud eelis liikmesriikidevahelist kaubandust. Vastab tõele, et Ahvenamaa turg on väike ning asub saarestikus, millele pääseb ligi vaid mere või õhu kaudu, ning et seal kehtivad asutamisõiguse suhtes konkreetsed piirangud, mis tulenevad Soome ELiga ühinemise lepingust. Kuid tõsiasjaks jääb see, et välismaiste ettevõtjate tegevus Ahvenamaal ei ole täielikult takistatud ning kindlasti puuduvad sellised takistused, mis ei võimaldaks neil ettevõtjatel investeerida kohalikul kinnisvaraturul. Komisjon märgib ka, et Soome ametiasutused ei ole vaidlustanud menetluse algatamise otsuses sisalduvat väidet, mille kohaselt on Ahvenamaal varem kinnisvara omandanud teistes liikmesriikides asuvad ettevõtjad. Ettevõtjale ÅI nende meetmete kaudu antud mis tahes eelisega oleks seega vähemalt võimalik mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, tugevdades lubamatult ettevõtja ÅI positsiooni võrreldes võimalike välismaiste konkurentide või investoritega. |
| --- | --- |

(89)

Samamoodi mõjutas ettevõtjale ÅI antud eelis liikmesriikidevahelist kaubandust. Vastab tõele, et Ahvenamaa turg on väike ning asub saarestikus, millele pääseb ligi vaid mere või õhu kaudu, ning et seal kehtivad asutamisõiguse suhtes konkreetsed piirangud, mis tulenevad Soome ELiga ühinemise lepingust. Kuid tõsiasjaks jääb see, et välismaiste ettevõtjate tegevus Ahvenamaal ei ole täielikult takistatud ning kindlasti puuduvad sellised takistused, mis ei võimaldaks neil ettevõtjatel investeerida kohalikul kinnisvaraturul. Komisjon märgib ka, et Soome ametiasutused ei ole vaidlustanud menetluse algatamise otsuses sisalduvat väidet, mille kohaselt on Ahvenamaal varem kinnisvara omandanud teistes liikmesriikides asuvad ettevõtjad. Ettevõtjale ÅI nende meetmete kaudu antud mis tahes eelisega oleks seega vähemalt võimalik mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, tugevdades lubamatult ettevõtja ÅI positsiooni võrreldes võimalike välismaiste konkurentide või investoritega.

5.3.   JÄRELDUSED RIIGIABINA KVALIFITSEERIMISE KOHTA

| (90) | Eespool toodud põhjustel leiab komisjon, et kõik kapitalisuurendamised (v.a meetmed C-I, C-II ja C-III) ja laenugarantiid G-I, G-II ja G-III kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(90)

Eespool toodud põhjustel leiab komisjon, et kõik kapitalisuurendamised (v.a meetmed C-I, C-II ja C-III) ja laenugarantiid G-I, G-II ja G-III kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

6.   ABI VÄIDETAV SEADUSLIKKUS

| (91) | Soome ametiasutused on väitnud, et nii kapitalisüstid kui ka garantiid – kui need peaksid osutuma riigiabiks – olid seaduslikud abikavade alusel, mis kehtestati enne Soome ühinemist ELiga, ning neist teavitati nõuetekohaselt EFTA järelevalveametit enne ELiga ühinemist viitenumbrite 93-074 (kapitalisuurendamised) ja 93-079 (garantiid) all. |
| --- | --- |

(91)

Soome ametiasutused on väitnud, et nii kapitalisüstid kui ka garantiid – kui need peaksid osutuma riigiabiks – olid seaduslikud abikavade alusel, mis kehtestati enne Soome ühinemist ELiga, ning neist teavitati nõuetekohaselt EFTA järelevalveametit enne ELiga ühinemist viitenumbrite 93-074 (kapitalisuurendamised) ja 93-079 (garantiid) all.

| (92) | Seda väidet tuleks vaadelda määruse (EÜ) nr 659/1999 kontekstis. Määruse artikli 1 punkti d kohaselt on abikava „mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses”. Peale selle tähendab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohaselt olemasolev abi järgmist: „ilma et see piiraks Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artikleid 144 ja 172, igasugune abi, mis enne asutamislepingu jõustumist oli olemas vastavates liikmesriikides, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis kehtisid enne ja mida kohaldatakse ka pärast asutamislepingu jõustumist”. |
| --- | --- |

(92)

Seda väidet tuleks vaadelda määruse (EÜ) nr 659/1999 kontekstis. Määruse artikli 1 punkti d kohaselt on abikava „mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses”. Peale selle tähendab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohaselt olemasolev abi järgmist: „ilma et see piiraks Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artikleid 144 ja 172, igasugune abi, mis enne asutamislepingu jõustumist oli olemas vastavates liikmesriikides, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis kehtisid enne ja mida kohaldatakse ka pärast asutamislepingu jõustumist”.

| (93) | Soome ühines Euroopa Ühendusega 1. jaanuaril 1995. Peale selle sätestatakse Austria, Soome ja Rootsi ühinemislepingu artikli 172 lõikes 5 järgmist: „uute liikmesriikide poolt 1994. aasta jooksul antud riigiabi, millest EMP lepingu või selle alusel kehtestatud korra vastaselt kas ei ole teatatud EFTA järelevalveorganile või on teatatud EFTA järelevalveorganile, kuid mida on antud enne EFTA järelevalveorgani otsust, ei käsitleta seetõttu eksisteeriva riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 järgi [...]”. |
| --- | --- |

(93)

Soome ühines Euroopa Ühendusega 1. jaanuaril 1995. Peale selle sätestatakse Austria, Soome ja Rootsi ühinemislepingu artikli 172 lõikes 5 järgmist: „uute liikmesriikide poolt 1994. aasta jooksul antud riigiabi, millest EMP lepingu või selle alusel kehtestatud korra vastaselt kas ei ole teatatud EFTA järelevalveorganile või on teatatud EFTA järelevalveorganile, kuid mida on antud enne EFTA järelevalveorgani otsust, ei käsitleta seetõttu eksisteeriva riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 järgi [...]”.

| (94) | Lisaks tähendab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti c kohaselt „uus abi” kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused (30). |
| --- | --- |

(94)

Lisaks tähendab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti c kohaselt „uus abi” kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused (30).

| (95) | Peale selle määratletakse komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (31) artikli 4 lõikes 1 olemasoleva toetuse muudatus kui „mis tahes muutus, välja arvatud puhtalt formaalsed või halduslikud muudatused, mis ei mõjuta toetusmeetme ühisturule vastavuse hindamist. Olemasoleva toetusprogrammi algse eelarve suurenemist 20 % võrra ei peeta siiski olemasoleva toetuse muutmiseks.” |
| --- | --- |

(95)

Peale selle määratletakse komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (31) artikli 4 lõikes 1 olemasoleva toetuse muudatus kui „mis tahes muutus, välja arvatud puhtalt formaalsed või halduslikud muudatused, mis ei mõjuta toetusmeetme ühisturule vastavuse hindamist. Olemasoleva toetusprogrammi algse eelarve suurenemist 20 % võrra ei peeta siiski olemasoleva toetuse muutmiseks.”

| (96) | Eespool esitatust järeldub, et enne ühinemist võetud meedet, mis kujutab endast riigiabikava, võib nimetada olemasolevaks abiks, kui on täidetud kaks tingimust. Esiteks peab kava olema kehtestatud enne EÜ asutamislepingu jõustumist riigis ning teiseks ei tohi selle kava sisu olla sellest ajast oluliselt muudetud. |
| --- | --- |

(96)

Eespool esitatust järeldub, et enne ühinemist võetud meedet, mis kujutab endast riigiabikava, võib nimetada olemasolevaks abiks, kui on täidetud kaks tingimust. Esiteks peab kava olema kehtestatud enne EÜ asutamislepingu jõustumist riigis ning teiseks ei tohi selle kava sisu olla sellest ajast oluliselt muudetud.

| (97) | Komisjon hindab Soome ametiasutuste väidet abikava seaduslikkuse kohta kahe väidetava kava puhul eraldi. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon hindab Soome ametiasutuste väidet abikava seaduslikkuse kohta kahe väidetava kava puhul eraldi.

6.1.   VÄIDETAV GARANTIIKAVA (93-079)

| (98) | Kõigepealt hindab komisjon seda, kas kõnealused meetmed moodustavad abikava määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(98)

Kõigepealt hindab komisjon seda, kas kõnealused meetmed moodustavad abikava määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b tähenduses.

| (99) | Garantiikava riiklik õiguslik alus on tööstusele ja teatavatele muudele ettevõtlusvaldkondadele antavaid piirkondlikke garantiisid käsitlev maakonnaseadus (ÅFS 1966:14), (32) mis võeti vastu 1966. aastal ning mida on muudetud õigusaktidega ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 ja 2002:23. Eelarve või rahastamispaketiga seoses sätestati 1966. aasta maakonnaseaduses sel ajal, kui Soome ühines EÜga, et tagasimaksmata laenude (33) või kehtivate garantiide summa ei tohi ühelgi ajahetkel olla suurem kui 20 000 000 Soome marka. Samas teiselt poolt ei kehtestata kõnealuse meetmega ühtegi ajalist piirangut nende kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(99)

Garantiikava riiklik õiguslik alus on tööstusele ja teatavatele muudele ettevõtlusvaldkondadele antavaid piirkondlikke garantiisid käsitlev maakonnaseadus (ÅFS 1966:14), (32) mis võeti vastu 1966. aastal ning mida on muudetud õigusaktidega ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 ja 2002:23. Eelarve või rahastamispaketiga seoses sätestati 1966. aasta maakonnaseaduses sel ajal, kui Soome ühines EÜga, et tagasimaksmata laenude (33) või kehtivate garantiide summa ei tohi ühelgi ajahetkel olla suurem kui 20 000 000 Soome marka. Samas teiselt poolt ei kehtestata kõnealuse meetmega ühtegi ajalist piirangut nende kohaldamise kohta.

| (100) | Pidades silmas eespool toodut ja riikliku õigusnormi sätteid, tundub esmapilgul, et meede vastab abikava määratlusele, sest näib, et õigusaktiga lubatakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks. Kõnealune väidetav kava kehtestati 1. septembril 1982, st kaua enne 1. jaanuari 1994, ning sellest teavitati EFTA järelevalveametit. Seega tundub, et esimene olemasoleva abi kohta kehtestatud tingimus on täidetud, sest esialgne kava kehtestati enne Soome ühinemislepingu jõustumist ja isegi enne 1. jaanuarit 1994, mis tähendab, et Austria, Soome ja Rootsi ühinemislepingu artikli 172 lõiget 5 ei saa selle juhtumi puhul kohaldada. |
| --- | --- |

(100)

Pidades silmas eespool toodut ja riikliku õigusnormi sätteid, tundub esmapilgul, et meede vastab abikava määratlusele, sest näib, et õigusaktiga lubatakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks. Kõnealune väidetav kava kehtestati 1. septembril 1982, st kaua enne 1. jaanuari 1994, ning sellest teavitati EFTA järelevalveametit. Seega tundub, et esimene olemasoleva abi kohta kehtestatud tingimus on täidetud, sest esialgne kava kehtestati enne Soome ühinemislepingu jõustumist ja isegi enne 1. jaanuarit 1994, mis tähendab, et Austria, Soome ja Rootsi ühinemislepingu artikli 172 lõiget 5 ei saa selle juhtumi puhul kohaldada.

| (101) | Kuid komisjon peab hindama ka seda, kas meetmeid on alates 1. jaanuarist 1994 mingil viisil olulisel määral muudetud. |
| --- | --- |

(101)

Kuid komisjon peab hindama ka seda, kas meetmeid on alates 1. jaanuarist 1994 mingil viisil olulisel määral muudetud.

| (102) | Pärast 1. jaanuarit 1994 ja enne esimese garantii andmist 14. augustil 2003 on maakonnavalitsus garantiikava vähemalt kolm korda muutnud (piirkondlike seadustega 1994:29, 1996:56 ja 2002:23). Nende muudatustega suurendati kava eelarvet olulisel määral (st suurendati garantiide kogusummat, mida võis mis tahes ajahetkel anda). Kuna käesolev juhtum käsitleb laenugarantii andmist, tuleks hinnata, kas eelarvet hõlmavaid muudatusi, mis tehti kavasse enne kõnealuste meetmete võtmist, tuleks käsitada oluliste ja olemasolevast kavast lahutatavatena. |
| --- | --- |

(102)

Pärast 1. jaanuarit 1994 ja enne esimese garantii andmist 14. augustil 2003 on maakonnavalitsus garantiikava vähemalt kolm korda muutnud (piirkondlike seadustega 1994:29, 1996:56 ja 2002:23). Nende muudatustega suurendati kava eelarvet olulisel määral (st suurendati garantiide kogusummat, mida võis mis tahes ajahetkel anda). Kuna käesolev juhtum käsitleb laenugarantii andmist, tuleks hinnata, kas eelarvet hõlmavaid muudatusi, mis tehti kavasse enne kõnealuste meetmete võtmist, tuleks käsitada oluliste ja olemasolevast kavast lahutatavatena.

| (103) | Nagu eespool kirjeldatud, siis määruse (EÜ) nr 794/2004 artikli 4 kohaselt peetakse eelarve suurendamist rohkem kui 20 % võrra olemasoleva abikava muutmiseks. Kahe eespool nimetatud muudatusega (34) on abikava esialgset eelarvet suurendatud vastavalt 50 % ja 150 %. Need eelarvemuudatused kujutavad endast kava olulist muutmist, millest komisjoni ei teavitatud. |
| --- | --- |

(103)

Nagu eespool kirjeldatud, siis määruse (EÜ) nr 794/2004 artikli 4 kohaselt peetakse eelarve suurendamist rohkem kui 20 % võrra olemasoleva abikava muutmiseks. Kahe eespool nimetatud muudatusega (34) on abikava esialgset eelarvet suurendatud vastavalt 50 % ja 150 %. Need eelarvemuudatused kujutavad endast kava olulist muutmist, millest komisjoni ei teavitatud.

| (104) | Nende oluliste muudatuste mõju ei saa käsitada väidetavast kavast lahutatuna, mistõttu tuleb kogu kava käsitada uue abina. Esialgne abikava sisaldas tõepoolest ainult piiranguid mis tahes ajahetkel kehtivate garantiide kogusumma kohta. Sellisel juhul muudab eelarve olulisel määral suurendamine (isegi kava muul viisil muutmata) kehtivate eeskirjade põhiolemust. |
| --- | --- |

(104)

Nende oluliste muudatuste mõju ei saa käsitada väidetavast kavast lahutatuna, mistõttu tuleb kogu kava käsitada uue abina. Esialgne abikava sisaldas tõepoolest ainult piiranguid mis tahes ajahetkel kehtivate garantiide kogusumma kohta. Sellisel juhul muudab eelarve olulisel määral suurendamine (isegi kava muul viisil muutmata) kehtivate eeskirjade põhiolemust.

| (105) | Peale selle märgib komisjon, et Soome ametiasutuste esitatud garantiidokumentidest ei ilmne, et nende garantiide õiguslik alus on väidetav garantiikava. |
| --- | --- |

(105)

Peale selle märgib komisjon, et Soome ametiasutuste esitatud garantiidokumentidest ei ilmne, et nende garantiide õiguslik alus on väidetav garantiikava.

| (106) | Sellest tulenevalt tuleb käesoleva otsusega hõlmatud garantiisid käsitada uue abina. Arvestades, et see abi on antud komisjoni eelneva heakskiiduta, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artiklis 108, on abi ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(106)

Sellest tulenevalt tuleb käesoleva otsusega hõlmatud garantiisid käsitada uue abina. Arvestades, et see abi on antud komisjoni eelneva heakskiiduta, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artiklis 108, on abi ebaseaduslik.

6.2.   VÄIDETAV AKTSIATE MÄRKIMISE KAVA (93-079)

| (107) | Seda väidetavat kava käsitlevatest riiklikest eeskirjadest anti EFTA järelevalveametile teada kui aktsiate märkimiseks antavast abist. Sel ajal esitatud dokumentidest nähtub, et siseriikliku õigusliku alusena esitati Ahvenamaa aastaeelarve. Rubriigis „Ühe projekti puhul ette nähtav maksimaalne võimalik abi osatähtsus” on Soome ametiasutused märkinud „30 %”. Peale selle on Soome ametiasutused esitanud rubriigis „Eelarve/Kulutused” ajavahemiku 1992–1994 eelarved, kuid jätnud tühjaks rubriigi „Kava planeerimisperioodi eelarveprognoos kokku”. |
| --- | --- |

(107)

Seda väidetavat kava käsitlevatest riiklikest eeskirjadest anti EFTA järelevalveametile teada kui aktsiate märkimiseks antavast abist. Sel ajal esitatud dokumentidest nähtub, et siseriikliku õigusliku alusena esitati Ahvenamaa aastaeelarve. Rubriigis „Ühe projekti puhul ette nähtav maksimaalne võimalik abi osatähtsus” on Soome ametiasutused märkinud „30 %”. Peale selle on Soome ametiasutused esitanud rubriigis „Eelarve/Kulutused” ajavahemiku 1992–1994 eelarved, kuid jätnud tühjaks rubriigi „Kava planeerimisperioodi eelarveprognoos kokku”.

| (108) | Uurimise käigus selgitasid Soome ametiasutused, et väidetava kava ametlik õiguslik alus on 1991. aastal vastu võetud Ahvenamaa autonoomia seadus (1144/1991). Nimetatud seaduse artikli 18 lõike 22 kohaselt on Ahvenamaa kohalikul omavalitsusel üldised volitused võtta vastu erinevaid meetmeid, mis on suunatud Ahvenamaa majanduse edendamisele. Neid volitusi rakendatakse (nt laenude, kapitalisüstide, garantiide abil) Ahvenamaa KOVi iga-aastase üldeelarve sätete kaudu. |
| --- | --- |

(108)

Uurimise käigus selgitasid Soome ametiasutused, et väidetava kava ametlik õiguslik alus on 1991. aastal vastu võetud Ahvenamaa autonoomia seadus (1144/1991). Nimetatud seaduse artikli 18 lõike 22 kohaselt on Ahvenamaa kohalikul omavalitsusel üldised volitused võtta vastu erinevaid meetmeid, mis on suunatud Ahvenamaa majanduse edendamisele. Neid volitusi rakendatakse (nt laenude, kapitalisüstide, garantiide abil) Ahvenamaa KOVi iga-aastase üldeelarve sätete kaudu.

| (109) | Komisjon märgib järgmist. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon märgib järgmist.

| (110) | Olenemata asjaolust, et Soome võib anda kohalikule omavalitsusele volitused näha ette selliseid kapitalisüste (autonoomiaseadusega neile antud üldiste volituste alusel) kava kujul, peab komisjon kontrollima, kas siseriikliku õiguse sätted, millega need volitused kehtestatakse, vastavad kava määratlusele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis d. Sellega seoses ilmneb, et õiguslik alus (seaduse nr 1144/1991 artikli 18 lõige 22) koosneb eeskirjadest, mis on seotud volituste jagamisega erinevate ametiasutuste vahel Soome õiguskorra raames; need eeskirjad ei vasta nõuetele, mis annaksid alust käsitada seda abikavana (mida muu hulgas määratletakse kui seadust, mille alusel võib anda individuaalset abi ilma täiendavate rakendusmeetmeteta). Konkreetsele abisaajale kapitali eraldamiseks oleks seega kõigepealt vaja eraldisi Ahvenamaa KOVi aastaeelarves (mille üle otsustab Ahvenamaa kohalik parlament oma äranägemise järgi) ning seejärel peab Ahvenamaa KOV võtma vastu rakendusotsused. Seega ilmneb, et nende volituste alusel tehtud kapitalisüstid on pigem tehtud individuaalsete otsuste, mitte aga abikava alusel. |
| --- | --- |

(110)

Olenemata asjaolust, et Soome võib anda kohalikule omavalitsusele volitused näha ette selliseid kapitalisüste (autonoomiaseadusega neile antud üldiste volituste alusel) kava kujul, peab komisjon kontrollima, kas siseriikliku õiguse sätted, millega need volitused kehtestatakse, vastavad kava määratlusele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis d. Sellega seoses ilmneb, et õiguslik alus (seaduse nr 1144/1991 artikli 18 lõige 22) koosneb eeskirjadest, mis on seotud volituste jagamisega erinevate ametiasutuste vahel Soome õiguskorra raames; need eeskirjad ei vasta nõuetele, mis annaksid alust käsitada seda abikavana (mida muu hulgas määratletakse kui seadust, mille alusel võib anda individuaalset abi ilma täiendavate rakendusmeetmeteta). Konkreetsele abisaajale kapitali eraldamiseks oleks seega kõigepealt vaja eraldisi Ahvenamaa KOVi aastaeelarves (mille üle otsustab Ahvenamaa kohalik parlament oma äranägemise järgi) ning seejärel peab Ahvenamaa KOV võtma vastu rakendusotsused. Seega ilmneb, et nende volituste alusel tehtud kapitalisüstid on pigem tehtud individuaalsete otsuste, mitte aga abikava alusel.

| (111) | Igal juhul märgib komisjon ka seda, et väidetav kava hõlmas vaid ajavahemikku 1992–1994, sest rubriigi „Eelarve/kulutused” all ei esitatud muud teavet, kuigi õigusliku alusena oli märgitud „Ahvenamaa aastaeelarve”. |
| --- | --- |

(111)

Igal juhul märgib komisjon ka seda, et väidetav kava hõlmas vaid ajavahemikku 1992–1994, sest rubriigi „Eelarve/kulutused” all ei esitatud muud teavet, kuigi õigusliku alusena oli märgitud „Ahvenamaa aastaeelarve”.

| (112) | Lõpetuseks märgib komisjon, et Soome on väitnud, et maksimaalne abi osatähtsus mis tahes ühe projekti puhul võib olla 30 %. Seda võib igal juhul mõista vaid nii, et selle väidetava kava kohased kapitalisüstid olid ette nähtud kasutamiseks koos olulise erapanusega (vähemalt 70 %) projektide jaoks, mille eesmärk on edendada väidetava kava eesmärke, milleks on turism, tööstus ning teadus- ja arendustegevus. Käesolevas otsuses käsitletavad kapitalisuurendamised ei vasta sellele ametlikule tingimusele ning sellepärast ei saa need olla hõlmatud siseriiklike õigusnormidega, mis esitati EFTA järelevalveametile, olenemata sellest, kas need meetmed kujutasid endast nõuetekohast abikava, ning kui ka kujutasid, siis olenemata ka sellest, kas neid kohaldati pärast 1994. aastat. |
| --- | --- |

(112)

Lõpetuseks märgib komisjon, et Soome on väitnud, et maksimaalne abi osatähtsus mis tahes ühe projekti puhul võib olla 30 %. Seda võib igal juhul mõista vaid nii, et selle väidetava kava kohased kapitalisüstid olid ette nähtud kasutamiseks koos olulise erapanusega (vähemalt 70 %) projektide jaoks, mille eesmärk on edendada väidetava kava eesmärke, milleks on turism, tööstus ning teadus- ja arendustegevus. Käesolevas otsuses käsitletavad kapitalisuurendamised ei vasta sellele ametlikule tingimusele ning sellepärast ei saa need olla hõlmatud siseriiklike õigusnormidega, mis esitati EFTA järelevalveametile, olenemata sellest, kas need meetmed kujutasid endast nõuetekohast abikava, ning kui ka kujutasid, siis olenemata ka sellest, kas neid kohaldati pärast 1994. aastat.

| (113) | Sellest tulenevalt kujutab ettevõtjale ÅI kapitalisuurendamiste kujul antud riigiabi endast uut abi. Kuna see abi on antud komisjoni eelneva heakskiiduta, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artiklis 108, on abi ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(113)

Sellest tulenevalt kujutab ettevõtjale ÅI kapitalisuurendamiste kujul antud riigiabi endast uut abi. Kuna see abi on antud komisjoni eelneva heakskiiduta, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artiklis 108, on abi ebaseaduslik.

6.3.   TÄIENDAV MÄRKUS SOOME KÕRGEMA HALDUSKOHTU HILJUTISTE OTSUSTE KOHTA

| (114) | Samuti tuleks märkida, et Soome riiklik kohus tühistas hiljuti Ahvenamaa KOVi poolt ettevõtjale ÅI võimaldatud kaks meedet. Need meetmed on i) kapitalisuurendamise meede C-XI, mis maksti ettevõtjale ÅI välja 2007. aastal (vt märkust põhjenduses 16), ning ii) 2006. aasta antud laenugarantii, mida kunagi ei rakendatud. Kõrgem Halduskohus käsitles oma 6. aprilli 2011. aasta otsuses seda, kas Ahvenamaa KOVi otsused tehti kooskõlas riiklike halduseeskirjadega. Kuid selle käigus hindas kohus ka seda, kas oli piisavalt märke selle kohta, et meetmed kujutasid endast riigiabi, st et kohalik omavalitsus oleks pidanud neist enne nende jõustamist komisjonile teatama. Kohus leidis, et esmapilgul on täidetud kõik riigiabi kriteeriumid. Samuti analüüsis kohus Soome ametiasutuste väidet, et kui meetmed peaksid endast kujutama riigiabi, siis oleksid need meetmed hõlmatud siseriiklike eeskirjadega, mida kohaldati enne ühinemist, ja sellest tulenevalt kujutaksid endast olemasolevat abi. Seda tehes hindas kohus põhjalikult siseriiklikke eeskirju ning leidis, et olenemata sellest, kas need eeskirjad kujutasid endast tõelisi riigiabikavasid või mitte, ei vastanud kohaliku omavalitsuse otsused siseriiklike eeskirjade kohasele ametlikule nõudele ning seda peamiselt eespool komisjoni poolt esitatud põhjustel. Seetõttu on riikliku Kõrgema Halduskohtu järeldused kooskõlas komisjoni järeldustega, et uuritav kapitalisüst C-XI kujutab endast uut riigiabi. Kõrgem Halduskohus jõudis 2006. aasta laenugarantiiga seoses samale järeldusele. Kuna garantiid ei võetud kunagi kasutusele, ei ole seda käesolevas otsuses hinnatud. |
| --- | --- |

(114)

Samuti tuleks märkida, et Soome riiklik kohus tühistas hiljuti Ahvenamaa KOVi poolt ettevõtjale ÅI võimaldatud kaks meedet. Need meetmed on i) kapitalisuurendamise meede C-XI, mis maksti ettevõtjale ÅI välja 2007. aastal (vt märkust põhjenduses 16), ning ii) 2006. aasta antud laenugarantii, mida kunagi ei rakendatud. Kõrgem Halduskohus käsitles oma 6. aprilli 2011. aasta otsuses seda, kas Ahvenamaa KOVi otsused tehti kooskõlas riiklike halduseeskirjadega. Kuid selle käigus hindas kohus ka seda, kas oli piisavalt märke selle kohta, et meetmed kujutasid endast riigiabi, st et kohalik omavalitsus oleks pidanud neist enne nende jõustamist komisjonile teatama. Kohus leidis, et esmapilgul on täidetud kõik riigiabi kriteeriumid. Samuti analüüsis kohus Soome ametiasutuste väidet, et kui meetmed peaksid endast kujutama riigiabi, siis oleksid need meetmed hõlmatud siseriiklike eeskirjadega, mida kohaldati enne ühinemist, ja sellest tulenevalt kujutaksid endast olemasolevat abi. Seda tehes hindas kohus põhjalikult siseriiklikke eeskirju ning leidis, et olenemata sellest, kas need eeskirjad kujutasid endast tõelisi riigiabikavasid või mitte, ei vastanud kohaliku omavalitsuse otsused siseriiklike eeskirjade kohasele ametlikule nõudele ning seda peamiselt eespool komisjoni poolt esitatud põhjustel. Seetõttu on riikliku Kõrgema Halduskohtu järeldused kooskõlas komisjoni järeldustega, et uuritav kapitalisüst C-XI kujutab endast uut riigiabi. Kõrgem Halduskohus jõudis 2006. aasta laenugarantiiga seoses samale järeldusele. Kuna garantiid ei võetud kunagi kasutusele, ei ole seda käesolevas otsuses hinnatud.

7.   KOKKUSOBIVUS

| (115) | Soome ametiasutused on üldiselt väitnud, et meetmed on ikkagi kokkusobivad siseturuga – isegi juhul, kui nad kujutavad endast uut riigiabi –, sest ettevõtja ÅI sellise tegevuse eesmärk, mida rahastati abi kaudu, oli edendada piirkonna arengut ja luua uusi töökohti. |
| --- | --- |

(115)

Soome ametiasutused on üldiselt väitnud, et meetmed on ikkagi kokkusobivad siseturuga – isegi juhul, kui nad kujutavad endast uut riigiabi –, sest ettevõtja ÅI sellise tegevuse eesmärk, mida rahastati abi kaudu, oli edendada piirkonna arengut ja luua uusi töökohti.

| (116) | Kuigi riigiabi on põhimõtteliselt keelatud, peetakse riigiabi kokkusobivaks siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 nimetatud tingimustel ning seda riigiabi võib käsitada siseturuga kokkusobivana, kui seda abi kasutatakse artikli 107 lõikes 3 nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Ainus põhjendus, mille kohaselt abi oleks antud juhtumi puhul siseturuga kokkusobiv, on esitatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a, mille kohaselt on lubatud anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, või sama lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c, milles sätestatakse, et riigiabi võib anda teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks. |
| --- | --- |

(116)

Kuigi riigiabi on põhimõtteliselt keelatud, peetakse riigiabi kokkusobivaks siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 nimetatud tingimustel ning seda riigiabi võib käsitada siseturuga kokkusobivana, kui seda abi kasutatakse artikli 107 lõikes 3 nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Ainus põhjendus, mille kohaselt abi oleks antud juhtumi puhul siseturuga kokkusobiv, on esitatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a, mille kohaselt on lubatud anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, või sama lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c, milles sätestatakse, et riigiabi võib anda teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks.

| (117) | Tol hetkel Soomes kohaldatud regionaalabieeskirjade kohaselt (regionaalabi kaardid 2000–2006 ja 2007–2013) ei olnud Mariehamni linn, kus iTideni projekt asub, mingil juhul sellise abi saamiseks abikõlblik. See tähendab, et isegi kui abi võib käsitada sellele projektile eraldatud abina, ei saa seda pidada kokkusobivaks siseturuga. Peale selle märgib komisjon, et Soome ametiasutused ei ole tõestanud, et oleks täidetud ükski tingimus selleks, et abi oleks kokkusobiv regionaalabieeskirjade kohaselt (nt seoses abi vormi, abikõlblike kulude või maksimaalse abi osatähtsusega). |
| --- | --- |

(117)

Tol hetkel Soomes kohaldatud regionaalabieeskirjade kohaselt (regionaalabi kaardid 2000–2006 ja 2007–2013) ei olnud Mariehamni linn, kus iTideni projekt asub, mingil juhul sellise abi saamiseks abikõlblik. See tähendab, et isegi kui abi võib käsitada sellele projektile eraldatud abina, ei saa seda pidada kokkusobivaks siseturuga. Peale selle märgib komisjon, et Soome ametiasutused ei ole tõestanud, et oleks täidetud ükski tingimus selleks, et abi oleks kokkusobiv regionaalabieeskirjade kohaselt (nt seoses abi vormi, abikõlblike kulude või maksimaalse abi osatähtsusega).

| (118) | Samuti ei saa abi käsitada kokkusobivana siseturuga mis tahes muude suuniste ja teatiste alusel, mille komisjon on vastu võtnud seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamisega või otseselt selle artikli alusel. Soome ametiasutused ei ole esitanud ühtegi konkreetset väidet või tõendit, mis võimaldaks komisjonil tunnistada need meetmed ELi toimimise lepingu mis tahes sätte alusel siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(118)

Samuti ei saa abi käsitada kokkusobivana siseturuga mis tahes muude suuniste ja teatiste alusel, mille komisjon on vastu võtnud seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamisega või otseselt selle artikli alusel. Soome ametiasutused ei ole esitanud ühtegi konkreetset väidet või tõendit, mis võimaldaks komisjonil tunnistada need meetmed ELi toimimise lepingu mis tahes sätte alusel siseturuga kokkusobivaks.

8.   ABI TAGASTAMINE

8.1.   SOOME AMETIASUTUSTE VÄITED

| (119) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1 sätestatakse, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]. Komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.” Seetõttu on loomulik järeldus, et abi, mis kujutab endast ettevõtjale ÅI antud ebaseadusliku riigiabi, tuleks tagastada. |
| --- | --- |

(119)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1 sätestatakse, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]. Komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.” Seetõttu on loomulik järeldus, et abi, mis kujutab endast ettevõtjale ÅI antud ebaseadusliku riigiabi, tuleks tagastada.

| (120) | Soome ametiasutused on siiski väitnud, et komisjon peaks antud juhul hoiduma abi tagastamise nõudmisest, sest Soomel olid õiguspärased ootused, et abi on seaduslik väidetavate ühinemiseelsete kavade kohaselt ning et tagastamine oleks vastuolus ühenduse õiguse põhimõttega. Komisjon märgib, et Soome ametiasutused on ametlikult esitanud õiguspäraste ootuste olemasolu ainult Ahvenamaa KOVi puhul. Abisaaja õiguspäraseid ootusi ei ole sõnaselgelt esile tõstetud. |
| --- | --- |

(120)

Soome ametiasutused on siiski väitnud, et komisjon peaks antud juhul hoiduma abi tagastamise nõudmisest, sest Soomel olid õiguspärased ootused, et abi on seaduslik väidetavate ühinemiseelsete kavade kohaselt ning et tagastamine oleks vastuolus ühenduse õiguse põhimõttega. Komisjon märgib, et Soome ametiasutused on ametlikult esitanud õiguspäraste ootuste olemasolu ainult Ahvenamaa KOVi puhul. Abisaaja õiguspäraseid ootusi ei ole sõnaselgelt esile tõstetud.

| (121) | Igal juhul ei saa komisjon selle väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(121)

Igal juhul ei saa komisjon selle väitega nõustuda.

| (122) | Kapitalisuurendamistega seoses on komisjon eespool näidanud, et olenemata sellest, mida oli ettevõtjal ÅI või ükskõik kellel alust uskuda seoses väidetava aktsiate märkimise kava õigusliku staatusega riigiabieeskirjade suhtes, ei järginud nad isegi EFTA järelevalveametile teatatud väidetava kava ametlikke tingimusi. Seetõttu ei ole võimalik väita, et ettevõtjal ÅI võiks olla õigus tugineda õiguspärastele ootustele kapitalisuurendamiste seaduslikkusega seoses, sest need kapitalisuurendamised ei saanud olla hõlmatud siseriiklike eeskirjadega, millega seoses on Soome ametiasutuste väitel tekkinud õiguspärased ootused. |
| --- | --- |

(122)

Kapitalisuurendamistega seoses on komisjon eespool näidanud, et olenemata sellest, mida oli ettevõtjal ÅI või ükskõik kellel alust uskuda seoses väidetava aktsiate märkimise kava õigusliku staatusega riigiabieeskirjade suhtes, ei järginud nad isegi EFTA järelevalveametile teatatud väidetava kava ametlikke tingimusi. Seetõttu ei ole võimalik väita, et ettevõtjal ÅI võiks olla õigus tugineda õiguspärastele ootustele kapitalisuurendamiste seaduslikkusega seoses, sest need kapitalisuurendamised ei saanud olla hõlmatud siseriiklike eeskirjadega, millega seoses on Soome ametiasutuste väitel tekkinud õiguspärased ootused.

| (123) | Laenugarantiidega seoses on komisjon näidanud, et garantiikava on olulisel määral muudetud isegi enne käesolevas otsuses käsitletavate garantiide andmist. Neist Ahvenamaa ametiasutuste tehtud muudatustest ei ole komisjoni teavitatud. Tagajärg on, et mis tahes garantiisid, mis on antud esialgsesse kavva kuulunud siseriiklike eeskirjade alusel, tuleb käsitada uue abina. On juurdunud praktika, et ükski abisaaja ei saa õiguspäraselt eeldada, et abi, millest oleks pidanud teavitama komisjoni ELi toimimise lepingu artikli 108 alusel, kuid millest ei teavitatud, on seaduslik (35). |
| --- | --- |

(123)

Laenugarantiidega seoses on komisjon näidanud, et garantiikava on olulisel määral muudetud isegi enne käesolevas otsuses käsitletavate garantiide andmist. Neist Ahvenamaa ametiasutuste tehtud muudatustest ei ole komisjoni teavitatud. Tagajärg on, et mis tahes garantiisid, mis on antud esialgsesse kavva kuulunud siseriiklike eeskirjade alusel, tuleb käsitada uue abina. On juurdunud praktika, et ükski abisaaja ei saa õiguspäraselt eeldada, et abi, millest oleks pidanud teavitama komisjoni ELi toimimise lepingu artikli 108 alusel, kuid millest ei teavitatud, on seaduslik (35).

| (124) | Kokkuvõttes kujutavad nii garantiid kui ka kapitalisuurendamised endast uut riigiabi, millest oleks pidanud enne rakendamist komisjonile teatama. |
| --- | --- |

(124)

Kokkuvõttes kujutavad nii garantiid kui ka kapitalisuurendamised endast uut riigiabi, millest oleks pidanud enne rakendamist komisjonile teatama.

| (125) | Kohtupraktikas (36) on sedastatud, et liikmesriik, mille ametiasutused on abi andmisel rikkunud ELi toimimise lepingu artiklis 108 ette nähtud menetluseeskirju, ei saa tugineda abisaajate õiguspärasele ootusele, et vabaneda kohustusest võtta meetmeid, mis on vajalikud, et täita komisjoni otsust, millega teda kohustati abi tagasi nõudma. Kui riiklikud ametiasutused saaksid tugineda oma ebaseaduslikule käitumisele, muudaksid nad täiesti mõttetuks ELi toimimise lepingu artiklid 107 ja 108 ning võtaksid komisjoni poolt nende sätete alusel võetud otsustelt mõjuvõimu. |
| --- | --- |

(125)

Kohtupraktikas (36) on sedastatud, et liikmesriik, mille ametiasutused on abi andmisel rikkunud ELi toimimise lepingu artiklis 108 ette nähtud menetluseeskirju, ei saa tugineda abisaajate õiguspärasele ootusele, et vabaneda kohustusest võtta meetmeid, mis on vajalikud, et täita komisjoni otsust, millega teda kohustati abi tagasi nõudma. Kui riiklikud ametiasutused saaksid tugineda oma ebaseaduslikule käitumisele, muudaksid nad täiesti mõttetuks ELi toimimise lepingu artiklid 107 ja 108 ning võtaksid komisjoni poolt nende sätete alusel võetud otsustelt mõjuvõimu.

| (126) | Sama põhimõtet tuleb kindlasti kohaldada ka siis, kui riiklikud ametiasutused väidavad, et neil endil olid õiguspärased ootused seoses oma meetmete seaduslikkusega, kuid nad ei teavitanud neist meetmetest komisjoni, kuigi meetmed kujutasid endast uut abi (37). |
| --- | --- |

(126)

Sama põhimõtet tuleb kindlasti kohaldada ka siis, kui riiklikud ametiasutused väidavad, et neil endil olid õiguspärased ootused seoses oma meetmete seaduslikkusega, kuid nad ei teavitanud neist meetmetest komisjoni, kuigi meetmed kujutasid endast uut abi (37).

| (127) | Ettevõtja ÅI õiguspäraste ootustega seoses märgib komisjon samuti, et kehtiva kohtupraktika kohaselt ning pidades silmas komisjoni poolt ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt riigiabi üle teostatava järelevalve kohustuslikku laadi, ei või abi saanud ettevõtjatel tekkida põhimõtteliselt õiguspärast ootust, et abi on seaduslik, välja arvatud juhul, kui see on antud kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud menetlusega. Kohusetundlik ärimees peaks tavaliselt suutma kindlaks teha, kas seda menetlust on järgitud (38). |
| --- | --- |

(127)

Ettevõtja ÅI õiguspäraste ootustega seoses märgib komisjon samuti, et kehtiva kohtupraktika kohaselt ning pidades silmas komisjoni poolt ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt riigiabi üle teostatava järelevalve kohustuslikku laadi, ei või abi saanud ettevõtjatel tekkida põhimõtteliselt õiguspärast ootust, et abi on seaduslik, välja arvatud juhul, kui see on antud kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud menetlusega. Kohusetundlik ärimees peaks tavaliselt suutma kindlaks teha, kas seda menetlust on järgitud (38).

| (128) | Komisjon rõhutab, et ühelgi teisel ettevõtjal ei olnud ettevõtjast ÅI paremat ülevaadet Ahvenamaa KOVi tegevusest seoses väidetavate abikavadega, sest Ahvenamaa KOV on ettevõtja peamine aktsionär ja esindatud ettevõtja ÅI juhatuses isikute näol, kes on ka Ahvenamaa KOVi eesotsas. Seda väidet kinnitab ka asjaolu, et nagu eespool kapitalisuurendamistega seoses näidatud, vahetasid ettevõtja ÅI esindajad ja Ahvenamaa KOV korrapäraselt teavet. Sellest tulenevalt, isegi kui Soome ametiasutused ei ole sõnaselgelt esile tõstnud abisaaja õiguspäraseid ootusi, usub komisjon, et ettevõtja ÅI ei saa antud juhul väita mis tahes õiguspärase ootuse olemasolu. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon rõhutab, et ühelgi teisel ettevõtjal ei olnud ettevõtjast ÅI paremat ülevaadet Ahvenamaa KOVi tegevusest seoses väidetavate abikavadega, sest Ahvenamaa KOV on ettevõtja peamine aktsionär ja esindatud ettevõtja ÅI juhatuses isikute näol, kes on ka Ahvenamaa KOVi eesotsas. Seda väidet kinnitab ka asjaolu, et nagu eespool kapitalisuurendamistega seoses näidatud, vahetasid ettevõtja ÅI esindajad ja Ahvenamaa KOV korrapäraselt teavet. Sellest tulenevalt, isegi kui Soome ametiasutused ei ole sõnaselgelt esile tõstnud abisaaja õiguspäraseid ootusi, usub komisjon, et ettevõtja ÅI ei saa antud juhul väita mis tahes õiguspärase ootuse olemasolu.

| (129) | Lisaks ei ole komisjon Soome ametiasutustele ega abisaajale andnud mingit konkreetset kinnitust, et kõnealused meetmed ei kujuta endast riigiabi või oleksid siseturuga kokkusobiv riigiabi, mis võiks selliseid ootusi tekitada (39). |
| --- | --- |

(129)

Lisaks ei ole komisjon Soome ametiasutustele ega abisaajale andnud mingit konkreetset kinnitust, et kõnealused meetmed ei kujuta endast riigiabi või oleksid siseturuga kokkusobiv riigiabi, mis võiks selliseid ootusi tekitada (39).

| (130) | Peale selle on Soome ametiasutused väitnud, et kui kapitalisuurendamiste kaudu antud abi tuleks tagastada, ei hõlma abielement tingimata kogu pakutud kapitalisummat, vaid pigem (analoogselt abielemendi arvutamisega garantiide puhul) ettevõtjale ÅI turult alternatiivsete investeeringute otsimisega kaasnevat kulu. Sellega seoses on Soome ametiasutused teinud ettepaneku, et sellise alternatiivse rahastamisega kaasneva kulu saaks kindlaks määrata büroopindadesse tehtud investeeringult oodatava 7 %-lise tulu alusel, nagu on kindlaks määratud KMPG aruandes. |
| --- | --- |

(130)

Peale selle on Soome ametiasutused väitnud, et kui kapitalisuurendamiste kaudu antud abi tuleks tagastada, ei hõlma abielement tingimata kogu pakutud kapitalisummat, vaid pigem (analoogselt abielemendi arvutamisega garantiide puhul) ettevõtjale ÅI turult alternatiivsete investeeringute otsimisega kaasnevat kulu. Sellega seoses on Soome ametiasutused teinud ettepaneku, et sellise alternatiivse rahastamisega kaasneva kulu saaks kindlaks määrata büroopindadesse tehtud investeeringult oodatava 7 %-lise tulu alusel, nagu on kindlaks määratud KMPG aruandes.

| (131) | Komisjon ei saa selle seisukohaga nõustuda. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon ei saa selle seisukohaga nõustuda.

| (132) | Üldiselt vastab kindlasti tõele, et antud juhtumi puhul käsitatakse riigiabina ettevõtja poolt faktiliselt riigi ressurssidest rahastamise kujul saadud eelise ja kapitaliturgudelt vastasel korral kättesaadava võimaliku rahastamisega kaasnevate kulude vahet. Sellest tulenevalt kaotab abisaaja abi tagastamisega eelise, mis tal oma konkurentide ees turul oli, ning abi andmisele eelnenud olukord on taastatud (40). |
| --- | --- |

(132)

Üldiselt vastab kindlasti tõele, et antud juhtumi puhul käsitatakse riigiabina ettevõtja poolt faktiliselt riigi ressurssidest rahastamise kujul saadud eelise ja kapitaliturgudelt vastasel korral kättesaadava võimaliku rahastamisega kaasnevate kulude vahet. Sellest tulenevalt kaotab abisaaja abi tagastamisega eelise, mis tal oma konkurentide ees turul oli, ning abi andmisele eelnenud olukord on taastatud (40).

| (133) | Igaüks, kes teeb investeeringu – kas siis laenuandmise või ettevõttes osaluse omandamise kaudu –, soovib saada oma investeeringult tulu, mis on proportsionaalne võetud riskiga. |
| --- | --- |

(133)

Igaüks, kes teeb investeeringu – kas siis laenuandmise või ettevõttes osaluse omandamise kaudu –, soovib saada oma investeeringult tulu, mis on proportsionaalne võetud riskiga.

| (134) | Kui abi antakse laenu kujul turuhinnast odavamalt (nii on garantiiga kaetud laenu puhul, kui laenu kogumaksumus on väiksem kui turult saadud laenu intressimäär) ettevõtjale, kes saaks laenu ka laenuturult ning oleks seega abi kasutamise asemel saanud võtta laenu turuhinnaga, on ilmselge, et abi tagastamise hüvitav eesmärk saavutatakse siis, kui ettevõte maksab vahe tagasi (intressidega), asudes seega oma konkurentidega samaväärsele positsioonile. |
| --- | --- |

(134)

Kui abi antakse laenu kujul turuhinnast odavamalt (nii on garantiiga kaetud laenu puhul, kui laenu kogumaksumus on väiksem kui turult saadud laenu intressimäär) ettevõtjale, kes saaks laenu ka laenuturult ning oleks seega abi kasutamise asemel saanud võtta laenu turuhinnaga, on ilmselge, et abi tagastamise hüvitav eesmärk saavutatakse siis, kui ettevõte maksab vahe tagasi (intressidega), asudes seega oma konkurentidega samaväärsele positsioonile.

| (135) | Omakapitaliinvesteeringute puhul on olukord teistsugune. Siin ei sõltu tulu mitte ettevõtte soovist maksta (nagu see on laenu puhul), vaid sõltub täiel määral ettevõtte ärimudeli kasumlikkusest. Kui eraõiguslik investor ei usu, et äritegevuse kaudu suudetakse riske piisaval määral katta, siis ta investeeringut ei tee, vaid paigutab oma raha mujale. Teisisõnu ei saa komisjon nõustuda, et ettevõtja oleks suutnud oma kapitali suurendamiseks saada sama suure summa kapitaliturult, pakkudes suuremat hüvitist, sest tema prognoositud tulemused ei võimaldanud tal seda suuremat hüvitist pakkuda ühelegi omakapitali investeerijale. Vastupidises olukorras, s.o olukord, mis valitseks abi puudumisel ja mida soovitakse abi tagastamisega taastada või saavutada, ei oleks mingit kapitali üldse investeeritud. Sellepärast on tagastatavaks abiks kogu summa, mis anti kapitalisuurendamiste käigus. |
| --- | --- |

(135)

Omakapitaliinvesteeringute puhul on olukord teistsugune. Siin ei sõltu tulu mitte ettevõtte soovist maksta (nagu see on laenu puhul), vaid sõltub täiel määral ettevõtte ärimudeli kasumlikkusest. Kui eraõiguslik investor ei usu, et äritegevuse kaudu suudetakse riske piisaval määral katta, siis ta investeeringut ei tee, vaid paigutab oma raha mujale. Teisisõnu ei saa komisjon nõustuda, et ettevõtja oleks suutnud oma kapitali suurendamiseks saada sama suure summa kapitaliturult, pakkudes suuremat hüvitist, sest tema prognoositud tulemused ei võimaldanud tal seda suuremat hüvitist pakkuda ühelegi omakapitali investeerijale. Vastupidises olukorras, s.o olukord, mis valitseks abi puudumisel ja mida soovitakse abi tagastamisega taastada või saavutada, ei oleks mingit kapitali üldse investeeritud. Sellepärast on tagastatavaks abiks kogu summa, mis anti kapitalisuurendamiste käigus.

| (136) | Sellest tulenevalt ei saa komisjon nõustuda Soome ametiasutuste seisukohaga, mis käsitleb kapitalisuurendamiste abielementi. |
| --- | --- |

(136)

Sellest tulenevalt ei saa komisjon nõustuda Soome ametiasutuste seisukohaga, mis käsitleb kapitalisuurendamiste abielementi.

8.2.   TAGASTATAV ABI

| (137) | Kokkuvõttes on komisjon kindlaks teinud järgmise ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi, mille Soome ametiasutused peavad ettevõtjalt ÅI tagasi nõudma. |
| --- | --- |

(137)

Kokkuvõttes on komisjon kindlaks teinud järgmise ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi, mille Soome ametiasutused peavad ettevõtjalt ÅI tagasi nõudma.

| (138) | Kapitalisuurendamised:






  a) | kapitalisuurendamine C-IV: 353 199,00 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 20. juulil 2001; |
| --- | --- | --- |

(138)

Kapitalisuurendamised:

a)

kapitalisuurendamine C-IV: 353 199,00 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 20. juulil 2001;

| b) | kapitalisuurendamine C-V: 599 933,78 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 15. augustil 2002; |
| --- | --- |

b)

kapitalisuurendamine C-V: 599 933,78 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 15. augustil 2002;

| c) | kapitalisuurendamine C-VI: 799 911,64 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 13. märtsil 2003; |
| --- | --- |

c)

kapitalisuurendamine C-VI: 799 911,64 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 13. märtsil 2003;

| d) | kapitalisuurendamine C-VII: 515 165,97 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 6. mail 2004; |
| --- | --- |

d)

kapitalisuurendamine C-VII: 515 165,97 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 6. mail 2004;

| e) | kapitalisuurendamine C-VIII: 669 896,95 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 30. septembril 2004; |
| --- | --- |

e)

kapitalisuurendamine C-VIII: 669 896,95 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 30. septembril 2004;

| f) | kapitalisuurendamine C-IX: 199 977,91 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 16. juunil 2005; |
| --- | --- |

f)

kapitalisuurendamine C-IX: 199 977,91 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 16. juunil 2005;

| g) | kapitalisuurendamine C-X: 234 961,43 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 16. juunil 2005; |
| --- | --- |

g)

kapitalisuurendamine C-X: 234 961,43 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 16. juunil 2005;

| h) | kapitalisuurendamine C-XI: 1 379 998,95 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 15. veebruaril 2007. |
| --- | --- |

h)

kapitalisuurendamine C-XI: 1 379 998,95 eurot. See abi anti ettevõtjale ÅI 15. veebruaril 2007.

| (139) | Laenugarantiid: kõikide garantiide puhul arvutatakse riigiabi element ühelt poolt selle viitemäära, mida kohaldatakse ettevõtjaga ÅI majanduse seisu mõttes võrreldava ettevõtja laenumaksumuse arvutamiseks ja mida ettevõtja ÅI oleks ilma garantiita maksnud, ning teiselt poolt riigigarantii abil saadud intressimäära vahena pärast kõigi garantiimaksete arvessevõtmist, nagu on sätestatud garantiisid käsitleva teatise punktis 4.2 (ning üksikasjalikult selgitatud põhjendustes 66–80).






  a) | Garantii G-I puhul koosneb abielement selle viitemäära, mida kohaldatakse laenu andmisel ettevõtjale, kelle reitingukategooria on „madal (B)” ja kelle tagatised on tavalised, ning garantiiga kaetud laenu kogumaksumuse vahest (kogumaksumuse moodustavad garantii eest makstud preemiad ja laenult makstav intress). Abi anti ettevõtjale ÅI 9. oktoobril 2003 (nagu on selgitatud põhjendustes 81 ja 82). Sellest summast arvutatakse maha ühekordne garantiipreemia summas 19 500 eurot (41). |
| --- | --- | --- |

(139)

Laenugarantiid: kõikide garantiide puhul arvutatakse riigiabi element ühelt poolt selle viitemäära, mida kohaldatakse ettevõtjaga ÅI majanduse seisu mõttes võrreldava ettevõtja laenumaksumuse arvutamiseks ja mida ettevõtja ÅI oleks ilma garantiita maksnud, ning teiselt poolt riigigarantii abil saadud intressimäära vahena pärast kõigi garantiimaksete arvessevõtmist, nagu on sätestatud garantiisid käsitleva teatise punktis 4.2 (ning üksikasjalikult selgitatud põhjendustes 66–80).

a)

Garantii G-I puhul koosneb abielement selle viitemäära, mida kohaldatakse laenu andmisel ettevõtjale, kelle reitingukategooria on „madal (B)” ja kelle tagatised on tavalised, ning garantiiga kaetud laenu kogumaksumuse vahest (kogumaksumuse moodustavad garantii eest makstud preemiad ja laenult makstav intress). Abi anti ettevõtjale ÅI 9. oktoobril 2003 (nagu on selgitatud põhjendustes 81 ja 82). Sellest summast arvutatakse maha ühekordne garantiipreemia summas 19 500 eurot (41).

| b) | Garantii G-II puhul koosneb abielement selle viitemäära, mida kohaldatakse laenu andmisel ettevõtjale, kelle reitingukategooria on „madal (B)” ja kelle tagatised on tavalised, ning garantiiga kaetud laenu kogumaksumuse vahest (kogumaksumuse moodustavad garantii eest makstud preemiad ja laenult makstav intress). See abi anti ettevõtjale ÅI 2. novembril 2004. Sellest summast arvutatakse maha ühekordne garantiipreemia summas 2 900 eurot (42). |
| --- | --- |

b)

Garantii G-II puhul koosneb abielement selle viitemäära, mida kohaldatakse laenu andmisel ettevõtjale, kelle reitingukategooria on „madal (B)” ja kelle tagatised on tavalised, ning garantiiga kaetud laenu kogumaksumuse vahest (kogumaksumuse moodustavad garantii eest makstud preemiad ja laenult makstav intress). See abi anti ettevõtjale ÅI 2. novembril 2004. Sellest summast arvutatakse maha ühekordne garantiipreemia summas 2 900 eurot (42).

| c) | Garantii G-III puhul koosneb abielement selle viitemäära, mida kohaldatakse laenu andmisel ettevõtjale, kelle reitingukategooria on „rahuldav (BB)” ja kelle tagatised on tavalised, ning garantiiga kaetud laenu kogumaksumuse vahest (kogumaksumuse moodustavad garantii eest makstud preemiad ja laenult makstav intress). See abi anti ettevõtjale ÅI 13. detsembril 2005. Sellest summast arvutatakse maha ühekordne garantiipreemia summas 6 500 eurot (43). |
| --- | --- |

c)

Garantii G-III puhul koosneb abielement selle viitemäära, mida kohaldatakse laenu andmisel ettevõtjale, kelle reitingukategooria on „rahuldav (BB)” ja kelle tagatised on tavalised, ning garantiiga kaetud laenu kogumaksumuse vahest (kogumaksumuse moodustavad garantii eest makstud preemiad ja laenult makstav intress). See abi anti ettevõtjale ÅI 13. detsembril 2005. Sellest summast arvutatakse maha ühekordne garantiipreemia summas 6 500 eurot (43).

| (140) | Tagastatava abi täpse kogusumma määravad kindlaks Soome ametiasutused koostöös komisjoniga sissenõudmismenetluse raames vastavalt põhjendustes 138 ja 139 kirjeldatud metoodikale. Kindlaksmääratavale abisummale lisatakse intressid, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle abi tagastamise kuupäevani. Vastavalt Soome ametiasutuste kohustusele teha siirast koostööd kutsub komisjon neid tegema koostööd tagastatava abi täpse summa kindlaksmääramisel, |
| --- | --- |

(140)

Tagastatava abi täpse kogusumma määravad kindlaks Soome ametiasutused koostöös komisjoniga sissenõudmismenetluse raames vastavalt põhjendustes 138 ja 139 kirjeldatud metoodikale. Kindlaksmääratavale abisummale lisatakse intressid, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle abi tagastamise kuupäevani. Vastavalt Soome ametiasutuste kohustusele teha siirast koostööd kutsub komisjon neid tegema koostööd tagastatava abi täpse summa kindlaksmääramisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Soome ametiasutuste poolt 18. juunil 1997 ettevõtjale Ålands Industrihus AB summas 84 094,39 eurot võimaldatud kapitalisuurendamise meede ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse punktis 8.2 loetletud riigiabimeetmed, mida Soome võimaldas ettevõtjale Ålands Industrihus AB ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, ei ole kokkusobivad siseturuga.

Artikkel 3

1.   Soome nõuab abisaajalt tagasi artiklis 2 osutatud riigiabi.

2.   Tagastatavatelt summadelt arvestatakse intressi alates sellest kuupäevast, mil need summad anti abisaaja käsutusse, kuni selle summa tegeliku tagasisaamiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile.

4.   Soome tühistab kõik tegemata maksed seoses artiklis 2 osutatud abiga alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Artiklis 2 nimetatud abi nõutakse sisse kohe ja kogu ulatuses.

2.   Soome tagab, et käesolev otsus rakendatakse nelja kuu jooksul alates sellest teatamise kuupäevast.

Artikkel 5

1.   Soome esitab kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhiosa ja intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhiosa ja intressid);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Soome teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmetega seotud edusammudest, kuni kogu artiklis 2 osutud abi on tagasi makstud. Soome esitab komisjoni taotluse korral viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta edastab ka üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abi ja intresside kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Soome Vabariigile.

Brüssel, 13. juuli 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 76, 27.3.2008, lk 15.

1

(2)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 nüüd vastavalt ELi toimimise lepingu artiklid 107 ja 108. Sisu poolest on need kaks sätete paari identsed. Käesoleva otsuse kohaldamisel tuleks viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88, kui see on asjakohane. ELi toimimise lepinguga tehti ka mõningad terminoloogilised muudatused; näiteks asendati sõna „ühendus” sõnaga „liit” ning sõna „ühisturg” sõnaga „siseturg”. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt ELi toimimise lepingu terminoloogiat.

2

(3)  Vt joonealust märkust 1.

3

(4)  Välja arvatud tühine osa aktsiaid, mis kuulub kohalikule ettevõtjate ühendusele „Ålands företagareförening rf” (3 aktsiat 30 392 st).

4

(5)  1999. aastal oli kogubilanss 733 341 eurot, käive 101 486 eurot ning kasum 27 719 eurot.

5

(6)  Bilanss vähenes 834 645 eurolt 1997. aastal 733 341 eurole 1999. aastal.

6

(7)  Enamik selles punktis esitatud teabest on võetud iTideni projekti veebisaidilt (www.itiden.ax) ning seda on täiendatud Soome ametiasutuste esitatud teabega (mis on kooskõlas avaliku teabega).

7

(8)  „Ahvenamaa KOV püüab avalik-õiguslike kinnisvaraettevõtjate kaudu suurendada sellise tööstuskinnisvara ja selliste büroopindade pakkumist, mis on sobilikud IT- ja teenustesektoritele. Sellest tulenevalt võivad need ettevõtjad vajada rohkem kapitali.”Budget för landskapet Åland 2000, lk 304.

8

Budget för landskapet Åland 2000

(9)  „Ahvenamaa KOV töötab selle nimel, et [...] muutuda tõhusamaks uute ettevõtjate ja äriprojektide kasvu hõlbustamisel. Ahvenamaa KOV jätkab oma jõupingutusi IT-küla projekti elluviimiseks [...]”. Budget för landskapet Åland 2001, lk 319 ja 321.

9

Budget för landskapet Åland 2001

(10)  Budget för landskapet Åland 2002, lk 291.

10

Budget för landskapet Åland 2002

(11)  Need meetmed võimaldati enne euro kasutuselevõttu; seetõttu olid need esitatud Soome markades (FIM). C-I hõlmas 500 003 Soome marka, C-II 2 025 010 Soome marka ja C-III 680 003 Soome marka. Konverteerimise ajal oli vahetuskurss järgmine: 1 euro = 5,94573 Soome marka.

11

(12)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

12

(13)  Vt muu hulgas otsus kohtuasjas 234/84: Belgia vs. komisjon, EKL 1986, lk 2263, punkt 14; otsus kohtuasjas C-305/89, EKL 1991, lk I-1603, punktid 18 ja 19; otsus liidetud kohtuasjades C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hytasa, EKL 1994, lk I-4103, punktid 20 ja 21; otsus kohtuasjas C-303/88: Eni-Lanerossi, EKL 1991, lk I-1433, punktid 20 jj; otsus kohtuasjas T-11/95: BP Chemicals, EKL 1995, lk II-599, punkt 161.

13

vs.

(14)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

14

(15)  Vt menetluse algatamise otsuse punkt 25.

15

(16)  Vt menetluse algatamise otsuse punkt 26.

16

(17)  KPMG „Projekt Tower”, 10.7.2007.

17

(18)  Vastab tõele, et kapitalisuurendamine C-IV tehti 2001. aastal, st enne 2002. aastal esitatud kasumlikkuse analüüsi. Meetme C-IV aluseks olnud finantseeldusi ei ole eraldi esitatud. Kuid kuna seda kapitalisuurendamist kasutati selle maa ostmiseks, millele pidi ehitatama iTideni kvartal (ja selline oli plaan juba algusest peale), on komisjon seisukohal, et Ahvenamaa KOVil (kui ta üldse kaalus tuluväljavaateid) ei olnud põhjust eeldada suuremat tulu kui 3 %, mida eeldati 2002. aastal.

18

(19)  EÜT C 68, 6.3.1996, lk 9.

19

(20)  Kuigi ametlik menetlus algatati alles 2008. aastal, esitas komisjon Soome ametiasutustele küsimusi nende meetmete kohta juba 25. oktoobri 2006. aasta kirjas ning sellepärast ei ole 1997. aasta kapitalisüst hõlmatud 10-aastase aegumistähtajaga, mida tagastamise suhtes kohaldatakse.

20

(21)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

21

(22)  Garantiisid käsitleva teatise punkti 3.2 alapunkt d.

22

(23)  Ärisaladus

23

(24)  Pärast 15. jaanuarit 2007 pidi intressimäär asendatama järgmise [...]: [...] + [...] baaspunkti.

24

(25)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

25

(26)  Soome ametiasutuste esitatud teabe alusel kohaldati seda määra kuni 15. jaanuarini 2007, mil intressimäär pidi asendatama järgmise määraga: [...] + [...] baaspunkti. Kuid selle garantiiga kaetud laenu tingimusi muudeti ning alates 13. detsembrist 2005 kehtestati intressimääraks [...]% kuni 15. jaanuarini 2007, mil see pidi asendatama uue intressimääraga: [...] + [...] baaspunkti. 14. jaanuaril 2009 hakkas kehtima uus intressimäär [...]+ [...] baaspunkti ning 12. veebruaril 2011 muudeti seda taas ning uus intressimäär oli [...] + [...] baaspunkti.

26

(27)  See ei sisalda ühekordset preemiat, mis moodustab [...]% laenusummast, st 19 500 eurot. Seda käsitletakse allpool abi tagastamist käsitlevas punktis.

27

(28)  See ei sisalda ühekordset preemiat, mis moodustab [...]% laenust, st 2 900 eurot. Seda käsitletakse allpool abi tagastamist käsitlevas punktis.

28

(29)  See ei sisalda ühekordset preemiat, mis moodustab [...]% laenust, st 6 500 eurot. Seda käsitletakse allpool abi tagastamist käsitlevas punktis.

29

(30)  Kohtuasjas Gibraltar vs. komisjon (liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01: Government of Gibraltar vs. komisjon, EKL 2002, lk II-2309, punktid 109–111) tehtud otsuses märkis Esimese Astme Kohus, et määruse (EÜ) nr 659/99 artikli 1 punkti c kohaselt tuleb olemasoleva abi muutmist käsitada uue abina. Sellest tulenevalt tuleb ainult muudatus liigitada uue abina. Kuid kui muudatus mõjutab esialgse kava tegelikku sisu, sest seda muudatust ei ole võimalik kavast lahutada, siis muutub see esialgne abikava uueks abikavaks (28. novembri 2008. aasta kohtuotsus liidetud kohtuasjades T-254/00, T 270/00 ja T 277/00: Hotel Cipriani vs. komisjon, punktid 358–359).

30

vs.

vs.

vs.

(31)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

31

(32)  Landskapslag om landskapsgarantier för industrier och andra näringsgrenar, ÅFS 1966:14.

32

Landskapslag om landskapsgarantier för industrier och andra näringsgrenar

(33)  Seadus hõlmab ka mõningaid laene (komisjoni märkus).

33

(34)  3. märtsi 1994. aasta muudatusega suurendati eelarvet 20 miljonilt Soome margalt 30 miljonile Soome margale, samas kui 16. veebruari 1996. aasta otsusega suurendati eelarvet 30 miljonilt Soome margalt 50 miljonile Soome margale.

34

(35)  Vt 20. märtsi 1997. aasta otsus kohtuasjas C-24/95: Land Rheinland-Pfalz vs. Alcan Deutschland GmbH, EKL 1997, lk I-1591, punkt 49.

35

vs.

(36)  Ibidem, punkt 17; vt ka 9. juuni 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-465/09P: Diputación Foral de Vizcaya vs. komisjon, ning C-470/09P: Territorio Histórico de Vizcaya jt vs. komisjon, punkt 151, kohtulahendite kogumikus seni avaldamata.

36

Ibidem

vs.

vs.

(37)  Vt joonealune märkus nr 34.

37

(38)  Otsus kohtuasjas C-5/89: Saksamaa vs. komisjon, EKL 1990, lk I-3437, punkt 14.

38

vs.

(39)  Otsus liidetud kohtuasjades T-427/04 ja T-15/05: Prantsusmaa ja France Télécom vs. komisjon, EKL 2009, lk II-4315, punkt 261.

39

vs.

(40)  Otsus kohtuasjas C-348/93: Saksamaa vs. komisjon, EKL 1995, lk I-673, punkt 27.

40

vs.

(41)  Vt põhjendus 81 ja joonealune märkus nr 25.

41

(42)  Vt põhjendus 83 ja joonealune märkus nr 26.

42

(43)  Vt põhjendus 85 ja joonealune märkus nr 27.

43

---

LISA

Teave saadud, tagastamisele kuuluvate ja juba tagastatud abisummade kohta

| Abisaaja isik | Kava alusel saadud abi kogusumma (1) | Tagastamisele kuuluva abi kogusumma (1)

  (Põhisumma) | Juba tagastatud kogusumma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | Tagastamisele kuuluvalt summalt arvutatud intress |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Abisaaja isik

Kava alusel saadud abi kogusumma (1)

Tagastamisele kuuluva abi kogusumma (1)

(Põhisumma)

Juba tagastatud kogusumma (1)

Põhisumma

Tagastamisele kuuluvalt summalt arvutatud intress

---

(1)  Miljonites riigi omavääringus.

---

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/51

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

10. mai 2012,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 2004/68/EÜ II lisa seoses üldiste põhinõuetega, mille järgi võib territooriumi lugeda vabaks lammaste katarraalsest palavikust

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2978 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/253/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ, (1) eriti selle artikli 13 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2004/68/EÜ on sätestatud loomatervishoiu nõuded direktiivi I lisas loetletud liikidesse kuuluvate elusate kabiloomade impordi suhtes liitu ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2004/68/EÜ on sätestatud loomatervishoiu nõuded direktiivi I lisas loetletud liikidesse kuuluvate elusate kabiloomade impordi suhtes liitu ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes.

| (2) | Vastavalt kõnealusele direktiivile on elusate kabiloomade import ELi ja transiit ELi kaudu lubatud ainult kolmandatest riikidest, mis on kantud direktiivis osutatud korras koostatud või muudetud ühte või mitmesse loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt kõnealusele direktiivile on elusate kabiloomade import ELi ja transiit ELi kaudu lubatud ainult kolmandatest riikidest, mis on kantud direktiivis osutatud korras koostatud või muudetud ühte või mitmesse loetellu.

| (3) | Elusate kabiloomade import ELi on lubatud ainult siis, kui volitatud kolmas riik esitab tagatise, et loomad on direktiivi 2004/68/EÜ II lisas loetletud üldiste põhinõuete kohaselt pärit haigustevabalt territooriumilt ning nimetatud lisas loetletud haiguste vastu vaktsineeritud loomade viimine sellele territooriumile on keelatud. |
| --- | --- |

(3)

Elusate kabiloomade import ELi on lubatud ainult siis, kui volitatud kolmas riik esitab tagatise, et loomad on direktiivi 2004/68/EÜ II lisas loetletud üldiste põhinõuete kohaselt pärit haigustevabalt territooriumilt ning nimetatud lisas loetletud haiguste vastu vaktsineeritud loomade viimine sellele territooriumile on keelatud.

| (4) | Lammaste katarraalne palavik on loetletud direktiivi 2004/68/EÜ II lisas. Vastavalt nimetatud lisale võib kõigi loomaliikide puhul peale nende, mis kuuluvad sigalaste sugukonda, lugeda territooriumi vabaks lammaste katarraalsest palavikust tingimusel, et viimase 12 kuu jooksul ei ole esinenud ühtegi haigusjuhtu ega tehtud vaktsineerimist ning Culicoides’i liiki kuuluvate putukate populatsiooni arvukust reguleeritakse nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Lammaste katarraalne palavik on loetletud direktiivi 2004/68/EÜ II lisas. Vastavalt nimetatud lisale võib kõigi loomaliikide puhul peale nende, mis kuuluvad sigalaste sugukonda, lugeda territooriumi vabaks lammaste katarraalsest palavikust tingimusel, et viimase 12 kuu jooksul ei ole esinenud ühtegi haigusjuhtu ega tehtud vaktsineerimist ning Culicoides’i liiki kuuluvate putukate populatsiooni arvukust reguleeritakse nõuetekohaselt.

| (5) | Viimastel aastatel on tänu tehnika arengule muutunud kättesaadavaks lammaste katarraalse palaviku vastased inaktiveeritud vaktsiinid, mille kasutamisel ei ole ohtu, et vaktsiini viirus võiks ettenägematult levida ka vaktsineerimata veistele, lammastele ja kitsedele. Praeguseks on üldtunnustatud seisukoht, et liidus tuleks lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja ärahoidmiseks sellistel loomadel kasutada eelkõige inaktiveeritud vaktsiine. |
| --- | --- |

(5)

Viimastel aastatel on tänu tehnika arengule muutunud kättesaadavaks lammaste katarraalse palaviku vastased inaktiveeritud vaktsiinid, mille kasutamisel ei ole ohtu, et vaktsiini viirus võiks ettenägematult levida ka vaktsineerimata veistele, lammastele ja kitsedele. Praeguseks on üldtunnustatud seisukoht, et liidus tuleks lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja ärahoidmiseks sellistel loomadel kasutada eelkõige inaktiveeritud vaktsiine.

| (6) | Sestap muudeti nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (2) hiljuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/5/EL, (3) et näha ette inaktiveeritud vaktsiinide kasutamine kõigis ELi osades. |
| --- | --- |

(6)

Sestap muudeti nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (2) hiljuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/5/EL, (3) et näha ette inaktiveeritud vaktsiinide kasutamine kõigis ELi osades.

| (7) | Tulenevalt lammaste katarraalse palaviku epidemioloogilise olukorra arengust ja Maailma Loomatervise Organisatsooni (OIE) standarditega kooskõlastamise huvides muudeti hiljuti komisjoni 26. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (4). Seetõttu ei tohi ELi standardite kohaselt olla viirust esinenud vähemalt kahe aasta jooksul, et territooriumi saaks lugeda vabaks lammaste katarraalsest palavikust. Seepärast tuleks direktiivi 2004/68/EÜ II lisas osutatud 12 kuu pikkust ajavahemikku vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Tulenevalt lammaste katarraalse palaviku epidemioloogilise olukorra arengust ja Maailma Loomatervise Organisatsooni (OIE) standarditega kooskõlastamise huvides muudeti hiljuti komisjoni 26. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (4). Seetõttu ei tohi ELi standardite kohaselt olla viirust esinenud vähemalt kahe aasta jooksul, et territooriumi saaks lugeda vabaks lammaste katarraalsest palavikust. Seepärast tuleks direktiivi 2004/68/EÜ II lisas osutatud 12 kuu pikkust ajavahemikku vastavalt muuta.

| (8) | Direktiivi 2000/75/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1266/2007 kohaldatakse lammaste katarraalsele palavikule vastuvõtlikesse liikidesse kuuluvate elus kabiloomade liikumise suhtes ELi piires. Üldised põhinõuded, mille järgi võib kolmanda riigi territooriumi lugeda vabaks lammaste katarraalsest palavikust vastavalt direktiivi 2004/68/EÜ II lisale, on otstarbekas viia vastavusse ELis kehtivate nõuetega. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2000/75/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1266/2007 kohaldatakse lammaste katarraalsele palavikule vastuvõtlikesse liikidesse kuuluvate elus kabiloomade liikumise suhtes ELi piires. Üldised põhinõuded, mille järgi võib kolmanda riigi territooriumi lugeda vabaks lammaste katarraalsest palavikust vastavalt direktiivi 2004/68/EÜ II lisale, on otstarbekas viia vastavusse ELis kehtivate nõuetega.

| (9) | Seepärast tuleks direktiivi 2004/68/EÜ II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks direktiivi 2004/68/EÜ II lisa vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2004/68/EÜ II lisas asendatakse lammaste katarraalset palavikku käsitlev kanne järgmisega:

| „Lammaste katarraalne palavik | viimase 24 kuu jooksul ei ole esinenud ühtegi haigusjuhtu ega tehtud vaktsineerimist ning Culicoides’i liiki kuuluvate putukate populatsiooni arvukust reguleeritakse nõuetekohaselt | Kõik liigid, mis ei kuulu perekondadesse Bos, Bison, Bubalus, Ovis ja Capra ega sigalaste sugukonda.” |
| --- | --- | --- |

„Lammaste katarraalne palavik

viimase 24 kuu jooksul ei ole esinenud ühtegi haigusjuhtu ega tehtud vaktsineerimist ning Culicoides’i liiki kuuluvate putukate populatsiooni arvukust reguleeritakse nõuetekohaselt

Kõik liigid, mis ei kuulu perekondadesse Bos, Bison, Bubalus, Ovis ja Capra ega sigalaste sugukonda.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. mai 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 321.

1

(2)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

2

(3)  ELT L 81, 21.3.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 283, 27.10.2007, lk 37.

4

---

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/53 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/53

---

KOMISJONI OTSUS,

10. mai 2012,

milles käsitletakse diklorofossi kandmata jätmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) I, IA ja IB lisasse tooteliiki 18 kuuluvates toodetes kasutamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 3016 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/254/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Diklorofoss kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Diklorofoss kuulub nimetatud loetelusse.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on diklorofossi (CASi nr 62-73-7, EÜ nr 200-547-7) hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavad tooted). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on diklorofossi (CASi nr 62-73-7, EÜ nr 200-547-7) hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavad tooted).

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Itaalia esitas 20. novembril 2007 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Itaalia esitas 20. novembril 2007 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

| (4) | Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 9. detsembril 2011 alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 9. detsembril 2011 alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse.

| (5) | Hindamistest ilmneb, et insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate diklorofossi sisaldavate biotsiidide puhul ei saa eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Inimtervisele avalduva riski hindamisel ja keskkonnariski hindamisel kasutatud stsenaariumide puhul ilmnes võimalik ja lubamatu risk. Seetõttu ei ole asjakohane kanda diklorofossi direktiivi 98/8/EÜ I, IA ega IB lisasse kasutamiseks tooteliiki 18 kuuluvates toodetes. |
| --- | --- |

(5)

Hindamistest ilmneb, et insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate diklorofossi sisaldavate biotsiidide puhul ei saa eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Inimtervisele avalduva riski hindamisel ja keskkonnariski hindamisel kasutatud stsenaariumide puhul ilmnes võimalik ja lubamatu risk. Seetõttu ei ole asjakohane kanda diklorofossi direktiivi 98/8/EÜ I, IA ega IB lisasse kasutamiseks tooteliiki 18 kuuluvates toodetes.

| (6) | Õiguskindluse huvides tuleks täpsustada kuupäeva, millest alates ei lasta tooteliiki 18 kuuluvaid diklorofossi sisaldavaid biotsiide enam turule, võttes arvesse nii nende toodete lubamatut mõju kui ka nimetatud toodete tootjate õiguspäraseid ootusi. |
| --- | --- |

(6)

Õiguskindluse huvides tuleks täpsustada kuupäeva, millest alates ei lasta tooteliiki 18 kuuluvaid diklorofossi sisaldavaid biotsiide enam turule, võttes arvesse nii nende toodete lubamatut mõju kui ka nimetatud toodete tootjate õiguspäraseid ootusi.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Diklorofossi (CASi nr 62-73-7, EÜ nr 200-547-7) ei kanta direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse seoses tooteliigiga 18.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 4 lõike 2 kohaselt ei lasta tooteliiki 18 kuuluvaid biotsiide, mis sisaldavad diklorofossi, turule alates 1. novembrist 2012.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. mai 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

2

---

Parandused

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/54 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/54

---

Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 112, 30. aprill 2011
  )

| 1. | Leheküljel 5 artikli 2 punktis 14 |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 5 artikli 2 punktis 14

asendatakse

„ „Euroopa Kalanduskontrolli Agentuur”– nõukogu määruse (EÜ) nr 768/2005 artiklis 1 määratletud agentuur;”

järgmisega:

„ „Euroopa Kalanduskontrolli Amet”– nõukogu määruse (EÜ) nr 768/2005 artiklis 1 määratletud amet;”.

| 2. | Leheküljel 30 artikli 101 pealkirjas |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 30 artikli 101 pealkirjas

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuuri”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Ameti”.

| 3. | Leheküljel 30 artikli 101 lõikes 1 |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 30 artikli 101 lõikes 1

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuur”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Amet”.

| 4. | Leheküljel 33 artikli 119 lõikes 1 |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 33 artikli 119 lõikes 1

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuur”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Amet”.

| 5. | Leheküljel 34 artikli 120 lõikes 1 |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 34 artikli 120 lõikes 1

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuuri”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Ameti”.

| 6. | Leheküljel 34 artikli 120 lõikes 2 |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 34 artikli 120 lõikes 2

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuur”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Amet”.

| 7. | Leheküljel 34 artikli 120 lõikes 3 |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 34 artikli 120 lõikes 3

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuuri”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Ameti”.

| 8. | Leheküljel 34 artikli 122 lõikes 2 |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 34 artikli 122 lõikes 2

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuuri”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Ameti”.

| 9. | Leheküljel 34 artikli 123 lõikes 1 |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 34 artikli 123 lõikes 1

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuurile”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Ametile”.

| 10. | Leheküljel 34 artikli 123 lõikes 2 |
| --- | --- |

10.

Leheküljel 34 artikli 123 lõikes 2

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuurile”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Ametile”.

| 11. | Leheküljel 34 artikli 123 lõikes 3 |
| --- | --- |

11.

Leheküljel 34 artikli 123 lõikes 3

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuurile”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Ametile”.

| 12. | Leheküljel 35 artikli 124 lõikes 2 |
| --- | --- |

12.

Leheküljel 35 artikli 124 lõikes 2

asendatakse

„Euroopa Kalanduskontrolli Agentuur”

järgmisega:

„Euroopa Kalanduskontrolli Amet”.

| 13. | Leheküljel 35 artikli 126 lõikes 2 |
| --- | --- |

13.

Leheküljel 35 artikli 126 lõikes 2

asendatakse

„Kui inspekteerimise käigus tuvastatakse kaks või enam sama füüsilise või juriidilise isiku poolt toimepandud tõsist rikkumist, määratakse lõikes 1 osutatud kalalaevatunnistuse omanikule iga tõsise rikkumise eest kuni 12 punkti.”

järgmisega:

„Kui ühe inspekteerimise käigus tuvastatakse, et kalalaevatunnistuse omanikust sama füüsiline või juriidiline isik on toime pannud kaks või enam tõsist rikkumist, määratakse iga tõsise rikkumise eest lõikes 1 osutatud kalalaevatunnistuse omanikule punkte, kokku kuni 12 punkti.”

---