# Europos Sąjungos L 170/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.170.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 170 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. birželio 29d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.170.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 170

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. birželio 29d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/321/ES |
| | * | 2012 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas dėl priemonės SA.14588 (C 20/09), kurią Belgija įgyvendino remdama bendrovę De Post-La Poste (šiuo metu – bpost)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 178)

   (
  1
  ) | 1 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2012/321/ES

*

2012 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas dėl priemonės SA.14588 (C 20/09), kurią Belgija įgyvendino remdama bendrovę De Post-La Poste (šiuo metu – bpost)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 178)

   (
  1
  )

De Post-La Poste

bpost

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 178)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 29.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 170/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2012 m. sausio 25 d.

dėl priemonės SA.14588 (C 20/09), kurią Belgija įgyvendino remdama bendrovę De Post-La Poste (šiuo metu – bpost)

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 178)

(Tekstas autentiškas tik olandų ir prancūzų kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/321/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMO PANAIKINTAS 2003 M. KOMISIJOS SPRENDIMAS

| (1) | 2002 m. gruodžio 3 d. Belgijos institucijos Komisijai pranešė (3) apie Belgijos pašto veiklos vykdytojo De Post-La Poste (toliau – DPLP; šiuo metu – bpost
   (4)) kapitalo didinimą. Atlikusi pirminį tyrimą Komisija 2003 m. liepos 23 d. nusprendė (5) neprieštarauti priemonei, apie kurią pranešta. Savo sprendime Komisija nustatė, kad dėl šios kapitalo injekcijos, kaip ir kitų atliekant pirminį tyrimą nustatytų DPLP skirtų priemonių, grynųjų sąnaudų, įmonės patirtų 1992–2002 m. vykdant viešosios paslaugos uždavinius, kompensacijos permoka nesuteikta; |
| --- | --- |

(1)

2002 m. gruodžio 3 d. Belgijos institucijos Komisijai pranešė (3) apie Belgijos pašto veiklos vykdytojo De Post-La Poste (toliau – DPLP; šiuo metu – bpost
   (4)) kapitalo didinimą. Atlikusi pirminį tyrimą Komisija 2003 m. liepos 23 d. nusprendė (5) neprieštarauti priemonei, apie kurią pranešta. Savo sprendime Komisija nustatė, kad dėl šios kapitalo injekcijos, kaip ir kitų atliekant pirminį tyrimą nustatytų DPLP skirtų priemonių, grynųjų sąnaudų, įmonės patirtų 1992–2002 m. vykdant viešosios paslaugos uždavinius, kompensacijos permoka nesuteikta;

| (2) | 2003 m. lapkričio 27 d. bendrovė Deutsche Post AG ir Belgijoje veikianti jos patronuojamoji bendrovė DHL International Komisijos sprendimą apskundė Pirmosios instancijos teismui (6). 2009 m. vasario 10 d. Pirmosios instancijos teismas Komisijos sprendimą panaikino padaręs išvadą, kad neprieštarauti priemonei Komisija nusprendė neatsižvelgusi į didelius sunkumus, dėl kurių turėjo būti pradėta oficiali tyrimo procedūra; |
| --- | --- |

(2)

2003 m. lapkričio 27 d. bendrovė Deutsche Post AG ir Belgijoje veikianti jos patronuojamoji bendrovė DHL International Komisijos sprendimą apskundė Pirmosios instancijos teismui (6). 2009 m. vasario 10 d. Pirmosios instancijos teismas Komisijos sprendimą panaikino padaręs išvadą, kad neprieštarauti priemonei Komisija nusprendė neatsižvelgusi į didelius sunkumus, dėl kurių turėjo būti pradėta oficiali tyrimo procedūra;

| (3) | 2009 m. balandžio mėn. Belgija Teisingumo Teismui pateikė apeliaciją (7) (C-148/2009) – apskundė Pirmosios instancijos teismo sprendimą panaikinti 2003 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimą, kuriuo priemonei neprieštaraujama; |
| --- | --- |

(3)

2009 m. balandžio mėn. Belgija Teisingumo Teismui pateikė apeliaciją (7) (C-148/2009) – apskundė Pirmosios instancijos teismo sprendimą panaikinti 2003 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimą, kuriuo priemonei neprieštaraujama;

| (4) | 2011 m. rugsėjo 22 d. Teisingumo Teismas atmetė Belgijos apeliaciją nustatęs, kad Pirmosios instancijos teismas 2003 m. Komisijos sprendimą panaikino pagrįstai; |
| --- | --- |

(4)

2011 m. rugsėjo 22 d. Teisingumo Teismas atmetė Belgijos apeliaciją nustatęs, kad Pirmosios instancijos teismas 2003 m. Komisijos sprendimą panaikino pagrįstai;

1.2.   SKUNDAS DĖL PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU SPAUDOS PLATINIMU

| (5) | keli privatūs Belgijos spaudos platintojai tiek pagal lūkesčių, tiek pagal valstybės pagalbos taisykles 2005 m. pateikė skundą (8), kuriame prieštaravo Belgijos institucijų ir DPLP sudarytam spaudos platinimo susitarimui. Šiuo susitarimu DPLP pavedama vykdyti viešosios paslaugos uždavinį – platinti spaudą visoje Belgijoje – ir nustatomi šios paslaugos tarifai bei kompensacija, kurią DPLP turi teisę gauti, nes patiria su šio uždavinio vykdymu susijusių papildomų sąnaudų. Skunde daugiausia aptariami DPLP siūlomi paslaugų tarifai; skundo pateikėjų teigimu, jie yra tokie maži, kad iš tikrųjų dėl jų visiškai negalima konkuruoti; |
| --- | --- |

(5)

keli privatūs Belgijos spaudos platintojai tiek pagal lūkesčių, tiek pagal valstybės pagalbos taisykles 2005 m. pateikė skundą (8), kuriame prieštaravo Belgijos institucijų ir DPLP sudarytam spaudos platinimo susitarimui. Šiuo susitarimu DPLP pavedama vykdyti viešosios paslaugos uždavinį – platinti spaudą visoje Belgijoje – ir nustatomi šios paslaugos tarifai bei kompensacija, kurią DPLP turi teisę gauti, nes patiria su šio uždavinio vykdymu susijusių papildomų sąnaudų. Skunde daugiausia aptariami DPLP siūlomi paslaugų tarifai; skundo pateikėjų teigimu, jie yra tokie maži, kad iš tikrųjų dėl jų visiškai negalima konkuruoti;

| (6) | pagal taikomas valstybės pagalbos taisykles Komisijos tarnybos skundą atmetė, nes atlikus pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad dėl šios viešosios paslaugos patirtų papildomų grynųjų sąnaudų kompensacijos permoka nesuteikta. Tačiau 2009 m. gegužės mėn. skundo pateikėjai šią pirminę poziciją užginčijo, pateikė papildomą informaciją ir paprašė Komisijos atlikti išsamų tyrimą; |
| --- | --- |

(6)

pagal taikomas valstybės pagalbos taisykles Komisijos tarnybos skundą atmetė, nes atlikus pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad dėl šios viešosios paslaugos patirtų papildomų grynųjų sąnaudų kompensacijos permoka nesuteikta. Tačiau 2009 m. gegužės mėn. skundo pateikėjai šią pirminę poziciją užginčijo, pateikė papildomą informaciją ir paprašė Komisijos atlikti išsamų tyrimą;

1.3.   KETVIRTOJI VALDYMO SUTARTIS (2005–2010 M.)

| (7) | išnagrinėjusi skundą dėl spaudos platinimui suteiktos kompensacijos Komisija nustatė, kad 2005 m. Belgija su DPLP sudarė valdymo sutartį, apie kurią nebuvo pranešta ir kurioje numatyta mokėti kompensaciją už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (VESP). Todėl Komisija pradėjo ex officio procedūrą (9) ir 2007 m. balandžio mėn. Belgijai pateikė prašymą suteikti informaciją; |
| --- | --- |

(7)

išnagrinėjusi skundą dėl spaudos platinimui suteiktos kompensacijos Komisija nustatė, kad 2005 m. Belgija su DPLP sudarė valdymo sutartį, apie kurią nebuvo pranešta ir kurioje numatyta mokėti kompensaciją už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (VESP). Todėl Komisija pradėjo ex officio procedūrą (9) ir 2007 m. balandžio mėn. Belgijai pateikė prašymą suteikti informaciją;

| (8) | 2007 m. gruodžio mėn. Belgijos institucijos atsakė, kad, jų nuomone, kompensacija už VESP nėra valstybės pagalba, nes tenkinamos visos keturios Sprendime Altmark
   (10) nurodytos sąlygos. Vėliau jos pateikė informaciją apie ketvirtąją valdymo sutartį, konkrečiai apie analitinės apskaitos sistemą, taikomą siekiant apskaičiuoti valstybės mokamą kompensaciją; |
| --- | --- |

(8)

2007 m. gruodžio mėn. Belgijos institucijos atsakė, kad, jų nuomone, kompensacija už VESP nėra valstybės pagalba, nes tenkinamos visos keturios Sprendime Altmark
   (10) nurodytos sąlygos. Vėliau jos pateikė informaciją apie ketvirtąją valdymo sutartį, konkrečiai apie analitinės apskaitos sistemą, taikomą siekiant apskaičiuoti valstybės mokamą kompensaciją;

| (9) | paskui priemonės, dėl kurių vykdyta ex officio procedūra, ir skundai buvo įtraukti į 2009 m. liepos 23 d. pradėtą oficialią tyrimo procedūrą C20/09; |
| --- | --- |

(9)

paskui priemonės, dėl kurių vykdyta ex officio procedūra, ir skundai buvo įtraukti į 2009 m. liepos 23 d. pradėtą oficialią tyrimo procedūrą C20/09;

1.4.   SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (10) | atsižvelgusi į tai, kad Pirmosios instancijos teismas panaikino 2003 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimą, ir išnagrinėjusi Belgijos institucijų pateiktą informaciją apie aptariamą priemonę, Komisija 2009 m. liepos 13 d. nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nurodytą oficialią tyrimo procedūrą (11); |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgusi į tai, kad Pirmosios instancijos teismas panaikino 2003 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimą, ir išnagrinėjusi Belgijos institucijų pateiktą informaciją apie aptariamą priemonę, Komisija 2009 m. liepos 13 d. nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nurodytą oficialią tyrimo procedūrą (11);

| (11) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas; |
| --- | --- |

(11)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas;

1.5.   BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (12) | Belgijos institucijos savo pastabas pateikė 2009 m. rugpjūčio 13 d.; 2009 m. rugsėjo 10 d., 2009 m. spalio 12 d., 2010 m. balandžio 23 d., 2010 m. balandžio 26 d., 2010 m. spalio 19 d., 2010 m. lapkričio 19 d., 2010 m. gruodžio 21 d., 2011 m. sausio 18 d., 2011 m. vasario 17 d., 2011 m. kovo 2 d., 2011 m. kovo 29 d., 2011 m. balandžio 11 d., 2011 m. gegužės 10 d., 2011 m. gegužės 27 d., 2011 m. birželio 14 d., 2011 m. rugpjūčio 10 d., 2011 m. rugpjūčio 26 d., 2011 m. spalio 7 d., 2011 m. gruodžio 14 d., 2011 m. gruodžio 19 d., 2011 m. gruodžio 20 d. ir 2011 m. gruodžio 26 d. šias pastabas jos papildė kitomis pastabomis. Belgijos institucijos nurodė, kad 2009 m. balandžio 22 d. pateikė apeliaciją dėl 2009 m. vasario 10 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo ir patikslino informaciją apie DPLP skirtą viešųjų paslaugų bei kitų ad hoc priemonių kompensaciją; |
| --- | --- |

(12)

Belgijos institucijos savo pastabas pateikė 2009 m. rugpjūčio 13 d.; 2009 m. rugsėjo 10 d., 2009 m. spalio 12 d., 2010 m. balandžio 23 d., 2010 m. balandžio 26 d., 2010 m. spalio 19 d., 2010 m. lapkričio 19 d., 2010 m. gruodžio 21 d., 2011 m. sausio 18 d., 2011 m. vasario 17 d., 2011 m. kovo 2 d., 2011 m. kovo 29 d., 2011 m. balandžio 11 d., 2011 m. gegužės 10 d., 2011 m. gegužės 27 d., 2011 m. birželio 14 d., 2011 m. rugpjūčio 10 d., 2011 m. rugpjūčio 26 d., 2011 m. spalio 7 d., 2011 m. gruodžio 14 d., 2011 m. gruodžio 19 d., 2011 m. gruodžio 20 d. ir 2011 m. gruodžio 26 d. šias pastabas jos papildė kitomis pastabomis. Belgijos institucijos nurodė, kad 2009 m. balandžio 22 d. pateikė apeliaciją dėl 2009 m. vasario 10 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo ir patikslino informaciją apie DPLP skirtą viešųjų paslaugų bei kitų ad hoc priemonių kompensaciją;

1.6.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ IR BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (13) | 2009 m. rugpjūčio 28 d. pastabas pateikė bendrovės Deutsche Post AG ir DHL International N.V./S.A.; |
| --- | --- |

(13)

2009 m. rugpjūčio 28 d. pastabas pateikė bendrovės Deutsche Post AG ir DHL International N.V./S.A.;

| (14) | 2009 m. rugpjūčio 28 d. pastabas pateikė Flandrijos spaudos platinimo federacija Vlaamse Federatie van Persverspreiders (toliau – VFP) ir Spaudos platinimo specialistų sąjunga Prodipresse; |
| --- | --- |

(14)

2009 m. rugpjūčio 28 d. pastabas pateikė Flandrijos spaudos platinimo federacija Vlaamse Federatie van Persverspreiders (toliau – VFP) ir Spaudos platinimo specialistų sąjunga Prodipresse;

| (15) | 2009 m. rugpjūčio 28 d. pastabas pateikė bendrovė Belgische Distributiedienst B.V.B.A (toliau – BD), kuri spaudos platinimo rinkoje konkuruoja su DPLP; |
| --- | --- |

(15)

2009 m. rugpjūčio 28 d. pastabas pateikė bendrovė Belgische Distributiedienst B.V.B.A (toliau – BD), kuri spaudos platinimo rinkoje konkuruoja su DPLP;

| (16) | 2009 m. rugpjūčio 28 d. pastabas pateikė Belgijos dienraščių leidėjų asociacija A.S.B.L.; |
| --- | --- |

(16)

2009 m. rugpjūčio 28 d. pastabas pateikė Belgijos dienraščių leidėjų asociacija A.S.B.L.;

2.   IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS

2.1.   DPLP TEISINIS STATUSAS IR VEIKLA

| (17) | iki 1992 m. Belgijos paštą valdė valstybė (įmonė Régie des postes); 1992 m. buvo įsteigtas atskiras juridinis asmuo (savarankiška valstybinė įmonė). 2000 m. įmonės teisinis statusas pakeistas ir ji tapo pagal viešąją teisę reglamentuojama akcine bendrove; |
| --- | --- |

(17)

iki 1992 m. Belgijos paštą valdė valstybė (įmonė Régie des postes); 1992 m. buvo įsteigtas atskiras juridinis asmuo (savarankiška valstybinė įmonė). 2000 m. įmonės teisinis statusas pakeistas ir ji tapo pagal viešąją teisę reglamentuojama akcine bendrove;

| (18) | 2010 m. DPLP gavo 2 318 mln. EUR veiklos pajamų ir 319 mln. EUR veiklos pelno. 2010 m. pabaigoje įmonėje dirbo 33 616 asmenų. Kaip palyginimą galima paminėti, kad 2002 m. joje dirbo 42 000 darbuotojų. Personalo išlaidos sudaro 65 % visų įmonės veiklos sąnaudų; |
| --- | --- |

(18)

2010 m. DPLP gavo 2 318 mln. EUR veiklos pajamų ir 319 mln. EUR veiklos pelno. 2010 m. pabaigoje įmonėje dirbo 33 616 asmenų. Kaip palyginimą galima paminėti, kad 2002 m. joje dirbo 42 000 darbuotojų. Personalo išlaidos sudaro 65 % visų įmonės veiklos sąnaudų;

| (19) | akcijų paketo mažuma (50 % be vienos akcijos) priklauso privačiam investuotojui CVC Capital Partners. Belgijos valstybė yra didžiausia akcininkė; |
| --- | --- |

(19)

akcijų paketo mažuma (50 % be vienos akcijos) priklauso privačiam investuotojui CVC Capital Partners. Belgijos valstybė yra didžiausia akcininkė;

2.2.   GLAUSTAS APTARIAMŲ VIEŠŲJŲ PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

2.2.1.   1992–2010 m. vykdyti viešosios paslaugos uždaviniai

| (20) | visu tyrimo laikotarpiu (1992–2010 m.) vykdyti viešosios paslaugos uždavinius įmonei DPLP buvo pavesta pagal Pašto įstatymą (12) ir keturias viena po kitos sudarytas valdymo sutartis; |
| --- | --- |

(20)

visu tyrimo laikotarpiu (1992–2010 m.) vykdyti viešosios paslaugos uždavinius įmonei DPLP buvo pavesta pagal Pašto įstatymą (12) ir keturias viena po kitos sudarytas valdymo sutartis;

2.2.1.1.   Valdymo sutartyse nustatyti su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai

| (21) | valdymo sutartyse nustatytos DPLP uždavinių įgyvendinimo vykdant visuotinės svarbos veiklą taisyklės bei sąlygos ir Belgijos valstybės finansinė parama; |
| --- | --- |

(21)

valdymo sutartyse nustatytos DPLP uždavinių įgyvendinimo vykdant visuotinės svarbos veiklą taisyklės bei sąlygos ir Belgijos valstybės finansinė parama;

| (22) | nuo DPLP įsteigimo 1992 m. ši įmonė su Belgijos valstybe pasirašė keturias valdymo sutartis, apimančias šiuos laikotarpius (13):






  1. | pirmoji sutartis – 1992 m. rugsėjo 14 d.–1996 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- | --- |

(22)

nuo DPLP įsteigimo 1992 m. ši įmonė su Belgijos valstybe pasirašė keturias valdymo sutartis, apimančias šiuos laikotarpius (13):

1.

pirmoji sutartis – 1992 m. rugsėjo 14 d.–1996 m. gruodžio 31 d.;

| 2. | antroji sutartis – 1997 m. sausio 1 d.–2002 m. rugsėjo 23 d.; |
| --- | --- |

2.

antroji sutartis – 1997 m. sausio 1 d.–2002 m. rugsėjo 23 d.;

| 3. | trečioji sutartis – 2002 m. rugsėjo 24 d.–2005 m. rugsėjo 23 d.; |
| --- | --- |

3.

trečioji sutartis – 2002 m. rugsėjo 24 d.–2005 m. rugsėjo 23 d.;

| 4. | ketvirtoji sutartis – 2005 m. rugsėjo 24 d.–2010 m. rugsėjo 23 d.; ši sutartis pratęsta tol, kol bus sudaryta nauja sutartis; |
| --- | --- |

4.

ketvirtoji sutartis – 2005 m. rugsėjo 24 d.–2010 m. rugsėjo 23 d.; ši sutartis pratęsta tol, kol bus sudaryta nauja sutartis;

| (23) | valdymo sutartyse pateikiamas viešosios paslaugos uždavinių sąrašas. Dabartinėje valdymo sutartyje Belgijos valstybės nurodyti viešosios paslaugos uždaviniai yra tokie (14): | Pašto paslaugos






  i. | Universaliosios pašto paslaugos; |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

valdymo sutartyse pateikiamas viešosios paslaugos uždavinių sąrašas. Dabartinėje valdymo sutartyje Belgijos valstybės nurodyti viešosios paslaugos uždaviniai yra tokie (14):

Pašto paslaugos

i.

Universaliosios pašto paslaugos;

| ii. | dienraščių platinimas; |
| --- | --- |

ii.

dienraščių platinimas;

| iii. | periodinių leidinių platinimas; |
| --- | --- |

iii.

periodinių leidinių platinimas;

| iv. | rinkimų spaudinių platinimas; |
| --- | --- |

iv.

rinkimų spaudinių platinimas;

| v. | specialių tarifų taikymas ne pelno organizacijoms; |
| --- | --- |

v.

specialių tarifų taikymas ne pelno organizacijoms;

| vi. | korespondencijos (karaliaus ir kitos specialiosios korespondencijos) siuntimas taikant pašto siuntų neapmokestinimo schemą; |
| --- | --- |

vi.

korespondencijos (karaliaus ir kitos specialiosios korespondencijos) siuntimas taikant pašto siuntų neapmokestinimo schemą;

| vii. | tarptautinės pašto paslaugos; |
| --- | --- |

vii.

tarptautinės pašto paslaugos;

| viii. | tarptautinių siuntų siuntimas. |
| --- | --- |

viii.

tarptautinių siuntų siuntimas.

| | Finansinės paslaugos






  ix. | Indėlių grynaisiais pinigais priėmimas į pašto einamąsias sąskaitas; |
| --- | --- | --- |

Finansinės paslaugos

ix.

Indėlių grynaisiais pinigais priėmimas į pašto einamąsias sąskaitas;

| x. | pašto perlaidų siuntimas; |
| --- | --- |

x.

pašto perlaidų siuntimas;

| xi. | senatvės bei maitintojo netekimo pensijų ir išmokų neįgaliesiems mokėjimas jų namuose; |
| --- | --- |

xi.

senatvės bei maitintojo netekimo pensijų ir išmokų neįgaliesiems mokėjimas jų namuose;

| xii. | darbo užmokesčių mokėjimas rinkimų komisijų nariams; |
| --- | --- |

xii.

darbo užmokesčių mokėjimas rinkimų komisijų nariams;

| xiii. | lėšų, gautų sumokėjus baudas už kelių eismo taisyklių pažeidimus, ir šių baudų lapelių apskaita; |
| --- | --- |

xiii.

lėšų, gautų sumokėjus baudas už kelių eismo taisyklių pažeidimus, ir šių baudų lapelių apskaita;

| xiv. | su žvejybos leidimais susijusios paslaugos. |
| --- | --- |

xiv.

su žvejybos leidimais susijusios paslaugos.

| | Pašto ženklų pardavimas






  xv. | Pašto ženklų pardavimas. |
| --- | --- | --- |

Pašto ženklų pardavimas

xv.

Pašto ženklų pardavimas.

| | Kitos viešosios paslaugos






  xvi. | Laiškanešių socialinės funkcijos; |
| --- | --- | --- |

Kitos viešosios paslaugos

xvi.

Laiškanešių socialinės funkcijos;

| xvii. | tinkamas visuomenės informavimas; |
| --- | --- |

xvii.

tinkamas visuomenės informavimas;

| xviii. | elektroninio pašto laiškų spausdinimas ir pristatymas; |
| --- | --- |

xviii.

elektroninio pašto laiškų spausdinimas ir pristatymas;

| xix. | pranešimų sertifikavimo paslaugos; |
| --- | --- |

xix.

pranešimų sertifikavimo paslaugos;

| xx. | paslaugos, teikiamos valstybės apskaitos pareigūnams; |
| --- | --- |

xx.

paslaugos, teikiamos valstybės apskaitos pareigūnams;

| xxi. | žyminių ženklų išdavimas ir baudų skyrimas; |
| --- | --- |

xxi.

žyminių ženklų išdavimas ir baudų skyrimas;

| xxii. | bendradarbiavimas platinant balsavimo biuletenių paketus; |
| --- | --- |

xxii.

bendradarbiavimas platinant balsavimo biuletenių paketus;

2.2.2.   Nagrinėjamos viešosios priemonės

| (24) | 1992–2010 m. viešoji parama DPLP buvo suteikta vykdant įvairias priemones:






  1. | įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas: 1997 m. įvykdžius pensijų sistemos reformą valstybė atleido DPLP nuo sukauptų įsipareigojimų mokėti pensijas, kurių suma – 3,8 mlrd. EUR; |
| --- | --- | --- |

(24)

1992–2010 m. viešoji parama DPLP buvo suteikta vykdant įvairias priemones:

1.

įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas: 1997 m. įvykdžius pensijų sistemos reformą valstybė atleido DPLP nuo sukauptų įsipareigojimų mokėti pensijas, kurių suma – 3,8 mlrd. EUR;

| 2. | metinė sąnaudų, patirtų vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kompensacija (15), kurios bendra suma 1992–2010 m. yra 5,2 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

2.

metinė sąnaudų, patirtų vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kompensacija (15), kurios bendra suma 1992–2010 m. yra 5,2 mlrd. EUR;

| 3. | kapitalo injekcijos: dvi atliktos 1997 m. (62 mln. EUR), viena – 2003 m. (297,5 mln. EUR), viena – 2006 m. (40 mln. EUR); |
| --- | --- |

3.

kapitalo injekcijos: dvi atliktos 1997 m. (62 mln. EUR), viena – 2003 m. (297,5 mln. EUR), viena – 2006 m. (40 mln. EUR);

| 4. | atleidimas nuo mokesčių: pelno mokesčio, nekilnojamojo turto mokesčio ir kitų netiesioginių ir vietinių mokesčių; |
| --- | --- |

4.

atleidimas nuo mokesčių: pelno mokesčio, nekilnojamojo turto mokesčio ir kitų netiesioginių ir vietinių mokesčių;

| 5. | nekilnojamojo turto perdavimas: 1992 m. įmonei DPLP perduoti 63 nekilnojamojo turto objektai, kurių vertė – 112,2 mln. EUR; |
| --- | --- |

5.

nekilnojamojo turto perdavimas: 1992 m. įmonei DPLP perduoti 63 nekilnojamojo turto objektai, kurių vertė – 112,2 mln. EUR;

| 6. | 2004 m. valstybės suteikta garantija, už kurią mokama 0,25 % priemoka gavus 100 mln. EUR paskolą; |
| --- | --- |

6.

2004 m. valstybės suteikta garantija, už kurią mokama 0,25 % priemoka gavus 100 mln. EUR paskolą;

2.2.2.1.   Įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas

| (25) | 1992 m. įmonė Régie des postes pagal įstatymą buvo pertvarkyta į savarankišką valstybinę įmonę, pavadintą De Post-La Poste. DPLP, kaip teisėta įmonės Régie des postes teisių perėmėja, perėmė jos turtą ir darbuotojus. Dėl šio pokyčio įmonės modelis labai pasikeitė:






  1. | kitaip negu įmonė Régie des postes, kurią valdė ir kurios valdymą prižiūrėjo ir jam vadovavo atsakingas ministras, atlikus pertvarkymą DPLP pradėjo valdyti įmonės valdyba ir valdymo komitetas, o Vyriausybei buvo palikti tik įgaliojimai prižiūrėti, kad būtų laikomasi įstatymo ir valdymo sutarties (16); |
| --- | --- | --- |

(25)

1992 m. įmonė Régie des postes pagal įstatymą buvo pertvarkyta į savarankišką valstybinę įmonę, pavadintą De Post-La Poste. DPLP, kaip teisėta įmonės Régie des postes teisių perėmėja, perėmė jos turtą ir darbuotojus. Dėl šio pokyčio įmonės modelis labai pasikeitė:

1.

kitaip negu įmonė Régie des postes, kurią valdė ir kurios valdymą prižiūrėjo ir jam vadovavo atsakingas ministras, atlikus pertvarkymą DPLP pradėjo valdyti įmonės valdyba ir valdymo komitetas, o Vyriausybei buvo palikti tik įgaliojimai prižiūrėti, kad būtų laikomasi įstatymo ir valdymo sutarties (16);

| 2. | iš esmės DPLP buvo atsakinga už tai, kad būtų užtikrinta įmonės finansinė pusiausvyra, o iki tol Régie des postes metinį biudžetą rengdavo atsakingas ministras, teikdavęs jį tvirtinti parlamentui kaip savo ministerijos biudžeto priedą; |
| --- | --- |

2.

iš esmės DPLP buvo atsakinga už tai, kad būtų užtikrinta įmonės finansinė pusiausvyra, o iki tol Régie des postes metinį biudžetą rengdavo atsakingas ministras, teikdavęs jį tvirtinti parlamentui kaip savo ministerijos biudžeto priedą;

| (26) | taigi 1992 m. DPLP perėmė 43 747 tarnautojus ir tapo atsakinga už jiems teiktą teisinę apsaugą: darbo garantijas, pensijas ir darbo užmokesčius (1991 m. kovo 21 d. įstatymo 33 straipsnis); |
| --- | --- |

(26)

taigi 1992 m. DPLP perėmė 43 747 tarnautojus ir tapo atsakinga už jiems teiktą teisinę apsaugą: darbo garantijas, pensijas ir darbo užmokesčius (1991 m. kovo 21 d. įstatymo 33 straipsnis);

| (27) | 2008 m. DPLP dar samdė apie 23 500 statutinių darbuotojų (jų statusas panašus į tarnautojų), kurie sudarė beveik du trečdalius visų darbuotojų, kaip nurodoma toliau;

  1   lentelė


  Užimtumo sistema DPLP |
| --- | --- |

(27)

2008 m. DPLP dar samdė apie 23 500 statutinių darbuotojų (jų statusas panašus į tarnautojų), kurie sudarė beveik du trečdalius visų darbuotojų, kaip nurodoma toliau;

1   lentelė

Užimtumo sistema DPLP

Image

| (28) | 1972–1996 m. pensijos buvo mokamos pagal einamojo finansavimo pensijų sistemą. Pagal šią sistemą DPLP valstybei grąžindavo pensijų sumą, kurią ši buvusiems tarnautojams pensininkams išmokėdavo pagal teises į pensiją, šių tarnautojų sukauptas nuo 1972 m. (tais metais Belgijos paštas tapo atskira savo apskaitą tvarkančia įmone, valdoma valstybės (Régie des postes) (17); |
| --- | --- |

(28)

1972–1996 m. pensijos buvo mokamos pagal einamojo finansavimo pensijų sistemą. Pagal šią sistemą DPLP valstybei grąžindavo pensijų sumą, kurią ši buvusiems tarnautojams pensininkams išmokėdavo pagal teises į pensiją, šių tarnautojų sukauptas nuo 1972 m. (tais metais Belgijos paštas tapo atskira savo apskaitą tvarkančia įmone, valdoma valstybės (Régie des postes) (17);

| (29) | iki 1997 m. pensijų sistemos reformos nebuvo padarytas joks pensijų finansavimo sistemos pakeitimas. Vykdant šią reformą pirmojo ramsčio pensijų sistema, taikoma DPLP statutiniams darbuotojams, buvo suderinta su privačiajam sektoriui taikoma pensijų sistema: nuo 1997 m. DPLP Nacionaliniam socialinio draudimo biurui (pranc. Office national de sécurité sociale, ONSS) turėjo mokėti pensijų įmoką, sudarančią 8,86 % darbo užmokesčio; |
| --- | --- |

(29)

iki 1997 m. pensijų sistemos reformos nebuvo padarytas joks pensijų finansavimo sistemos pakeitimas. Vykdant šią reformą pirmojo ramsčio pensijų sistema, taikoma DPLP statutiniams darbuotojams, buvo suderinta su privačiajam sektoriui taikoma pensijų sistema: nuo 1997 m. DPLP Nacionaliniam socialinio draudimo biurui (pranc. Office national de sécurité sociale, ONSS) turėjo mokėti pensijų įmoką, sudarančią 8,86 % darbo užmokesčio;

| (30) | kartu valstybė sutiko perimti įsipareigojimus mokėti DPLP sukauptas pensijas, kurių suma buvo 3,8 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

(30)

kartu valstybė sutiko perimti įsipareigojimus mokėti DPLP sukauptas pensijas, kurių suma buvo 3,8 mlrd. EUR;

2.2.2.2.   Sąnaudų, patirtų vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, metinė kompensacija

| (31) | kiekvienoje sutartyje numatyta, kad vykdant joje nustatytus viešosios paslaugos uždavinius valstybė moka metinę kompensaciją; |
| --- | --- |

(31)

kiekvienoje sutartyje numatyta, kad vykdant joje nustatytus viešosios paslaugos uždavinius valstybė moka metinę kompensaciją;

| (32) | pirmosiose trijose sutartyse kompensacija buvo nustatyta remiantis su viešosios paslaugos uždaviniais susijusių išlaidų ir pajamų faktiniu skirtumu. Ketvirtojoje valdymo sutartyje numatoma mokėti fiksuoto dydžio kompensaciją, apskaičiuotą remiantis laukiamu DPLP patirtų sąnaudų ir pajamų, gautų iš viešosiomis paslaugomis besinaudojančių asmenų, skirtumu; tačiau šiai kompensacijai taikoma valdymo sutartyse nustatyta viršutinė riba (18); |
| --- | --- |

(32)

pirmosiose trijose sutartyse kompensacija buvo nustatyta remiantis su viešosios paslaugos uždaviniais susijusių išlaidų ir pajamų faktiniu skirtumu. Ketvirtojoje valdymo sutartyje numatoma mokėti fiksuoto dydžio kompensaciją, apskaičiuotą remiantis laukiamu DPLP patirtų sąnaudų ir pajamų, gautų iš viešosiomis paslaugomis besinaudojančių asmenų, skirtumu; tačiau šiai kompensacijai taikoma valdymo sutartyse nustatyta viršutinė riba (18);

| (33) | viešosios paslaugos, už kurias pagal dabartinę valdymo sutartį (19) DPLP gali gauti valstybės kompensaciją, yra tokios: | Pašto paslaugos






  ii) | Dienraščių platinimas; |
| --- | --- | --- | --- |

(33)

viešosios paslaugos, už kurias pagal dabartinę valdymo sutartį (19) DPLP gali gauti valstybės kompensaciją, yra tokios:

Pašto paslaugos

ii)

Dienraščių platinimas;

| iii) | periodinių leidinių platinimas; |
| --- | --- |

iii)

periodinių leidinių platinimas;

| iv) | rinkimų spaudinių platinimas; |
| --- | --- |

iv)

rinkimų spaudinių platinimas;

| v) | specialių tarifų taikymas ne pelno organizacijoms; |
| --- | --- |

v)

specialių tarifų taikymas ne pelno organizacijoms;

| vi) | korespondencijos (karaliaus ir kitos specialiosios korespondencijos) siuntimas taikant pašto siuntų neapmokestinimo schemą. |
| --- | --- |

vi)

korespondencijos (karaliaus ir kitos specialiosios korespondencijos) siuntimas taikant pašto siuntų neapmokestinimo schemą.

| | Finansinės paslaugos






  ix) | Indėlių grynaisiais pinigais priėmimas į pašto einamąsias sąskaitą; |
| --- | --- | --- |

Finansinės paslaugos

ix)

Indėlių grynaisiais pinigais priėmimas į pašto einamąsias sąskaitą;

| x) | pašto perlaidų siuntimas; |
| --- | --- |

x)

pašto perlaidų siuntimas;

| xi) | senatvės bei maitintojo netekimo pensijų ir išmokų neįgaliesiems mokėjimas jų namuose; |
| --- | --- |

xi)

senatvės bei maitintojo netekimo pensijų ir išmokų neįgaliesiems mokėjimas jų namuose;

| xiii) | lėšų, gautų sumokėjus baudas už kelių eismo taisyklių pažeidimus, ir šių baudų lapelių apskaita; |
| --- | --- |

xiii)

lėšų, gautų sumokėjus baudas už kelių eismo taisyklių pažeidimus, ir šių baudų lapelių apskaita;

| xiv) | su žvejybos leidimais susijusios paslaugos. |
| --- | --- |

xiv)

su žvejybos leidimais susijusios paslaugos.

| | Pašto ženklų pardavimas






  xv) | Pašto ženklų pardavimas. |
| --- | --- | --- |

Pašto ženklų pardavimas

xv)

Pašto ženklų pardavimas.

| | Kitos viešosios paslaugos






  xvi) | Laiškanešių socialinės funkcijos; |
| --- | --- | --- |

Kitos viešosios paslaugos

xvi)

Laiškanešių socialinės funkcijos;

| xx) | paslaugos, teikiamos valstybės apskaitos pareigūnams; |
| --- | --- |

xx)

paslaugos, teikiamos valstybės apskaitos pareigūnams;

| xxi) | žyminių ženklų išdavimas ir baudų skyrimas; |
| --- | --- |

xxi)

žyminių ženklų išdavimas ir baudų skyrimas;

| (34) | pažymėtina, kad pagal tris naujausias valdymo sutartis (20) universaliosios pašto paslaugos negali būti kompensuojamos. Nors pagal 1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos plėtros bendrųjų taisyklių ir paslaugų kokybės gerinimo (21) spaudos platinimas apskritai gali būti priskiriamas prie universaliųjų paslaugų, Belgijos institucijos konkrečius uždavinius (dienraščių ir periodinių leidinių platinimas), kurie pagal valdymo sutartis turi būti kompensuojami, nustatė remdamosi kriterijais, dėl kurių šie uždaviniai skiriasi nuo universaliųjų pašto paslaugų. Kriterijai yra tokie: 1) uždavinio tikslai, kurių mastas platesnis negu universaliųjų paslaugų tikslų, 2) konkrečios minėtose sutartyse nurodytos sąlygos ir 3) konkrečios tarifų nustatymo nuostatos, kurios skiriasi nuo universaliųjų paslaugų tarifų nustatymui taikomų nuostatų; |
| --- | --- |

(34)

pažymėtina, kad pagal tris naujausias valdymo sutartis (20) universaliosios pašto paslaugos negali būti kompensuojamos. Nors pagal 1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos plėtros bendrųjų taisyklių ir paslaugų kokybės gerinimo (21) spaudos platinimas apskritai gali būti priskiriamas prie universaliųjų paslaugų, Belgijos institucijos konkrečius uždavinius (dienraščių ir periodinių leidinių platinimas), kurie pagal valdymo sutartis turi būti kompensuojami, nustatė remdamosi kriterijais, dėl kurių šie uždaviniai skiriasi nuo universaliųjų pašto paslaugų. Kriterijai yra tokie: 1) uždavinio tikslai, kurių mastas platesnis negu universaliųjų paslaugų tikslų, 2) konkrečios minėtose sutartyse nurodytos sąlygos ir 3) konkrečios tarifų nustatymo nuostatos, kurios skiriasi nuo universaliųjų paslaugų tarifų nustatymui taikomų nuostatų;

| (35) | uždavinio tikslai: Belgijos institucijos mano, kad ypač svarbu užtikrinti plataus masto rašytinės spaudos platinimą visoje Belgijos teritorijoje, kad gyventojai būtų geriau informuojami ir jų nuomonė būtų įvairesnė, o visuomenė būtų skatinama dalyvauti politinėse diskusijose; |
| --- | --- |

(35)

uždavinio tikslai: Belgijos institucijos mano, kad ypač svarbu užtikrinti plataus masto rašytinės spaudos platinimą visoje Belgijos teritorijoje, kad gyventojai būtų geriau informuojami ir jų nuomonė būtų įvairesnė, o visuomenė būtų skatinama dalyvauti politinėse diskusijose;

| (36) | sutartyje nustatytos konkrečios veiklos sąlygos: konkreti spaudos platinimo paslauga, kurią teikti įpareigota DPLP ir kuri yra kompensuojama, yra platesnė negu įprasta į universaliąsias paslaugas įtraukta platinimo paslauga. Jai taikomos kelios griežtos kokybės ir rezultatų sąlygos, susijusios su platinimo laiku (pavyzdžiui, pristatymas iki 7.30 val.), dažnumu, leidėjams siūlomais platinimo variantais, leidėjams suteikiamomis lanksčiomis galimybėmis pasirinkti kiekį, taip pat paslaugos tęstinumu (įskaitant griežtą force majeure atvejų apibrėžtį); |
| --- | --- |

(36)

sutartyje nustatytos konkrečios veiklos sąlygos: konkreti spaudos platinimo paslauga, kurią teikti įpareigota DPLP ir kuri yra kompensuojama, yra platesnė negu įprasta į universaliąsias paslaugas įtraukta platinimo paslauga. Jai taikomos kelios griežtos kokybės ir rezultatų sąlygos, susijusios su platinimo laiku (pavyzdžiui, pristatymas iki 7.30 val.), dažnumu, leidėjams siūlomais platinimo variantais, leidėjams suteikiamomis lanksčiomis galimybėmis pasirinkti kiekį, taip pat paslaugos tęstinumu (įskaitant griežtą force majeure atvejų apibrėžtį);

| (37) | konkretus tarifų nustatymas: tarifai, susiję su kompensuojamu spaudos platinimo uždaviniu, nustatomi vykdant trijų šalių (Belgijos valstybės, DPLP ir spaudos sektoriaus atstovų) derybas, jų neturi patvirtinti reguliavimo institucija, kitaip negu universaliųjų viešųjų paslaugų tarifų. Universaliųjų viešųjų paslaugų tarifai grindžiami sąnaudomis, o su konkrečiu kompensuojamu spaudos platinimo uždaviniu susiję tarifai daug mažesni, kad būtų galima įgyvendinti šio uždavinio tikslus; |
| --- | --- |

(37)

konkretus tarifų nustatymas: tarifai, susiję su kompensuojamu spaudos platinimo uždaviniu, nustatomi vykdant trijų šalių (Belgijos valstybės, DPLP ir spaudos sektoriaus atstovų) derybas, jų neturi patvirtinti reguliavimo institucija, kitaip negu universaliųjų viešųjų paslaugų tarifų. Universaliųjų viešųjų paslaugų tarifai grindžiami sąnaudomis, o su konkrečiu kompensuojamu spaudos platinimo uždaviniu susiję tarifai daug mažesni, kad būtų galima įgyvendinti šio uždavinio tikslus;

| (38) | teikiant 33 konstatuojamojoje dalyje nurodytas viešąsias paslaugas gali būti mokama kompensacija už viešąją paslaugą. Kiekvienais finansiniais metais faktiškai išmokėtos kompensacijos už viešąją paslaugą yra tokios:

  Pirmoji valdymo sutartis







  Metai | Suma (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1992 (22) | 91 720 000 |
| 1993 | 351 327 000 |
| 1994 | 322 138 000 |
| 1995 | 368 308 000 |
| 1996 | 314 205 000 |

(38)

teikiant 33 konstatuojamojoje dalyje nurodytas viešąsias paslaugas gali būti mokama kompensacija už viešąją paslaugą. Kiekvienais finansiniais metais faktiškai išmokėtos kompensacijos už viešąją paslaugą yra tokios:

Pirmoji valdymo sutartis

Metai

Suma (EUR)

1992 (22)

91 720 000

1993

351 327 000

1994

322 138 000

1995

368 308 000

1996

314 205 000

Antroji valdymo sutartis

| Metai | Suma (EUR) |
| --- | --- |
| 1997 | 208 934 000 |
| 1998 | 228 629 000 |
| 1999 | 213 788 000 |
| 2000 | 216 282 000 |
| 2001 | 224 269 000 |
| 2002 | 194 559 000 |

Metai

Suma (EUR)

1997

208 934 000

1998

228 629 000

1999

213 788 000

2000

216 282 000

2001

224 269 000

2002

194 559 000

Trečioji valdymo sutartis

| Metai | Suma (EUR) |
| --- | --- |
| 2003 | 175 554 000 |
| 2004 | 247 606 000 |
| 2005 | 254 825 000 |

Metai

Suma (EUR)

2003

175 554 000

2004

247 606 000

2005

254 825 000

Ketvirtoji valdymo sutartis

| Metai | Suma (EUR) |
| --- | --- |
| 2006 | 299 729 000 |
| 2007 | 306 396 000 |
| 2008 | 315 683 000 |
| 2009 | 321 244 000 |
| 2010 | 325 735 000 |

Metai

Suma (EUR)

2006

299 729 000

2007

306 396 000

2008

315 683 000

2009

321 244 000

2010

325 735 000

2.2.2.3.   Kapitalo injekcijos

| (39) | 1997 m. atliktos kapitalo injekcijos: DPLP gavo dvi kapitalo injekcijas, apie kurias nepranešta ir kurių bendra suma – 62 mln. EUR. Tačiau Belgijos institucijos vėliau nurodė, kad iš tikrųjų šios lėšos – tai atidėtos kompensacijos už viešąją paslaugą, kurios nebuvo laiku sumokėtos DPLP; |
| --- | --- |

(39)

1997 m. atliktos kapitalo injekcijos: DPLP gavo dvi kapitalo injekcijas, apie kurias nepranešta ir kurių bendra suma – 62 mln. EUR. Tačiau Belgijos institucijos vėliau nurodė, kad iš tikrųjų šios lėšos – tai atidėtos kompensacijos už viešąją paslaugą, kurios nebuvo laiku sumokėtos DPLP;

| (40) | 2003 m. atlikta kapitalo injekcija: Belgijos institucijos DPLP skyrė 297,5 mln. EUR kapitalo injekciją. Jų teigimu, ši injekcija atlikta įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam privačiam investuotojui priimtinomis sąlygomis, todėl pagal privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą injekcija nėra valstybės pagalba; |
| --- | --- |

(40)

2003 m. atlikta kapitalo injekcija: Belgijos institucijos DPLP skyrė 297,5 mln. EUR kapitalo injekciją. Jų teigimu, ši injekcija atlikta įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam privačiam investuotojui priimtinomis sąlygomis, todėl pagal privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą injekcija nėra valstybės pagalba;

| (41) | 2006 m. atlikta kapitalo injekcija: Belgijos institucijos skyrė naują 40 mln. EUR kapitalo injekciją. Jų teigimu, ši injekcija atitiko privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą, nes buvo atlikta tokiomis pat sąlygomis, kurios taikomos privatiems investuotojams (pari passu); |
| --- | --- |

(41)

2006 m. atlikta kapitalo injekcija: Belgijos institucijos skyrė naują 40 mln. EUR kapitalo injekciją. Jų teigimu, ši injekcija atitiko privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą, nes buvo atlikta tokiomis pat sąlygomis, kurios taikomos privatiems investuotojams (pari passu);

2.2.2.4.   Atleidimas nuo mokesčių

| (42) | iki 2005 m. gruodžio 31 d. DPLP buvo atleista nuo pelno mokesčio; |
| --- | --- |

(42)

iki 2005 m. gruodžio 31 d. DPLP buvo atleista nuo pelno mokesčio;

| (43) | tyrimo laikotarpiu įmonė buvo atleista nuo nekilnojamojo turto mokesčio – ji nemokėjo mokesčio už nekilnojamąjį turtą, naudojamą teikiant viešąsias paslaugas, ir dėl to per metus gavo [...]–[...] EUR (23) naudą. Jeigu ji būtų mokėjusi šį mokestį, produktų (viešosios paslaugos ir komercinių produktų), dėl kurių naudojamas šis nekilnojamasis turtas, sąnaudos būtų buvusios proporcingai didesnės; |
| --- | --- |

(43)

tyrimo laikotarpiu įmonė buvo atleista nuo nekilnojamojo turto mokesčio – ji nemokėjo mokesčio už nekilnojamąjį turtą, naudojamą teikiant viešąsias paslaugas, ir dėl to per metus gavo [...]–[...] EUR (23) naudą. Jeigu ji būtų mokėjusi šį mokestį, produktų (viešosios paslaugos ir komercinių produktų), dėl kurių naudojamas šis nekilnojamasis turtas, sąnaudos būtų buvusios proporcingai didesnės;

| (44) | DPLP taip pat yra atleista nuo kitų netiesioginių ir vietinių mokesčių. Belgijos institucijos negali įvertinti tikslios šios naudos vertės, tačiau nurodo, kad ši priemonė įeina į taisyklių de minimis taikymo sritį; |
| --- | --- |

(44)

DPLP taip pat yra atleista nuo kitų netiesioginių ir vietinių mokesčių. Belgijos institucijos negali įvertinti tikslios šios naudos vertės, tačiau nurodo, kad ši priemonė įeina į taisyklių de minimis taikymo sritį;

| (45) | įmonė nuo mokesčių atleista prieš 1958 m. įsigalint EB sutarčiai; atleidimo nuo mokesčių nuostatos buvo išlaikytos be didelių pakeitimų. 2005 m. gruodžio 31 d. panaikintas atleidimas nuo pelno mokesčio, o nuo nekilnojamojo turto mokesčio ir kitų netiesioginių bei vietinių mokesčių įmonė vis dar yra atleista; |
| --- | --- |

(45)

įmonė nuo mokesčių atleista prieš 1958 m. įsigalint EB sutarčiai; atleidimo nuo mokesčių nuostatos buvo išlaikytos be didelių pakeitimų. 2005 m. gruodžio 31 d. panaikintas atleidimas nuo pelno mokesčio, o nuo nekilnojamojo turto mokesčio ir kitų netiesioginių bei vietinių mokesčių įmonė vis dar yra atleista;

2.2.2.5.   Nekilnojamojo turto perdavimas

| (46) | 1992 m. Belgijos valstybė DPLP (24) be kompensacijos perdavė 63 nekilnojamojo turto objektus. DPLP juos jau naudojo, nors teisiškai jie priklausė valstybei. Bendra šio turto vertė įvertinta 112,2 mln. EUR (25). Šis nekilnojamasis turtas nepriklausė pradiniam turtui, kuris buvo atskirtas nuo valstybei priklausančio turto, kai 1971 m. Paštas tapo atskira valstybės valdoma įmone (Régie des postes), ir prie pradinio turto buvo pridėtas. Régie des postes jau teisėtai valdė į jos balansą įtrauktą turtą. Tačiau buvo daroma prielaida, kad šiuo 1992 m. perduotu papildomu nekilnojamuoju turtu bus kompensuojamos pensijų išlaidos, kurias tuo metu, kai DPLP neteko valstybės valdomos įmonės statuso ir tapo savarankiška valstybine įmone, ji vis dar dengė; |
| --- | --- |

(46)

1992 m. Belgijos valstybė DPLP (24) be kompensacijos perdavė 63 nekilnojamojo turto objektus. DPLP juos jau naudojo, nors teisiškai jie priklausė valstybei. Bendra šio turto vertė įvertinta 112,2 mln. EUR (25). Šis nekilnojamasis turtas nepriklausė pradiniam turtui, kuris buvo atskirtas nuo valstybei priklausančio turto, kai 1971 m. Paštas tapo atskira valstybės valdoma įmone (Régie des postes), ir prie pradinio turto buvo pridėtas. Régie des postes jau teisėtai valdė į jos balansą įtrauktą turtą. Tačiau buvo daroma prielaida, kad šiuo 1992 m. perduotu papildomu nekilnojamuoju turtu bus kompensuojamos pensijų išlaidos, kurias tuo metu, kai DPLP neteko valstybės valdomos įmonės statuso ir tapo savarankiška valstybine įmone, ji vis dar dengė;

| (47) | Belgijos institucijos nurodo, kad šis nekilnojamasis turtas perduotas tik vykdant valstybei priklausančio turto vidaus restruktūrizavimą ir jį perdavus nauda nesuteikta. Jų teigimu, šį nekilnojamąjį turtą Belgijos paštas jau naudojo iki to laiko, kai 1992 m. buvo pertvarkytas į DPLP (taigi jį jau naudojo Régie des postes); |
| --- | --- |

(47)

Belgijos institucijos nurodo, kad šis nekilnojamasis turtas perduotas tik vykdant valstybei priklausančio turto vidaus restruktūrizavimą ir jį perdavus nauda nesuteikta. Jų teigimu, šį nekilnojamąjį turtą Belgijos paštas jau naudojo iki to laiko, kai 1992 m. buvo pertvarkytas į DPLP (taigi jį jau naudojo Régie des postes);

2.2.2.6.   Valstybės garantija

| (48) | DPLP buvo suteikta galimybė imant paskolas prašyti valstybės garantijos, už kurią mokama 0,25 % priemoka; |
| --- | --- |

(48)

DPLP buvo suteikta galimybė imant paskolas prašyti valstybės garantijos, už kurią mokama 0,25 % priemoka;

| (49) | tyrimo laikotarpiu šios garantijos prašyta tik kartą – imant 100 mln. EUR paskolą iš Europos investicijų banko (EIB). Pagal 2004 m. gruodžio 22 d. pasirašytą DPLP ir EIB susitarimą DPLP iki 2008 m. birželio 10 d. galėjo pasinaudoti EIB kredito priemone. DPLP šia priemone pasinaudojo – 2007 m. lapkričio 8 d. paprašė 100 mln. EUR paskolos, kurią iš tikrųjų gavo 2007 m. gruodžio 5 d. DPLP įsipareigojo paskolą grąžinti mokėdama vienuolika metinių įmokų po beveik 9,09 mln. EUR. Pirmoji įmoka turi būti sumokėta 2012 m. gruodžio 5 d., paskutinioji – 2022 m. gruodžio 5 d. Palūkanos mokamos kas tris mėnesius (gruodžio 5 d., kovo 5 d., birželio 5 d. ir rugsėjo 5 d.). Palūkanų norma nustatoma pagal trijų mėnesių EURIBOR palūkanų normą, sumažintą 37 baziniais punktais; |
| --- | --- |

(49)

tyrimo laikotarpiu šios garantijos prašyta tik kartą – imant 100 mln. EUR paskolą iš Europos investicijų banko (EIB). Pagal 2004 m. gruodžio 22 d. pasirašytą DPLP ir EIB susitarimą DPLP iki 2008 m. birželio 10 d. galėjo pasinaudoti EIB kredito priemone. DPLP šia priemone pasinaudojo – 2007 m. lapkričio 8 d. paprašė 100 mln. EUR paskolos, kurią iš tikrųjų gavo 2007 m. gruodžio 5 d. DPLP įsipareigojo paskolą grąžinti mokėdama vienuolika metinių įmokų po beveik 9,09 mln. EUR. Pirmoji įmoka turi būti sumokėta 2012 m. gruodžio 5 d., paskutinioji – 2022 m. gruodžio 5 d. Palūkanos mokamos kas tris mėnesius (gruodžio 5 d., kovo 5 d., birželio 5 d. ir rugsėjo 5 d.). Palūkanų norma nustatoma pagal trijų mėnesių EURIBOR palūkanų normą, sumažintą 37 baziniais punktais;

3.   PRIEŽASČIŲ, DĖL KURIŲ 2009 M. PRADĖTA PROCEDŪRA, APRAŠYMAS

| (50) | remdamasi Sprendimu Altmark
   (26) Komisija pareiškė nuomonę, kad nuo 1992 m. sumokėtos kompensacijos už viešąją paslaugą, taip pat atleidimas nuo mokesčių, kapitalo injekcijos, valstybės garantija ir nekilnojamojo turto perdavimas, kurie aptarti 2.2 skirsnyje, gali būti pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(50)

remdamasi Sprendimu Altmark
   (26) Komisija pareiškė nuomonę, kad nuo 1992 m. sumokėtos kompensacijos už viešąją paslaugą, taip pat atleidimas nuo mokesčių, kapitalo injekcijos, valstybės garantija ir nekilnojamojo turto perdavimas, kurie aptarti 2.2 skirsnyje, gali būti pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį;

| (51) | valstybės pagalba, teikiama kompensuojant universaliųjų paslaugų įsipareigojimų sąnaudas, gali būti paskelbta suderinama pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, jeigu ji yra būtina šioms paslaugoms teikti ir prekybos plėtojimui nedaro tokio poveikio, kuris prieštarautų Europos Sąjungos interesams; |
| --- | --- |

(51)

valstybės pagalba, teikiama kompensuojant universaliųjų paslaugų įsipareigojimų sąnaudas, gali būti paskelbta suderinama pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, jeigu ji yra būtina šioms paslaugoms teikti ir prekybos plėtojimui nedaro tokio poveikio, kuris prieštarautų Europos Sąjungos interesams;

| (52) | 2009 m. sprendime pradėti procedūrą Komisija kėlė klausimą, ar siekiant įgyvendinti viešosios paslaugos uždavinius įmonei DPLP taikomos pagalbos priemonės yra būtinos ir proporcingos; |
| --- | --- |

(52)

2009 m. sprendime pradėti procedūrą Komisija kėlė klausimą, ar siekiant įgyvendinti viešosios paslaugos uždavinius įmonei DPLP taikomos pagalbos priemonės yra būtinos ir proporcingos;

| (53) | dėl kompensacijos permokos apskaičiavimo pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį Komisija pareiškė nuomonę, kad buvo atsižvelgta į visas vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus gautas pajamas bei patirtas sąnaudas ir užtikrinta, kad nebūtų suteikta kompensacijos už viešosios paslaugos uždavinius permoka. Reikėtų patikrinti, ar atliekant šį apskaičiavimą apskaitos metodas, taikytas siekiant nustatyti visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms priskiriamas sąnaudas, patikimas, ir atsižvelgti į visas grynąsias viešosios paslaugos sąnaudas bei visą bet kokia forma suteiktą papildomą pagalbą; |
| --- | --- |

(53)

dėl kompensacijos permokos apskaičiavimo pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį Komisija pareiškė nuomonę, kad buvo atsižvelgta į visas vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus gautas pajamas bei patirtas sąnaudas ir užtikrinta, kad nebūtų suteikta kompensacijos už viešosios paslaugos uždavinius permoka. Reikėtų patikrinti, ar atliekant šį apskaičiavimą apskaitos metodas, taikytas siekiant nustatyti visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms priskiriamas sąnaudas, patikimas, ir atsižvelgti į visas grynąsias viešosios paslaugos sąnaudas bei visą bet kokia forma suteiktą papildomą pagalbą;

| (54) | aptardama valstybės tarnautojų pensijų finansavimą Komisija kėlė klausimą, kiek DPLP padėtis atleidus ją nuo įsipareigojimų mokėti pensijas tapo panaši į jos konkurentų padėtį socialinio draudimo įmokų mokėjimo srityje; |
| --- | --- |

(54)

aptardama valstybės tarnautojų pensijų finansavimą Komisija kėlė klausimą, kiek DPLP padėtis atleidus ją nuo įsipareigojimų mokėti pensijas tapo panaši į jos konkurentų padėtį socialinio draudimo įmokų mokėjimo srityje;

| (55) | pagal metodą, kurį Komisija taikė savo sprendime dėl viešojo finansavimo, skiriamo Prancūzijos pašto tarnautojų pensijų sąnaudoms padengti (27), reikėtų išnagrinėti, ar ši priemonė suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ir šiuo tikslu nustatyti, kokiu mastu socialinio draudimo sąnaudas, DPLP patirtas atleidus ją nuo įsipareigojimų mokėti šio draudimo įmokas, galima palyginti su jos konkurentų patirtomis sąnaudomis; |
| --- | --- |

(55)

pagal metodą, kurį Komisija taikė savo sprendime dėl viešojo finansavimo, skiriamo Prancūzijos pašto tarnautojų pensijų sąnaudoms padengti (27), reikėtų išnagrinėti, ar ši priemonė suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ir šiuo tikslu nustatyti, kokiu mastu socialinio draudimo sąnaudas, DPLP patirtas atleidus ją nuo įsipareigojimų mokėti šio draudimo įmokas, galima palyginti su jos konkurentų patirtomis sąnaudomis;

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1.   VFP IR PRODIPRESSE PASTABOS

| (56) | VFP ir Prodipresse savo pastabas dėl DPLP taikomos spaudos platinimo sistemos pateikė 2009 m. rugpjūčio 28 d.; |
| --- | --- |

(56)

VFP ir Prodipresse savo pastabas dėl DPLP taikomos spaudos platinimo sistemos pateikė 2009 m. rugpjūčio 28 d.;

| (57) | atsižvelgdamos į anksčiau pateiktą savo skundą VFP ir Prodipresse pabrėžė, kad dėl nedidelių DPLP taikomų spaudos platinimo tarifų iškraipoma konkurencija ir tai trukdo konkuruoti kitiems rinkoje veikiantiems veiklos vykdytojams; |
| --- | --- |

(57)

atsižvelgdamos į anksčiau pateiktą savo skundą VFP ir Prodipresse pabrėžė, kad dėl nedidelių DPLP taikomų spaudos platinimo tarifų iškraipoma konkurencija ir tai trukdo konkuruoti kitiems rinkoje veikiantiems veiklos vykdytojams;

| (58) | jos nurodė, kad DPLP taikomos kainos nustatytos per trišales DPLP, leidėjų ir valstybės derybas. Jų teigimu, dėl šių mažesnių rinkos kainų DPLP patiriamus nuostolius kompensuoja valstybė, skirdama kompensaciją už VESP. Nors šią pagalbą tiesiogiai gauna DPLP, netiesiogiai ją taip pat gauna dienraščių leidėjai; |
| --- | --- |

(58)

jos nurodė, kad DPLP taikomos kainos nustatytos per trišales DPLP, leidėjų ir valstybės derybas. Jų teigimu, dėl šių mažesnių rinkos kainų DPLP patiriamus nuostolius kompensuoja valstybė, skirdama kompensaciją už VESP. Nors šią pagalbą tiesiogiai gauna DPLP, netiesiogiai ją taip pat gauna dienraščių leidėjai;

| (59) | VFP ir Prodipresse mano, kad DPLP gali gauti su spaudos platinimo sistema susijusią kompensacijos permoką, kurią naudoja kitų rūšių veiklai finansuoti; |
| --- | --- |

(59)

VFP ir Prodipresse mano, kad DPLP gali gauti su spaudos platinimo sistema susijusią kompensacijos permoką, kurią naudoja kitų rūšių veiklai finansuoti;

4.2.   BELGIJOS LAIKRAŠČIŲ LEIDĖJŲ ASOCIACIJOS PASTABOS

| (60) | Belgijos laikraščių leidėjų asociacija savo pastabas pateikė 2009 m. rugpjūčio 28 d. Ji pabrėžė, kad demokratijos ir lygybės požiūriu visoje Belgijos teritorijoje svarbu taikyti veiksmingą dienraščių platinimo sistemą, pagal kurią taikomos vienodos bei pagrįstos kainos ir prenumeratoriai dienraščius gali gauti anksti ryte; |
| --- | --- |

(60)

Belgijos laikraščių leidėjų asociacija savo pastabas pateikė 2009 m. rugpjūčio 28 d. Ji pabrėžė, kad demokratijos ir lygybės požiūriu visoje Belgijos teritorijoje svarbu taikyti veiksmingą dienraščių platinimo sistemą, pagal kurią taikomos vienodos bei pagrįstos kainos ir prenumeratoriai dienraščius gali gauti anksti ryte;

4.3.   DEUTSCHE POST AG IR DHL INTERNATIONAL PASTABOS

| (61) | Deutsche Post AG ir DHL International savo pastabas pateikė 2009 m. rugpjūčio 28 d. Jos pabrėžė, kad būtina išnagrinėti DPLP įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimą ir visų pirma įsitikinti, ar ši priemonė atitinka ankstesnę praktiką, patikrinti kapitalo injekcijų suderinamumą su rinka bei tai, ar sąnaudos paskirstomos laikantis Sprendimo Chronopost nuostatų, ir galiausiai išnagrinėti nekilnojamojo turto perleidimą; |
| --- | --- |

(61)

Deutsche Post AG ir DHL International savo pastabas pateikė 2009 m. rugpjūčio 28 d. Jos pabrėžė, kad būtina išnagrinėti DPLP įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimą ir visų pirma įsitikinti, ar ši priemonė atitinka ankstesnę praktiką, patikrinti kapitalo injekcijų suderinamumą su rinka bei tai, ar sąnaudos paskirstomos laikantis Sprendimo Chronopost nuostatų, ir galiausiai išnagrinėti nekilnojamojo turto perleidimą;

4.4.   BELGISCHE DISTRIBUTIEDIENST NV/BELGIQUE DIFFUSION SA PASTABOS

| (62) | bendrovė Belgische Distributiedienst NV/Belgique Diffusion SA (BD), priklausanti grupei TNT, savo pastabas pateikė 2009 m. rugpjūčio 28 d. BD yra DPLP konkurentė dienraščių ir periodinių leidinių platinimo rinkoje (visų pirma DPLP patronuojamosios bendrovės Deltamedia, veikiančios spaudos platinimo srityje, konkurentė). Remdamasi anksčiau savo pateiktu skundu BD pabrėžė, kad dienraščių platinimo srityje DPLP taikomos kainos yra mažesnės už jos sąnaudas. Jos teigimu, DPLP patirti nuostoliai buvo finansuojami valstybės subsidijomis. Kadangi kainos nedidelės, su DPLP sunku konkuruoti; |
| --- | --- |

(62)

bendrovė Belgische Distributiedienst NV/Belgique Diffusion SA (BD), priklausanti grupei TNT, savo pastabas pateikė 2009 m. rugpjūčio 28 d. BD yra DPLP konkurentė dienraščių ir periodinių leidinių platinimo rinkoje (visų pirma DPLP patronuojamosios bendrovės Deltamedia, veikiančios spaudos platinimo srityje, konkurentė). Remdamasi anksčiau savo pateiktu skundu BD pabrėžė, kad dienraščių platinimo srityje DPLP taikomos kainos yra mažesnės už jos sąnaudas. Jos teigimu, DPLP patirti nuostoliai buvo finansuojami valstybės subsidijomis. Kadangi kainos nedidelės, su DPLP sunku konkuruoti;

| (63) | BD teigimu, DPLP pažeidė 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvą 92/50/EEB dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (28) ir Direktyvos 97/67/EB 7 straipsnį. BD taip pat iškėlė klausimą dėl pagalbos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir su VESP susijusių sąnaudų kompensavimo suderinamumo pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(63)

BD teigimu, DPLP pažeidė 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvą 92/50/EEB dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (28) ir Direktyvos 97/67/EB 7 straipsnį. BD taip pat iškėlė klausimą dėl pagalbos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir su VESP susijusių sąnaudų kompensavimo suderinamumo pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį;

| (64) | ji pateikė klausimą, ar dienraščių platinimas gali būti laikomas VESP, nes daugelyje valstybių narių ši veikla yra konkurencinė ir joje nedalyvauja pašto veiklos vykdytojas; |
| --- | --- |

(64)

ji pateikė klausimą, ar dienraščių platinimas gali būti laikomas VESP, nes daugelyje valstybių narių ši veikla yra konkurencinė ir joje nedalyvauja pašto veiklos vykdytojas;

| (65) | BD taip pat kėlė klausimą, ar vien pašto veiklos vykdytojui skirta subsidija yra tinkamiausia dienraščių platinimo rėmimo priemonė ir ar nebūtų tinkamesnė leidėjams teikiama pagalba – tuomet leidėjai galėtų naudotis platinimo paslaugomis laisvoje rinkoje ir tai leistų konkuruoti įvairiems paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

(65)

BD taip pat kėlė klausimą, ar vien pašto veiklos vykdytojui skirta subsidija yra tinkamiausia dienraščių platinimo rėmimo priemonė ir ar nebūtų tinkamesnė leidėjams teikiama pagalba – tuomet leidėjai galėtų naudotis platinimo paslaugomis laisvoje rinkoje ir tai leistų konkuruoti įvairiems paslaugų teikėjams;

| (66) | BD pateikė klausimą, ar sąnaudos yra būtinos, net jeigu DPLP pavestas uždavinys platinti dienraščius būtų patvirtintas. Jos teigimu, DPLP patiria daug didesnes sąnaudas negu kiti veiklos vykdytojai, todėl būtinos subsidijos padidėja. Šiuo požiūriu subsidijos nėra nei proporcingos, nei pagrįstos; |
| --- | --- |

(66)

BD pateikė klausimą, ar sąnaudos yra būtinos, net jeigu DPLP pavestas uždavinys platinti dienraščius būtų patvirtintas. Jos teigimu, DPLP patiria daug didesnes sąnaudas negu kiti veiklos vykdytojai, todėl būtinos subsidijos padidėja. Šiuo požiūriu subsidijos nėra nei proporcingos, nei pagrįstos;

| (67) | galiausiai BD mano, kad į valstybės dengiamas DPLP sąnaudas gali būti įtrauktos investicinės sąnaudos, kurios nebūtinos VESP teikti, nes DPLP galėjo naudoti kitoms paslaugoms teikti įdiegtą infrastruktūrą. Naudojant valstybės subsidiją taip pat galėjo būti finansuojamos komercinių produktų reklamos kampanijos; |
| --- | --- |

(67)

galiausiai BD mano, kad į valstybės dengiamas DPLP sąnaudas gali būti įtrauktos investicinės sąnaudos, kurios nebūtinos VESP teikti, nes DPLP galėjo naudoti kitoms paslaugoms teikti įdiegtą infrastruktūrą. Naudojant valstybės subsidiją taip pat galėjo būti finansuojamos komercinių produktų reklamos kampanijos;

5.   BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

5.1.   BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL ĮSIPAREIGOJIMŲ MOKĖTI PENSIJAS PERĖMIMO

| (68) | Belgijos institucijos pažymi, kad pagal Sprendime Combus
   (29) taikytą metodą įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas nėra valstybės pagalba, nes perėmus šiuos įsipareigojimus palengvinama neįprasta Belgijos paštui tenkanti našta, o ne sumažinamos įprastos įmonės biudžeto išlaidos; |
| --- | --- |

(68)

Belgijos institucijos pažymi, kad pagal Sprendime Combus
   (29) taikytą metodą įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas nėra valstybės pagalba, nes perėmus šiuos įsipareigojimus palengvinama neįprasta Belgijos paštui tenkanti našta, o ne sumažinamos įprastos įmonės biudžeto išlaidos;

| (69) | tokia neįprasta našta atsiranda dėl didesnių darbo sąnaudų, susijusių su statutiniais darbuotojais, ir dėl nepakankamai lanksčios veiklos – tai trukdo įmonei DPLP tarnautojų skaičių sumažinti tiek, kiek ji norėtų; |
| --- | --- |

(69)

tokia neįprasta našta atsiranda dėl didesnių darbo sąnaudų, susijusių su statutiniais darbuotojais, ir dėl nepakankamai lanksčios veiklos – tai trukdo įmonei DPLP tarnautojų skaičių sumažinti tiek, kiek ji norėtų;

| (70) | Belgijos institucijos nurodo tris priežastis, kodėl veikla nepakankamai lanksti:






  1. | tarnautojų darbo garantijos; |
| --- | --- | --- |

(70)

Belgijos institucijos nurodo tris priežastis, kodėl veikla nepakankamai lanksti:

1.

tarnautojų darbo garantijos;

| 2. | trūksta galimybių perkelti darbuotojus į kitas darbo vietas įmonėje; |
| --- | --- |

2.

trūksta galimybių perkelti darbuotojus į kitas darbo vietas įmonėje;

| 3. | negalima naudotis laikinojo nedarbo sistema; |
| --- | --- |

3.

negalima naudotis laikinojo nedarbo sistema;

| (71) | tarnautojų darbo garantijos: DPLP pabrėžia, kad jos statutiniai darbuotojai de facto į darbą priimti neribotam laikotarpiui. DPLP negali nutraukti statutinių darbuotojų sutarčių, nebent tam būtų rimta priežastis arba nuolat būtų pasiekiami blogi rezultatai. NET ir tokiais atvejais atleidimo iš darbo procedūrai taikomi ypač sudėtingi reikalavimai; |
| --- | --- |

(71)

tarnautojų darbo garantijos: DPLP pabrėžia, kad jos statutiniai darbuotojai de facto į darbą priimti neribotam laikotarpiui. DPLP negali nutraukti statutinių darbuotojų sutarčių, nebent tam būtų rimta priežastis arba nuolat būtų pasiekiami blogi rezultatai. NET ir tokiais atvejais atleidimo iš darbo procedūrai taikomi ypač sudėtingi reikalavimai;

| (72) | be to, Valstybės taryba (Belgijos administracinis teismas, kompetentingas nagrinėti statutinių darbuotojų bylas; sutartininkų bylos priskiriamos darbo teismų kompetencijai) linkusi priimti statutiniams darbuotojams palankius sprendimus: ji yra patvirtinusi griežtą taisyklę, pagal kurią turi būti nustatyta „pagrįsta priežastis“. Todėl DPLP savo statutinių darbuotojų (tiek pavienių darbuotojų, tiek jų grupių) negali iš darbo atleisti dėl ekonominių ar techninių priežasčių; |
| --- | --- |

(72)

be to, Valstybės taryba (Belgijos administracinis teismas, kompetentingas nagrinėti statutinių darbuotojų bylas; sutartininkų bylos priskiriamos darbo teismų kompetencijai) linkusi priimti statutiniams darbuotojams palankius sprendimus: ji yra patvirtinusi griežtą taisyklę, pagal kurią turi būti nustatyta „pagrįsta priežastis“. Todėl DPLP savo statutinių darbuotojų (tiek pavienių darbuotojų, tiek jų grupių) negali iš darbo atleisti dėl ekonominių ar techninių priežasčių;

| (73) | taigi darbo sutarties nutraukimas nėra valdymo priemonė, pagal kurią darbuotojų sudėtį galima keisti atsižvelgiant į faktinius veiklos poreikius. Taip pat nesant galimybės atleisti darbuotojų dėl ekonominių priežasčių DPLP turimų priemonių, taikomų siekiant išspręsti tokias problemas kaip galimybių perkelti darbuotojus į kitas darbo vietas trūkumas ar didesni negu rinkoje statutinių darbuotojų darbo užmokesčiai ir išmokos jiems, labai sumažėja. Be to, statutiniai darbuotojai negali prašyti, kad savaime būtų perkelti dirbti į viešojo administravimo sektorių, ir DPLP juo labiau negali versti jų perkelti; |
| --- | --- |

(73)

taigi darbo sutarties nutraukimas nėra valdymo priemonė, pagal kurią darbuotojų sudėtį galima keisti atsižvelgiant į faktinius veiklos poreikius. Taip pat nesant galimybės atleisti darbuotojų dėl ekonominių priežasčių DPLP turimų priemonių, taikomų siekiant išspręsti tokias problemas kaip galimybių perkelti darbuotojus į kitas darbo vietas trūkumas ar didesni negu rinkoje statutinių darbuotojų darbo užmokesčiai ir išmokos jiems, labai sumažėja. Be to, statutiniai darbuotojai negali prašyti, kad savaime būtų perkelti dirbti į viešojo administravimo sektorių, ir DPLP juo labiau negali versti jų perkelti;

| (74) | tai reiškia, kad statutinių darbuotojų iš esmės mažėja tik jiems išeinant iš darbo savo noru (tokių atvejų yra nedaug) ir įprasta tvarka; |
| --- | --- |

(74)

tai reiškia, kad statutinių darbuotojų iš esmės mažėja tik jiems išeinant iš darbo savo noru (tokių atvejų yra nedaug) ir įprasta tvarka;

| (75) | galimybių perkelti darbuotojus į kitas darbo vietas įmonėje trūkumas: DPLP ne tik negali mažinti statutinių darbuotojų skaičiaus tose srityse, kuriose paslaugų paklausa sumažėjo, bet ir griežtai ribojamos jos turimos galimybės pagal poreikius statutinius darbuotojus perkelti į kitas darbo vietas įmonėje; |
| --- | --- |

(75)

galimybių perkelti darbuotojus į kitas darbo vietas įmonėje trūkumas: DPLP ne tik negali mažinti statutinių darbuotojų skaičiaus tose srityse, kuriose paslaugų paklausa sumažėjo, bet ir griežtai ribojamos jos turimos galimybės pagal poreikius statutinius darbuotojus perkelti į kitas darbo vietas įmonėje;

| (76) | dėl tokių veiksnių kaip kalba, kvalifikacija, stažas ir pareigų klasifikacija DPLP savo darbuotojų, dirbančių srityse, kuriose darbuotojų poreikis sumažėjo, pavyzdžiui, dėl sumažėjusios įprastinės korespondencijos, dažnai negali perkelti dirbti į sektorius, kuriuose darbuotojų trūksta visų pirma dėl išėjusiųjų į pensiją ar padidėjusios paklausos; |
| --- | --- |

(76)

dėl tokių veiksnių kaip kalba, kvalifikacija, stažas ir pareigų klasifikacija DPLP savo darbuotojų, dirbančių srityse, kuriose darbuotojų poreikis sumažėjo, pavyzdžiui, dėl sumažėjusios įprastinės korespondencijos, dažnai negali perkelti dirbti į sektorius, kuriuose darbuotojų trūksta visų pirma dėl išėjusiųjų į pensiją ar padidėjusios paklausos;

| (77) | kitaip tariant, dėl griežto statuto DPLP dažnai negali statutinių darbuotojų pagal poreikius perkelti į kitas darbo vietas arba veiklos srityse, kuriose darbuotojų per daug, dirbančių asmenų perkelti į tas sritis, kuriose darbuotojų trūksta. Paradoksalu tai, kad norėdama patenkinti nustatytus poreikius sektoriuose, kuriuose darbuotojų trūksta, DPLP turi samdyti laikinuosius darbuotojus ar sutartininkus ir kartu sektoriuose, kuriuose darbuotojų per daug, išlaikyti statutinius darbuotojus, kurių yra per daug; |
| --- | --- |

(77)

kitaip tariant, dėl griežto statuto DPLP dažnai negali statutinių darbuotojų pagal poreikius perkelti į kitas darbo vietas arba veiklos srityse, kuriose darbuotojų per daug, dirbančių asmenų perkelti į tas sritis, kuriose darbuotojų trūksta. Paradoksalu tai, kad norėdama patenkinti nustatytus poreikius sektoriuose, kuriuose darbuotojų trūksta, DPLP turi samdyti laikinuosius darbuotojus ar sutartininkus ir kartu sektoriuose, kuriuose darbuotojų per daug, išlaikyti statutinius darbuotojus, kurių yra per daug;

| (78) | negalima naudotis laikinojo nedarbo sistema: DPLP statutinių darbuotojų taip pat negali atleisti iš darbo laikinai (dėl ekonominių priežasčių), kaip tai gali padaryti privačiojo sektoriaus veiklos vykdytojai, jei staiga pritrūksta darbo; |
| --- | --- |

(78)

negalima naudotis laikinojo nedarbo sistema: DPLP statutinių darbuotojų taip pat negali atleisti iš darbo laikinai (dėl ekonominių priežasčių), kaip tai gali padaryti privačiojo sektoriaus veiklos vykdytojai, jei staiga pritrūksta darbo;

| (79) | didesnės darbo sąnaudos: įmonei Régie des postes 1992 m. tapus savarankiška valstybine įmone ir ją pervadinus į DPLP, statutiniai darbuotojai gaudavo daug didesnius darbo užmokesčius ir išmokas negu privačiajame sektoriuje dirbantys sutartininkai. Kadangi nuo 1992 m. dėl stažo darbo užmokesčiai savaime didėjo ir profesinės sąjungos turėjo didelius įgaliojimus derėtis, tokie palyginti didesni darbo užmokesčiai ir išmokos buvo išlaikyti; |
| --- | --- |

(79)

didesnės darbo sąnaudos: įmonei Régie des postes 1992 m. tapus savarankiška valstybine įmone ir ją pervadinus į DPLP, statutiniai darbuotojai gaudavo daug didesnius darbo užmokesčius ir išmokas negu privačiajame sektoriuje dirbantys sutartininkai. Kadangi nuo 1992 m. dėl stažo darbo užmokesčiai savaime didėjo ir profesinės sąjungos turėjo didelius įgaliojimus derėtis, tokie palyginti didesni darbo užmokesčiai ir išmokos buvo išlaikyti;

| (80) | statutiniai darbuotojai ne tik gauna didesnius darbo užmokesčius ir išmokas negu sutartininkai, bet ir jiems suteikiama 4–11 dienų papildomų mokamų atostogų (30), todėl DPLP patiriamos sąnaudos didėja. Dėl šių su statutiniais darbuotojais susijusių veiksnių DPLP sunku valdyti vieno statutinio darbuotojo sąnaudas, kurios daug didesnės negu privačiajame sektoriuje dirbančių sutartininkų sąnaudos; |
| --- | --- |

(80)

statutiniai darbuotojai ne tik gauna didesnius darbo užmokesčius ir išmokas negu sutartininkai, bet ir jiems suteikiama 4–11 dienų papildomų mokamų atostogų (30), todėl DPLP patiriamos sąnaudos didėja. Dėl šių su statutiniais darbuotojais susijusių veiksnių DPLP sunku valdyti vieno statutinio darbuotojo sąnaudas, kurios daug didesnės negu privačiajame sektoriuje dirbančių sutartininkų sąnaudos;

| (81) | 1992 m. perėmus Régie des postes statutinius darbuotojus DPLP vadovai pripažino, kad šie darbuotojai, kurių darbo sąnaudos didesnės, o veikla nelanksti, yra struktūrinis trūkumas, prie kurio vis sunkiau prisitaikyti pamažu liberalizuojant pašto rinką. Todėl 1998 m. DPLP statutinių darbuotojų pradėjo nebesamdyti. Darbuotojams išeinant iš darbo įprasta tvarka, daugiausia į pensiją, absoliutus darbuotojų skaičius 2008 m. sumažėjo iki 23 538; |
| --- | --- |

(81)

1992 m. perėmus Régie des postes statutinius darbuotojus DPLP vadovai pripažino, kad šie darbuotojai, kurių darbo sąnaudos didesnės, o veikla nelanksti, yra struktūrinis trūkumas, prie kurio vis sunkiau prisitaikyti pamažu liberalizuojant pašto rinką. Todėl 1998 m. DPLP statutinių darbuotojų pradėjo nebesamdyti. Darbuotojams išeinant iš darbo įprasta tvarka, daugiausia į pensiją, absoliutus darbuotojų skaičius 2008 m. sumažėjo iki 23 538;

| (82) | kadangi statutinių darbuotojų skaičiaus mažėjimas daugiausia priklauso nuo to, kiek darbuotojų pagal dabartinę amžiaus struktūrą iš darbo išeina įprasta tvarka, šis skaičius mažėjo lėtai ir labai tikėtina, kad taip bus iki 2030 m., taigi gerokai po to, kai pašto rinka bus visiškai liberalizuota, kaip nurodyta šioje lentelėje:

  2   lentelė


  DPLP statutinių darbuotojų pokytis |
| --- | --- |

(82)

kadangi statutinių darbuotojų skaičiaus mažėjimas daugiausia priklauso nuo to, kiek darbuotojų pagal dabartinę amžiaus struktūrą iš darbo išeina įprasta tvarka, šis skaičius mažėjo lėtai ir labai tikėtina, kad taip bus iki 2030 m., taigi gerokai po to, kai pašto rinka bus visiškai liberalizuota, kaip nurodyta šioje lentelėje:

2   lentelė

DPLP statutinių darbuotojų pokytis

Image

| (83) | taigi Belgijos institucijos mano, kad veiklos ir sąnaudų požiūriais (atsižvelgiant į privačių veiklos vykdytojų sąnaudas) DPLP statutiniai darbuotojai yra didelis trūkumas ir kad valstybė palengvino DPLP tenkančią neįprastą naštą, kurios nepatiria jos konkurentai; |
| --- | --- |

(83)

taigi Belgijos institucijos mano, kad veiklos ir sąnaudų požiūriais (atsižvelgiant į privačių veiklos vykdytojų sąnaudas) DPLP statutiniai darbuotojai yra didelis trūkumas ir kad valstybė palengvino DPLP tenkančią neįprastą naštą, kurios nepatiria jos konkurentai;

| (84) | jų teigimu, priemonė nėra valstybės pagalba, todėl DPLP atveju nereikia laikytis požiūrio, kurio Komisija laikėsi sprendime pradėti procedūrą, atsižvelgdama į ankstesnes bylas dėl pensijų sistemų (EDF (31), Pašto (Prancūzija) (32), Royal Mail
   (33)); |
| --- | --- |

(84)

jų teigimu, priemonė nėra valstybės pagalba, todėl DPLP atveju nereikia laikytis požiūrio, kurio Komisija laikėsi sprendime pradėti procedūrą, atsižvelgdama į ankstesnes bylas dėl pensijų sistemų (EDF (31), Pašto (Prancūzija) (32), Royal Mail
   (33));

| (85) | tačiau Belgijos institucijos nurodo, jog taikant tokį metodą įmonei DPLP būtų padaryta išvada, kad DPLP patiriama socialinio draudimo sąnaudų dalis, atitinkanti darbo sąnaudų procentą, prilygsta jos konkurentų daliai; |
| --- | --- |

(85)

tačiau Belgijos institucijos nurodo, jog taikant tokį metodą įmonei DPLP būtų padaryta išvada, kad DPLP patiriama socialinio draudimo sąnaudų dalis, atitinkanti darbo sąnaudų procentą, prilygsta jos konkurentų daliai;

5.2.   BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL VIEŠOSIOS PASLAUGOS SĄNAUDŲ METINĖS KOMPENSACIJOS

| (86) | Belgijos institucijos pateikė DPLP apskaitos duomenis (34) ir išdėstė DPLP taikomus analitinės apskaitos principus; |
| --- | --- |

(86)

Belgijos institucijos pateikė DPLP apskaitos duomenis (34) ir išdėstė DPLP taikomus analitinės apskaitos principus;

| (87) | visų pirma jos tvirtina, kad kasmet mokama kompensacija už viešąją paslaugą nėra pagalba, nes ji atitinka Teisingumo Teismo sprendimą Altmark; |
| --- | --- |

(87)

visų pirma jos tvirtina, kad kasmet mokama kompensacija už viešąją paslaugą nėra pagalba, nes ji atitinka Teisingumo Teismo sprendimą Altmark;

| (88) | paskui jos pabrėžia, kad, jeigu kompensacija už viešąją paslaugą yra pagalba, ji yra suderinama, nes mokant ją grynųjų sąnaudų, kurias DPLP patiria vykdydama savo viešosios paslaugos uždavinius, kompensacijos permoka nesuteikta. Belgijos institucijų teigimu, iš jų pateiktų skaičiavimų matyti, kad DPLP patirtų sąnaudų kompensacija yra per maža; |
| --- | --- |

(88)

paskui jos pabrėžia, kad, jeigu kompensacija už viešąją paslaugą yra pagalba, ji yra suderinama, nes mokant ją grynųjų sąnaudų, kurias DPLP patiria vykdydama savo viešosios paslaugos uždavinius, kompensacijos permoka nesuteikta. Belgijos institucijų teigimu, iš jų pateiktų skaičiavimų matyti, kad DPLP patirtų sąnaudų kompensacija yra per maža;

| (89) | galiausiai Belgijos institucijos nurodo, kad tam tikros priemonės yra esama pagalba. Šiuo klausimu daroma nuoroda į skirsnį, kuriame aptariama esama pagalba (6.3.2 skirsnio ir tolesnės konstatuojamosios dalys); |
| --- | --- |

(89)

galiausiai Belgijos institucijos nurodo, kad tam tikros priemonės yra esama pagalba. Šiuo klausimu daroma nuoroda į skirsnį, kuriame aptariama esama pagalba (6.3.2 skirsnio ir tolesnės konstatuojamosios dalys);

5.3.   BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL KAPITALO INJEKCIJŲ

5.3.1.   1997 m. atliktos kapitalo injekcijos

| (90) | 2009 m. rugpjūčio 12 d. Komisijai atsiųstame rašte Belgijos institucijos nurodo, kad 1997 m. atliktas kapitalo injekcijas (bendra jų suma – 62 mln. EUR) reikėtų vertinti kaip atidėtą kompensaciją už su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(90)

2009 m. rugpjūčio 12 d. Komisijai atsiųstame rašte Belgijos institucijos nurodo, kad 1997 m. atliktas kapitalo injekcijas (bendra jų suma – 62 mln. EUR) reikėtų vertinti kaip atidėtą kompensaciją už su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus;

5.3.2.   2003 ir 2006 m. atliktos kapitalo injekcijos

| (91) | pasak Belgijos institucijų, 2003 ir 2006 m. kapitalas buvo padidintas remiantis strateginiu planu (35), kurio galutinis tikslas – padidinti įmonės konkurencingumą ir pelningumą pamažu liberalizuojant pašto rinką; |
| --- | --- |

(91)

pasak Belgijos institucijų, 2003 ir 2006 m. kapitalas buvo padidintas remiantis strateginiu planu (35), kurio galutinis tikslas – padidinti įmonės konkurencingumą ir pelningumą pamažu liberalizuojant pašto rinką;

| (92) | šio strateginio plano pagrindiniai tikslai du:






  1. | didinti našumą siekiant užtikrinti konkurencingumą ir pelningumą dar labiau liberalizuotoje rinkoje; |
| --- | --- | --- |

(92)

šio strateginio plano pagrindiniai tikslai du:

1.

didinti našumą siekiant užtikrinti konkurencingumą ir pelningumą dar labiau liberalizuotoje rinkoje;

| 2. | skatinti DPLP pokyčius atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir leidžiant privatiems investuotojams dalyvauti jos kapitale, t. y. pasiekti ir išlaikyti tokį pelningumą, kokio reikia norint pritraukti privačius investuotojus ir pasinaudoti įmonės galimybėmis siekti pelningumo; |
| --- | --- |

2.

skatinti DPLP pokyčius atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir leidžiant privatiems investuotojams dalyvauti jos kapitale, t. y. pasiekti ir išlaikyti tokį pelningumą, kokio reikia norint pritraukti privačius investuotojus ir pasinaudoti įmonės galimybėmis siekti pelningumo;

| (93) | 2003 m. atlikta kapitalo injekcija. Belgijos institucijų teigimu, 2003 m. atlikto kapitalo didinimo tikslas – didinti DPLP nuosavą kapitalą atsižvelgiant į didelius finansinius įsipareigojimus, kuriuos įmonė prisiėmė visų pirma siekdama statyti keturis naujus rūšiavimo centrus, atnaujinti esamą centrą, kuo labiau tobulinti korespondencijos pristatymo maršrutus ir automatizuoti darbą; |
| --- | --- |

(93)

2003 m. atlikta kapitalo injekcija. Belgijos institucijų teigimu, 2003 m. atlikto kapitalo didinimo tikslas – didinti DPLP nuosavą kapitalą atsižvelgiant į didelius finansinius įsipareigojimus, kuriuos įmonė prisiėmė visų pirma siekdama statyti keturis naujus rūšiavimo centrus, atnaujinti esamą centrą, kuo labiau tobulinti korespondencijos pristatymo maršrutus ir automatizuoti darbą;

| (94) | be to, Belgijos institucijos pabrėžė, kad kapitalo injekcijų lėšomis taip pat padengtos su darbuotojais susijusios išlaidos, patirtos dėl ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos sumažėjus darbuotojų skaičiui, sutrumpėjus darbo laikui ir padidėjus naujų darbuotojų darbo užmokesčiams; |
| --- | --- |

(94)

be to, Belgijos institucijos pabrėžė, kad kapitalo injekcijų lėšomis taip pat padengtos su darbuotojais susijusios išlaidos, patirtos dėl ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos sumažėjus darbuotojų skaičiui, sutrumpėjus darbo laikui ir padidėjus naujų darbuotojų darbo užmokesčiams;

| (95) | šiomis priemonėmis suteikta pagrįstų garantijų, kad 2003–2007 m. pelningumas bus didesnis ir taip bus patenkinti privačių investuotojų lūkesčiai. Taigi Belgijos valstybė, kuri 2003 m. buvo vienintelė DPLP akcininkė, nusprendusi atlikti kapitalo investiciją rėmėsi būsimu pelningumu ir taikė požiūrį, visiškai atitinkantį privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą; |
| --- | --- |

(95)

šiomis priemonėmis suteikta pagrįstų garantijų, kad 2003–2007 m. pelningumas bus didesnis ir taip bus patenkinti privačių investuotojų lūkesčiai. Taigi Belgijos valstybė, kuri 2003 m. buvo vienintelė DPLP akcininkė, nusprendusi atlikti kapitalo investiciją rėmėsi būsimu pelningumu ir taikė požiūrį, visiškai atitinkantį privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą;

| (96) | be to, 2009 m. rugpjūčio 5 d. Belgijos institucijos nurodė, kad remiantis pelningumo prognozėmis kapitalo injekcija buvo atlikta rinkos ekonomikos investuotojo principą atitinkančiomis sąlygomis, nes pelningumas, kurio tikėtasi, buvo didesnis už tą, kurio būtų reikalavęs privatus investuotojas. Šios prognozės nebuvo netikroviškos, nes 2003–2008 m. nustatytas faktinis pelningumas daug didesnis negu tas, kurio tikėtasi; |
| --- | --- |

(96)

be to, 2009 m. rugpjūčio 5 d. Belgijos institucijos nurodė, kad remiantis pelningumo prognozėmis kapitalo injekcija buvo atlikta rinkos ekonomikos investuotojo principą atitinkančiomis sąlygomis, nes pelningumas, kurio tikėtasi, buvo didesnis už tą, kurio būtų reikalavęs privatus investuotojas. Šios prognozės nebuvo netikroviškos, nes 2003–2008 m. nustatytas faktinis pelningumas daug didesnis negu tas, kurio tikėtasi;

| (97) | Belgijos institucijos patikslino, jog tai, kad 2003 m. atlikta kapitalo injekcija ir 2005 m. DPLP apskaitoje panaikinta valstybės skola, visiškai nesusiję faktai. Šis panaikinimas, kuris atliktas kitu metu, buvo įprasta apskaitos operacija, nes valstybė buvo aiškiai nurodžiusi, kad ši skola įmonei DPLP nebus sumokėta. Galutinės sumos, panaikintos konsoliduojant 2005 m. balansą, skyrėsi nuo 2003 m. atliktos kapitalo injekcijos sumų ir 2002 m. pabaigoje susikaupusių nuostolių; |
| --- | --- |

(97)

Belgijos institucijos patikslino, jog tai, kad 2003 m. atlikta kapitalo injekcija ir 2005 m. DPLP apskaitoje panaikinta valstybės skola, visiškai nesusiję faktai. Šis panaikinimas, kuris atliktas kitu metu, buvo įprasta apskaitos operacija, nes valstybė buvo aiškiai nurodžiusi, kad ši skola įmonei DPLP nebus sumokėta. Galutinės sumos, panaikintos konsoliduojant 2005 m. balansą, skyrėsi nuo 2003 m. atliktos kapitalo injekcijos sumų ir 2002 m. pabaigoje susikaupusių nuostolių;

| (98) | 2006 m. atlikta kapitalo injekcija. Belgijos institucijos pabrėžia, kad ši injekcija atitiko privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą, nes ji atlikta tokiomis pat sąlygomis (pari passu) kaip ir taikytos privačiam investuotojui Post Invest Europe SA, kuris investavo 300 mln. EUR. Valstybė ir privatus investuotojas pasirašė naujas akcijas, taigi naujas investuotojas gavo 50 % akcijų be vienos akcijos, o valstybė pasiliko 50 % ir vieną akciją (36); |
| --- | --- |

(98)

2006 m. atlikta kapitalo injekcija. Belgijos institucijos pabrėžia, kad ši injekcija atitiko privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą, nes ji atlikta tokiomis pat sąlygomis (pari passu) kaip ir taikytos privačiam investuotojui Post Invest Europe SA, kuris investavo 300 mln. EUR. Valstybė ir privatus investuotojas pasirašė naujas akcijas, taigi naujas investuotojas gavo 50 % akcijų be vienos akcijos, o valstybė pasiliko 50 % ir vieną akciją (36);

| (99) | siekdamas nustatyti išleistų naujų akcijų kainą investicijų bankas, į kurį kreipėsi Belgijos institucijos, įvertino, kad bendra DPLP vertė yra [...]–[...] EUR. Galiausiai prieš atlikdama kapitalo injekcijas valstybė nustatė, kad visos įmonės vertė yra [...] EUR. Belgijos institucijos pripažįsta, kad vėlesni DPLP rezultatai viršijo atliekant vertinimą pateiktas prielaidas; |
| --- | --- |

(99)

siekdamas nustatyti išleistų naujų akcijų kainą investicijų bankas, į kurį kreipėsi Belgijos institucijos, įvertino, kad bendra DPLP vertė yra [...]–[...] EUR. Galiausiai prieš atlikdama kapitalo injekcijas valstybė nustatė, kad visos įmonės vertė yra [...] EUR. Belgijos institucijos pripažįsta, kad vėlesni DPLP rezultatai viršijo atliekant vertinimą pateiktas prielaidas;

| (100) | Belgijos institucijų teigimu, įgyvendinant strateginį planą buvo galima užtikrinti, kad DPLP taptų viena veiksmingiausiai veikiančių Europos veiklos vykdytojų. DPLP padarė esminę pažangą pelningumo, efektyvumo (37) bei kokybės srityse ir kartu išlaikė klientams taikomas pagrįsto dydžio kainas; |
| --- | --- |

(100)

Belgijos institucijų teigimu, įgyvendinant strateginį planą buvo galima užtikrinti, kad DPLP taptų viena veiksmingiausiai veikiančių Europos veiklos vykdytojų. DPLP padarė esminę pažangą pelningumo, efektyvumo (37) bei kokybės srityse ir kartu išlaikė klientams taikomas pagrįsto dydžio kainas;

5.4.   BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL ATLEIDIMO NUO MOKESČIŲ

| (101) | savo 2009 m. rugpjūčio 12 d. pastabose Belgijos institucijos pripažįsta, kad iki 2005 m. gruodžio 27 d. DPLP nebuvo taikoma pelno mokesčio sistema, bet iš tikrųjų ji buvo apmokestinta pajamų mokesčiu (t. y. juridinių asmenų mokesčiu). Tačiau jos pabrėžia, kad 2003–2005 m. DPLP dėl šios mokesčių sistemos naudos negavo: iš tikrųjų jeigu ji būtų buvusi apmokestinta pelno mokesčiu, ji būtų galėjusi perkelti praeityje nustatytus nuostolius, todėl šiuo laikotarpiu pelno mokesčio nebūtų turėjusi mokėti; |
| --- | --- |

(101)

savo 2009 m. rugpjūčio 12 d. pastabose Belgijos institucijos pripažįsta, kad iki 2005 m. gruodžio 27 d. DPLP nebuvo taikoma pelno mokesčio sistema, bet iš tikrųjų ji buvo apmokestinta pajamų mokesčiu (t. y. juridinių asmenų mokesčiu). Tačiau jos pabrėžia, kad 2003–2005 m. DPLP dėl šios mokesčių sistemos naudos negavo: iš tikrųjų jeigu ji būtų buvusi apmokestinta pelno mokesčiu, ji būtų galėjusi perkelti praeityje nustatytus nuostolius, todėl šiuo laikotarpiu pelno mokesčio nebūtų turėjusi mokėti;

| (102) | be to, jos tvirtina, kad 2003–2005 m. DPLP turėjo sumokėti 2 mln. EUR pajamų mokestį; |
| --- | --- |

(102)

be to, jos tvirtina, kad 2003–2005 m. DPLP turėjo sumokėti 2 mln. EUR pajamų mokestį;

| (103) | nuo 2006 finansinių metų DPLP turėjo mokėti pelno mokestį ir negalėjo perkelti ankstesnių nuostolių. Belgijos institucijų vertinimu, iki šiol išskaičiuota 51,87 mln. EUR mokesčio; |
| --- | --- |

(103)

nuo 2006 finansinių metų DPLP turėjo mokėti pelno mokestį ir negalėjo perkelti ankstesnių nuostolių. Belgijos institucijų vertinimu, iki šiol išskaičiuota 51,87 mln. EUR mokesčio;

| (104) | todėl jos daro išvadą, kad iki 2006 m. nemokėjusi pelno mokesčio DPLP dėl to grynojo pelno negavo; |
| --- | --- |

(104)

todėl jos daro išvadą, kad iki 2006 m. nemokėjusi pelno mokesčio DPLP dėl to grynojo pelno negavo;

| (105) | Belgijos institucijos nurodo, kad DPLP yra atleista nuo nekilnojamojo turto mokesčio – neapmokestinamos pajamos, gautos už visuomenei svarbioms paslaugoms teikti naudojamą nekilnojamąjį turtą; |
| --- | --- |

(105)

Belgijos institucijos nurodo, kad DPLP yra atleista nuo nekilnojamojo turto mokesčio – neapmokestinamos pajamos, gautos už visuomenei svarbioms paslaugoms teikti naudojamą nekilnojamąjį turtą;

| (106) | jos įvertino DPLP gaunamą grynąjį pelną, kuris, jų teigimu, sudaro tik nedidelę dalį papildomų sąnaudų, įmonės patiriamų dėl jai tenkančios prievolės išlaikyti tam tikroje teritorijoje įdiegtą griežtai nustatyto tankumo pašto tinklą (ši prievolė nekompensuojama jokia kita kompensacija); |
| --- | --- |

(106)

jos įvertino DPLP gaunamą grynąjį pelną, kuris, jų teigimu, sudaro tik nedidelę dalį papildomų sąnaudų, įmonės patiriamų dėl jai tenkančios prievolės išlaikyti tam tikroje teritorijoje įdiegtą griežtai nustatyto tankumo pašto tinklą (ši prievolė nekompensuojama jokia kita kompensacija);

| (107) | Belgijos institucijos paaiškina, kad DPLP yra atleista nuo tam tikrų netiesioginių ir vietinių mokesčių. Jos pabrėžia, kad šio atleidimo grynasis poveikis yra de minimis; |
| --- | --- |

(107)

Belgijos institucijos paaiškina, kad DPLP yra atleista nuo tam tikrų netiesioginių ir vietinių mokesčių. Jos pabrėžia, kad šio atleidimo grynasis poveikis yra de minimis;

5.5.   BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL NEKILNOJAMOJO TURTO PERDAVIMO

| (108) | savo 2009 m. rugpjūčio 12 d. pastabose Belgijos institucijos patvirtino, kad pertvarkant DPLP į savarankišką valstybinę įmonę jai buvo perduotas tam tikras nekilnojamasis turtas. Šiuos pastatus DPLP jau naudojo nuo 1971 m.; jie buvo būtini su pašto paslaugomis susijusiam įmonės uždaviniui vykdyti; |
| --- | --- |

(108)

savo 2009 m. rugpjūčio 12 d. pastabose Belgijos institucijos patvirtino, kad pertvarkant DPLP į savarankišką valstybinę įmonę jai buvo perduotas tam tikras nekilnojamasis turtas. Šiuos pastatus DPLP jau naudojo nuo 1971 m.; jie buvo būtini su pašto paslaugomis susijusiam įmonės uždaviniui vykdyti;

| (109) | Belgijos institucijos nurodo, kad perdavus šį nekilnojamąjį turtą jokia nauda DPLP nesuteikta, nes įmonė jį jau naudojo vykdydama savo viešosios paslaugos uždavinį. Kitaip tariant, Belgijos institucijos mano, kad buvo tik restruktūrizuotas viešasis turtas; |
| --- | --- |

(109)

Belgijos institucijos nurodo, kad perdavus šį nekilnojamąjį turtą jokia nauda DPLP nesuteikta, nes įmonė jį jau naudojo vykdydama savo viešosios paslaugos uždavinį. Kitaip tariant, Belgijos institucijos mano, kad buvo tik restruktūrizuotas viešasis turtas;

5.6.   BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL VALSTYBĖS GARANTIJOS IMANT PASKOLAS

| (110) | savo 2009 m. rugpjūčio 12 d. pastabose Belgijos institucijos pabrėžia, kad DPLP imant paskolas valstybės garantija jai savaime nesuteikiama. Jeigu DPLP norėtų prašyti tokios garantijos, ji turėtų gauti Belgijos institucijų laidavimą ir į iždą mokėti metinę 0,25 % priemoką; |
| --- | --- |

(110)

savo 2009 m. rugpjūčio 12 d. pastabose Belgijos institucijos pabrėžia, kad DPLP imant paskolas valstybės garantija jai savaime nesuteikiama. Jeigu DPLP norėtų prašyti tokios garantijos, ji turėtų gauti Belgijos institucijų laidavimą ir į iždą mokėti metinę 0,25 % priemoką;

| (111) | aptariamu laikotarpiu DPLP valstybės garantijos prašė tik kartą; |
| --- | --- |

(111)

aptariamu laikotarpiu DPLP valstybės garantijos prašė tik kartą;

| (112) | Belgijos institucijos mano, kad 0,25 % priemoka yra tinkama atsižvelgiant į DPLP finansinę padėtį ir nedidelę tikimybę, kad DPLP paskolos negrąžins. Be to, jos mano, kad be valstybės garantijos suteikiamos panašios paskolos palūkanų normos rinkoje būtų buvusios iki 40 bazinių punktų didesnės; |
| --- | --- |

(112)

Belgijos institucijos mano, kad 0,25 % priemoka yra tinkama atsižvelgiant į DPLP finansinę padėtį ir nedidelę tikimybę, kad DPLP paskolos negrąžins. Be to, jos mano, kad be valstybės garantijos suteikiamos panašios paskolos palūkanų normos rinkoje būtų buvusios iki 40 bazinių punktų didesnės;

5.7.   BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTŲ PASTABŲ

| (113) | savo 2009 m. spalio 12 d. pastabose Belgijos institucijos pabrėžia, kad esminės informacijos pateikiama tik BD ir FVP/Prodipresse pastabose. Ši informacija visų pirma susijusi su dienraščių ir periodinių leidinių platinimu didesnės apimties teritorijoje; |
| --- | --- |

(113)

savo 2009 m. spalio 12 d. pastabose Belgijos institucijos pabrėžia, kad esminės informacijos pateikiama tik BD ir FVP/Prodipresse pastabose. Ši informacija visų pirma susijusi su dienraščių ir periodinių leidinių platinimu didesnės apimties teritorijoje;

| (114) | Belgijos institucijos tvirtina, kad, kitaip negu pabrėžia BD, pavedant teikti nerezervuotąsias pašto paslaugas (pavyzdžiui, platinti spaudą) Sąjungos viešojo pirkimo teisės aktai (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB (38)) netaikomi; |
| --- | --- |

(114)

Belgijos institucijos tvirtina, kad, kitaip negu pabrėžia BD, pavedant teikti nerezervuotąsias pašto paslaugas (pavyzdžiui, platinti spaudą) Sąjungos viešojo pirkimo teisės aktai (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB (38)) netaikomi;

| (115) | be to, jos pabrėžia, kad platinant dienraščius ir periodinius leidinius (ši paslauga yra visuotinės ekonominės svarbos paslauga) Sąjungos nuostatos dėl pašto rinkos liberalizavimo nepažeidžiamos; |
| --- | --- |

(115)

be to, jos pabrėžia, kad platinant dienraščius ir periodinius leidinius (ši paslauga yra visuotinės ekonominės svarbos paslauga) Sąjungos nuostatos dėl pašto rinkos liberalizavimo nepažeidžiamos;

| (116) | Belgijos institucijos taip pat nurodo, kad sprendimas pavesti teikti šias paslaugas nėra nepagrįstas. Jų teigimu, DPLP yra vienintelė įmonė, galinti įgyvendinti šio tipo paslaugų teikėjui nustatytas sąlygas ir prievoles; |
| --- | --- |

(116)

Belgijos institucijos taip pat nurodo, kad sprendimas pavesti teikti šias paslaugas nėra nepagrįstas. Jų teigimu, DPLP yra vienintelė įmonė, galinti įgyvendinti šio tipo paslaugų teikėjui nustatytas sąlygas ir prievoles;

| (117) | Belgijos institucijos pabrėžia, kad, kitaip negu tvirtina BD, sąnaudų, susijusių su dienraščių ir periodinių leidinių platinimo paslaugos teikimu, kompensacijos permokos 2002–2008 m. DPLP negavo; |
| --- | --- |

(117)

Belgijos institucijos pabrėžia, kad, kitaip negu tvirtina BD, sąnaudų, susijusių su dienraščių ir periodinių leidinių platinimo paslaugos teikimu, kompensacijos permokos 2002–2008 m. DPLP negavo;

| (118) | jos nesutinka su FVP/Prodipresse nuomone, kad DPLP nepagrįstai padidino savo investicijas ir papildomas sąnaudas, susijusias su nacionalinės teritorijos, kurioje teikiamos paslaugos, išplėtimu (teritorijos apimtis nuo 82 % padidinta iki 100 %). Kadangi 18 % teritorijos yra daugiausia atokūs regionai, DPLP išlaidos darbuotojams neproporcingai padidėjo ir DPLP turėjo įsigyti ilgiems nuotoliams skirtų transporto priemonių, kurių nusidėvėjimo sąnaudos didelės; |
| --- | --- |

(118)

jos nesutinka su FVP/Prodipresse nuomone, kad DPLP nepagrįstai padidino savo investicijas ir papildomas sąnaudas, susijusias su nacionalinės teritorijos, kurioje teikiamos paslaugos, išplėtimu (teritorijos apimtis nuo 82 % padidinta iki 100 %). Kadangi 18 % teritorijos yra daugiausia atokūs regionai, DPLP išlaidos darbuotojams neproporcingai padidėjo ir DPLP turėjo įsigyti ilgiems nuotoliams skirtų transporto priemonių, kurių nusidėvėjimo sąnaudos didelės;

| (119) | galiausiai Belgijos institucijos pabrėžia, kad apskaičiuojant įmonės gautą valstybės kompensaciją už spaudos platinimą didesnės apimties teritorijoje reklaminės kampanijos sąnaudos nebuvo įtrauktos; |
| --- | --- |

(119)

galiausiai Belgijos institucijos pabrėžia, kad apskaičiuojant įmonės gautą valstybės kompensaciją už spaudos platinimą didesnės apimties teritorijoje reklaminės kampanijos sąnaudos nebuvo įtrauktos;

| (120) | BD nurodo, kad atsižvelgiant į sąnaudas DPLP veikla yra akivaizdžiai neefektyvi. Belgijos institucijos šiam argumentui prieštarauja ir pabrėžia, kad pateikiant jį nevisiškai atsižvelgta į dideles papildomas sąnaudas, susijusias su spaudos platinimu didesnės apimties teritorijoje, ir į dideles DPLP pastangas kontroliuoti sąnaudas ir didinti našumą; |
| --- | --- |

(120)

BD nurodo, kad atsižvelgiant į sąnaudas DPLP veikla yra akivaizdžiai neefektyvi. Belgijos institucijos šiam argumentui prieštarauja ir pabrėžia, kad pateikiant jį nevisiškai atsižvelgta į dideles papildomas sąnaudas, susijusias su spaudos platinimu didesnės apimties teritorijoje, ir į dideles DPLP pastangas kontroliuoti sąnaudas ir didinti našumą;

| (121) | pasak BD, Deltamedia sąnaudos yra mažesnės negu DPLP. Belgijos institucijų teigimu, taip yra dėl šių veiksnių:






  a) | Deltamedia nesiūlo teikti paslaugų visoje nacionalinėje teritorijoje; |
| --- | --- | --- |

(121)

pasak BD, Deltamedia sąnaudos yra mažesnės negu DPLP. Belgijos institucijų teigimu, taip yra dėl šių veiksnių:

a)

Deltamedia nesiūlo teikti paslaugų visoje nacionalinėje teritorijoje;

| b) | Deltamedia dirba su nepriklausomais platintojais; |
| --- | --- |

b)

Deltamedia dirba su nepriklausomais platintojais;

| c) | Deltamedia teikiamos paslaugos paprastesnės, nes ji dirba tik su nedaug leidėjų, susibūrusių į vieną spaudos grupę; |
| --- | --- |

c)

Deltamedia teikiamos paslaugos paprastesnės, nes ji dirba tik su nedaug leidėjų, susibūrusių į vieną spaudos grupę;

| d) | leidėjai nedelsdami pristato dienraščius į platinimo punktus; |
| --- | --- |

d)

leidėjai nedelsdami pristato dienraščius į platinimo punktus;

5.8.   BELGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL ESAMOS PAGALBOS

| (122) | savo 2010 m. gruodžio 21 d. pastabose Belgijos institucijos nurodo, kad tam tikros nagrinėjamos priemonės yra esama pagalba; |
| --- | --- |

(122)

savo 2010 m. gruodžio 21 d. pastabose Belgijos institucijos nurodo, kad tam tikros nagrinėjamos priemonės yra esama pagalba;

| (123) | pirma, Belgijos institucijos pabrėžia, kad DPLP nuo mokesčių buvo atleista prieš tai, kai Belgija įstojo į Europos Sąjungą, todėl šis atleidimas nuo mokesčių yra esama pagalba; |
| --- | --- |

(123)

pirma, Belgijos institucijos pabrėžia, kad DPLP nuo mokesčių buvo atleista prieš tai, kai Belgija įstojo į Europos Sąjungą, todėl šis atleidimas nuo mokesčių yra esama pagalba;

| (124) | antra, Belgijos institucijos tvirtina, kad metinė subsidija DPLP mokėta iki 1999 m., taigi prieš liberalizuojant pašto rinką, todėl yra esama pagalba. Taip pat jeigu iki 1999 m. atliktos kapitalo injekcijos būtų valstybės pagalba, jos neturėtų būti laikomos esama pagalba; |
| --- | --- |

(124)

antra, Belgijos institucijos tvirtina, kad metinė subsidija DPLP mokėta iki 1999 m., taigi prieš liberalizuojant pašto rinką, todėl yra esama pagalba. Taip pat jeigu iki 1999 m. atliktos kapitalo injekcijos būtų valstybės pagalba, jos neturėtų būti laikomos esama pagalba;

| (125) | trečia, Belgijos institucijos teigia, kad dėl dešimties metų senaties termino visos priemonės, priimtos iki 1999 m. liepos 13 d. (taigi likus dešimčiai metų iki aptariamos oficialios procedūros pradžios), yra esama pagalba, nes dėl Pirmosios instancijos teismo anksčiau panaikinto sprendimo taip pat būtų panaikinti visi ankstesni su tyrimu susiję Komisijos aktai. Tačiau, Belgijos institucijų teigimu, kadangi Komisija pirmąjį savo tyrimo aktą pateikė 2002 m. gruodžio mėn., į tyrimą nereikėtų įtraukti iki 1992 m. gruodžio mėn. įgyvendintų priemonių. Tokios priemonės – tai nekilnojamojo turto perdavimas ir 1992 m. sumokėta pirmoji metinė subsidija; |
| --- | --- |

(125)

trečia, Belgijos institucijos teigia, kad dėl dešimties metų senaties termino visos priemonės, priimtos iki 1999 m. liepos 13 d. (taigi likus dešimčiai metų iki aptariamos oficialios procedūros pradžios), yra esama pagalba, nes dėl Pirmosios instancijos teismo anksčiau panaikinto sprendimo taip pat būtų panaikinti visi ankstesni su tyrimu susiję Komisijos aktai. Tačiau, Belgijos institucijų teigimu, kadangi Komisija pirmąjį savo tyrimo aktą pateikė 2002 m. gruodžio mėn., į tyrimą nereikėtų įtraukti iki 1992 m. gruodžio mėn. įgyvendintų priemonių. Tokios priemonės – tai nekilnojamojo turto perdavimas ir 1992 m. sumokėta pirmoji metinė subsidija;

6.   VERTINIMAS

6.1.   PRELIMINARIOS PASTABOS DĖL DPLP ANALITINĖS APSKAITOS SISTEMOS

| (126) | Direktyvos 97/67/EB, iš dalies pakeistos 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/6/EB, iš dalies keičiančia Direktyvą 97/67/EB, siekiant visiško Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos suformavimo (39) (trečioji pašto paslaugų direktyva), 14 straipsnyje reikalaujama, kad pašto veiklos vykdytojai tvarkytų analitinę apskaitą, pagal kurią paslaugos ir produktai, kurie yra universaliųjų paslaugų dalis, būtų aiškiai atskirti nuo tų, kurie nėra universaliųjų paslaugų dalis. Šių veiklos vykdytojų apskaitoje tiesioginės sąnaudos turi būti tiesiogiai priskirtos produktams, o bendrosios sąnaudos produktams turi būti priskirtos tiesiogiai ar netiesiogiai, visų pirma tinkamai priskirtos bendrosios sąnaudos, kurios būtinos tiek universaliosioms, tiek neuniversaliosioms paslaugoms teikti. DPLP analitinėje apskaitoje taikomas veikla grindžiamos apskaitos metodas, pagal kurį visos veiklos sąnaudos, neviršijančios pelno prieš sumokant palūkanas ir mokesčius (EBIT) dydžio, įvairiems produktams priskiriamos taikant visiškai paskirstytų sąnaudų metodą (FDC). Į analitinę apskaitą įtraukiamos visos DPLP veiklos sąnaudos ir organizacinės struktūros. 2009 m. komerciniai produktai sudarė [...] % DPLP apyvartos, o su viešosiomis paslaugomis susiję produktai – [...] % apyvartos; |
| --- | --- |

(126)

Direktyvos 97/67/EB, iš dalies pakeistos 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/6/EB, iš dalies keičiančia Direktyvą 97/67/EB, siekiant visiško Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos suformavimo (39) (trečioji pašto paslaugų direktyva), 14 straipsnyje reikalaujama, kad pašto veiklos vykdytojai tvarkytų analitinę apskaitą, pagal kurią paslaugos ir produktai, kurie yra universaliųjų paslaugų dalis, būtų aiškiai atskirti nuo tų, kurie nėra universaliųjų paslaugų dalis. Šių veiklos vykdytojų apskaitoje tiesioginės sąnaudos turi būti tiesiogiai priskirtos produktams, o bendrosios sąnaudos produktams turi būti priskirtos tiesiogiai ar netiesiogiai, visų pirma tinkamai priskirtos bendrosios sąnaudos, kurios būtinos tiek universaliosioms, tiek neuniversaliosioms paslaugoms teikti. DPLP analitinėje apskaitoje taikomas veikla grindžiamos apskaitos metodas, pagal kurį visos veiklos sąnaudos, neviršijančios pelno prieš sumokant palūkanas ir mokesčius (EBIT) dydžio, įvairiems produktams priskiriamos taikant visiškai paskirstytų sąnaudų metodą (FDC). Į analitinę apskaitą įtraukiamos visos DPLP veiklos sąnaudos ir organizacinės struktūros. 2009 m. komerciniai produktai sudarė [...] % DPLP apyvartos, o su viešosiomis paslaugomis susiję produktai – [...] % apyvartos;

| (127) | analitinės apskaitos metodą sudaro trys lygmenys: ištekliai, veikla ir produktai. Jo tikslas – nustatyti kiekvienam produktui priskirtinų sąnaudų dalį; |
| --- | --- |

(127)

analitinės apskaitos metodą sudaro trys lygmenys: ištekliai, veikla ir produktai. Jo tikslas – nustatyti kiekvienam produktui priskirtinų sąnaudų dalį;

| (128) | sąnaudos skirstomos į 398 įvairių sąnaudų tipus ir priskiriamos 3 954 atsakomybės centrams. Apskaitos tikslais šie centrai suskirstyti į 34 išteklių fondus ir 108 kodų grupes. Yra 986 įvairios veiklos sritys; |
| --- | --- |

(128)

sąnaudos skirstomos į 398 įvairių sąnaudų tipus ir priskiriamos 3 954 atsakomybės centrams. Apskaitos tikslais šie centrai suskirstyti į 34 išteklių fondus ir 108 kodų grupes. Yra 986 įvairios veiklos sritys;

| (129) | išteklių sąnaudos veiklai priskiriamos pagal sąnaudų pobūdį: tiesioginiai ištekliai tiesiogiai siejami su konkrečia veikla, o netiesioginiai ištekliai naudojami kelioms veiklos sritims ir turi būti priskiriami taikant skirstymo kriterijus, kuriais parodoma, kiek aptariamų išteklių naudojama kiekvienai veiklai. Galiausiai į bendras veiklos sąnaudas įtraukiamos bendrosios sąnaudos, kurių negalima priskirti konkrečiai veiklai; taigi šios sąnaudos vienodai paskirstomos visiems produktams pagal padidintą grynąją kainą; |
| --- | --- |

(129)

išteklių sąnaudos veiklai priskiriamos pagal sąnaudų pobūdį: tiesioginiai ištekliai tiesiogiai siejami su konkrečia veikla, o netiesioginiai ištekliai naudojami kelioms veiklos sritims ir turi būti priskiriami taikant skirstymo kriterijus, kuriais parodoma, kiek aptariamų išteklių naudojama kiekvienai veiklai. Galiausiai į bendras veiklos sąnaudas įtraukiamos bendrosios sąnaudos, kurių negalima priskirti konkrečiai veiklai; taigi šios sąnaudos vienodai paskirstomos visiems produktams pagal padidintą grynąją kainą;

| (130) | 986 įvairios veiklos sritys sudaro kiekvieno produkto vertės grandinę. Su konkrečia veikla susijusių sąnaudų dalis produktams priskiriama atsižvelgiant į aptariamos veiklos vykdymą teikiant kiekvieną produktą. Su nepagrindine veikla susijusios sąnaudos visų pirma priskiriamos pagrindinei veiklai, kuria tiesiogiai prisidedama prie produktų teikimo; |
| --- | --- |

(130)

986 įvairios veiklos sritys sudaro kiekvieno produkto vertės grandinę. Su konkrečia veikla susijusių sąnaudų dalis produktams priskiriama atsižvelgiant į aptariamos veiklos vykdymą teikiant kiekvieną produktą. Su nepagrindine veikla susijusios sąnaudos visų pirma priskiriamos pagrindinei veiklai, kuria tiesiogiai prisidedama prie produktų teikimo;

| (131) | paskutiniu proceso etapu veiklos sąnaudos kiekvienam produktui galiausiai priskiriamos pagal skirstymo kriterijų, paprastai grindžiamą apimtimi. Kitaip tariant, visi produktai, kuriuos teikiant vykdoma tam tikra veikla, į apskaitą įtraukiami su šios veiklos sąnaudų dalimi, proporcinga veiklos vykdymo teikiant produktus mastui; |
| --- | --- |

(131)

paskutiniu proceso etapu veiklos sąnaudos kiekvienam produktui galiausiai priskiriamos pagal skirstymo kriterijų, paprastai grindžiamą apimtimi. Kitaip tariant, visi produktai, kuriuos teikiant vykdoma tam tikra veikla, į apskaitą įtraukiami su šios veiklos sąnaudų dalimi, proporcinga veiklos vykdymo teikiant produktus mastui;

| (132) | Komisija mano, kad šiuo metu DPLP taikomas analitinės apskaitos metodas yra tinkamas, nes pagal jį visos sąnaudos priskiriamos teisingai ir gana tinkamai. Tačiau Komisija pažymi, kad DPLP laipsniškai tobulino šį metodą; todėl galima manyti, kad tyrimo laikotarpio pradžios apskaitos duomenys, nors apskritai ir patikimi, nėra tokie tikslūs kaip dabartinės apskaitos sistemos duomenys; |
| --- | --- |

(132)

Komisija mano, kad šiuo metu DPLP taikomas analitinės apskaitos metodas yra tinkamas, nes pagal jį visos sąnaudos priskiriamos teisingai ir gana tinkamai. Tačiau Komisija pažymi, kad DPLP laipsniškai tobulino šį metodą; todėl galima manyti, kad tyrimo laikotarpio pradžios apskaitos duomenys, nors apskritai ir patikimi, nėra tokie tikslūs kaip dabartinės apskaitos sistemos duomenys;

| (133) | 2011 m. kovo mėn. Belgijos institucijos Komisijai pateikė DPLP analitinės apskaitos metodo pakeitimą, galiojantį atgaline data, kuriuo siekiama tam tikras sąnaudas komercinei veiklai ir su viešąja paslauga susijusiai veiklai paskirstyti kitaip. Belgijos institucijų numatomu pakeitimu keičiamas paskutinis sąnaudų priskyrimo etapas, kai produktai į apskaitą įtraukiami su sąnaudomis, proporcingomis kiekvienos veiklos vykdymo teikiant produktus mastui; |
| --- | --- |

(133)

2011 m. kovo mėn. Belgijos institucijos Komisijai pateikė DPLP analitinės apskaitos metodo pakeitimą, galiojantį atgaline data, kuriuo siekiama tam tikras sąnaudas komercinei veiklai ir su viešąja paslauga susijusiai veiklai paskirstyti kitaip. Belgijos institucijų numatomu pakeitimu keičiamas paskutinis sąnaudų priskyrimo etapas, kai produktai į apskaitą įtraukiami su sąnaudomis, proporcingomis kiekvienos veiklos vykdymo teikiant produktus mastui;

| (134) | pakeitimu keičiamas veiklos sąnaudų priskyrimo produktams metodas, kurį DPLP taikė iki šiol. Padarius tokį pakeitimą tam tikros su komerciniais produktais susijusios sąnaudos būtų priskiriamos viešųjų paslaugų sričiai, todėl viešųjų paslaugų sąnaudų bazė būtų išplėsta. Taigi viešosioms paslaugoms per metus vidutiniškai tektų [...] EUR sąnaudų, kurios šiuo metu priskiriamos komerciniams produktams. Kitos analitinės apskaitos metodo dalys liktų nepakitusios; |
| --- | --- |

(134)

pakeitimu keičiamas veiklos sąnaudų priskyrimo produktams metodas, kurį DPLP taikė iki šiol. Padarius tokį pakeitimą tam tikros su komerciniais produktais susijusios sąnaudos būtų priskiriamos viešųjų paslaugų sričiai, todėl viešųjų paslaugų sąnaudų bazė būtų išplėsta. Taigi viešosioms paslaugoms per metus vidutiniškai tektų [...] EUR sąnaudų, kurios šiuo metu priskiriamos komerciniams produktams. Kitos analitinės apskaitos metodo dalys liktų nepakitusios;

| (135) | Belgijos institucijos nurodo, kad iš esmės nustatomas konkretus tam tikros veiklos sąnaudų dydis atsižvelgiant į viešosios paslaugos poreikius. Kitaip tariant, šios veiklos, vykdomos teikiant viešąsias paslaugas, sąnaudos liktų nepakitusios, net jeigu ši veikla nebūtų vykdoma jokiam komerciniam produktui teikti. Jeigu aptariama veikla pradėta vykdyti ne dėl komercinio produkto, su šia veikla susijusios veiklos sąnaudos produktui neturėtų būti priskiriamos, net jeigu teikiant komercinį produktą ši veikla vykdyta; |
| --- | --- |

(135)

Belgijos institucijos nurodo, kad iš esmės nustatomas konkretus tam tikros veiklos sąnaudų dydis atsižvelgiant į viešosios paslaugos poreikius. Kitaip tariant, šios veiklos, vykdomos teikiant viešąsias paslaugas, sąnaudos liktų nepakitusios, net jeigu ši veikla nebūtų vykdoma jokiam komerciniam produktui teikti. Jeigu aptariama veikla pradėta vykdyti ne dėl komercinio produkto, su šia veikla susijusios veiklos sąnaudos produktui neturėtų būti priskiriamos, net jeigu teikiant komercinį produktą ši veikla vykdyta;

| (136) | nors Belgijos institucijos pabrėžia, kad pakeistas metodas suderinamas su Direktyva 97/67/EB, Sprendimu Chronopost
   (40) ir Bendrijos bendrosiomis nuostatomis dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (41) (toliau – Bendrosios nuostatos dėl VESP), nes jį taikant produktams priskiriamos tiesiogiai priskirtinos sąnaudos bei bendrųjų sąnaudų dalis ir geriau parodomos faktinės su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų sąnaudos, Komisija mano, kad į šį naują argumentą negali būti atsižvelgiama dėl oficialių ekonominių ir teisinių priežasčių; |
| --- | --- |

(136)

nors Belgijos institucijos pabrėžia, kad pakeistas metodas suderinamas su Direktyva 97/67/EB, Sprendimu Chronopost
   (40) ir Bendrijos bendrosiomis nuostatomis dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (41) (toliau – Bendrosios nuostatos dėl VESP), nes jį taikant produktams priskiriamos tiesiogiai priskirtinos sąnaudos bei bendrųjų sąnaudų dalis ir geriau parodomos faktinės su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų sąnaudos, Komisija mano, kad į šį naują argumentą negali būti atsižvelgiama dėl oficialių ekonominių ir teisinių priežasčių;

| (137) | oficialiu požiūriu pasiūlytas metodas DPLP vidaus apskaitoje iš tikrųjų netaikomas, tačiau pagal jį daugiau atliekami ankstesnių duomenų ex post pakeitimai. Reguliavimo institucija pakeisto metodo nepatvirtino kaip tarifų nustatymo pagrindo, ir valstybė jo nebetaiko apskaičiuodama kompensaciją už VESP. Taigi atrodo, kad pakeistas metodas yra teorinis ir parengtas šiai su valstybės pagalba susijusiai procedūrai. Ekonominiu požiūriu negalima daryti prielaidos, kad nustatant viduje perduodamo turto kainą komerciniams produktams neturi būti priskiriama jiems naudojamų išteklių sąnaudų dalis (pavyzdžiui, pagal šį metodą komerciniams produktams nepriskiriamos sąnaudos, susijusios su maršrutais, kuriais laiškanešiai platina korespondenciją, net jeigu jie taip pat platina komercinius produktus). Galiausiai teisiniu požiūriu neatrodo, kad toks pakeitimas atitinka Direktyvos 97/67/EB 14 straipsnio 3 dalies b punkto iv papunktį, Sprendimą Chronopost
   (42) ir 2005 m. Bendrąsias nuostatas dėl VESP (43), – visuose šiuose dokumentuose reikalaujama, kad bendrosios sąnaudos komercinei veiklai būtų priskiriamos tinkamai; |
| --- | --- |

(137)

oficialiu požiūriu pasiūlytas metodas DPLP vidaus apskaitoje iš tikrųjų netaikomas, tačiau pagal jį daugiau atliekami ankstesnių duomenų ex post pakeitimai. Reguliavimo institucija pakeisto metodo nepatvirtino kaip tarifų nustatymo pagrindo, ir valstybė jo nebetaiko apskaičiuodama kompensaciją už VESP. Taigi atrodo, kad pakeistas metodas yra teorinis ir parengtas šiai su valstybės pagalba susijusiai procedūrai. Ekonominiu požiūriu negalima daryti prielaidos, kad nustatant viduje perduodamo turto kainą komerciniams produktams neturi būti priskiriama jiems naudojamų išteklių sąnaudų dalis (pavyzdžiui, pagal šį metodą komerciniams produktams nepriskiriamos sąnaudos, susijusios su maršrutais, kuriais laiškanešiai platina korespondenciją, net jeigu jie taip pat platina komercinius produktus). Galiausiai teisiniu požiūriu neatrodo, kad toks pakeitimas atitinka Direktyvos 97/67/EB 14 straipsnio 3 dalies b punkto iv papunktį, Sprendimą Chronopost
   (42) ir 2005 m. Bendrąsias nuostatas dėl VESP (43), – visuose šiuose dokumentuose reikalaujama, kad bendrosios sąnaudos komercinei veiklai būtų priskiriamos tinkamai;

| (138) | todėl atlikdama vertinimą Komisija remsis ne pakeista apskaita, bet analitinės apskaitos duomenimis, kuriuos pagal Direktyvą 97/67/EB patvirtino Belgijos pašto paslaugų ir telekomunikacijų institutas (pranc. Institut belge des services postaux et des télécommunications; IBPT) – Belgijos pašto sektoriaus reguliavimo institucija (44); šie duomenys buvo pateikti anksčiau ir yra pagrįsti DPLP oficialiai taikomu analitinės apskaitos metodu; |
| --- | --- |

(138)

todėl atlikdama vertinimą Komisija remsis ne pakeista apskaita, bet analitinės apskaitos duomenimis, kuriuos pagal Direktyvą 97/67/EB patvirtino Belgijos pašto paslaugų ir telekomunikacijų institutas (pranc. Institut belge des services postaux et des télécommunications; IBPT) – Belgijos pašto sektoriaus reguliavimo institucija (44); šie duomenys buvo pateikti anksčiau ir yra pagrįsti DPLP oficialiai taikomu analitinės apskaitos metodu;

6.2.   ĮSIPAREIGOJIMŲ MOKĖTI PENSIJAS PERĖMIMO VERTINIMAS

6.2.1.   Pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (139) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodoma: „Išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“; |
| --- | --- |

(139)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodoma: „Išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“;

| (140) | kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė būtų valstybės pagalba, turi būti įgyvendintos visos šios keturios sąlygos:






  i. | priemone naudos gavėjui turi būti suteikta nauda; |
| --- | --- | --- |

(140)

kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė būtų valstybės pagalba, turi būti įgyvendintos visos šios keturios sąlygos:

i.

priemone naudos gavėjui turi būti suteikta nauda;

| ii. | priemone turi būti iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija palaikant tam tikras įmones; |
| --- | --- |

ii.

priemone turi būti iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija palaikant tam tikras įmones;

| iii. | priemonė turi būti valstybės arba iš valstybės išteklių suteikta parama; |
| --- | --- |

iii.

priemonė turi būti valstybės arba iš valstybės išteklių suteikta parama;

| iv. | priemone gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai; |
| --- | --- |

iv.

priemone gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai;

6.2.1.1.   Nauda ir atrankinis pobūdis

| (141) | remdamosi Sprendime Combus
   (45) taikytu metodu Belgijos institucijos pabrėžia, kad įsipareigojimai mokėti pensijas buvo neįprasta našta ir tokių įsipareigojimų neturėjo finansuoti konkurentai, todėl valstybės perimti įsipareigojimai mokėti pensijas nėra pagalba; |
| --- | --- |

(141)

remdamosi Sprendime Combus
   (45) taikytu metodu Belgijos institucijos pabrėžia, kad įsipareigojimai mokėti pensijas buvo neįprasta našta ir tokių įsipareigojimų neturėjo finansuoti konkurentai, todėl valstybės perimti įsipareigojimai mokėti pensijas nėra pagalba;

| (142) | iš esmės jos pabrėžia, kad dėl nepakankamai lankstaus statutinių darbuotojų statuto DPLP negalėjo sumažinti šiai kategorijai priskiriamų darbuotojų skaičiaus, nors dėl jų patiriamos sąnaudos daug didesnės negu būtų tuo atveju, jeigu darbuotojai būtų samdomi pagal ne tokias palankias sutartis; |
| --- | --- |

(142)

iš esmės jos pabrėžia, kad dėl nepakankamai lankstaus statutinių darbuotojų statuto DPLP negalėjo sumažinti šiai kategorijai priskiriamų darbuotojų skaičiaus, nors dėl jų patiriamos sąnaudos daug didesnės negu būtų tuo atveju, jeigu darbuotojai būtų samdomi pagal ne tokias palankias sutartis;

| (143) | visų pirma apskritai reikėtų priminti, kad Sprendimo Combus Teisingumo Teismas nepatvirtino. Priešingai – Teisingumo Teismo praktikoje prieštaraujama principui, kurį taikant atmetama bet kokia galimybė struktūrinių trūkumų kompensaciją laikyti pagalba. Todėl pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką tai, ar suteikta pagalba, turi būti vertinama atsižvelgiant į valstybės paramos poveikį, o ne priežastis ar tikslus (46). Teisingumo Teismas taip pat nusprendė, kad pagalbos sąvoka apima valstybės institucijų suteiktą naudą, dėl kurios įvairiais būdais sumažinamos įprastos įmonės biudžeto išlaidos (47); |
| --- | --- |

(143)

visų pirma apskritai reikėtų priminti, kad Sprendimo Combus Teisingumo Teismas nepatvirtino. Priešingai – Teisingumo Teismo praktikoje prieštaraujama principui, kurį taikant atmetama bet kokia galimybė struktūrinių trūkumų kompensaciją laikyti pagalba. Todėl pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką tai, ar suteikta pagalba, turi būti vertinama atsižvelgiant į valstybės paramos poveikį, o ne priežastis ar tikslus (46). Teisingumo Teismas taip pat nusprendė, kad pagalbos sąvoka apima valstybės institucijų suteiktą naudą, dėl kurios įvairiais būdais sumažinamos įprastos įmonės biudžeto išlaidos (47);

| (144) | be to, Teisingumo Teismas nurodė, kad su darbuotojų darbo užmokesčiais susijusios sąnaudos dėl jų pobūdžio dengiamos iš įmonių biudžeto, neatsižvelgiant į tai, ar šios sąnaudos atsiranda dėl teisinių įsipareigojimų arba kolektyvinių sutarčių (48). Šiuo klausimu Teisingumo Teismas nustatė, jog dėl to, kad valstybės priemonėmis siekiama kompensuoti papildomas sąnaudas, negali būti atmesta galimybė šias priemones laikyti pagalba (49); |
| --- | --- |

(144)

be to, Teisingumo Teismas nurodė, kad su darbuotojų darbo užmokesčiais susijusios sąnaudos dėl jų pobūdžio dengiamos iš įmonių biudžeto, neatsižvelgiant į tai, ar šios sąnaudos atsiranda dėl teisinių įsipareigojimų arba kolektyvinių sutarčių (48). Šiuo klausimu Teisingumo Teismas nustatė, jog dėl to, kad valstybės priemonėmis siekiama kompensuoti papildomas sąnaudas, negali būti atmesta galimybė šias priemones laikyti pagalba (49);

| (145) | be to, galima pažymėti, kad bendrovė Combus veikė kitokiomis konkurencinėmis sąlygomis negu DPLP. Combus turėjo vykdyti komercinę transporto veiklą ir veikti rinkoje konkurencinėmis sąlygomis, panašiomis į tas, kuriomis veikė privačiosios autobusų bendrovės. Pasibaigus konkurso procedūrai viešojo transporto bendrovės vežimo autobusais veiklą perleidžia vykdyti privačiosioms ir valstybinėms įmonėms. Pagal sutarčių sudarymo taisykles sutartys sudaromos su ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikusiu konkurso dalyviu neatsižvelgiant į tai, ar jis yra viešasis, ar privatusis subjektas. Visą vertinimo laikotarpį DPLP turėjo didelį monopolį, ir ekonominis spaudimas buvo daromas visiškai kitaip. Be to, kitaip negu Combus byloje, šiuo atveju Belgija nepriėmė jokios teisės akto nuostatos, kuria siekiama panaikinti arba suderinti specialią DPLP dirbantiems tarnautojams taikomą darbo sistemą arba nustatyti būdą, kaip jie įgyja teises į pensiją; |
| --- | --- |

(145)

be to, galima pažymėti, kad bendrovė Combus veikė kitokiomis konkurencinėmis sąlygomis negu DPLP. Combus turėjo vykdyti komercinę transporto veiklą ir veikti rinkoje konkurencinėmis sąlygomis, panašiomis į tas, kuriomis veikė privačiosios autobusų bendrovės. Pasibaigus konkurso procedūrai viešojo transporto bendrovės vežimo autobusais veiklą perleidžia vykdyti privačiosioms ir valstybinėms įmonėms. Pagal sutarčių sudarymo taisykles sutartys sudaromos su ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikusiu konkurso dalyviu neatsižvelgiant į tai, ar jis yra viešasis, ar privatusis subjektas. Visą vertinimo laikotarpį DPLP turėjo didelį monopolį, ir ekonominis spaudimas buvo daromas visiškai kitaip. Be to, kitaip negu Combus byloje, šiuo atveju Belgija nepriėmė jokios teisės akto nuostatos, kuria siekiama panaikinti arba suderinti specialią DPLP dirbantiems tarnautojams taikomą darbo sistemą arba nustatyti būdą, kaip jie įgyja teises į pensiją;

| (146) | todėl Komisija mano, kad dėl faktinių Combus bylos ir aptariamos bylos skirtumų šioje byloje pagrįstai galima priimti kitokią išvadą; |
| --- | --- |

(146)

todėl Komisija mano, kad dėl faktinių Combus bylos ir aptariamos bylos skirtumų šioje byloje pagrįstai galima priimti kitokią išvadą;

| (147) | siekiant įvertinti, ar aptariamos priemonės yra valstybės pagalba, reikėtų nustatyti, ar šiomis priemonėmis DPLP suteikta ekonominė nauda: ar dėl jų ji galėjo išvengti sąnaudų, kurias paprastai turėtų dengti nuosavais finansiniais ištekliais, ir taip rinkos dalyviams buvo trukdoma pasiekti įprastus rezultatus. Pagalba – tai paprastai iš įmonių biudžeto dengiamų išlaidų mažinimas atsižvelgiant į aptariamų išlaidų sistemos pobūdį ar struktūrą. Tačiau galima nustatyti sąvoką „specialiosios išlaidos“, apimančią papildomas, palyginti su įprastomis, išlaidas. Perėmus tokias specialiąsias išlaidas pagal teisės akto nuostatas naudos gavėjui nauda neteikiama, todėl toks perėmimas nėra valstybės pagalba; |
| --- | --- |

(147)

siekiant įvertinti, ar aptariamos priemonės yra valstybės pagalba, reikėtų nustatyti, ar šiomis priemonėmis DPLP suteikta ekonominė nauda: ar dėl jų ji galėjo išvengti sąnaudų, kurias paprastai turėtų dengti nuosavais finansiniais ištekliais, ir taip rinkos dalyviams buvo trukdoma pasiekti įprastus rezultatus. Pagalba – tai paprastai iš įmonių biudžeto dengiamų išlaidų mažinimas atsižvelgiant į aptariamų išlaidų sistemos pobūdį ar struktūrą. Tačiau galima nustatyti sąvoką „specialiosios išlaidos“, apimančią papildomas, palyginti su įprastomis, išlaidas. Perėmus tokias specialiąsias išlaidas pagal teisės akto nuostatas naudos gavėjui nauda neteikiama, todėl toks perėmimas nėra valstybės pagalba;

| (148) | remiantis atrankinio pobūdžio nagrinėjimo srityje taikoma Teisingumo Teismo praktika, pagal kurią turi būti atliekamas lyginimas su orientaciniu pagrindu siekiant nustatyti, ar struktūriniu požiūriu įprastomis rinkos sąlygomis skirtingas tam tikrų įmonių ir produkcijos vertinimas atitinka nuostatą dėl sistemos pobūdžio ir struktūros, reikia nustatyti orientacinį ar lyginamąjį pagrindą išlaidas priskiriant įprastoms arba specialiosioms, kad būtų nustatytos įmonės, kurių teisinė ir faktinė padėtis panaši atsižvelgiant į atitinkamomis priemonėmis siekiamą tikslą; |
| --- | --- |

(148)

remiantis atrankinio pobūdžio nagrinėjimo srityje taikoma Teisingumo Teismo praktika, pagal kurią turi būti atliekamas lyginimas su orientaciniu pagrindu siekiant nustatyti, ar struktūriniu požiūriu įprastomis rinkos sąlygomis skirtingas tam tikrų įmonių ir produkcijos vertinimas atitinka nuostatą dėl sistemos pobūdžio ir struktūros, reikia nustatyti orientacinį ar lyginamąjį pagrindą išlaidas priskiriant įprastoms arba specialiosioms, kad būtų nustatytos įmonės, kurių teisinė ir faktinė padėtis panaši atsižvelgiant į atitinkamomis priemonėmis siekiamą tikslą;

| (149) | tačiau atrodo, kad išorinio lyginamojo pagrindo, leidžiančio nustatyti įprastas įmonių, kurių teisinė ir faktinė padėtis panaši į DPLP atsižvelgiant į atitinkama priemone siekiamą tikslą, išlaidas, nustatyti negalima. Visų pirma DPLP konkurentai yra pagal privatinę teisę reglamentuojamos įmonės, vykdančios veiklą konkurencinėse rinkose, o DPLP vertinamu laikotarpiu turėjo teisėtą monopolį, kol 2011 m. rinka buvo visiškai liberalizuota; |
| --- | --- |

(149)

tačiau atrodo, kad išorinio lyginamojo pagrindo, leidžiančio nustatyti įprastas įmonių, kurių teisinė ir faktinė padėtis panaši į DPLP atsižvelgiant į atitinkama priemone siekiamą tikslą, išlaidas, nustatyti negalima. Visų pirma DPLP konkurentai yra pagal privatinę teisę reglamentuojamos įmonės, vykdančios veiklą konkurencinėse rinkose, o DPLP vertinamu laikotarpiu turėjo teisėtą monopolį, kol 2011 m. rinka buvo visiškai liberalizuota;

| (150) | todėl siekdama nustatyti, ar suteikta nauda pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, Komisija turi nagrinėti DPLP padėtį ir palyginti socialinio draudimo įmokas prieš perimant įsipareigojimus mokėti pensijas ir juos perėmus; |
| --- | --- |

(150)

todėl siekdama nustatyti, ar suteikta nauda pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, Komisija turi nagrinėti DPLP padėtį ir palyginti socialinio draudimo įmokas prieš perimant įsipareigojimus mokėti pensijas ir juos perėmus;

| (151) | įsigaliojus 1971 m. liepos 6 d. įstatymui DPLP dengė visas su savo tarnautojų pensijomis ir socialinio draudimo įmokomis susijusias sąnaudas, kol 1997 m. buvo įvykdyta pensijų reforma. Šiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad tokios sąnaudos yra įprastų išlaidų, kurias DPLP turėjo finansuoti nuosavais ištekliais, dalis atsižvelgiant į jos teisinę ir faktinę padėtį Belgijos pašto rinkoje; |
| --- | --- |

(151)

įsigaliojus 1971 m. liepos 6 d. įstatymui DPLP dengė visas su savo tarnautojų pensijomis ir socialinio draudimo įmokomis susijusias sąnaudas, kol 1997 m. buvo įvykdyta pensijų reforma. Šiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad tokios sąnaudos yra įprastų išlaidų, kurias DPLP turėjo finansuoti nuosavais ištekliais, dalis atsižvelgiant į jos teisinę ir faktinę padėtį Belgijos pašto rinkoje;

| (152) | kadangi 1997 m. perėmus įsipareigojimus mokėti pensijas (dėl tokio perėmimo atliekamas tyrimas) DPLP galėjo nepatirti sąnaudų, kurias paprastai būtų turėjusi finansuoti nuosavais ištekliais, aptariamomis priemonėmis veiklos vykdytojui suteikta nauda pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(152)

kadangi 1997 m. perėmus įsipareigojimus mokėti pensijas (dėl tokio perėmimo atliekamas tyrimas) DPLP galėjo nepatirti sąnaudų, kurias paprastai būtų turėjusi finansuoti nuosavais ištekliais, aptariamomis priemonėmis veiklos vykdytojui suteikta nauda pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį;

| (153) | aptariama nauda yra atrankinio pobūdžio, nes ji suteikta tik DPLP; |
| --- | --- |

(153)

aptariama nauda yra atrankinio pobūdžio, nes ji suteikta tik DPLP;

6.2.1.2.   Valstybės ištekliai

| (154) | valstybė, perėmusi DPLP įgaliojimus pensijų srityje, finansavo pensijas; |
| --- | --- |

(154)

valstybė, perėmusi DPLP įgaliojimus pensijų srityje, finansavo pensijas;

| (155) | kadangi valstybė į pensiją išėjusiems DPLP darbuotojams pensijas moka tiesiogiai iš savo biudžeto, neabejotinai naudojamasi valstybės ištekliais; |
| --- | --- |

(155)

kadangi valstybė į pensiją išėjusiems DPLP darbuotojams pensijas moka tiesiogiai iš savo biudžeto, neabejotinai naudojamasi valstybės ištekliais;

6.2.1.3.   Konkurencijos iškraipymas ir įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai

| (156) | nurodytomis priemonėmis gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai, nes DPLP veikia konkurencijai atvirose rinkose, pavyzdžiui, siuntų pristatymo paslaugų rinkoje, kuriai būdingi plataus masto tarptautiniai mainai. Siuntų pristatymo rinkoje DPLP konkuruoja su įmonėmis, vykdančiomis veiklą kitose valstybėse narėse, pavyzdžiui, UPS, FedEx ar TNT Express. DPLP taip pat vykdo veiklą spaudos platinimo rinkoje, kurioje veikia ar gali veikti kitų valstybių narių įmonės. Siuntų pristatymas niekada nebuvo vien DPLP veiklos sritis; kitos įmonės teikti tam tikras siuntų pristatymo paslaugas (50) arba kitas konkrečias pašto paslaugas jau siūlė praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžioje (51). Be to, DPLP veikia finansų sektorių rinkoje (pašto einamosios sąskaitos, taupomosios sąskaitos ir mokėjimo paslaugos), kurioje ji konkuruoja su finansinius produktus siūlančiais veiklos vykdytojais, pavyzdžiui, bankais ir finansinės veiklos vykdytojais. Vyksta konkurencija tarp pašto einamųjų ir taupomųjų sąskaitų, naudojamų tiek mokėjimams atlikti, tiek lėšoms taupyti, ir bankų einamųjų bei taupomųjų sąskaitų. Bankų sektorius jau buvo atviras konkurencijai iki 1992 m. ir jame vyko plataus masto valstybių narių mainai. Iki 1992 m. Belgijoje buvo įsteigti įvairių valstybių narių bankai: iš tikrųjų tuo metu Belgijoje buvo daugiau negu 70 užsienio finansų įstaigų (52); |
| --- | --- |

(156)

nurodytomis priemonėmis gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai, nes DPLP veikia konkurencijai atvirose rinkose, pavyzdžiui, siuntų pristatymo paslaugų rinkoje, kuriai būdingi plataus masto tarptautiniai mainai. Siuntų pristatymo rinkoje DPLP konkuruoja su įmonėmis, vykdančiomis veiklą kitose valstybėse narėse, pavyzdžiui, UPS, FedEx ar TNT Express. DPLP taip pat vykdo veiklą spaudos platinimo rinkoje, kurioje veikia ar gali veikti kitų valstybių narių įmonės. Siuntų pristatymas niekada nebuvo vien DPLP veiklos sritis; kitos įmonės teikti tam tikras siuntų pristatymo paslaugas (50) arba kitas konkrečias pašto paslaugas jau siūlė praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžioje (51). Be to, DPLP veikia finansų sektorių rinkoje (pašto einamosios sąskaitos, taupomosios sąskaitos ir mokėjimo paslaugos), kurioje ji konkuruoja su finansinius produktus siūlančiais veiklos vykdytojais, pavyzdžiui, bankais ir finansinės veiklos vykdytojais. Vyksta konkurencija tarp pašto einamųjų ir taupomųjų sąskaitų, naudojamų tiek mokėjimams atlikti, tiek lėšoms taupyti, ir bankų einamųjų bei taupomųjų sąskaitų. Bankų sektorius jau buvo atviras konkurencijai iki 1992 m. ir jame vyko plataus masto valstybių narių mainai. Iki 1992 m. Belgijoje buvo įsteigti įvairių valstybių narių bankai: iš tikrųjų tuo metu Belgijoje buvo daugiau negu 70 užsienio finansų įstaigų (52);

| (157) | atsižvelgiant į išdėstytas pastabas akivaizdu, kad bet kokia valstybės priemone, kuria DPLP suteikiama ekonominė nauda, gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai; |
| --- | --- |

(157)

atsižvelgiant į išdėstytas pastabas akivaizdu, kad bet kokia valstybės priemone, kuria DPLP suteikiama ekonominė nauda, gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai;

| (158) | dėl 141–157 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(158)

dėl 141–157 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį;

6.2.2.   Įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimo suderinamumo su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą vertinimas

| (159) | įvykdžius 1997 m. pensijų reformą DPLP su pensijomis susijusių grynųjų metinių sąnaudų valstybei nebekompensuoja – vietoj to mokama įmoka, kuria atleidžiama nuo įsipareigojimų ir kuria DPLP patiriamos su pensijomis susijusios sąnaudos suderinamos su atitinkamomis jos konkurentų sąnaudomis. Jeigu ši reforma nebūtų įvykdyta, su pensijomis susijusios sąnaudos vėlesniais metais toliau būtų labai didėjusios visų pirma dėl blogėjančio dirbančių tarnautojų (įmokų mokėtojų) ir nedirbančių tarnautojų (naudos gavėjų) santykio, DPLP priėmus sprendimą tarnautojų nebepriimti į darbą; |
| --- | --- |

(159)

įvykdžius 1997 m. pensijų reformą DPLP su pensijomis susijusių grynųjų metinių sąnaudų valstybei nebekompensuoja – vietoj to mokama įmoka, kuria atleidžiama nuo įsipareigojimų ir kuria DPLP patiriamos su pensijomis susijusios sąnaudos suderinamos su atitinkamomis jos konkurentų sąnaudomis. Jeigu ši reforma nebūtų įvykdyta, su pensijomis susijusios sąnaudos vėlesniais metais toliau būtų labai didėjusios visų pirma dėl blogėjančio dirbančių tarnautojų (įmokų mokėtojų) ir nedirbančių tarnautojų (naudos gavėjų) santykio, DPLP priėmus sprendimą tarnautojų nebepriimti į darbą;

| (160) | kadangi SESV 107 straipsnio 2 dalyje ir 107 straipsnio 3 dalies a ir b punktuose nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos akivaizdžiai nėra taikomos ir kadangi Belgija, pagrįsdama teiginį, jog įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas iš DPLP yra suderinamas, nesirėmė SESV 106 straipsnio 2 dalimi, Komisija nagrinės, ar šis įsipareigojimų perėmimas gali būti paskelbtas suderinamu pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriame nurodoma, kad tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti skirta pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, kai dėl jos prekybos sąlygos netrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui; |
| --- | --- |

(160)

kadangi SESV 107 straipsnio 2 dalyje ir 107 straipsnio 3 dalies a ir b punktuose nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos akivaizdžiai nėra taikomos ir kadangi Belgija, pagrįsdama teiginį, jog įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas iš DPLP yra suderinamas, nesirėmė SESV 106 straipsnio 2 dalimi, Komisija nagrinės, ar šis įsipareigojimų perėmimas gali būti paskelbtas suderinamu pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriame nurodoma, kad tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti skirta pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, kai dėl jos prekybos sąlygos netrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui;

| (161) | Komisija, prieš nagrinėdama šios priemonės proporcingumą ir lygindama teigiamą bei neigiamą pagalbos poveikį, visų pirma nagrinės, kokiu mastu įsipareigojimas padengti visas su pensijomis susijusias sąnaudas atitinka bendro intereso tikslą ir šiam tikslui yra būtinas; |
| --- | --- |

(161)

Komisija, prieš nagrinėdama šios priemonės proporcingumą ir lygindama teigiamą bei neigiamą pagalbos poveikį, visų pirma nagrinės, kokiu mastu įsipareigojimas padengti visas su pensijomis susijusias sąnaudas atitinka bendro intereso tikslą ir šiam tikslui yra būtinas;

6.2.2.1.   Pašto sektoriaus liberalizavimas yra bendro intereso tikslas

| (162) | nuo 1992 m. Sąjungos teise skatinta vis labiau liberalizuoti pašto sektorių; buvo priimta žalioji knyga, o vėliau pagal ją priimtos trys direktyvos: i) Direktyva 97/67/EB, ii) 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/39/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų rinkos tolesnio atvėrimo konkurencijai (53), ir iii) Direktyva 2008/6/EB. Taip pat yra pripažinta, kad pašto rinkų liberalizavimas ES lygmeniu turi būti labai svarbus įgyvendinant Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją; |
| --- | --- |

(162)

nuo 1992 m. Sąjungos teise skatinta vis labiau liberalizuoti pašto sektorių; buvo priimta žalioji knyga, o vėliau pagal ją priimtos trys direktyvos: i) Direktyva 97/67/EB, ii) 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/39/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų rinkos tolesnio atvėrimo konkurencijai (53), ir iii) Direktyva 2008/6/EB. Taip pat yra pripažinta, kad pašto rinkų liberalizavimas ES lygmeniu turi būti labai svarbus įgyvendinant Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją;

| (163) | todėl svarbu ne tik užtikrinti pagal universaliųjų paslaugų įsipareigojimo sąvoką teikiamų pagrindinių pašto paslaugų teikimą, bet ir sudaryti vienodas konkurencines sąlygas rinkoje įsitvirtinusiam veiklos vykdytojui, veiklą jau vykdantiems konkurentams ir naujiems dalyviams; |
| --- | --- |

(163)

todėl svarbu ne tik užtikrinti pagal universaliųjų paslaugų įsipareigojimo sąvoką teikiamų pagrindinių pašto paslaugų teikimą, bet ir sudaryti vienodas konkurencines sąlygas rinkoje įsitvirtinusiam veiklos vykdytojui, veiklą jau vykdantiems konkurentams ir naujiems dalyviams;

| (164) | sprendime dėl Prancūzijos pašto Komisija jau pripažino, kad vienodų sąlygų socialinio draudimo įmokų srityje sudarymas rinkoje įsitvirtinusiam veiklos vykdytojui ir jo konkurentams yra pagrindinė sąlyga siekiant užtikrinti teisingą konkurenciją pašto sektoriuje. Ji pareiškė nuomonę, kad Prancūzijos pašto įsipareigojimų finansuoti tarnautojų pensijas perėmimas yra suderinamas su vidaus rinka, nes valstybės subsidijomis užtikrinamas vienodas Prancūzijos pašto ir jo konkurentų socialinio draudimo įmokų dydis. Šiuo atveju Komisija ketina laikytis tokio pat požiūrio kaip ir sprendimo dėl Prancūzijos pašto 6.3 skyriuje (sprendimas dėl Prancūzijos pašto šiuo atveju turi būti laikomas taikytinu tiek, kiek jis yra tinkamas); |
| --- | --- |

(164)

sprendime dėl Prancūzijos pašto Komisija jau pripažino, kad vienodų sąlygų socialinio draudimo įmokų srityje sudarymas rinkoje įsitvirtinusiam veiklos vykdytojui ir jo konkurentams yra pagrindinė sąlyga siekiant užtikrinti teisingą konkurenciją pašto sektoriuje. Ji pareiškė nuomonę, kad Prancūzijos pašto įsipareigojimų finansuoti tarnautojų pensijas perėmimas yra suderinamas su vidaus rinka, nes valstybės subsidijomis užtikrinamas vienodas Prancūzijos pašto ir jo konkurentų socialinio draudimo įmokų dydis. Šiuo atveju Komisija ketina laikytis tokio pat požiūrio kaip ir sprendimo dėl Prancūzijos pašto 6.3 skyriuje (sprendimas dėl Prancūzijos pašto šiuo atveju turi būti laikomas taikytinu tiek, kiek jis yra tinkamas);

6.2.2.2.   Būtinybė perimti įsipareigojimus mokėti pensijas

| (165) | Komisija mano, kad 1992 m. buvo būtina atlikti DPLP pertvarkymą siekiant skatinti konkurenciją pašto rinkoje: iš tikrųjų šia priemone DPLP ir jos konkurentams buvo sudarytos vienodos sąlygos veikti teisinio statuso požiūriu (taigi ja buvo panaikinta neribota garantija, kuria DPLP iki tol naudojosi kaip viešasis subjektas); |
| --- | --- |

(165)

Komisija mano, kad 1992 m. buvo būtina atlikti DPLP pertvarkymą siekiant skatinti konkurenciją pašto rinkoje: iš tikrųjų šia priemone DPLP ir jos konkurentams buvo sudarytos vienodos sąlygos veikti teisinio statuso požiūriu (taigi ja buvo panaikinta neribota garantija, kuria DPLP iki tol naudojosi kaip viešasis subjektas);

| (166) | tačiau nei Belgijos valstybė, nei Régie des postes nebuvo sukaupusios atsargų, atitinkančių susikaupusius įsipareigojimus dėl pensijų. 1992 m. įsteigta DPLP toliau vykdė su pensijomis susijusius įsipareigojimus, tačiau į jos apskaitą nebuvo įtraukiamas joks atitinkamas turtas, skirtas pensijoms padengti; |
| --- | --- |

(166)

tačiau nei Belgijos valstybė, nei Régie des postes nebuvo sukaupusios atsargų, atitinkančių susikaupusius įsipareigojimus dėl pensijų. 1992 m. įsteigta DPLP toliau vykdė su pensijomis susijusius įsipareigojimus, tačiau į jos apskaitą nebuvo įtraukiamas joks atitinkamas turtas, skirtas pensijoms padengti;

| (167) | todėl pensijų mokėjimas pamažu tapo pernelyg didele našta DPLP, nes daugelio tarnautojų amžius artėjo prie pensinio. Nors šiai padėčiai pagerinti buvo imtasi priemonių (didinamas našumas, laipsniškai mažinamas darbuotojų skaičius jiems išeinant iš darbo įprasta tvarka, indeksuojami darbo užmokesčiai), to neužteko norint tvariai suderinti DPLP finansus (žr. 3 lentelę); |
| --- | --- |

(167)

todėl pensijų mokėjimas pamažu tapo pernelyg didele našta DPLP, nes daugelio tarnautojų amžius artėjo prie pensinio. Nors šiai padėčiai pagerinti buvo imtasi priemonių (didinamas našumas, laipsniškai mažinamas darbuotojų skaičius jiems išeinant iš darbo įprasta tvarka, indeksuojami darbo užmokesčiai), to neužteko norint tvariai suderinti DPLP finansus (žr. 3 lentelę);

| (168) | visų pirma to neužteko dėl to, kad pertvarkius DPLP į pagal privatinę teisę reglamentuojamą įmonę ji taip pat nebegalėjo įdarbinti tarnautojų, o tik sutartininkus (su kuriais sudaroma bendra darbo sutartis ir kuriems taikomos darbo teisės normos). Todėl po 1997 m. DPLP savo pajamomis turėjo finansuoti tiek išlaidas, susijusias su į pensiją išėjusių tarnautojų pensijomis, tiek socialinio draudimo įmokas, susijusias su DPLP dirbančių sutartininkų pensijų draudimu; |
| --- | --- |

(168)

visų pirma to neužteko dėl to, kad pertvarkius DPLP į pagal privatinę teisę reglamentuojamą įmonę ji taip pat nebegalėjo įdarbinti tarnautojų, o tik sutartininkus (su kuriais sudaroma bendra darbo sutartis ir kuriems taikomos darbo teisės normos). Todėl po 1997 m. DPLP savo pajamomis turėjo finansuoti tiek išlaidas, susijusias su į pensiją išėjusių tarnautojų pensijomis, tiek socialinio draudimo įmokas, susijusias su DPLP dirbančių sutartininkų pensijų draudimu;

| (169) | bėgant metams DPLP pinigų srautų rodikliai blogėjo, nes didesnės pensijų išmokos viršijo iš veiklos gaunamas pajamas (žr. 3 lentelę);

  3   lentelė


  1996 m. Belgijos institucijų parengtas DPLP pinigų srautų modeliavimas |
| --- | --- |

(169)

bėgant metams DPLP pinigų srautų rodikliai blogėjo, nes didesnės pensijų išmokos viršijo iš veiklos gaunamas pajamas (žr. 3 lentelę);

3   lentelė

1996 m. Belgijos institucijų parengtas DPLP pinigų srautų modeliavimas

Image

| (170) | neabejotina, kad DPLP sąnaudos būtų buvusios daug didesnės, jeigu po 1997 m. ji būtų turėjusi nuosavais ištekliais finansuoti visų į pensiją išėjusių tarnautojų pensijas. Akivaizdu, kad nesuteikus pagalbos valdžios sektoriaus subjekto teisinį statusą turinčiai įmonei būtų buvę sunku pradėti veikti kaip privačiajai įmonei; |
| --- | --- |

(170)

neabejotina, kad DPLP sąnaudos būtų buvusios daug didesnės, jeigu po 1997 m. ji būtų turėjusi nuosavais ištekliais finansuoti visų į pensiją išėjusių tarnautojų pensijas. Akivaizdu, kad nesuteikus pagalbos valdžios sektoriaus subjekto teisinį statusą turinčiai įmonei būtų buvę sunku pradėti veikti kaip privačiajai įmonei;

| (171) | be to, pensijų sąnaudas visiškai refinansuojant didesnėmis pajamomis, gautomis iš administruojamos korespondencijos, siuntų tarifai būtų buvę labai dideli ir tikriausiai būtų labai sumažėjęs siunčiamos korespondencijos skaičius, todėl būtų padaryta žala bendros korespondencijos pristatymo paslaugoms; |
| --- | --- |

(171)

be to, pensijų sąnaudas visiškai refinansuojant didesnėmis pajamomis, gautomis iš administruojamos korespondencijos, siuntų tarifai būtų buvę labai dideli ir tikriausiai būtų labai sumažėjęs siunčiamos korespondencijos skaičius, todėl būtų padaryta žala bendros korespondencijos pristatymo paslaugoms;

| (172) | be to, Komisija mano, kad aptariamos priemonės atitinka Bendrijos interesų tikslą, kurio jomis siekiama. Taikant bet kokią kitą priemonę klausimo nebūtų galima išspręsti veiksmingiau. Nors sektoriuose, kuriuose teikiama VESP, kompensacijos už viešąją paslaugą gali būti teikiamos, dėl konkretaus struktūrinio problemos pobūdžio toks metodas nepateisinamas ilgalaikiu požiūriu; |
| --- | --- |

(172)

be to, Komisija mano, kad aptariamos priemonės atitinka Bendrijos interesų tikslą, kurio jomis siekiama. Taikant bet kokią kitą priemonę klausimo nebūtų galima išspręsti veiksmingiau. Nors sektoriuose, kuriuose teikiama VESP, kompensacijos už viešąją paslaugą gali būti teikiamos, dėl konkretaus struktūrinio problemos pobūdžio toks metodas nepateisinamas ilgalaikiu požiūriu;

| (173) | atsižvelgiant į tikslus liberalizuoti pašto rinkas, kuriais visų pirma siekiama užtikrinti geros kokybės universaliųjų pašto paslaugų teikimą prieinama kaina, ir į tikslą skatinti sąžiningą konkurenciją, įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas buvo būtina priemonė; |
| --- | --- |

(173)

atsižvelgiant į tikslus liberalizuoti pašto rinkas, kuriais visų pirma siekiama užtikrinti geros kokybės universaliųjų pašto paslaugų teikimą prieinama kaina, ir į tikslą skatinti sąžiningą konkurenciją, įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas buvo būtina priemonė;

6.2.2.3.   Įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimo proporcingumas

| (174) | sprendime dėl Prancūzijos pašto Komisija vertina pagalbos priemonių, susijusių su pašto sektoriuje įsitvirtinusių veiklos vykdytojų, vis dar samdančių tarnautojus tomis sąlygomis, dėl kurių susitarta veiklos vykdytojams užimant monopolinę padėtį, patiriamų pensijų sąnaudų padengimu, proporcingumą. Proporcingumas turi būti vertinamas atsižvelgiant į tai, ar konkurencijai atvirose rinkose yra sudarytos vienodos sąlygos (pavyzdžiui, korespondencijos, siuntų ir finansinių paslaugų srityje). Rinkoje įsitvirtinęs veiklos vykdytojas turi mokėti tokio pat dydžio socialinio draudimo įmokas kaip ir jo konkurentai; |
| --- | --- |

(174)

sprendime dėl Prancūzijos pašto Komisija vertina pagalbos priemonių, susijusių su pašto sektoriuje įsitvirtinusių veiklos vykdytojų, vis dar samdančių tarnautojus tomis sąlygomis, dėl kurių susitarta veiklos vykdytojams užimant monopolinę padėtį, patiriamų pensijų sąnaudų padengimu, proporcingumą. Proporcingumas turi būti vertinamas atsižvelgiant į tai, ar konkurencijai atvirose rinkose yra sudarytos vienodos sąlygos (pavyzdžiui, korespondencijos, siuntų ir finansinių paslaugų srityje). Rinkoje įsitvirtinęs veiklos vykdytojas turi mokėti tokio pat dydžio socialinio draudimo įmokas kaip ir jo konkurentai;

| (175) | kadangi DPLP dirbančių sutartininkų teisinė padėtis tokia pati kaip ir bet kokios privačiosios įmonės darbuotojų, kitaip negu statutinių darbuotojų, kurių statusas panašus į tarnautojų, lyginant kiekvienai kategorijai priskiriamiems darbuotojams DPLP sumokėtas socialinio draudimo įmokas galima patikrinti, ar nuo tada, kai DPLP įsipareigojimai mokėti pensijas buvo perimti, įmonė laikosi sąlygos mokėti tokio pat dydžio socialinio draudimo įmokas kaip ir jos konkurentai; |
| --- | --- |

(175)

kadangi DPLP dirbančių sutartininkų teisinė padėtis tokia pati kaip ir bet kokios privačiosios įmonės darbuotojų, kitaip negu statutinių darbuotojų, kurių statusas panašus į tarnautojų, lyginant kiekvienai kategorijai priskiriamiems darbuotojams DPLP sumokėtas socialinio draudimo įmokas galima patikrinti, ar nuo tada, kai DPLP įsipareigojimai mokėti pensijas buvo perimti, įmonė laikosi sąlygos mokėti tokio pat dydžio socialinio draudimo įmokas kaip ir jos konkurentai;

| (176) | toliau pateikiamoje apibendrinamojoje lentelėje išsamiai nurodomos DPLP dengiamos sąnaudos, susijusios su DPLP statutinių darbuotojų ir sutartininkų socialiniu draudimu:







  DPLP patiriamos ir dengiamos sąnaudos, susijusios su socialiniu draudimu | Statutiniai darbuotojai | Sutartininkai |
| --- | --- | --- | --- |
| DPLP įnašas į socialinio draudimo sistemą (8,86 % šio įnašo skiriama pensijoms) | [...] % | [...] % |
| Tiesiogiai DPLP patiriamos sąnaudos | [...] % | [...] % |
| Ligos ir neįgalumo išmokos | [...] % | [...] % |
| Išmokos šeimai | [...] % | — |
| Įnašas į kompensacijas
   (54) | | [...] % |
| Struktūrinis įmokų mažinimas
   (55) | | [...] % |
| Bendras DARBDAVIO ĮNAŠAS | [...] % | [...] % |
| DARBUOTOJŲ ĮNAŠAI | [...] % | [...] % |
| Darbuotojo įnašas į bendrą socialinio draudimo sistemą | [...] % | [...] % |

(176)

toliau pateikiamoje apibendrinamojoje lentelėje išsamiai nurodomos DPLP dengiamos sąnaudos, susijusios su DPLP statutinių darbuotojų ir sutartininkų socialiniu draudimu:

DPLP patiriamos ir dengiamos sąnaudos, susijusios su socialiniu draudimu

Statutiniai darbuotojai

Sutartininkai

DPLP įnašas į socialinio draudimo sistemą (8,86 % šio įnašo skiriama pensijoms)

[...] %

[...] %

Tiesiogiai DPLP patiriamos sąnaudos

[...] %

[...] %

Ligos ir neįgalumo išmokos

[...] %

[...] %

Išmokos šeimai

[...] %

—

Įnašas į kompensacijas
   (54)

[...] %

Struktūrinis įmokų mažinimas
   (55)

[...] %

Bendras DARBDAVIO ĮNAŠAS

[...] %

[...] %

DARBUOTOJŲ ĮNAŠAI

[...] %

[...] %

Darbuotojo įnašas į bendrą socialinio draudimo sistemą

[...] %

[...] %

| (177) | kaip matyti iš lentelės, DPLP įnašas į Belgijos socialinio draudimo sistemą (nominalus darbo sąnaudų procentas) yra daug mažesnis negu privačių veiklos vykdytojų įnašas ([...] % ir [...] %); |
| --- | --- |

(177)

kaip matyti iš lentelės, DPLP įnašas į Belgijos socialinio draudimo sistemą (nominalus darbo sąnaudų procentas) yra daug mažesnis negu privačių veiklos vykdytojų įnašas ([...] % ir [...] %);

| (178) | tačiau jeigu atsižvelgsime į darbdavio tiesiogiai patiriamas sąnaudas norėdami palyginti faktinius socialinio draudimo įmokų dydžius, abu procentiniai dydžiai yra beveik vienodi, o DPLP statutiniams darbuotojams mokamos įmokos net šiek tiek didesnės ([...] % ir [...] %); |
| --- | --- |

(178)

tačiau jeigu atsižvelgsime į darbdavio tiesiogiai patiriamas sąnaudas norėdami palyginti faktinius socialinio draudimo įmokų dydžius, abu procentiniai dydžiai yra beveik vienodi, o DPLP statutiniams darbuotojams mokamos įmokos net šiek tiek didesnės ([...] % ir [...] %);

| (179) | taip pat nustatyta, kad darbuotojų mokamos įmokos abiem atvejais yra labai vienodos ([...] % ir [...] %); |
| --- | --- |

(179)

taip pat nustatyta, kad darbuotojų mokamos įmokos abiem atvejais yra labai vienodos ([...] % ir [...] %);

| (180) | įnašo, kurį DPLP savo statutiniams darbuotojams moka į socialinio draudimo sistemą, nominalus procentas mažesnis, nes įmonė neturi mokėti tam tikrų socialinio draudimo įmokų, nenustatytų tarnautojų statusą turintiems darbuotojams (pavyzdžiui, profesinės ligos, nedarbo, nelaimingo atsitikimo darbe įmokų). Tačiau DPLP tiesiogiai patiria sąnaudas, susijusias su įmokomis, nuo kurių atleidžiama dėl konkretaus jos statutinių darbuotojų statuso. Dėl tokio metodo DPLP patiria dideles tiesiogines sąnaudas; |
| --- | --- |

(180)

įnašo, kurį DPLP savo statutiniams darbuotojams moka į socialinio draudimo sistemą, nominalus procentas mažesnis, nes įmonė neturi mokėti tam tikrų socialinio draudimo įmokų, nenustatytų tarnautojų statusą turintiems darbuotojams (pavyzdžiui, profesinės ligos, nedarbo, nelaimingo atsitikimo darbe įmokų). Tačiau DPLP tiesiogiai patiria sąnaudas, susijusias su įmokomis, nuo kurių atleidžiama dėl konkretaus jos statutinių darbuotojų statuso. Dėl tokio metodo DPLP patiria dideles tiesiogines sąnaudas;

| (181) | aptariant darbuotojų įnašą, į kurį taip pat reikėtų atsižvelgti, nes darbuotojai šį įnašą turi mokėti nuo darbdavio jiems mokamo darbo užmokesčio (taigi dėl šio įnašo darbdavys taip pat patiria sąnaudų), pažymėtina, kad statutinių darbuotojų mokamas įnašas šiek tiek didesnis negu sutartininkų; |
| --- | --- |

(181)

aptariant darbuotojų įnašą, į kurį taip pat reikėtų atsižvelgti, nes darbuotojai šį įnašą turi mokėti nuo darbdavio jiems mokamo darbo užmokesčio (taigi dėl šio įnašo darbdavys taip pat patiria sąnaudų), pažymėtina, kad statutinių darbuotojų mokamas įnašas šiek tiek didesnis negu sutartininkų;

| (182) | Belgijos institucijos ir DPLP pateikė informaciją, iš kurios matyti, kad bėgant laikui tiesioginės įmokos apskritai nepakito; |
| --- | --- |

(182)

Belgijos institucijos ir DPLP pateikė informaciją, iš kurios matyti, kad bėgant laikui tiesioginės įmokos apskritai nepakito;

| (183) | nors DPLP tiesiogiai patiriamos tiesioginės sąnaudos ([...] %) siaurąja prasme neatitinka socialinių įmokų, reikėtų atsižvelgti į tai, kad šios sąnaudos nėra savanoriškos, bet patiriamos tiesiogiai dėl konkretaus statutinių darbuotojų statuso, todėl DPLP jas privalėjo dengti. Taigi atrodo logiška šias sąnaudas įtraukti į kitas socialinio draudimo sąnaudas, privalomas atsižvelgiant į jų kilmę ir galutinį tikslą; |
| --- | --- |

(183)

nors DPLP tiesiogiai patiriamos tiesioginės sąnaudos ([...] %) siaurąja prasme neatitinka socialinių įmokų, reikėtų atsižvelgti į tai, kad šios sąnaudos nėra savanoriškos, bet patiriamos tiesiogiai dėl konkretaus statutinių darbuotojų statuso, todėl DPLP jas privalėjo dengti. Taigi atrodo logiška šias sąnaudas įtraukti į kitas socialinio draudimo sąnaudas, privalomas atsižvelgiant į jų kilmę ir galutinį tikslą;

| (184) | todėl apskaičiuojant faktines DPLP socialinio draudimo įmokas reikėtų atsižvelgti į šias tiesiogines sąnaudas. Gaunamas bendras DPLP statutiniams darbuotojams mokamų socialinio draudimo įmokų procentas yra šiek tiek didesnis ([...] %) negu privačiojo sektoriaus įmonių darbuotojams mokamų įmokų procentas ([...] %); |
| --- | --- |

(184)

todėl apskaičiuojant faktines DPLP socialinio draudimo įmokas reikėtų atsižvelgti į šias tiesiogines sąnaudas. Gaunamas bendras DPLP statutiniams darbuotojams mokamų socialinio draudimo įmokų procentas yra šiek tiek didesnis ([...] %) negu privačiojo sektoriaus įmonių darbuotojams mokamų įmokų procentas ([...] %);

6.2.2.4.   Kriterijus, taikomas lyginant įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimą

| (185) | įmonei DPLP taikomos pensijų sistemos reforma – labai svarbus etapas pritaikant įmonės veiklą prie pamažu liberalizuojamos rinkos ir siekiant visiškai liberalizuoti Belgijos pašto rinką (toks liberalizavimas yra svarbus įgyvendinant Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją); |
| --- | --- |

(185)

įmonei DPLP taikomos pensijų sistemos reforma – labai svarbus etapas pritaikant įmonės veiklą prie pamažu liberalizuojamos rinkos ir siekiant visiškai liberalizuoti Belgijos pašto rinką (toks liberalizavimas yra svarbus įgyvendinant Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją);

| (186) | sprendime dėl Pašto Komisija nurodė, kad liberalizuoti pašto sektorių gali būti sunkiau, jeigu nebus patvirtinti pensijų sistemų reformos (panašios į įgyvendintą Belgijoje) projektai; |
| --- | --- |

(186)

sprendime dėl Pašto Komisija nurodė, kad liberalizuoti pašto sektorių gali būti sunkiau, jeigu nebus patvirtinti pensijų sistemų reformos (panašios į įgyvendintą Belgijoje) projektai;

| (187) | Komisija taip pat mano, kad taikant aptariamas priemones, nors jos ir nesusijusios su specialia pensininkams mokamų išmokų sistema, finansavimo mechanizmą, kuris dėl istorinių pokyčių nebetinkamas, galima padaryti ilgalaikį. Todėl ji mano, kad šios priemonės yra bendros valstybių narių pensijų sistemų reformos, kurios pageidavo ir Taryba, ir Komisija, dalis; |
| --- | --- |

(187)

Komisija taip pat mano, kad taikant aptariamas priemones, nors jos ir nesusijusios su specialia pensininkams mokamų išmokų sistema, finansavimo mechanizmą, kuris dėl istorinių pokyčių nebetinkamas, galima padaryti ilgalaikį. Todėl ji mano, kad šios priemonės yra bendros valstybių narių pensijų sistemų reformos, kurios pageidavo ir Taryba, ir Komisija, dalis;

| (188) | atrodo, kad neigiamas priemonių poveikis nedidelis, nes atsižvelgiant į DPLP praeitį ir veiklą akivaizdu, kad dauguma įmonės įsipareigojimų dėl pensijų susiję su veikla rezervuotajame sektoriuje, kuriame konkurencijos iškraipymas iš esmės yra nedidelis; |
| --- | --- |

(188)

atrodo, kad neigiamas priemonių poveikis nedidelis, nes atsižvelgiant į DPLP praeitį ir veiklą akivaizdu, kad dauguma įmonės įsipareigojimų dėl pensijų susiję su veikla rezervuotajame sektoriuje, kuriame konkurencijos iškraipymas iš esmės yra nedidelis;

| (189) | teoriškai dėl aptariamos priemonės DPLP galėtų išsaugoti dominuojamą padėtį. Tačiau Komisija šią riziką laiko nedidele, nes priemonėmis tik suderinamos DPLP mokamos įmokos su jos konkurentų įmokomis; |
| --- | --- |

(189)

teoriškai dėl aptariamos priemonės DPLP galėtų išsaugoti dominuojamą padėtį. Tačiau Komisija šią riziką laiko nedidele, nes priemonėmis tik suderinamos DPLP mokamos įmokos su jos konkurentų įmokomis;

| (190) | iš to, kas išdėstyta, matyti, kad DPLP suteiktos pagalbos neigiamas poveikis nedidelis, palyginti su teigiamu priemonės poveikiu; |
| --- | --- |

(190)

iš to, kas išdėstyta, matyti, kad DPLP suteiktos pagalbos neigiamas poveikis nedidelis, palyginti su teigiamu priemonės poveikiu;

| (191) | kadangi priemonėmis neviršijama tai, kas būtina vienodoms sąlygoms socialinio draudimo įmokų srityje sudaryti, ir pašalinamas konkurencijos iškraipymas, kuris kenkė DPLP, jomis prekybos sąlygos netrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui; |
| --- | --- |

(191)

kadangi priemonėmis neviršijama tai, kas būtina vienodoms sąlygoms socialinio draudimo įmokų srityje sudaryti, ir pašalinamas konkurencijos iškraipymas, kuris kenkė DPLP, jomis prekybos sąlygos netrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui;

| (192) | todėl Komisija mano, kad 1997 m. priimta priemonė, pagal kurią perimami įsipareigojimai mokėti pensijas, gali būti laikoma su vidaus rinka suderinama pagalba pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes DPLP padėtis, susijusi su įmonės statutinių darbuotojų socialinio draudimo sąnaudomis, nėra geresnė negu kitų veiklos vykdytojų; |
| --- | --- |

(192)

todėl Komisija mano, kad 1997 m. priimta priemonė, pagal kurią perimami įsipareigojimai mokėti pensijas, gali būti laikoma su vidaus rinka suderinama pagalba pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes DPLP padėtis, susijusi su įmonės statutinių darbuotojų socialinio draudimo sąnaudomis, nėra geresnė negu kitų veiklos vykdytojų;

6.3.   KOMPENSACIJOS UŽ VIEŠĄJĄ PASLAUGĄ IR KITAS PRIEMONES VERTINIMAS

6.3.1.   Pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

6.3.1.1.   Nauda ir atrankinis pobūdis

| (193) | aptariant viešosios paslaugos sąnaudų kompensaciją pažymėtina, kad Sprendime Altmark
   (56) apibūdinami kriterijai, kuriuos valstybės parama turi atitikti, kad ją būtų galima laikyti su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų kompensacija ir nepriskirti valstybės pagalbai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(193)

aptariant viešosios paslaugos sąnaudų kompensaciją pažymėtina, kad Sprendime Altmark
   (56) apibūdinami kriterijai, kuriuos valstybės parama turi atitikti, kad ją būtų galima laikyti su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų kompensacija ir nepriskirti valstybės pagalbai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį;

| (194) | šiuo atveju tokie kriterijai, ypač ketvirtasis kriterijus, nėra įgyvendinti: DPLP buvo pasirinkta nerengus viešojo pirkimo. Be to, Belgijos institucijos neįrodė, kad kompensacijos dydis nustatytas remiantis sąnaudų, kurias gerai valdoma ir pakankamai išteklių turinti tipinė įmonė būtų patyrusi vykdydama jai nustatytus su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, analize, ir Komisija neturi jokių duomenų ar informacijos, dėl kurių būtų galima manyti, kad ketvirtasis kriterijus įgyvendintas; |
| --- | --- |

(194)

šiuo atveju tokie kriterijai, ypač ketvirtasis kriterijus, nėra įgyvendinti: DPLP buvo pasirinkta nerengus viešojo pirkimo. Be to, Belgijos institucijos neįrodė, kad kompensacijos dydis nustatytas remiantis sąnaudų, kurias gerai valdoma ir pakankamai išteklių turinti tipinė įmonė būtų patyrusi vykdydama jai nustatytus su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, analize, ir Komisija neturi jokių duomenų ar informacijos, dėl kurių būtų galima manyti, kad ketvirtasis kriterijus įgyvendintas;

| (195) | kadangi metinės kompensacijos suteiktos tik vienai įmonei ir kadangi šiai įmonei skirta papildomų išteklių, priemone įmonei DPLP buvo suteikta atrankinė nauda; |
| --- | --- |

(195)

kadangi metinės kompensacijos suteiktos tik vienai įmonei ir kadangi šiai įmonei skirta papildomų išteklių, priemone įmonei DPLP buvo suteikta atrankinė nauda;

| (196) | 1997 m. atliktos kapitalo injekcijos. Belgijos institucijos pripažino, kad 1997 m. atliktos 62 mln. EUR kapitalo injekcijos iš tikrųjų buvo atidėta kompensacija už VESP, kuri turėjo būti sumokėta 1996 m. Todėl šios kapitalo injekcijos turi būti vertinamos remiantis tuo pačiu pagrindu kaip ir metinės kompensacijos. Kadangi neįgyvendintos įvairios Sprendime Altmark nustatytos sąlygos, priemone įmonei DPLP buvo suteikta atrankinė nauda; |
| --- | --- |

(196)

1997 m. atliktos kapitalo injekcijos. Belgijos institucijos pripažino, kad 1997 m. atliktos 62 mln. EUR kapitalo injekcijos iš tikrųjų buvo atidėta kompensacija už VESP, kuri turėjo būti sumokėta 1996 m. Todėl šios kapitalo injekcijos turi būti vertinamos remiantis tuo pačiu pagrindu kaip ir metinės kompensacijos. Kadangi neįgyvendintos įvairios Sprendime Altmark nustatytos sąlygos, priemone įmonei DPLP buvo suteikta atrankinė nauda;

| (197) | 2003 m. atlikta kapitalo injekcija. Belgijos institucijos nurodė, kad 2003 m. atlikta kapitalo injekcija (297,5 mln. EUR) atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, todėl nėra valstybės pagalba. Jų teigimu, šios injekcijos tikslas – didinti DPLP nuosavą kapitalą siekiant statyti ir atnaujinti rūšiavimo centrus, kuo labiau tobulinti korespondencijos pristatymo maršrutus ir automatizuoti darbą. Kapitalo injekcija taip pat siekta padengti su darbuotojais susijusias išlaidas, patirtas dėl ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos sumažėjus darbuotojų skaičiui, sutrumpėjus darbo laikui ir padidėjus naujų darbuotojų darbo užmokesčiams; |
| --- | --- |

(197)

2003 m. atlikta kapitalo injekcija. Belgijos institucijos nurodė, kad 2003 m. atlikta kapitalo injekcija (297,5 mln. EUR) atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, todėl nėra valstybės pagalba. Jų teigimu, šios injekcijos tikslas – didinti DPLP nuosavą kapitalą siekiant statyti ir atnaujinti rūšiavimo centrus, kuo labiau tobulinti korespondencijos pristatymo maršrutus ir automatizuoti darbą. Kapitalo injekcija taip pat siekta padengti su darbuotojais susijusias išlaidas, patirtas dėl ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos sumažėjus darbuotojų skaičiui, sutrumpėjus darbo laikui ir padidėjus naujų darbuotojų darbo užmokesčiams;

| (198) | norėdamos įrodyti, kad ši kapitalo injekcija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, Belgijos institucijos savo strateginiame plane pateikė pelningumo prognozes, pagal kurias pelningumas didesnis už kapitalo sąnaudas, kaip būtų reikalavęs privatus investuotojas; |
| --- | --- |

(198)

norėdamos įrodyti, kad ši kapitalo injekcija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, Belgijos institucijos savo strateginiame plane pateikė pelningumo prognozes, pagal kurias pelningumas didesnis už kapitalo sąnaudas, kaip būtų reikalavęs privatus investuotojas;

| (199) | Belgijos institucijų parengtos prognozės ir apskaičiuotas pelnas yra orientuoti į ateitį, labai išsamūs ir atitinka metodą, kurį taikytų privatus investuotojas:






  1. | pelningumas apskaičiuotas taikant būsimų diskontuotų pinigų srautų metodą, pagal kurį atsižvelgiama į būsimą įmonės augimą ir pajėgumą iš investicijų gauti pelno bei pinigų srautų savo akcininkams; |
| --- | --- | --- |

(199)

Belgijos institucijų parengtos prognozės ir apskaičiuotas pelnas yra orientuoti į ateitį, labai išsamūs ir atitinka metodą, kurį taikytų privatus investuotojas:

1.

pelningumas apskaičiuotas taikant būsimų diskontuotų pinigų srautų metodą, pagal kurį atsižvelgiama į būsimą įmonės augimą ir pajėgumą iš investicijų gauti pelno bei pinigų srautų savo akcininkams;

| 2. | buvo numatyti trys skirtingi scenarijai: palankiausias, nepalankiausias ir labiausiai tikėtinas; galiausiai pasirinktas labiausiai tikėtinas scenarijus siekiant įvertinti prognozių tinkamumą; |
| --- | --- |

2.

buvo numatyti trys skirtingi scenarijai: palankiausias, nepalankiausias ir labiausiai tikėtinas; galiausiai pasirinktas labiausiai tikėtinas scenarijus siekiant įvertinti prognozių tinkamumą;

| 3. | iš prognozių matyti, kad 2007 m. pelno marža padidės iki [...] % (žr. 4 lentelę), o 2003–2012 m. tikimasi gauti [...] % vidaus grąžos normą (žr. 5 lentelę) – didesnę negu [...] %, kurią nepriklausomas ekspertas (bankas Banque Degroof) nurodė kaip pelno maržą, kurią pašto sektoriaus privatūs investuotojai laikytų tinkama; |
| --- | --- |

3.

iš prognozių matyti, kad 2007 m. pelno marža padidės iki [...] % (žr. 4 lentelę), o 2003–2012 m. tikimasi gauti [...] % vidaus grąžos normą (žr. 5 lentelę) – didesnę negu [...] %, kurią nepriklausomas ekspertas (bankas Banque Degroof) nurodė kaip pelno maržą, kurią pašto sektoriaus privatūs investuotojai laikytų tinkama;

4   lentelė

Belgijos institucijų parengtos 2003–2007 m. ex ante pelno prognozės

[...]

Šaltinis – Belgijos institucijos.

5   lentelė

Belgijos institucijų apskaičiuota ex ante vidaus grąžos norma, įtraukta į labiausiai tikėtiną scenarijų

[...]

Šaltinis – Belgijos institucijos.

| (200) | taip pat galima pažymėti, kad prognozių pagrįstumas apskritai patvirtintas vėlesniais metais gautais finansiniais rezultatais (žr. 6 lentelę). Kadangi pelningumas padidėjo, DPLP dividendus pradėjo skirstyti nuo 2007 m.;

  6   lentelė


  2003–2007 m. ex post pelnas

  [...]

  Šaltinis – Belgijos institucijos. |
| --- | --- |

(200)

taip pat galima pažymėti, kad prognozių pagrįstumas apskritai patvirtintas vėlesniais metais gautais finansiniais rezultatais (žr. 6 lentelę). Kadangi pelningumas padidėjo, DPLP dividendus pradėjo skirstyti nuo 2007 m.;

6   lentelė

2003–2007 m. ex post pelnas

[...]

Šaltinis – Belgijos institucijos.

| (201) | nustatyti dešimties metų rezultatai taip pat atitinka 2003 m. prognozes, nes ex post vidaus grąžos norma turėtų būti [...] % – didesnė negu 2003 m. numatyta [...] % norma; |
| --- | --- |

(201)

nustatyti dešimties metų rezultatai taip pat atitinka 2003 m. prognozes, nes ex post vidaus grąžos norma turėtų būti [...] % – didesnė negu 2003 m. numatyta [...] % norma;

| (202) | nors Belgijos valstybės atliktų investicijų grąža atrodo pakankama norint patvirtinti, kad šia investicija laikomasi privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo, pažymėtina, kad į laukiamas pajamas, kuriomis grindžiamas šio pelningumo vertinimas, buvo įtraukta valstybės pagalba, visų pirma įmonei DPLP mokamos metinės kompensacijos; |
| --- | --- |

(202)

nors Belgijos valstybės atliktų investicijų grąža atrodo pakankama norint patvirtinti, kad šia investicija laikomasi privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo, pažymėtina, kad į laukiamas pajamas, kuriomis grindžiamas šio pelningumo vertinimas, buvo įtraukta valstybės pagalba, visų pirma įmonei DPLP mokamos metinės kompensacijos;

| (203) | tačiau šiomis valstybės pagalbos priemonėmis akivaizdžiai siekiama skirtingų tikslų, ir laiko požiūriu jos visiškai nesusijusios su 2003 m. atlikta kapitalo injekcija; |
| --- | --- |

(203)

tačiau šiomis valstybės pagalbos priemonėmis akivaizdžiai siekiama skirtingų tikslų, ir laiko požiūriu jos visiškai nesusijusios su 2003 m. atlikta kapitalo injekcija;

| (204) | be to, privačiam investuotojui galinčios kilti abejonės dėl DPLP suteiktos pagalbos, apie kurią nepranešta, buvo sumažintos Komisijai 2003 m. sprendime oficialiai leidus atlikti kapitalo injekciją. Atlikdamas investiciją bet koks privatus investuotojas, turintis gerų galimybių gauti grąžos, tikriausiai būtų rizikavęs atlikti šią investiciją Komisijai priėmus palankų sprendimą, net jeigu šis sprendimas dar nebūtų galutinis. Norėdamas priimti sprendimą investuoti privatus investuotojas nebūtų laukęs keletą metų, kol sprendimą priims Pirmosios instancijos teismas ir Teisingumo Teismas. Todėl vėlesnis Komisijos sprendimo panaikinimas yra įvykis, kurio nebuvo galima numatyti atliekant investiciją, bet kuris turėjo atrodyti mažai tikėtinas, nes Komisijos sprendimai laikomi teisėtais, kol nėra panaikinti; |
| --- | --- |

(204)

be to, privačiam investuotojui galinčios kilti abejonės dėl DPLP suteiktos pagalbos, apie kurią nepranešta, buvo sumažintos Komisijai 2003 m. sprendime oficialiai leidus atlikti kapitalo injekciją. Atlikdamas investiciją bet koks privatus investuotojas, turintis gerų galimybių gauti grąžos, tikriausiai būtų rizikavęs atlikti šią investiciją Komisijai priėmus palankų sprendimą, net jeigu šis sprendimas dar nebūtų galutinis. Norėdamas priimti sprendimą investuoti privatus investuotojas nebūtų laukęs keletą metų, kol sprendimą priims Pirmosios instancijos teismas ir Teisingumo Teismas. Todėl vėlesnis Komisijos sprendimo panaikinimas yra įvykis, kurio nebuvo galima numatyti atliekant investiciją, bet kuris turėjo atrodyti mažai tikėtinas, nes Komisijos sprendimai laikomi teisėtais, kol nėra panaikinti;

| (205) | todėl Komisija mano, kad 2003 m. atlikta kapitalo injekcija gali būti laikoma atitinkančia privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą ir kad ji nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(205)

todėl Komisija mano, kad 2003 m. atlikta kapitalo injekcija gali būti laikoma atitinkančia privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą ir kad ji nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį;

| (206) | 2006 m. atlikta kapitalo injekcija: Belgijos institucijos nurodė, kad 2006 m. atlikta kapitalo injekcija (40 mln. EUR) atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, todėl nėra valstybės pagalba; |
| --- | --- |

(206)

2006 m. atlikta kapitalo injekcija: Belgijos institucijos nurodė, kad 2006 m. atlikta kapitalo injekcija (40 mln. EUR) atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, todėl nėra valstybės pagalba;

| (207) | ši injekcija atlikta tokiomis pat sąlygomis kaip ir privačiam investuotojui taikomos sąlygos: didinti DPLP kapitalą įsipareigojo valstybė (40 mln. EUR) ir Post Invest Europe (300 mln. EUR), nustačius vienodą vienos akcijos kainą (pari passu). Post Invest Europe tuo metu buvo išorės investuotojas, visiškai nesusijęs su DPLP ar Belgijos valstybe; |
| --- | --- |

(207)

ši injekcija atlikta tokiomis pat sąlygomis kaip ir privačiam investuotojui taikomos sąlygos: didinti DPLP kapitalą įsipareigojo valstybė (40 mln. EUR) ir Post Invest Europe (300 mln. EUR), nustačius vienodą vienos akcijos kainą (pari passu). Post Invest Europe tuo metu buvo išorės investuotojas, visiškai nesusijęs su DPLP ar Belgijos valstybe;

| (208) | be to, akcijų emisijos kaina buvo nustatyta teisingai. Norėdamas apskaičiuoti naujų išleistų akcijų kainą investicijų bankas, į kurį kreipėsi Belgijos institucijos, įvertino, kad bendra DPLP vertė yra [...]–[...] EUR. Galiausiai prieš atlikdama kapitalo injekcijas valstybė nustatė, kad visos įmonės vertė yra [...] EUR. Pagal bendrą įmonės planą prielaidos dėl grąžos dydžio ir rizikos buvo grindžiamos ilgalaikio pelno optimizavimo vertinimais. Iš rezultatų, kuriuos vėliau DPLP nustatė 2006 m. padidinus kapitalą (žr. toliau), taip pat matyti, kad prielaidos ir kriterijai, į kuriuos atsižvelgta priimant sprendimą investuoti, buvo pagrįsti;

  7   lentelė


  2006–2010 m. DPLP rezultatai

  [...]

  Šaltinis – Belgijos institucijos. |
| --- | --- |

(208)

be to, akcijų emisijos kaina buvo nustatyta teisingai. Norėdamas apskaičiuoti naujų išleistų akcijų kainą investicijų bankas, į kurį kreipėsi Belgijos institucijos, įvertino, kad bendra DPLP vertė yra [...]–[...] EUR. Galiausiai prieš atlikdama kapitalo injekcijas valstybė nustatė, kad visos įmonės vertė yra [...] EUR. Pagal bendrą įmonės planą prielaidos dėl grąžos dydžio ir rizikos buvo grindžiamos ilgalaikio pelno optimizavimo vertinimais. Iš rezultatų, kuriuos vėliau DPLP nustatė 2006 m. padidinus kapitalą (žr. toliau), taip pat matyti, kad prielaidos ir kriterijai, į kuriuos atsižvelgta priimant sprendimą investuoti, buvo pagrįsti;

7   lentelė

2006–2010 m. DPLP rezultatai

[...]

Šaltinis – Belgijos institucijos.

| (209) | Komisija mano, kad 2006 m. atlikta 40 mln. EUR kapitalo injekcija neabejotinai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo veiksmus, todėl nėra valstybės pagalba; |
| --- | --- |

(209)

Komisija mano, kad 2006 m. atlikta 40 mln. EUR kapitalo injekcija neabejotinai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo veiksmus, todėl nėra valstybės pagalba;

| (210) | nors atleidus nuo pelno mokesčio DPLP galėjo gauti naudos, nes mokesčio suma, kurią įmonė būtų turėjusi mokėti neatleidus nuo mokesčio, buvo išskaitoma, jokios konkrečios naudos nesuteikta: iš tikrųjų 1992–2005 m. (šis atleidimas nuo mokesčio panaikintas 2005 m.) bendri DPLP rezultatai atskaičius mokesčius buvo neigiami. Nors tam tikrais metais įmonė gavo grynojo pelno, dėl mokesčių kredito, kuris iš vienų metų buvo perkeliamas į kitus, DPLP mokesčio galėjo nemokėti, net jeigu pelno mokesčio sistema jai būtų buvusi taikoma. Todėl šiame sprendime toks atleidimas nuo mokesčio išsamiau nenagrinėjamas; |
| --- | --- |

(210)

nors atleidus nuo pelno mokesčio DPLP galėjo gauti naudos, nes mokesčio suma, kurią įmonė būtų turėjusi mokėti neatleidus nuo mokesčio, buvo išskaitoma, jokios konkrečios naudos nesuteikta: iš tikrųjų 1992–2005 m. (šis atleidimas nuo mokesčio panaikintas 2005 m.) bendri DPLP rezultatai atskaičius mokesčius buvo neigiami. Nors tam tikrais metais įmonė gavo grynojo pelno, dėl mokesčių kredito, kuris iš vienų metų buvo perkeliamas į kitus, DPLP mokesčio galėjo nemokėti, net jeigu pelno mokesčio sistema jai būtų buvusi taikoma. Todėl šiame sprendime toks atleidimas nuo mokesčio išsamiau nenagrinėjamas;

| (211) | tačiau atleidus nuo nekilnojamojo turto mokesčio ir vietinio mokesčio DPLP sudarytos palankesnės sąlygos negu kitoms įmonėms, nes dėl tokio atleidimo ji neprivalo vykdyti prievolių, kurias paprastai turėtų vykdyti. Todėl atleidus nuo šių mokesčių įmonei suteikta atrankinė nauda; |
| --- | --- |

(211)

tačiau atleidus nuo nekilnojamojo turto mokesčio ir vietinio mokesčio DPLP sudarytos palankesnės sąlygos negu kitoms įmonėms, nes dėl tokio atleidimo ji neprivalo vykdyti prievolių, kurias paprastai turėtų vykdyti. Todėl atleidus nuo šių mokesčių įmonei suteikta atrankinė nauda;

| (212) | Belgijos institucijos nurodė, kad nekilnojamasis turtas perduotas vykdant valstybei priklausančio turto vidaus restruktūrizavimą, nes tuo metu visa DPLP priklausė valstybei. Tačiau perdavus nekilnojamąjį turtą DPLP įgijo anksčiau valstybei priklausiusį naują turtą. DPLP šį nekilnojamąjį turtą jau naudojo tuomet, kai jis priklausė valstybei, tačiau nebuvo teisėta jo savininkė. Perdavus nuosavybės teises, DPLP – nuo valstybės nepriklausomai įmonei – buvo suteiktos nekilnojamojo turto nuosavybės teisės. Todėl DPLP gavo papildomų išteklių, palyginti su padėtimi prieš perduodant turtą. Taigi šia priemone jai suteikta atrankinė nauda; |
| --- | --- |

(212)

Belgijos institucijos nurodė, kad nekilnojamasis turtas perduotas vykdant valstybei priklausančio turto vidaus restruktūrizavimą, nes tuo metu visa DPLP priklausė valstybei. Tačiau perdavus nekilnojamąjį turtą DPLP įgijo anksčiau valstybei priklausiusį naują turtą. DPLP šį nekilnojamąjį turtą jau naudojo tuomet, kai jis priklausė valstybei, tačiau nebuvo teisėta jo savininkė. Perdavus nuosavybės teises, DPLP – nuo valstybės nepriklausomai įmonei – buvo suteiktos nekilnojamojo turto nuosavybės teisės. Todėl DPLP gavo papildomų išteklių, palyginti su padėtimi prieš perduodant turtą. Taigi šia priemone jai suteikta atrankinė nauda;

| (213) | nesuteikus valstybės garantijos, DPLP paskolos nebūtų galėjusi gauti tokiomis pat sąlygomis. Belgijos institucijų vertinimu, rinkos palūkanų normos buvo iki 40 bazinių punktų didesnės, o valstybei buvo mokama 25 bazinių punktų priemoka; |
| --- | --- |

(213)

nesuteikus valstybės garantijos, DPLP paskolos nebūtų galėjusi gauti tokiomis pat sąlygomis. Belgijos institucijų vertinimu, rinkos palūkanų normos buvo iki 40 bazinių punktų didesnės, o valstybei buvo mokama 25 bazinių punktų priemoka;

| (214) | kaip nurodoma Komisijos pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (57) 3.2 dalies d punkte, „už prisiimamą riziką turėtų būti atlyginama nustatant tam tikrą priemoką garantuotai arba netiesiogiai garantuotai sumai. Kai už garantiją mokama kaina yra bent tokia pati, kaip atitinkamos garantijos priemokos atitikmuo finansų rinkose, tokia garantija nesudaro valstybės pagalbos. Jeigu finansų rinkose negalima rasti jokio tinkamo garantijos priemokos atitikmens, bendrą garantuotos paskolos finansinę kainą, įskaitant paskolos palūkanų normą ir garantijos priemoką, reikia palyginti su panašios negarantuotos paskolos rinkos kaina“. Kadangi priemoka veikiausiai neatitinka rinkoje mokėtos priemokos, dėl valstybės garantijos DPLP finansavimą galėjo gauti patirdama mažesnes sąnaudas, negu teoriškai būtų turėjusi patirti; |
| --- | --- |

(214)

kaip nurodoma Komisijos pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (57) 3.2 dalies d punkte, „už prisiimamą riziką turėtų būti atlyginama nustatant tam tikrą priemoką garantuotai arba netiesiogiai garantuotai sumai. Kai už garantiją mokama kaina yra bent tokia pati, kaip atitinkamos garantijos priemokos atitikmuo finansų rinkose, tokia garantija nesudaro valstybės pagalbos. Jeigu finansų rinkose negalima rasti jokio tinkamo garantijos priemokos atitikmens, bendrą garantuotos paskolos finansinę kainą, įskaitant paskolos palūkanų normą ir garantijos priemoką, reikia palyginti su panašios negarantuotos paskolos rinkos kaina“. Kadangi priemoka veikiausiai neatitinka rinkoje mokėtos priemokos, dėl valstybės garantijos DPLP finansavimą galėjo gauti patirdama mažesnes sąnaudas, negu teoriškai būtų turėjusi patirti;

| (215) | todėl priemone DPLP suteikta atrankinė nauda, lygi palūkanų normos, kurią DPLP būtų turėjusi mokėti nesant valstybės garantijos, ir faktinės palūkanų normos, prie kurios pridedama mokėta garantijos priemoka, skirtumui. Kiekvienais metais gauta nauda buvo lygi 15 bazinių punktų, skaičiuojamų nuo negrąžintos pagrindinės paskolos dalies sumos. Todėl viso paskolos laikotarpio nauda gali būti vertinama 1,5 mln. EUR; |
| --- | --- |

(215)

todėl priemone DPLP suteikta atrankinė nauda, lygi palūkanų normos, kurią DPLP būtų turėjusi mokėti nesant valstybės garantijos, ir faktinės palūkanų normos, prie kurios pridedama mokėta garantijos priemoka, skirtumui. Kiekvienais metais gauta nauda buvo lygi 15 bazinių punktų, skaičiuojamų nuo negrąžintos pagrindinės paskolos dalies sumos. Todėl viso paskolos laikotarpio nauda gali būti vertinama 1,5 mln. EUR;

6.3.1.2.   Valstybės ištekliai

| (216) | metinė kompensacija už VESP buvo finansuojama iš Belgijos valstybės biudžeto pagal viena po kitos sudarytas DPLP ir Belgijos valstybės valdymo sutartis. Remiantis Belgijos valstybės pateikta informacija, 1997 m. atliktos kapitalo injekcijos de facto yra kompensacija už VESP, todėl jos įtrauktos į šią sprendimo dalį; |
| --- | --- |

(216)

metinė kompensacija už VESP buvo finansuojama iš Belgijos valstybės biudžeto pagal viena po kitos sudarytas DPLP ir Belgijos valstybės valdymo sutartis. Remiantis Belgijos valstybės pateikta informacija, 1997 m. atliktos kapitalo injekcijos de facto yra kompensacija už VESP, todėl jos įtrauktos į šią sprendimo dalį;

| (217) | atleidus nuo mokesčių sumažėjo valstybės mokestinės pajamos, nes valstybė gavo mažiau pajamų, negu būtų gavusi netaikydama tokio atleidimo. Todėl atleidus nuo mokesčių buvo perduoti valstybės ištekliai – Belgijos valstybė neteko mokestinių pajamų; |
| --- | --- |

(217)

atleidus nuo mokesčių sumažėjo valstybės mokestinės pajamos, nes valstybė gavo mažiau pajamų, negu būtų gavusi netaikydama tokio atleidimo. Todėl atleidus nuo mokesčių buvo perduoti valstybės ištekliai – Belgijos valstybė neteko mokestinių pajamų;

| (218) | DPLP perduotas nekilnojamasis turtas anksčiau priklausė valstybei. Valstybė nuosavybę perdavė DPLP, todėl jos nuosavas turtas sumažėjo, o DPLP – padidėjo. Taigi įgyvendinant priemonę perduoti valstybės ištekliai; |
| --- | --- |

(218)

DPLP perduotas nekilnojamasis turtas anksčiau priklausė valstybei. Valstybė nuosavybę perdavė DPLP, todėl jos nuosavas turtas sumažėjo, o DPLP – padidėjo. Taigi įgyvendinant priemonę perduoti valstybės ištekliai;

| (219) | valstybė suteikė paskolos garantiją ir be kompensacijos prisiėmė su ja susijusią riziką, tekusią valstybės biudžetui; todėl garantija suteikta iš valstybės išteklių (buvo prarastos pajamos); |
| --- | --- |

(219)

valstybė suteikė paskolos garantiją ir be kompensacijos prisiėmė su ja susijusią riziką, tekusią valstybės biudžetui; todėl garantija suteikta iš valstybės išteklių (buvo prarastos pajamos);

| (220) | pagal Sprendimą Preussen Elektra
   (58) pajamos, gautos teikiant korespondencijos pristatymo paslaugas, nėra valstybės pajamos, nes vartotojai už jas moka savo lėšomis, kurių valstybė nekontroliuoja; |
| --- | --- |

(220)

pagal Sprendimą Preussen Elektra
   (58) pajamos, gautos teikiant korespondencijos pristatymo paslaugas, nėra valstybės pajamos, nes vartotojai už jas moka savo lėšomis, kurių valstybė nekontroliuoja;

| (221) | tačiau vertinant apskaitą šios pajamos tiesiogiai siejamos su pašto sektoriuje teikiama visuotinės svarbos paslauga, todėl pagal Bendrųjų nuostatų dėl VESP 17 dalį ir Direktyvos 97/67/EB 7 straipsnį į jas turi būti atsižvelgiama siekiant nustatyti kompensacijos būtinumą ir proporcingumą; |
| --- | --- |

(221)

tačiau vertinant apskaitą šios pajamos tiesiogiai siejamos su pašto sektoriuje teikiama visuotinės svarbos paslauga, todėl pagal Bendrųjų nuostatų dėl VESP 17 dalį ir Direktyvos 97/67/EB 7 straipsnį į jas turi būti atsižvelgiama siekiant nustatyti kompensacijos būtinumą ir proporcingumą;

6.3.1.3.   Konkurencijos iškraipymas ir įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai

| (222) | dėl tų pačių priežasčių kaip ir nurodytosios 156 konstatuojamojoje dalyje, priemonėmis gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai; |
| --- | --- |

(222)

dėl tų pačių priežasčių kaip ir nurodytosios 156 konstatuojamojoje dalyje, priemonėmis gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai;

6.3.1.4.   Pagalbos priemonių apibendrinimas

| (223) | dėl 193–222 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių šios priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį:






  a. | metinė kompensacija už VESP (1992–2010 m.); |
| --- | --- | --- |

(223)

dėl 193–222 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių šios priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį:

a.

metinė kompensacija už VESP (1992–2010 m.);

| b. | 1997 m. atliktos kapitalo injekcijos; |
| --- | --- |

b.

1997 m. atliktos kapitalo injekcijos;

| c. | atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio (1992–2005 m.); |
| --- | --- |

c.

atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio (1992–2005 m.);

| d. | nekilnojamojo turto perdavimas 1992 m.; |
| --- | --- |

d.

nekilnojamojo turto perdavimas 1992 m.;

| e. | 2004 m. valstybės suteikta garantija; |
| --- | --- |

e.

2004 m. valstybės suteikta garantija;

6.3.2.   Esama pagalba pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį

| (224) | tam tikros šiuo atveju nagrinėjamos priemonės galėtų būti laikomos esama pagalba pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(224)

tam tikros šiuo atveju nagrinėjamos priemonės galėtų būti laikomos esama pagalba pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį;

6.3.2.1.   Atleidimas nuo pelno mokesčio ir nekilnojamojo turto mokesčio

| (225) | DPLP nuo pelno ir nekilnojamojo turto mokesčių buvo atleista tuomet, kai dar buvo valdžios sektoriaus subjektas, t. y. iki 1971 m., prieš Belgijai įstojant į Europos ekonominę bendriją (EEB). Nuo tada šio atleidimo taisyklės nebuvo iš dalies keičiamos. Todėl šios priemonės yra esama pagalba; |
| --- | --- |

(225)

DPLP nuo pelno ir nekilnojamojo turto mokesčių buvo atleista tuomet, kai dar buvo valdžios sektoriaus subjektas, t. y. iki 1971 m., prieš Belgijai įstojant į Europos ekonominę bendriją (EEB). Nuo tada šio atleidimo taisyklės nebuvo iš dalies keičiamos. Todėl šios priemonės yra esama pagalba;

| (226) | atleidimas nuo pelno mokesčio panaikintas 2005 m., o nuo nekilnojamojo turto mokesčio įmonė vis dar yra atleista; |
| --- | --- |

(226)

atleidimas nuo pelno mokesčio panaikintas 2005 m., o nuo nekilnojamojo turto mokesčio įmonė vis dar yra atleista;

6.3.2.2.   Pašto rinkos liberalizavimas

| (227) | pasak Belgijos institucijų, visos priemonės, taikytos iki pašto rinkų liberalizavimo 1999 m., turėtų būti laikomos esama pagalba. Tačiau aptariamos priemonės taikytos visai DPLP veiklai, o konkurencinėse rinkose (pavyzdžiui, siuntų pristatymo ir finansinių paslaugų rinkose) DPLP veikė gerokai anksčiau, negu 1999 m. įsigaliojo Direktyva 97/67/EB. Todėl pagal Sprendimą Alzetta
   (59) tokia pagalba negali būti laikoma esama pagalba dėl vidaus rinkos pokyčių: ji gali būti laikoma esama pagalba tuomet, jeigu konkretus naudos gavėjas veiklą vykdė tik rinkose, kurios teikiant pagalbą nebuvo atviros konkurencijai; |
| --- | --- |

(227)

pasak Belgijos institucijų, visos priemonės, taikytos iki pašto rinkų liberalizavimo 1999 m., turėtų būti laikomos esama pagalba. Tačiau aptariamos priemonės taikytos visai DPLP veiklai, o konkurencinėse rinkose (pavyzdžiui, siuntų pristatymo ir finansinių paslaugų rinkose) DPLP veikė gerokai anksčiau, negu 1999 m. įsigaliojo Direktyva 97/67/EB. Todėl pagal Sprendimą Alzetta
   (59) tokia pagalba negali būti laikoma esama pagalba dėl vidaus rinkos pokyčių: ji gali būti laikoma esama pagalba tuomet, jeigu konkretus naudos gavėjas veiklą vykdė tik rinkose, kurios teikiant pagalbą nebuvo atviros konkurencijai;

| (228) | todėl Komisija į šį argumentą atsižvelgti negali; |
| --- | --- |

(228)

todėl Komisija į šį argumentą atsižvelgti negali;

6.3.2.3.   Dešimties metų senaties terminas

| (229) | taip pat negalima atsižvelgti į teiginį, kad dešimties metų senaties terminas turėtų būti skaičiuojamas nuo šios oficialios tyrimo procedūros pradžios 2009 m. 2009 m. priimtu Pirmosios instancijos teismo sprendimu nebuvo panaikinti visi ankstesni tyrimo aktai. Jame tik leista suprasti, kad dėl šių aktų Komisija turėjo pradėti oficialią tyrimo procedūrą (60); |
| --- | --- |

(229)

taip pat negalima atsižvelgti į teiginį, kad dešimties metų senaties terminas turėtų būti skaičiuojamas nuo šios oficialios tyrimo procedūros pradžios 2009 m. 2009 m. priimtu Pirmosios instancijos teismo sprendimu nebuvo panaikinti visi ankstesni tyrimo aktai. Jame tik leista suprasti, kad dėl šių aktų Komisija turėjo pradėti oficialią tyrimo procedūrą (60);

| (230) | tačiau kadangi Komisija savo pirmąjį tyrimo aktą pateikė 2002 m. gruodžio 23 d., kai Belgijos institucijoms nusiuntė pirmąjį prašymą pateikti informaciją, iki 1992 m. gruodžio 23 d. įgyvendintos priemonės turi būti laikomos esama pagalba; |
| --- | --- |

(230)

tačiau kadangi Komisija savo pirmąjį tyrimo aktą pateikė 2002 m. gruodžio 23 d., kai Belgijos institucijoms nusiuntė pirmąjį prašymą pateikti informaciją, iki 1992 m. gruodžio 23 d. įgyvendintos priemonės turi būti laikomos esama pagalba;

6.3.3.   Kompensacijos už VESP suderinamumas pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį

| (231) | kompensacijos už VESP suderinamumas vertinamas pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį ir Bendrąsias nuostatas dėl VESP. Bendrosios nuostatos dėl VESP taikomos nuo jų įsigaliojimo dienos – 2005 m. lapkričio 29 d. Kadangi jose iš esmės kodifikuotos taisyklės, jau taikytos iki jų įsigaliojimo, į Bendrąsias nuostatas dėl VESP taip pat daroma nuoroda vertinant prieš joms įsigaliojant įgyvendintas priemones; |
| --- | --- |

(231)

kompensacijos už VESP suderinamumas vertinamas pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį ir Bendrąsias nuostatas dėl VESP. Bendrosios nuostatos dėl VESP taikomos nuo jų įsigaliojimo dienos – 2005 m. lapkričio 29 d. Kadangi jose iš esmės kodifikuotos taisyklės, jau taikytos iki jų įsigaliojimo, į Bendrąsias nuostatas dėl VESP taip pat daroma nuoroda vertinant prieš joms įsigaliojant įgyvendintas priemones;

6.3.3.1.   Vertinimo sritis, nustatyta remiantis valdymo sutartimis suteiktu pavedimu

| (232) | savo pastabose Belgijos institucijos ir DPLP labai prieštaravo tam, kad pagal metodą, kuris anksčiau taikytas siekiant įvertinti kitas bylas, susijusias su praeityje neteisėtai išmokėta pagalba, Komisija visą įmonei DPLP visu laikotarpiu suteiktą pagalbą nagrinėtų bendrai – tai reikštų, kad šios pagalbos lėšomis visi įmonei pavesti viešosios paslaugos uždaviniai buvo finansuojami jų neišskiriant. Belgijos institucijos ir DPLP pažymėjo, kad šiuo atveju, kitaip negu kitose bylose, jų sudarytose valdymo sutartyse yra griežtai nustatytos DPLP veiklos, kuriai turi būti skirta pagalba, srities ribos, taip pat pagalbos sumos, kurios šiai veiklai gali būti skirtos (61); |
| --- | --- |

(232)

savo pastabose Belgijos institucijos ir DPLP labai prieštaravo tam, kad pagal metodą, kuris anksčiau taikytas siekiant įvertinti kitas bylas, susijusias su praeityje neteisėtai išmokėta pagalba, Komisija visą įmonei DPLP visu laikotarpiu suteiktą pagalbą nagrinėtų bendrai – tai reikštų, kad šios pagalbos lėšomis visi įmonei pavesti viešosios paslaugos uždaviniai buvo finansuojami jų neišskiriant. Belgijos institucijos ir DPLP pažymėjo, kad šiuo atveju, kitaip negu kitose bylose, jų sudarytose valdymo sutartyse yra griežtai nustatytos DPLP veiklos, kuriai turi būti skirta pagalba, srities ribos, taip pat pagalbos sumos, kurios šiai veiklai gali būti skirtos (61);

| (233) | Komisija mano, kad aptariamose valdymo sutartyse tiksliai yra apibūdintos atitinkamos valstybės ir pagalbos gavėjo teisės bei prievolės, nustatant kompensacijos, kurios pagalbos gavėjas gali siekti šiose sutartyse išvardytoms konkrečioms veiklos sritims jose nurodytais laikotarpiais, apskaičiavimo kriterijus. Todėl Komisija savo vertinimą grįs įvairių valdymo sutarčių nuostatomis; |
| --- | --- |

(233)

Komisija mano, kad aptariamose valdymo sutartyse tiksliai yra apibūdintos atitinkamos valstybės ir pagalbos gavėjo teisės bei prievolės, nustatant kompensacijos, kurios pagalbos gavėjas gali siekti šiose sutartyse išvardytoms konkrečioms veiklos sritims jose nurodytais laikotarpiais, apskaičiavimo kriterijus. Todėl Komisija savo vertinimą grįs įvairių valdymo sutarčių nuostatomis;

| (234) | VESP, kurioms teikiamos pagalbos suderinamumas turi būti tikrinamas, yra nustatomos valstybės narės parengtuose pavedimuose. Viešosios paslaugos uždaviniai, kuriuos DPLP turi vykdyti, įmonei yra pavedami vienas po kito priimamais administraciniais aktais, kuriais patvirtinamos įmonės su valstybe maždaug kas penkerius metus pasirašomos valdymo sutartys. Šiose sutartyse plėtojamos ir papildomos nacionalinio pašto įstatymo nuostatos; |
| --- | --- |

(234)

VESP, kurioms teikiamos pagalbos suderinamumas turi būti tikrinamas, yra nustatomos valstybės narės parengtuose pavedimuose. Viešosios paslaugos uždaviniai, kuriuos DPLP turi vykdyti, įmonei yra pavedami vienas po kito priimamais administraciniais aktais, kuriais patvirtinamos įmonės su valstybe maždaug kas penkerius metus pasirašomos valdymo sutartys. Šiose sutartyse plėtojamos ir papildomos nacionalinio pašto įstatymo nuostatos;

| (235) | kiekviena viena po kitos sudaryta valdymo sutartis – tai atskiras pavedimas, kuriame apibūdinami DPLP vykdytini viešosios paslaugos uždaviniai ir nustatoma pavedimo trukmė bei kriterijai, pagal kuriuos apskaičiuojama valstybės mokėtina kompensacija. Valdymo sutartyse nurodomos veiklos sritys, į kurias atsižvelgiama apskaičiuojant valstybės suteikiamos finansinės kompensacijos sumą; |
| --- | --- |

(235)

kiekviena viena po kitos sudaryta valdymo sutartis – tai atskiras pavedimas, kuriame apibūdinami DPLP vykdytini viešosios paslaugos uždaviniai ir nustatoma pavedimo trukmė bei kriterijai, pagal kuriuos apskaičiuojama valstybės mokėtina kompensacija. Valdymo sutartyse nurodomos veiklos sritys, į kurias atsižvelgiama apskaičiuojant valstybės suteikiamos finansinės kompensacijos sumą;

| (236) | pagalbos priemonių suderinamumas turi būti vertinamas pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, nes kompensacija suteikta sąnaudoms, patirtoms įgyvendinant viešosios paslaugos uždavinius, finansuoti. Kompensacija yra suderinama, jeigu ja nekompensuojamos pernelyg didelės papildomos sąnaudos, DPLP patirtos vykdant valdymo sutartimis jai pavestus viešosios paslaugos uždavinius, įskaitant pagrįstą pelną. Bet kokia kompensacijos permoka turi būti susigrąžinta; |
| --- | --- |

(236)

pagalbos priemonių suderinamumas turi būti vertinamas pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, nes kompensacija suteikta sąnaudoms, patirtoms įgyvendinant viešosios paslaugos uždavinius, finansuoti. Kompensacija yra suderinama, jeigu ja nekompensuojamos pernelyg didelės papildomos sąnaudos, DPLP patirtos vykdant valdymo sutartimis jai pavestus viešosios paslaugos uždavinius, įskaitant pagrįstą pelną. Bet kokia kompensacijos permoka turi būti susigrąžinta;

| (237) | į kompensacijos permokos vertinimo sritį įeina VESP, kurias kompensuoti numatyta viena po kitos sudarytų valdymo sutarčių nuostatomis; |
| --- | --- |

(237)

į kompensacijos permokos vertinimo sritį įeina VESP, kurias kompensuoti numatyta viena po kitos sudarytų valdymo sutarčių nuostatomis;

| (238) | pažymėtina, kad viena po kitos sudarytų valdymo sutarčių nuostatos šiek tiek skiriasi. Todėl kompensacijos permoka turi būti apskaičiuota remiantis kiekvienoje sutartyje nustatytais konkrečiais kriterijais; |
| --- | --- |

(238)

pažymėtina, kad viena po kitos sudarytų valdymo sutarčių nuostatos šiek tiek skiriasi. Todėl kompensacijos permoka turi būti apskaičiuota remiantis kiekvienoje sutartyje nustatytais konkrečiais kriterijais;

| (239) | pirmojoje valdymo sutartyje (1992–1996 m.) kompensacija už VESP apima visas viešąsias paslaugas. Šios sutarties nuostatose kompensacija įvairioms viešosioms paslaugoms neskirstoma pagal tai, ar šioms paslaugoms pagal minėtą sutartį gali būti skirta kompensacija; |
| --- | --- |

(239)

pirmojoje valdymo sutartyje (1992–1996 m.) kompensacija už VESP apima visas viešąsias paslaugas. Šios sutarties nuostatose kompensacija įvairioms viešosioms paslaugoms neskirstoma pagal tai, ar šioms paslaugoms pagal minėtą sutartį gali būti skirta kompensacija;

| (240) | todėl šioje sutartyje numatytą kompensaciją reikia vertinti kaip apimančią papildomas sąnaudas, patirtas įgyvendinant visus viešosios paslaugos uždavinius, jų neišskiriant. Taigi tikrinant šiuo laikotarpiu galimai suteiktą kompensacijos permoką bus nagrinėjamos visos su viešąja paslauga susijusios priemonės: universaliosios pašto paslaugos (universaliųjų paslaugų įsipareigojimas), spaudos platinimas ir kiti įmonei DPLP pavesti uždaviniai; |
| --- | --- |

(240)

todėl šioje sutartyje numatytą kompensaciją reikia vertinti kaip apimančią papildomas sąnaudas, patirtas įgyvendinant visus viešosios paslaugos uždavinius, jų neišskiriant. Taigi tikrinant šiuo laikotarpiu galimai suteiktą kompensacijos permoką bus nagrinėjamos visos su viešąja paslauga susijusios priemonės: universaliosios pašto paslaugos (universaliųjų paslaugų įsipareigojimas), spaudos platinimas ir kiti įmonei DPLP pavesti uždaviniai;

| (241) | kitaip negu pirmojoje valdymo sutartyje, antrojoje, trečiojoje ir ketvirtojoje valdymo sutartyse pagalbą numatoma skirti tik tam tikroms jose nurodytoms VESP. VESP, kurioms gali būti skirta kompensacija, yra dienraščių bei periodinių leidinių platinimas ir kitos 33 konstatuojamojoje dalyje išvardytos viešosios paslaugos. Valdymo sutartyse yra pateikiamos nuostatos, kuriose apibūdinamos paslaugos, kurioms teikiama pagalba: antrosios valdymo sutarties 7 straipsnis, trečiosios valdymo sutarties 15 straipsnis ir ketvirtosios valdymo sutarties 12 bei 13 straipsniai; |
| --- | --- |

(241)

kitaip negu pirmojoje valdymo sutartyje, antrojoje, trečiojoje ir ketvirtojoje valdymo sutartyse pagalbą numatoma skirti tik tam tikroms jose nurodytoms VESP. VESP, kurioms gali būti skirta kompensacija, yra dienraščių bei periodinių leidinių platinimas ir kitos 33 konstatuojamojoje dalyje išvardytos viešosios paslaugos. Valdymo sutartyse yra pateikiamos nuostatos, kuriose apibūdinamos paslaugos, kurioms teikiama pagalba: antrosios valdymo sutarties 7 straipsnis, trečiosios valdymo sutarties 15 straipsnis ir ketvirtosios valdymo sutarties 12 bei 13 straipsniai;

| (242) | tačiau universaliosios pašto paslaugos pagal valdymo sutartis (išskyrus pirmąją) visiškai nekompensuojamos; |
| --- | --- |

(242)

tačiau universaliosios pašto paslaugos pagal valdymo sutartis (išskyrus pirmąją) visiškai nekompensuojamos;

| (243) | todėl apskaičiuojant kompensacijos permoką į sąnaudas ir pajamas, susijusias su universaliosiomis pašto paslaugomis, neatsižvelgiama, išskyrus, jei reikia, iš rezervuotojo sektoriaus gautą pelno perviršį (62); |
| --- | --- |

(243)

todėl apskaičiuojant kompensacijos permoką į sąnaudas ir pajamas, susijusias su universaliosiomis pašto paslaugomis, neatsižvelgiama, išskyrus, jei reikia, iš rezervuotojo sektoriaus gautą pelno perviršį (62);

6.3.3.2.   Kompensacijos permokos apskaičiavimas

| (244) | dėl pavedimų teikti viešąsias paslaugas skirtumų, nurodytų 239–243 konstatuojamosiose dalyse, galima kompensacijos permoka pagal pirmąją valdymo sutartį ir tris vėlesnes valdymo sutartis apskaičiuojama atskirai; |
| --- | --- |

(244)

dėl pavedimų teikti viešąsias paslaugas skirtumų, nurodytų 239–243 konstatuojamosiose dalyse, galima kompensacijos permoka pagal pirmąją valdymo sutartį ir tris vėlesnes valdymo sutartis apskaičiuojama atskirai;

| (245) | Bendrosiose nuostatose dėl VESP ne tik numatoma padengti sąnaudas, patirtas vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, bet ir kompensuoti pagrįstą grąžos normą (63); |
| --- | --- |

(245)

Bendrosiose nuostatose dėl VESP ne tik numatoma padengti sąnaudas, patirtas vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, bet ir kompensuoti pagrįstą grąžos normą (63);

| (246) | Bendrųjų nuostatų dėl VESP 18 dalyje nurodoma, kad pagrįstas pelnas „turėtų reikšti nuosavo kapitalo grąžos normą, atsižvelgiant į galimą riziką arba jos nebuvimą dėl valstybės narės įsikišimo, ypač jei valstybė suteikia išskirtines arba ypatingas teises. Ši norma paprastai neturėtų viršyti tam sektoriui būdingos pastarųjų metų vidutinės normos. Sektoriuose, kuriuose nėra kitos įmonės, su kuria būtų galima palyginti įmonę, kuriai patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, kitoje valstybėje narėje, arba, jei būtina, kitame sektoriuje veikianti įmonė gali būti naudojama palyginimo tikslais, su sąlyga, kad atsižvelgiama į kiekvieno sektoriaus ypatybes. Nustatant, kas priskiriama pagrįstam pelnui, valstybė narė gali nustatyti skatinamuosius kriterijus, ypač susijusius su teikiamų paslaugų kokybe ir našumo padidėjimu.“; |
| --- | --- |

(246)

Bendrųjų nuostatų dėl VESP 18 dalyje nurodoma, kad pagrįstas pelnas „turėtų reikšti nuosavo kapitalo grąžos normą, atsižvelgiant į galimą riziką arba jos nebuvimą dėl valstybės narės įsikišimo, ypač jei valstybė suteikia išskirtines arba ypatingas teises. Ši norma paprastai neturėtų viršyti tam sektoriui būdingos pastarųjų metų vidutinės normos. Sektoriuose, kuriuose nėra kitos įmonės, su kuria būtų galima palyginti įmonę, kuriai patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, kitoje valstybėje narėje, arba, jei būtina, kitame sektoriuje veikianti įmonė gali būti naudojama palyginimo tikslais, su sąlyga, kad atsižvelgiama į kiekvieno sektoriaus ypatybes. Nustatant, kas priskiriama pagrįstam pelnui, valstybė narė gali nustatyti skatinamuosius kriterijus, ypač susijusius su teikiamų paslaugų kokybe ir našumo padidėjimu.“;

| (247) | taigi tinkamas pagrįsto pelno dydis turi būti nustatytas atsižvelgiant į įvairius kriterijus, visų pirma atitinkamam sektoriui būdingą vidutinę grąžos normą, su įmonės veikla susijusią riziką ir prireikus su aptariama bendrove susijusius skatinamuosius kriterijus; |
| --- | --- |

(247)

taigi tinkamas pagrįsto pelno dydis turi būti nustatytas atsižvelgiant į įvairius kriterijus, visų pirma atitinkamam sektoriui būdingą vidutinę grąžos normą, su įmonės veikla susijusią riziką ir prireikus su aptariama bendrove susijusius skatinamuosius kriterijus;

| (248) | siekdama nustatyti pagrįsto pelno dydį Komisija rėmėsi keliais ekspertų tyrimais, kurie išsamiau apibūdinami toliau. Remdamasi tyrimais ir su kiekviena valdymo sutartimi susijusios rizikos dydžiu Komisija nustatė DPLP pagrįsto pelno, susijusio su korespondencijos ir spaudos platinimu pagal kiekvieną iš keturių valdymo sutarčių, dydžių skalę. Bendras šių tyrimų bruožas yra tas, kad juose bandoma nustatyti įmonių, kurių veiklą ir rizikos profilį galima pakankamai palyginti atsižvelgiant į aptariamą rinkoje įsitvirtinusį pašto veiklos vykdytoją, grupes ir nustatyti šio veiklos vykdytojo orientacinį pelno dydį, pagrįstą tokių panašių įmonių pelno dydžiais; |
| --- | --- |

(248)

siekdama nustatyti pagrįsto pelno dydį Komisija rėmėsi keliais ekspertų tyrimais, kurie išsamiau apibūdinami toliau. Remdamasi tyrimais ir su kiekviena valdymo sutartimi susijusios rizikos dydžiu Komisija nustatė DPLP pagrįsto pelno, susijusio su korespondencijos ir spaudos platinimu pagal kiekvieną iš keturių valdymo sutarčių, dydžių skalę. Bendras šių tyrimų bruožas yra tas, kad juose bandoma nustatyti įmonių, kurių veiklą ir rizikos profilį galima pakankamai palyginti atsižvelgiant į aptariamą rinkoje įsitvirtinusį pašto veiklos vykdytoją, grupes ir nustatyti šio veiklos vykdytojo orientacinį pelno dydį, pagrįstą tokių panašių įmonių pelno dydžiais;

| (249) | visų pirma aptardama riziką Komisija nori pabrėžti, kad visu nagrinėjamu laikotarpiu DPLP, vykdydama didžiąją dalį veiklos, patyrė nedidelę konkurenciją arba jos nepatyrė, nes turėjo teisės aktais saugomą monopolį (teikdama daugelį korespondencijos pristatymo paslaugų) arba užėmė dominuojamą padėtį – įmonė užėmė labai dideles rinkos dalis ir, subsidijuojant už sąnaudas mažesnes kainas, buvo trukdoma į rinką patekti kitiems dalyviams (pavyzdžiui, spaudos platinimo srityje). Komisijos nuomone, į šį aspektą turi būti atsižvelgiama atliekant visus lyginamuosius tyrimus, susijusius su bendrovėmis, kurios, teikdamos į DPLP panašias paslaugas, veiklą turėjo vykdyti konkurencinėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

(249)

visų pirma aptardama riziką Komisija nori pabrėžti, kad visu nagrinėjamu laikotarpiu DPLP, vykdydama didžiąją dalį veiklos, patyrė nedidelę konkurenciją arba jos nepatyrė, nes turėjo teisės aktais saugomą monopolį (teikdama daugelį korespondencijos pristatymo paslaugų) arba užėmė dominuojamą padėtį – įmonė užėmė labai dideles rinkos dalis ir, subsidijuojant už sąnaudas mažesnes kainas, buvo trukdoma į rinką patekti kitiems dalyviams (pavyzdžiui, spaudos platinimo srityje). Komisijos nuomone, į šį aspektą turi būti atsižvelgiama atliekant visus lyginamuosius tyrimus, susijusius su bendrovėmis, kurios, teikdamos į DPLP panašias paslaugas, veiklą turėjo vykdyti konkurencinėmis sąlygomis;

| (250) | be to, rinkoje įsitvirtinusio pašto veiklos vykdytojo patiriamos rizikos dydis iš esmės priklauso nuo valdžios institucijų įdiegto reguliavimo mechanizmo ypatumų; |
| --- | --- |

(250)

be to, rinkoje įsitvirtinusio pašto veiklos vykdytojo patiriamos rizikos dydis iš esmės priklauso nuo valdžios institucijų įdiegto reguliavimo mechanizmo ypatumų;

| (251) | dėl korespondencijos pristatymo (šiame sektoriuje DPLP vykdomi universaliųjų paslaugų įsipareigojimai daugiausia buvo finansuojami pardavus pašto ženklus gautomis lėšomis (64)) Komisija mano, kad rizika labai nevienoda: ji priklauso nuo to, kaip dažnai reguliavimo institucija koregavo pašto ženklų kainas (pavyzdžiui, kiekvienų metų pradžioje ar tik tuomet, kai tai buvo būtina), kad su universaliųjų paslaugų įsipareigojimais susijusios grynosios sąnaudos būtų dengiamos nuolat, arba nuo to, ar pašto ženklų kainos (65) pagal ilgalaikę sutartį buvo nustatytos iš anksto ilgam laikotarpiui (pavyzdžiui, ketveriems ar penkeriems metams) (66). Taikant pirmąjį kainų reguliavimo būdą aptariama įmonė patiria gana mažą riziką, nes pašto ženklų kainos koreguojamos tam tikru dažnumu, išlaikant nuolatinę finansinę pajamų ir sąnaudų pusiausvyrą. Vykdant tokio tipo reguliavimą užtikrinama, kad bendrovės pelno maržos nesvyruotų. Taikant antrąjį reguliavimo būdą rizika didesnė, nes veiklos vykdytojas sąnaudų ir pajamų pokyčių padarinius patiria ilgą laikotarpį; |
| --- | --- |

(251)

dėl korespondencijos pristatymo (šiame sektoriuje DPLP vykdomi universaliųjų paslaugų įsipareigojimai daugiausia buvo finansuojami pardavus pašto ženklus gautomis lėšomis (64)) Komisija mano, kad rizika labai nevienoda: ji priklauso nuo to, kaip dažnai reguliavimo institucija koregavo pašto ženklų kainas (pavyzdžiui, kiekvienų metų pradžioje ar tik tuomet, kai tai buvo būtina), kad su universaliųjų paslaugų įsipareigojimais susijusios grynosios sąnaudos būtų dengiamos nuolat, arba nuo to, ar pašto ženklų kainos (65) pagal ilgalaikę sutartį buvo nustatytos iš anksto ilgam laikotarpiui (pavyzdžiui, ketveriems ar penkeriems metams) (66). Taikant pirmąjį kainų reguliavimo būdą aptariama įmonė patiria gana mažą riziką, nes pašto ženklų kainos koreguojamos tam tikru dažnumu, išlaikant nuolatinę finansinę pajamų ir sąnaudų pusiausvyrą. Vykdant tokio tipo reguliavimą užtikrinama, kad bendrovės pelno maržos nesvyruotų. Taikant antrąjį reguliavimo būdą rizika didesnė, nes veiklos vykdytojas sąnaudų ir pajamų pokyčių padarinius patiria ilgą laikotarpį;

| (252) | aptariant spaudos platinimą (šis universaliųjų paslaugų įsipareigojimas finansuojamas finansinėmis kompensacijomis) pažymėtina, kad rizika taip pat labai skiriasi: ji priklauso nuo to, ar kompensacija grindžiama faktinėmis grynosiomis sąnaudomis (faktiškai patirtomis grynosiomis sąnaudomis), ar numatytomis ilgo laikotarpio grynosiomis sąnaudomis. Todėl mokant vienodo dydžio kompensacijos sumą, kuria dengiamos numatomos būsimo ilgo laikotarpio grynosios sąnaudos, veiklos vykdytojas patiria padarinius, susijusius su visais pajamų ir sąnaudų pokyčiais. Tuomet veiklos vykdytojo patiriama rizika yra didesnė negu tuo atveju, kai mokama visa kompensacija pagal a posteriori nustatomas sąnaudas ir pajamas; |
| --- | --- |

(252)

aptariant spaudos platinimą (šis universaliųjų paslaugų įsipareigojimas finansuojamas finansinėmis kompensacijomis) pažymėtina, kad rizika taip pat labai skiriasi: ji priklauso nuo to, ar kompensacija grindžiama faktinėmis grynosiomis sąnaudomis (faktiškai patirtomis grynosiomis sąnaudomis), ar numatytomis ilgo laikotarpio grynosiomis sąnaudomis. Todėl mokant vienodo dydžio kompensacijos sumą, kuria dengiamos numatomos būsimo ilgo laikotarpio grynosios sąnaudos, veiklos vykdytojas patiria padarinius, susijusius su visais pajamų ir sąnaudų pokyčiais. Tuomet veiklos vykdytojo patiriama rizika yra didesnė negu tuo atveju, kai mokama visa kompensacija pagal a posteriori nustatomas sąnaudas ir pajamas;

| (253) | jeigu pagal veiklos vykdytojo ir valdžios institucijų sudarytą sutartį patiriama tam tikra rizika teikiant viešąsias paslaugas, nes, pavyzdžiui, dėl šios sutarties rinkoje įsitvirtinusio veiklos vykdytojo pajamos ir sąnaudos labai kinta, pagrįstas pelnas, kurį gauti turi teisę rinkoje įsitvirtinęs veiklos vykdytojas, turi būti proporcingas atitinkamam patiriamos rizikos dydžiui. Tačiau jeigu pagal rinkoje įsitvirtinusio veiklos vykdytojo ir valdžios institucijų sudarytą sutartį teikiant viešąsias paslaugas didelė rizika nepatiriama, leidžiamas pagrįstas pelnas taip pat turi būti nedidelis; |
| --- | --- |

(253)

jeigu pagal veiklos vykdytojo ir valdžios institucijų sudarytą sutartį patiriama tam tikra rizika teikiant viešąsias paslaugas, nes, pavyzdžiui, dėl šios sutarties rinkoje įsitvirtinusio veiklos vykdytojo pajamos ir sąnaudos labai kinta, pagrįstas pelnas, kurį gauti turi teisę rinkoje įsitvirtinęs veiklos vykdytojas, turi būti proporcingas atitinkamam patiriamos rizikos dydžiui. Tačiau jeigu pagal rinkoje įsitvirtinusio veiklos vykdytojo ir valdžios institucijų sudarytą sutartį teikiant viešąsias paslaugas didelė rizika nepatiriama, leidžiamas pagrįstas pelnas taip pat turi būti nedidelis;

| (254) | be to, Komisija pažymi, kad bendrovės patiriamos rizikos dydis ir kompensacijų, kurias ši bendrovė turi teisę gauti, kad būtų didinamas našumas, dydis yra glaudžiai tarpusavyje susiję. Todėl valdžios institucijos gali iš anksto nustatyti fiksuotą kompensacijos dydį, numatydamos ir į jį įtraukdamos našumo padidėjimą, kurį įmonė paprastai turėtų pasiekti pavedimo vykdymo laikotarpiu. Sutartimi, pagal kurią bendrovė patiria visus su sąnaudų ir pajamų pokyčiais susijusius padarinius, ji skatinama gerinti veiklos rodiklius ir didinti sąnaudų efektyvumą. Kartu dėl sutarties bendrovė patiria didesnę riziką. Todėl tam tikru mastu rizika ir paskatos didinti efektyvumą yra susijusios. A priori nustatant didžiausią kainą ilgam laikotarpiui atitinkama bendrovė taip pat paprastai labiau skatinama didinti efektyvumą, tačiau ir patiria didesnę riziką; |
| --- | --- |

(254)

be to, Komisija pažymi, kad bendrovės patiriamos rizikos dydis ir kompensacijų, kurias ši bendrovė turi teisę gauti, kad būtų didinamas našumas, dydis yra glaudžiai tarpusavyje susiję. Todėl valdžios institucijos gali iš anksto nustatyti fiksuotą kompensacijos dydį, numatydamos ir į jį įtraukdamos našumo padidėjimą, kurį įmonė paprastai turėtų pasiekti pavedimo vykdymo laikotarpiu. Sutartimi, pagal kurią bendrovė patiria visus su sąnaudų ir pajamų pokyčiais susijusius padarinius, ji skatinama gerinti veiklos rodiklius ir didinti sąnaudų efektyvumą. Kartu dėl sutarties bendrovė patiria didesnę riziką. Todėl tam tikru mastu rizika ir paskatos didinti efektyvumą yra susijusios. A priori nustatant didžiausią kainą ilgam laikotarpiui atitinkama bendrovė taip pat paprastai labiau skatinama didinti efektyvumą, tačiau ir patiria didesnę riziką;

| (255) | norėdama išnagrinėti DPLP pagrįsto pelno dydžio klausimą, Komisija remiasi keliais ekspertų tyrimais: |
| --- | --- |

(255)

norėdama išnagrinėti DPLP pagrįsto pelno dydžio klausimą, Komisija remiasi keliais ekspertų tyrimais:

| (256) | WIK tyrimu. Nagrinėdama bylą C 36/07 (valstybės pagalbos procedūra, susijusi su Vokietijos pašto veiklos vykdytoju Deutsche Post AG (toliau – DP) Komisija paprašė įmonės WIK Consult atlikti tyrimą, kuriame būtų nustatytas atitinkamas rinkoje įsitvirtinusių pašto veiklos vykdytojų pagrįsto pelno dydis (67) (toliau – WIK tyrimas). WIK tyrime išdėstytas atitinkamas požiūris Belgijai buvo pateiktas 2010 m. kovo 25 d. ir 2011 m. vasario 7 d. Belgijos pastabas dėl WIK tyrimo Komisija gavo 2010 m. balandžio 23 d. ir 2011 m. kovo 1 d.; |
| --- | --- |

(256)

WIK tyrimu. Nagrinėdama bylą C 36/07 (valstybės pagalbos procedūra, susijusi su Vokietijos pašto veiklos vykdytoju Deutsche Post AG (toliau – DP) Komisija paprašė įmonės WIK Consult atlikti tyrimą, kuriame būtų nustatytas atitinkamas rinkoje įsitvirtinusių pašto veiklos vykdytojų pagrįsto pelno dydis (67) (toliau – WIK tyrimas). WIK tyrime išdėstytas atitinkamas požiūris Belgijai buvo pateiktas 2010 m. kovo 25 d. ir 2011 m. vasario 7 d. Belgijos pastabas dėl WIK tyrimo Komisija gavo 2010 m. balandžio 23 d. ir 2011 m. kovo 1 d.;

| (257) | Deloitte tyrimu. 2010 m. balandžio 23 d. Komisija gavo bendrovės Deloitte atliktą tyrimą (68) (toliau – Deloitte tyrimas), kuriame ši įmonė pateikė savo nuomonę apie DP teikiamoms universaliosioms paslaugoms taikytiną pagrįsto pelno dydį. Šis tyrimas Belgijai pateiktas 2011 m. gruodžio 9 d. Belgijos pastabas dėl Deloitte tyrimo Komisija gavo 2011 m. gruodžio 26 d.; |
| --- | --- |

(257)

Deloitte tyrimu. 2010 m. balandžio 23 d. Komisija gavo bendrovės Deloitte atliktą tyrimą (68) (toliau – Deloitte tyrimas), kuriame ši įmonė pateikė savo nuomonę apie DP teikiamoms universaliosioms paslaugoms taikytiną pagrįsto pelno dydį. Šis tyrimas Belgijai pateiktas 2011 m. gruodžio 9 d. Belgijos pastabas dėl Deloitte tyrimo Komisija gavo 2011 m. gruodžio 26 d.;

| (258) | CRA tyrimu. 2011 m. kovo 1 d. Belgija pateikė bendrovės Charles Rivers Associates tyrimą (69) (toliau – CRA), kuriame prieštaraujama WIK tyrimui; |
| --- | --- |

(258)

CRA tyrimu. 2011 m. kovo 1 d. Belgija pateikė bendrovės Charles Rivers Associates tyrimą (69) (toliau – CRA), kuriame prieštaraujama WIK tyrimui;

| (259) | šiame tyrime WIK nustato DP orientacinį pagrįstą pelną. Konkrečiai WIK visų pirma analizuoja DP uždavinius bei riziką ir daro išvadą, kad DP iš esmės vykdo įprastus uždavinius ir patiria nedidelę verslo riziką (70). Remdamasi šia analize WIK renkasi lyginamąsias įmones, kitaip tariant, nustato orientacinių grupių, kuriomis remiantis galima nustatyti orientacinį pagrįstą pelną, sudėtį. Apskritai WIK pabrėžia, kad į priimtą vertinimo procedūrą yra įtraukti standartinės metodikos, taikomos siekiant nustatyti pamatines pelningumo vertes pagal sandorių kainodarą, principai (71). Tokia metodika taikoma ne tik nacionalinės teisės aktuose, susijusiuose su sandorių kainodara, bet ir EBPO sandorių kainodaros gairėse (toliau – EBPO gairės) (72); |
| --- | --- |

(259)

šiame tyrime WIK nustato DP orientacinį pagrįstą pelną. Konkrečiai WIK visų pirma analizuoja DP uždavinius bei riziką ir daro išvadą, kad DP iš esmės vykdo įprastus uždavinius ir patiria nedidelę verslo riziką (70). Remdamasi šia analize WIK renkasi lyginamąsias įmones, kitaip tariant, nustato orientacinių grupių, kuriomis remiantis galima nustatyti orientacinį pagrįstą pelną, sudėtį. Apskritai WIK pabrėžia, kad į priimtą vertinimo procedūrą yra įtraukti standartinės metodikos, taikomos siekiant nustatyti pamatines pelningumo vertes pagal sandorių kainodarą, principai (71). Tokia metodika taikoma ne tik nacionalinės teisės aktuose, susijusiuose su sandorių kainodara, bet ir EBPO sandorių kainodaros gairėse (toliau – EBPO gairės) (72);

| (260) | WIK taiko kelias pelningumo vertinimo priemones; vidaus grąžos normą (VGN), pagrįstą pinigų srautais ir laikomą teoriškai teisinga veiklos pelningumo vertinimo priemone, ji atskiria nuo kitų iš apskaitos duomenų paimtų rodiklių (grąžos normos), pavyzdžiui, panaudoto kapitalo grąžos, nuosavo kapitalo grąžos, turto grąžos ir veiklos maržos rodiklių (73). Kaip paaiškinta tyrimo 5 skyriuje, šiuo atveju veiklos maržos rodiklį WIK siūlo naudoti kaip pelningumo rodiklį. Vienas iš šios priemonės privalumų tas, kad ji priklauso tik nuo apskaitos duomenų, susijusių su pelnu (EBIT (74)) ir pardavimu, – dviejų bendrovės apskaitoje lengvai nustatomų punktų. Be to, naudojant veiklos maržos rodiklį turtas nevertinamas ir neskirstomas pagal įvairias paslaugas (tai būtų būtina naudojant orientacinį kapitalo rodiklį, pavyzdžiui, nuosavo kapitalo grąžos ir panaudoto kapitalo grąžos rodiklį); naudoti veiklos maržos rodiklį paprastai yra sunku. WIK taip pat nurodo, kad orientacinį veiklos maržos rodiklį patariama naudoti, jeigu lyginamosios įmonės ir bendrovė, dėl kurios atliekamas lyginamasis tyrimas, priklauso tai pačiai šakai ir (arba) tam pačiam pramonės sektoriui – tai užtikrinta EBIT struktūros ir pardavimo panašumą; |
| --- | --- |

(260)

WIK taiko kelias pelningumo vertinimo priemones; vidaus grąžos normą (VGN), pagrįstą pinigų srautais ir laikomą teoriškai teisinga veiklos pelningumo vertinimo priemone, ji atskiria nuo kitų iš apskaitos duomenų paimtų rodiklių (grąžos normos), pavyzdžiui, panaudoto kapitalo grąžos, nuosavo kapitalo grąžos, turto grąžos ir veiklos maržos rodiklių (73). Kaip paaiškinta tyrimo 5 skyriuje, šiuo atveju veiklos maržos rodiklį WIK siūlo naudoti kaip pelningumo rodiklį. Vienas iš šios priemonės privalumų tas, kad ji priklauso tik nuo apskaitos duomenų, susijusių su pelnu (EBIT (74)) ir pardavimu, – dviejų bendrovės apskaitoje lengvai nustatomų punktų. Be to, naudojant veiklos maržos rodiklį turtas nevertinamas ir neskirstomas pagal įvairias paslaugas (tai būtų būtina naudojant orientacinį kapitalo rodiklį, pavyzdžiui, nuosavo kapitalo grąžos ir panaudoto kapitalo grąžos rodiklį); naudoti veiklos maržos rodiklį paprastai yra sunku. WIK taip pat nurodo, kad orientacinį veiklos maržos rodiklį patariama naudoti, jeigu lyginamosios įmonės ir bendrovė, dėl kurios atliekamas lyginamasis tyrimas, priklauso tai pačiai šakai ir (arba) tam pačiam pramonės sektoriui – tai užtikrinta EBIT struktūros ir pardavimo panašumą;

| (261) | dėl orientacinės grupės sudėties WIK daro išvadą, kad būtina suderinti į imtį įtrauktų įmonių palyginamumą ir imties dydį. WIK nepritaria tam, kad į imtį būtų įtraukti rinkoje įsitvirtinę Europos pašto veiklos vykdytojai, nes šių veiklos vykdytojų kainos buvo reguliuojamos rinkoje, kuri visu nagrinėjamu laikotarpiu daugumoje šalių nebuvo atvira konkurencijai. Dėl tos pačios priežasties tiesiogiai su rinkoje įsitvirtinusiais pašto veiklos vykdytojais konkuruojančių bendrovių yra gana nedaug. Tai daugiausia mažesnės bendrovės. Kad palyginamų įmonių grupė būtų proporcinga, WIK į ją įtraukia ir nacionalinėse rinkose veikiančius tiesioginius konkurentus, ir dideles tarptautines įmones, pavyzdžiui, skubių siuntų sektoriuje veikiančias tarptautines bendroves (UPS, FedEx, DHL), kurių veikla rizikingesnė, o kapitalo intensyvumas didesnis negu rinkoje įsitvirtinusio pašto veiklos vykdytojo, veikiančio saugomoje nacionalinėje rinkoje; |
| --- | --- |

(261)

dėl orientacinės grupės sudėties WIK daro išvadą, kad būtina suderinti į imtį įtrauktų įmonių palyginamumą ir imties dydį. WIK nepritaria tam, kad į imtį būtų įtraukti rinkoje įsitvirtinę Europos pašto veiklos vykdytojai, nes šių veiklos vykdytojų kainos buvo reguliuojamos rinkoje, kuri visu nagrinėjamu laikotarpiu daugumoje šalių nebuvo atvira konkurencijai. Dėl tos pačios priežasties tiesiogiai su rinkoje įsitvirtinusiais pašto veiklos vykdytojais konkuruojančių bendrovių yra gana nedaug. Tai daugiausia mažesnės bendrovės. Kad palyginamų įmonių grupė būtų proporcinga, WIK į ją įtraukia ir nacionalinėse rinkose veikiančius tiesioginius konkurentus, ir dideles tarptautines įmones, pavyzdžiui, skubių siuntų sektoriuje veikiančias tarptautines bendroves (UPS, FedEx, DHL), kurių veikla rizikingesnė, o kapitalo intensyvumas didesnis negu rinkoje įsitvirtinusio pašto veiklos vykdytojo, veikiančio saugomoje nacionalinėje rinkoje;

| (262) | aptardama palyginamumo ir imties dydžio derinimo klausimą WIK numato tris orientacines grupes: i) I orientacinę grupę arba nedidelį siuntų sektorių, apimantį daugiausia siuntų pristatymo paslaugas teikiančias bendroves (dešimt bendrovių, kurias, manoma, galima labai gerai palyginti su universaliųjų pašto paslaugų teikėjais); ii) II orientacinę grupę arba išplėstą siuntų pristatymo sektorių, apimantį bendroves, kurių pagrindinė veikla gali būti susijusi su kitomis paslaugomis, pavyzdžiui, korespondencijos pristatymo (26 bendrovės, kurias palyginti galima truputį mažiau); ir iii) III orientacinę grupę, į kurią taip pat įeina sausumos transporto sektoriuje veikiančios bendrovės (1 163 bendrovės, kurias palyginti galima mažiausiai) (75). Pasak WIK, taikant šį metodą galutinis lyginamojo tyrimo statistinis pagrįstumas yra didesnis; |
| --- | --- |

(262)

aptardama palyginamumo ir imties dydžio derinimo klausimą WIK numato tris orientacines grupes: i) I orientacinę grupę arba nedidelį siuntų sektorių, apimantį daugiausia siuntų pristatymo paslaugas teikiančias bendroves (dešimt bendrovių, kurias, manoma, galima labai gerai palyginti su universaliųjų pašto paslaugų teikėjais); ii) II orientacinę grupę arba išplėstą siuntų pristatymo sektorių, apimantį bendroves, kurių pagrindinė veikla gali būti susijusi su kitomis paslaugomis, pavyzdžiui, korespondencijos pristatymo (26 bendrovės, kurias palyginti galima truputį mažiau); ir iii) III orientacinę grupę, į kurią taip pat įeina sausumos transporto sektoriuje veikiančios bendrovės (1 163 bendrovės, kurias palyginti galima mažiausiai) (75). Pasak WIK, taikant šį metodą galutinis lyginamojo tyrimo statistinis pagrįstumas yra didesnis;

| (263) | vienas iš atrankos kriterijų, taikomų visoms orientacinėms grupėms, yra bendrovės dydis; įtraukiamos tik bendrovės, kurių pajamos didesnės negu 3 mln. EUR (76). Aptariant laikotarpį, kurio duomenys pateikti, pažymėtina, kad tik 1998–2007 m. duomenys yra patikimi ir kad 1990–1997 m. duomenys buvo interpoliuoti atgaline data (77); |
| --- | --- |

(263)

vienas iš atrankos kriterijų, taikomų visoms orientacinėms grupėms, yra bendrovės dydis; įtraukiamos tik bendrovės, kurių pajamos didesnės negu 3 mln. EUR (76). Aptariant laikotarpį, kurio duomenys pateikti, pažymėtina, kad tik 1998–2007 m. duomenys yra patikimi ir kad 1990–1997 m. duomenys buvo interpoliuoti atgaline data (77);

| (264) | be to, WIK pateikia sandorių kainodaroje taikomą analizę remdamasi tarpkvartilinio intervalo sąvoka (78), kad būtų suvienodintas kraštutinių verčių poveikis ir nustatytas pagrįsto pelno dydis; |
| --- | --- |

(264)

be to, WIK pateikia sandorių kainodaroje taikomą analizę remdamasi tarpkvartilinio intervalo sąvoka (78), kad būtų suvienodintas kraštutinių verčių poveikis ir nustatytas pagrįsto pelno dydis;

| (265) | WIK gauna tokius 1998–2007 m. rezultatus:






  a) | I orientacinė grupė: 25-asis procentilis lygus – 0,42 %, 75-asis procentilis lygus 6,72 %, o mediana (50-asis procentilis) – 3,86 %; |
| --- | --- | --- |

(265)

WIK gauna tokius 1998–2007 m. rezultatus:

a)

I orientacinė grupė: 25-asis procentilis lygus – 0,42 %, 75-asis procentilis lygus 6,72 %, o mediana (50-asis procentilis) – 3,86 %;

| b) | II orientacinė grupė: 25-asis procentilis lygus 0,45 %, 75-asis procentilis lygus 6,77 %, o mediana (50-asis procentilis) – 3,48 %; |
| --- | --- |

b)

II orientacinė grupė: 25-asis procentilis lygus 0,45 %, 75-asis procentilis lygus 6,77 %, o mediana (50-asis procentilis) – 3,48 %;

| c) | III orientacinė grupė: 25-asis procentilis lygus 0,64 %, 75-asis procentilis lygus 5,57 %, o mediana (50-asis procentilis) – 2,59 %; |
| --- | --- |

c)

III orientacinė grupė: 25-asis procentilis lygus 0,64 %, 75-asis procentilis lygus 5,57 %, o mediana (50-asis procentilis) – 2,59 %;

| (266) | WIK daro išvadą, kad išplėstas siuntų sektorius (arba II orientacinė grupė) yra tinkamiausia orientacinė grupė, nes gauti rezultatai gana stabilūs laiko požiūriu, palyginti su kita orientacine grupe (nedidelis siuntų sektorius), ir šio sektoriaus veikla artimesnė korespondencijos ir siuntų pristatymo veiklai negu kitos orientacinės grupės veikla (sausumos transporto sektorius); |
| --- | --- |

(266)

WIK daro išvadą, kad išplėstas siuntų sektorius (arba II orientacinė grupė) yra tinkamiausia orientacinė grupė, nes gauti rezultatai gana stabilūs laiko požiūriu, palyginti su kita orientacine grupe (nedidelis siuntų sektorius), ir šio sektoriaus veikla artimesnė korespondencijos ir siuntų pristatymo veiklai negu kitos orientacinės grupės veikla (sausumos transporto sektorius);

| (267) | kitas koregavimas atliktas siekiant nustatyti viršutinę DP pagrįsto pelno ribą, pagrįstą įmonės patiriamos verslo rizikos, palyginti su orientacine grupe, analize. Šiuo pagrindu WIK siūlo taikyti 3,48 % viršutinę DP pagrįsto pelno ribą, kuri atitinka II orientacinės grupės veiklos maržos medianą. Kaip viršutinę pagrįsto pelno ribą pasirinkusi medianą, o ne 75-ąjį procentilį, WIK nori parodyti, kad į imtį įtrauktos bendrovės patiria didesnę riziką negu rinkoje įsitvirtinę pašto veiklos vykdytojai, nes jos nesinaudoja jokia specialiąja teise; |
| --- | --- |

(267)

kitas koregavimas atliktas siekiant nustatyti viršutinę DP pagrįsto pelno ribą, pagrįstą įmonės patiriamos verslo rizikos, palyginti su orientacine grupe, analize. Šiuo pagrindu WIK siūlo taikyti 3,48 % viršutinę DP pagrįsto pelno ribą, kuri atitinka II orientacinės grupės veiklos maržos medianą. Kaip viršutinę pagrįsto pelno ribą pasirinkusi medianą, o ne 75-ąjį procentilį, WIK nori parodyti, kad į imtį įtrauktos bendrovės patiria didesnę riziką negu rinkoje įsitvirtinę pašto veiklos vykdytojai, nes jos nesinaudoja jokia specialiąja teise;

| (268) | Belgijos institucijos pareiškė nuomonę, kad WIK ataskaitoje taikoma metodika neteisinga, ir 2010 m. balandžio 23 d., 2011 m. kovo 1 d., 2011 m. birželio 14 d., 2011 m. rugpjūčio 5 d., 2011 m. rugpjūčio 10 d., 2011 m. gruodžio 14 d. bei 2011 m. gruodžio 19 d. pateikė kelis dokumentus (raštus, pareiškimus dėl pozicijos ir ataskaitas), kuriuose atmetė WIK ataskaitoje taikomą metodą ir pateikė savąjį orientacinio pagrįsto pelno vertinimo metodą; |
| --- | --- |

(268)

Belgijos institucijos pareiškė nuomonę, kad WIK ataskaitoje taikoma metodika neteisinga, ir 2010 m. balandžio 23 d., 2011 m. kovo 1 d., 2011 m. birželio 14 d., 2011 m. rugpjūčio 5 d., 2011 m. rugpjūčio 10 d., 2011 m. gruodžio 14 d. bei 2011 m. gruodžio 19 d. pateikė kelis dokumentus (raštus, pareiškimus dėl pozicijos ir ataskaitas), kuriuose atmetė WIK ataskaitoje taikomą metodą ir pateikė savąjį orientacinio pagrįsto pelno vertinimo metodą;

| (269) | 2011 m. rugpjūčio 5 d. atsiųstame pareiškime dėl pozicijos Belgijos institucijos iš esmės nurodė, kad WIK tyrime naudojama imtis nėra tipinė veiklos, dydžio, rizikos profilio ir ataskaitinio laikotarpio požiūriu. Todėl Belgija teigia, kad imtį labai sunku pagrįsti remiantis Bendrųjų nuostatų dėl VESP 18 dalyje išdėstytais kriterijais; |
| --- | --- |

(269)

2011 m. rugpjūčio 5 d. atsiųstame pareiškime dėl pozicijos Belgijos institucijos iš esmės nurodė, kad WIK tyrime naudojama imtis nėra tipinė veiklos, dydžio, rizikos profilio ir ataskaitinio laikotarpio požiūriu. Todėl Belgija teigia, kad imtį labai sunku pagrįsti remiantis Bendrųjų nuostatų dėl VESP 18 dalyje išdėstytais kriterijais;

| (270) | tame pačiame pareiškime dėl pozicijos Belgija taip pat pabrėžia, kad būtų logiška atskirti veiklos sričių, su kuriomis susijusi rizika yra labai skirtingo dydžio, pelno maržas: kadangi spaudos ir korespondencijos pristatymas yra veiklos sritys, kurių rizikos profilis skiriasi, Belgijos institucijos pažymi, kad reikėtų naudoti skirtingus pagrįsto pelno dydžius; |
| --- | --- |

(270)

tame pačiame pareiškime dėl pozicijos Belgija taip pat pabrėžia, kad būtų logiška atskirti veiklos sričių, su kuriomis susijusi rizika yra labai skirtingo dydžio, pelno maržas: kadangi spaudos ir korespondencijos pristatymas yra veiklos sritys, kurių rizikos profilis skiriasi, Belgijos institucijos pažymi, kad reikėtų naudoti skirtingus pagrįsto pelno dydžius;

| (271) | be to, Belgijos institucijos tvirtina, kad DPLP veiklos našumas didėja ir kad Komisija, nustatydama pagrįstos grąžos normą, turėtų į tai atsižvelgti, kaip nurodyta Bendrųjų nuostatų dėl VESP 18 dalyje. Belgijos institucijos pabrėžia, kad po daugelio reformų DPLP tapo pelninga (iki tol labai ilgai ji veikė nuostolingai). DPLP sąnaudos buvo sumažintos visų pirma uždarius pašto skyrius. Kadangi nuo 2006 m. 50 % akcijų priklauso privatiems investuotojams, pradėtas taikyti naujas į našumą orientuotas požiūris. Pasak Belgijos institucijų, į tokį našumo didėjimą turėtų būti atsižvelgta nustatant pagrįstos grąžos normą, kuri gali būti leidžiama DPLP; |
| --- | --- |

(271)

be to, Belgijos institucijos tvirtina, kad DPLP veiklos našumas didėja ir kad Komisija, nustatydama pagrįstos grąžos normą, turėtų į tai atsižvelgti, kaip nurodyta Bendrųjų nuostatų dėl VESP 18 dalyje. Belgijos institucijos pabrėžia, kad po daugelio reformų DPLP tapo pelninga (iki tol labai ilgai ji veikė nuostolingai). DPLP sąnaudos buvo sumažintos visų pirma uždarius pašto skyrius. Kadangi nuo 2006 m. 50 % akcijų priklauso privatiems investuotojams, pradėtas taikyti naujas į našumą orientuotas požiūris. Pasak Belgijos institucijų, į tokį našumo didėjimą turėtų būti atsižvelgta nustatant pagrįstos grąžos normą, kuri gali būti leidžiama DPLP;

| (272) | 2011 m. kovo 1 d. Belgijos institucijos Komisijai atsiuntė bendrovės Charles River Associates (CRA) parengtą ataskaitą, kurioje kritiškai vertinamas WIK tyrimas ir siūloma taikyti kitą DPLP pagrįsto pelno vertinimo metodą; |
| --- | --- |

(272)

2011 m. kovo 1 d. Belgijos institucijos Komisijai atsiuntė bendrovės Charles River Associates (CRA) parengtą ataskaitą, kurioje kritiškai vertinamas WIK tyrimas ir siūloma taikyti kitą DPLP pagrįsto pelno vertinimo metodą;

| (273) | dėl imties sudėties CRA pažymi, kad į tris WIK sudarytas imtis įtraukta daug mažų bendrovių, kurių rizikos profilio negalima palyginti su didelio pašto veiklos vykdytojo rizikos profiliu. Todėl CRA prieštarauja WIK išvadoms ir tvirtina, kad korespondencijos pristatymo paslaugos, kurias teikia aptariamas rinkoje įsitvirtinęs pašto veiklos vykdytojas, yra nelabai rizikinga veikla ir kad remiantis į orientacines grupes įtrauktomis bendrovėmis galima atlikti tinkamą palyginimą; |
| --- | --- |

(273)

dėl imties sudėties CRA pažymi, kad į tris WIK sudarytas imtis įtraukta daug mažų bendrovių, kurių rizikos profilio negalima palyginti su didelio pašto veiklos vykdytojo rizikos profiliu. Todėl CRA prieštarauja WIK išvadoms ir tvirtina, kad korespondencijos pristatymo paslaugos, kurias teikia aptariamas rinkoje įsitvirtinęs pašto veiklos vykdytojas, yra nelabai rizikinga veikla ir kad remiantis į orientacines grupes įtrauktomis bendrovėmis galima atlikti tinkamą palyginimą;

| (274) | CRA visų pirma atkreipia dėmesį į įmonės sąnaudų struktūros (fiksuoto dydžio bei kintamųjų sąnaudų dalių) ir patiriamos komercinės rizikos ryšį. CRA pažymi, kad universaliųjų paslaugų įsipareigojimą vykdantis pašto veiklos vykdytojas patiria didesnes fiksuoto dydžio sąnaudas, taigi ir didesnę paklausos mažėjimo riziką negu bendrovė, kurios fiksuoto dydžio sąnaudos mažesnės. Be to, CRA pabrėžia į WIK grupes įtrauktų mažų ir didelių bendrovių (79) veiklos maržos skirtumą; jos teigimu, tai reiškia, kad tarp siuntų pristatymo veiklą vykdančių mažų bendrovių ir didžiausių įmonių, pavyzdžiui, UPS ir FedEX, yra sisteminių skirtumų, kuriuos būtų galima paaiškinti skirtinga sąnaudų struktūra; |
| --- | --- |

(274)

CRA visų pirma atkreipia dėmesį į įmonės sąnaudų struktūros (fiksuoto dydžio bei kintamųjų sąnaudų dalių) ir patiriamos komercinės rizikos ryšį. CRA pažymi, kad universaliųjų paslaugų įsipareigojimą vykdantis pašto veiklos vykdytojas patiria didesnes fiksuoto dydžio sąnaudas, taigi ir didesnę paklausos mažėjimo riziką negu bendrovė, kurios fiksuoto dydžio sąnaudos mažesnės. Be to, CRA pabrėžia į WIK grupes įtrauktų mažų ir didelių bendrovių (79) veiklos maržos skirtumą; jos teigimu, tai reiškia, kad tarp siuntų pristatymo veiklą vykdančių mažų bendrovių ir didžiausių įmonių, pavyzdžiui, UPS ir FedEX, yra sisteminių skirtumų, kuriuos būtų galima paaiškinti skirtinga sąnaudų struktūra;

| (275) | CRA taip pat išsamiau nagrinėja tam tikrų siuntų pristatymo veiklą vykdančių mažų bendrovių, įtrauktų į WIK tyrimo I orientacinės grupės imtį, ypatumus ir daro išvadą, kad jų rizikos profilio negalima palyginti su didelio pašto veiklos vykdytojo patiriamos rizikos profiliu. CRA taip pat mano, kad šios imties (jau sunkiai palyginamos) nereikia plėsti įtraukiant dar mažiau palyginamas įmones; |
| --- | --- |

(275)

CRA taip pat išsamiau nagrinėja tam tikrų siuntų pristatymo veiklą vykdančių mažų bendrovių, įtrauktų į WIK tyrimo I orientacinės grupės imtį, ypatumus ir daro išvadą, kad jų rizikos profilio negalima palyginti su didelio pašto veiklos vykdytojo patiriamos rizikos profiliu. CRA taip pat mano, kad šios imties (jau sunkiai palyginamos) nereikia plėsti įtraukiant dar mažiau palyginamas įmones;

| (276) | CRA atmeta WIK argumentą, kad į imtį nereikėtų įtraukti rinkoje įsitvirtinusių Europos pašto veiklos vykdytojų, nes jų pelnas gautas ne konkurencinėmis sąlygomis, o reguliuojant kainas, ir yra rizikos, kad šie rinkoje įsitvirtinę pašto veiklos vykdytojai dėl tokio kainų reguliavimo galėjo gauti pelno perviršį. CRA pabrėžia, kad į lyginimą neįtraukdama kitų rinkoje įsitvirtinusių pašto veiklos vykdytojų WIK remiasi teorine prielaida, kad šie rinkoje įsitvirtinę veiklos vykdytojai galėjo taikyti pernelyg dideles kainas, tačiau savo teiginiui pagrįsti nepateikia empirinių įrodymų. Šiuo požiūriu CRA pabrėžia, jog atsižvelgiant į keliose valstybėse narėse taikytus kainų reguliavimo mechanizmus, pavyzdžiui, kainų viršutinės ribos nustatymą (80), pažymėtina, kad nustatytas didelis pelnas labiau gautas dėl didesnio našumo, o ne didelių kainų; |
| --- | --- |

(276)

CRA atmeta WIK argumentą, kad į imtį nereikėtų įtraukti rinkoje įsitvirtinusių Europos pašto veiklos vykdytojų, nes jų pelnas gautas ne konkurencinėmis sąlygomis, o reguliuojant kainas, ir yra rizikos, kad šie rinkoje įsitvirtinę pašto veiklos vykdytojai dėl tokio kainų reguliavimo galėjo gauti pelno perviršį. CRA pabrėžia, kad į lyginimą neįtraukdama kitų rinkoje įsitvirtinusių pašto veiklos vykdytojų WIK remiasi teorine prielaida, kad šie rinkoje įsitvirtinę veiklos vykdytojai galėjo taikyti pernelyg dideles kainas, tačiau savo teiginiui pagrįsti nepateikia empirinių įrodymų. Šiuo požiūriu CRA pabrėžia, jog atsižvelgiant į keliose valstybėse narėse taikytus kainų reguliavimo mechanizmus, pavyzdžiui, kainų viršutinės ribos nustatymą (80), pažymėtina, kad nustatytas didelis pelnas labiau gautas dėl didesnio našumo, o ne didelių kainų;

| (277) | CRA pažymi, kad taikant įprastą DPLP pagrįsto pelno, gauto vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, maržos apskaičiavimo metodą remiamasi turimais kitų Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojų pelno, gauto vykdant korespondencijos pristatymo veiklą, maržų duomenimis. Šis metodas dar įprastesnis dėl to, kad aptariamos viešosios paslaugos visų pirma yra korespondencijos pristatymo paslaugos ir kad kitų Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojų pelno, gauto vykdant korespondencijos pristatymo veiklą, maržų duomenimis galima naudotis tiesiogiai ir pagal šiuos duomenis nenustatytas joks per daug palankus kainų reguliavimas; |
| --- | --- |

(277)

CRA pažymi, kad taikant įprastą DPLP pagrįsto pelno, gauto vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, maržos apskaičiavimo metodą remiamasi turimais kitų Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojų pelno, gauto vykdant korespondencijos pristatymo veiklą, maržų duomenimis. Šis metodas dar įprastesnis dėl to, kad aptariamos viešosios paslaugos visų pirma yra korespondencijos pristatymo paslaugos ir kad kitų Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojų pelno, gauto vykdant korespondencijos pristatymo veiklą, maržų duomenimis galima naudotis tiesiogiai ir pagal šiuos duomenis nenustatytas joks per daug palankus kainų reguliavimas;

| (278) | CRA ypač pabrėžia, kad analizė turėtų būti grindžiama EBIT maržomis (veiklos maržomis), susijusiomis su korespondencijos pristatymo veikla, kurią vykdo Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojai, teikiantys su sektoriumi susijusią informaciją apie savo vykdomos korespondencijos pristatymo veiklos EBIT maržas, arba (jeigu su sektoriumi susijusi informacija apie EBIT maržas neteikiama) bendromis EBIT maržomis, gautomis Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojų, kurie daugiau negu 75 % savo pajamų gauna iš korespondencijos pristatymo paslaugų. CRA į imtį neįtraukia Rytų Europos veiklos vykdytojų, nes jų veikla gana nenaši, palyginti su Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojais; |
| --- | --- |

(278)

CRA ypač pabrėžia, kad analizė turėtų būti grindžiama EBIT maržomis (veiklos maržomis), susijusiomis su korespondencijos pristatymo veikla, kurią vykdo Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojai, teikiantys su sektoriumi susijusią informaciją apie savo vykdomos korespondencijos pristatymo veiklos EBIT maržas, arba (jeigu su sektoriumi susijusi informacija apie EBIT maržas neteikiama) bendromis EBIT maržomis, gautomis Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojų, kurie daugiau negu 75 % savo pajamų gauna iš korespondencijos pristatymo paslaugų. CRA į imtį neįtraukia Rytų Europos veiklos vykdytojų, nes jų veikla gana nenaši, palyginti su Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojais;

| (279) | todėl CRA 2002–2009 m. laikotarpį nagrinėja remdamasi vienuolikos Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojų imtimi (iš viso 73 stebimi duomenys). Šios imties vidutinė veiklos marža yra [...] %, mediana – [...] %, o 75-asis procentilis lygus [...] % (81). CRA taip pat apskaičiuoja sumažintą vidurkį ([...] %) ir vidurkį pagal Winsor metodą ([...] %), į kuriuos, kaip ir į medianą, neįtrauktos kraštutinės vertės (82); |
| --- | --- |

(279)

todėl CRA 2002–2009 m. laikotarpį nagrinėja remdamasi vienuolikos Vakarų Europos pašto veiklos vykdytojų imtimi (iš viso 73 stebimi duomenys). Šios imties vidutinė veiklos marža yra [...] %, mediana – [...] %, o 75-asis procentilis lygus [...] % (81). CRA taip pat apskaičiuoja sumažintą vidurkį ([...] %) ir vidurkį pagal Winsor metodą ([...] %), į kuriuos, kaip ir į medianą, neįtrauktos kraštutinės vertės (82);

| (280) | aptardama pagrįsto pelno maržos pamatinės vertės nustatymą CRA pažymi, kad naudojant vidutines vertes kyla metodinių problemų. CRA paaiškina, kad dėl imtyje nustatytų nevienodų pelno maržų kritinė pelno perviršio riba turi būti didesnė už vidurkį ar bet kokią kitą centrinę vertę, pavyzdžiui, ji gali būti lygi 75-ajam procentiliui. Pasak CRA, toks metodas atitinka sandorių kainodaros tyrimuose taikomą metodą, kuris grindžiamas intervalu (pavyzdžiui, tarpkvartiliniu intervalu arba kitais procentiliais); |
| --- | --- |

(280)

aptardama pagrįsto pelno maržos pamatinės vertės nustatymą CRA pažymi, kad naudojant vidutines vertes kyla metodinių problemų. CRA paaiškina, kad dėl imtyje nustatytų nevienodų pelno maržų kritinė pelno perviršio riba turi būti didesnė už vidurkį ar bet kokią kitą centrinę vertę, pavyzdžiui, ji gali būti lygi 75-ajam procentiliui. Pasak CRA, toks metodas atitinka sandorių kainodaros tyrimuose taikomą metodą, kuris grindžiamas intervalu (pavyzdžiui, tarpkvartiliniu intervalu arba kitais procentiliais);

| (281) | 2011 m. gruodžio 14 d. Belgijos institucijos Komisijai pateikė dokumentą, kuriame nurodoma DPLP pozicija dėl pašto veiklos vykdytojų patiriamos rizikos ir siūloma metodika, pagal kurią rengiama rizikos priemokos vertinimo priemonė, kurią papildomai taikant nerizikingos veiklos maržai būtų nustatomas pagrįstas veiklos maržos dydis; |
| --- | --- |

(281)

2011 m. gruodžio 14 d. Belgijos institucijos Komisijai pateikė dokumentą, kuriame nurodoma DPLP pozicija dėl pašto veiklos vykdytojų patiriamos rizikos ir siūloma metodika, pagal kurią rengiama rizikos priemokos vertinimo priemonė, kurią papildomai taikant nerizikingos veiklos maržai būtų nustatomas pagrįstas veiklos maržos dydis;

| (282) | dokumente nepaaiškinama, kaip šiuo atveju būtų galima nustatyti nerizikingos veiklos maržą (išreikštą kaip veiklos marža) ir aiškiai nenurodoma, kas tiksliai turėtų būti pagrįsta veiklos marža pagal siūlomą metodiką. Analizėje daugiau dėmesio skiriama įvairių rūšių rizikos vertinimui ir rizikos priemokos, atspindinčios visų rūšių riziką, apskaičiavimui; |
| --- | --- |

(282)

dokumente nepaaiškinama, kaip šiuo atveju būtų galima nustatyti nerizikingos veiklos maržą (išreikštą kaip veiklos marža) ir aiškiai nenurodoma, kas tiksliai turėtų būti pagrįsta veiklos marža pagal siūlomą metodiką. Analizėje daugiau dėmesio skiriama įvairių rūšių rizikos vertinimui ir rizikos priemokos, atspindinčios visų rūšių riziką, apskaičiavimui;

| (283) | Belgijos institucijos pirmenybę visų pirma teikia trijų pagrindinių kategorijų rizikai (sektoriaus rizikai, su paslaugomis susijusiai rizikai bei sutarties rizikai) ir kiekvienai kategorijai priskiriamai įprastų rūšių rizikai, kurią patiria pašto veiklos vykdytojai. Pagal rizikos priemokos vertinimo metodiką numatoma: i) nustatyti didžiausią rizikos priemoką (83); ii) nagrinėjamą laikotarpį padalyti į sutarčių laikotarpius siekiant nustatyti su kiekviena sutartimi susijusią riziką; iii) taikyti paprastą vertinimo skalę siekiant įvertinti kiekvieną riziką, susijusią su kiekvienu sutarties laikotarpiu (mažą, vidutinę ar didelę); iv) kiekvienai rizikai skirtus balus paversti bendru balu, priskiriamu kiekvienai iš trijų pagrindinių rizikos kategorijų; ir v) bendrus balus paversti rizikos priemokomis, kurių suma yra bendra rizikos priemokos suma; |
| --- | --- |

(283)

Belgijos institucijos pirmenybę visų pirma teikia trijų pagrindinių kategorijų rizikai (sektoriaus rizikai, su paslaugomis susijusiai rizikai bei sutarties rizikai) ir kiekvienai kategorijai priskiriamai įprastų rūšių rizikai, kurią patiria pašto veiklos vykdytojai. Pagal rizikos priemokos vertinimo metodiką numatoma: i) nustatyti didžiausią rizikos priemoką (83); ii) nagrinėjamą laikotarpį padalyti į sutarčių laikotarpius siekiant nustatyti su kiekviena sutartimi susijusią riziką; iii) taikyti paprastą vertinimo skalę siekiant įvertinti kiekvieną riziką, susijusią su kiekvienu sutarties laikotarpiu (mažą, vidutinę ar didelę); iv) kiekvienai rizikai skirtus balus paversti bendru balu, priskiriamu kiekvienai iš trijų pagrindinių rizikos kategorijų; ir v) bendrus balus paversti rizikos priemokomis, kurių suma yra bendra rizikos priemokos suma;

| (284) | be to, pateikiami pavyzdžiai siekiant įrodyti, kad DPLP patiria didesnę negu vidutinė riziką. Antai Belgijos institucijos tvirtina, kad DPLP patiria didesnę riziką, susijusią su korespondencijos kiekiu, nes didesnę savo pajamų dalį ji gauna iš korespondencijos pristatymo veiklos, o jos sąnaudos dėl didesnės už vidurkį fiksuoto dydžio sąnaudų dalies yra pastovesnės. Kitos rūšies DPLP patiriama rizika, kuri laikoma didesne, – tai su saugumu susijusi rizika. Kaip nurodoma analizėje, ji patiriama dėl to, kad DPLP yra viena iš nedaugelio Europos pašto veiklos vykdytojų, gyventojų namuose pensijas mokančių grynaisiais pinigais; |
| --- | --- |

(284)

be to, pateikiami pavyzdžiai siekiant įrodyti, kad DPLP patiria didesnę negu vidutinė riziką. Antai Belgijos institucijos tvirtina, kad DPLP patiria didesnę riziką, susijusią su korespondencijos kiekiu, nes didesnę savo pajamų dalį ji gauna iš korespondencijos pristatymo veiklos, o jos sąnaudos dėl didesnės už vidurkį fiksuoto dydžio sąnaudų dalies yra pastovesnės. Kitos rūšies DPLP patiriama rizika, kuri laikoma didesne, – tai su saugumu susijusi rizika. Kaip nurodoma analizėje, ji patiriama dėl to, kad DPLP yra viena iš nedaugelio Europos pašto veiklos vykdytojų, gyventojų namuose pensijas mokančių grynaisiais pinigais;

| (285) | remdamosi įvairių rūšių rizikos vertinimu Belgijos institucijos daro išvadą, kad su ketvirtąja valdymo sutartimi susijusi trijų rūšių rizika yra didelė, o su pirmąja, antrąja ir trečiąja sutartimis susijusi rizika – vidutinė (vienintelė išimtis yra sektoriaus rizika, kuri pagal pirmąją sutartį laikoma nedidele). Belgijos institucijos pateikia kitų pavyzdžių, kaip rizika pagal jau minėtą įvairių rūšių rizikos klasifikaciją paverčiama rizikos priemoka, remiantis įvairiomis didžiausios rizikos priemokos vertėmis; |
| --- | --- |

(285)

remdamosi įvairių rūšių rizikos vertinimu Belgijos institucijos daro išvadą, kad su ketvirtąja valdymo sutartimi susijusi trijų rūšių rizika yra didelė, o su pirmąja, antrąja ir trečiąja sutartimis susijusi rizika – vidutinė (vienintelė išimtis yra sektoriaus rizika, kuri pagal pirmąją sutartį laikoma nedidele). Belgijos institucijos pateikia kitų pavyzdžių, kaip rizika pagal jau minėtą įvairių rūšių rizikos klasifikaciją paverčiama rizikos priemoka, remiantis įvairiomis didžiausios rizikos priemokos vertėmis;

| (286) | (257) konstatuojamojoje dalyje nurodytas Deloitte tyrimas ir WIK tyrimas sutampa keliais aspektais:






  1. | juose abiejuose taikoma tokia pati bendrovių, kurių veiklą ir patiriamą riziką galima palyginti, paieškos finansinių duomenų bazėse metodika; |
| --- | --- | --- |

(286)

(257) konstatuojamojoje dalyje nurodytas Deloitte tyrimas ir WIK tyrimas sutampa keliais aspektais:

1.

juose abiejuose taikoma tokia pati bendrovių, kurių veiklą ir patiriamą riziką galima palyginti, paieškos finansinių duomenų bazėse metodika;

| 2. | juose abiejuose veiklos maržą siūloma naudoti kaip tinkamiausią orientacinį vertinimo rodiklį siekiant nustatyti orientacinį pelną (kadangi trūksta duomenų, įvairių bendrovių apskaita skiriasi); |
| --- | --- |

2.

juose abiejuose veiklos maržą siūloma naudoti kaip tinkamiausią orientacinį vertinimo rodiklį siekiant nustatyti orientacinį pelną (kadangi trūksta duomenų, įvairių bendrovių apskaita skiriasi);

| 3. | galiausiai į palyginamų įmonių grupę nėra įtraukti universaliųjų pašto paslaugų teikėjai, nes jie daugiausia veikia reguliuojamose rinkose ir naudojasi išskirtinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

3.

galiausiai į palyginamų įmonių grupę nėra įtraukti universaliųjų pašto paslaugų teikėjai, nes jie daugiausia veikia reguliuojamose rinkose ir naudojasi išskirtinėmis teisėmis;

| (287) | vertinant palyginamų įmonių grupę pažymėtina, kad pagrindinis WIK ir Deloitte tyrimų skirtumas susijęs su bendrovių, į kurias atsižvelgiama, dydžiu. Į Deloitte tyrimo imtį įtrauktos tik bendrovės, kurių metinės pajamos didesnės negu 100 mln. EUR (84). Šis apribojimas paaiškinamas nagrinėjant veiklos, susijusios su universaliųjų paslaugų teikimu ir atitinkama komercine bei rinkos rizika, ypatumus (85); |
| --- | --- |

(287)

vertinant palyginamų įmonių grupę pažymėtina, kad pagrindinis WIK ir Deloitte tyrimų skirtumas susijęs su bendrovių, į kurias atsižvelgiama, dydžiu. Į Deloitte tyrimo imtį įtrauktos tik bendrovės, kurių metinės pajamos didesnės negu 100 mln. EUR (84). Šis apribojimas paaiškinamas nagrinėjant veiklos, susijusios su universaliųjų paslaugų teikimu ir atitinkama komercine bei rinkos rizika, ypatumus (85);

| (288) | Deloitte tyrime visų pirma reiškiama nuomonė, kad pašto ir siuntų sektoriuje veikiančias bendroves, besinaudojančias plačiais ir sudėtingais surinkimo bei skirstymo tinklais, galima tinkamai palyginti su DP. Atsižvelgiant į masto, aprėpties ir tankumo ekonomiją, kuri vykdant pašto tinklų veiklą yra svarbiausia, į didelę veiklos sąnaudų dalį, palyginti su kapitalo sąnaudomis, ir į susijusią riziką (pavyzdžiui, su kiekiu susijusią riziką, riziką, kad tradicinė korespondencija bus pakeista elektronine), dideles įmones, veikiančias pašto bei siuntų sektoriuje ir siūlančias daug produktų, galima palyginti geriau negu mažas korespondenciją pristatančias įmones. Lyginant taip pat galėtų būti atsižvelgiama (šiek tiek mažiau) į krovininio transporto ir logistikos bendroves, nes jos naudoja tokį pat turtą; |
| --- | --- |

(288)

Deloitte tyrime visų pirma reiškiama nuomonė, kad pašto ir siuntų sektoriuje veikiančias bendroves, besinaudojančias plačiais ir sudėtingais surinkimo bei skirstymo tinklais, galima tinkamai palyginti su DP. Atsižvelgiant į masto, aprėpties ir tankumo ekonomiją, kuri vykdant pašto tinklų veiklą yra svarbiausia, į didelę veiklos sąnaudų dalį, palyginti su kapitalo sąnaudomis, ir į susijusią riziką (pavyzdžiui, su kiekiu susijusią riziką, riziką, kad tradicinė korespondencija bus pakeista elektronine), dideles įmones, veikiančias pašto bei siuntų sektoriuje ir siūlančias daug produktų, galima palyginti geriau negu mažas korespondenciją pristatančias įmones. Lyginant taip pat galėtų būti atsižvelgiama (šiek tiek mažiau) į krovininio transporto ir logistikos bendroves, nes jos naudoja tokį pat turtą;

| (289) | siekdama parodyti bendrovių dydžio svarbą Deloitte savo tyrimo imtį lygina su WIK tyrimo II orientacine grupe. Deloitte atkreipia dėmesį, kad WIK tyrimo imtyje skirtingo dydžio bendrovių grupių vidutinė veiklos marža labai skiriasi (bendrovių dydis nustatytas pagal darbuotojų skaičių) (86). Deloitte pabrėžia, kad, kitaip negu WIK tyrime, Deloitte tyrimo imtyje (kurios pagrindą sudaro didesnės bendrovės) nėra jokio glaudaus ryšio tarp dydžio ir veiklos maržos; |
| --- | --- |

(289)

siekdama parodyti bendrovių dydžio svarbą Deloitte savo tyrimo imtį lygina su WIK tyrimo II orientacine grupe. Deloitte atkreipia dėmesį, kad WIK tyrimo imtyje skirtingo dydžio bendrovių grupių vidutinė veiklos marža labai skiriasi (bendrovių dydis nustatytas pagal darbuotojų skaičių) (86). Deloitte pabrėžia, kad, kitaip negu WIK tyrime, Deloitte tyrimo imtyje (kurios pagrindą sudaro didesnės bendrovės) nėra jokio glaudaus ryšio tarp dydžio ir veiklos maržos;

| (290) | atrinkusi imtį Deloitte savo analizę grindžia septyniomis pašto ir siuntų sektoriuje veikiančiomis bendrovėmis, aštuoniolika logistikos bendrovių ir devyniolika krovininio transporto bendrovių. Į mažą septynių palyginamų bendrovių, veikiančių pašto ir siuntų sektoriuje, grupę yra įtraukti dideli skubių siuntų sektoriuje veikiantys tarptautiniai veiklos vykdytojai, pavyzdžiui, UPS, FedEx ir TNT Express, taip pat keletas kitų pašto veiklos vykdytojų (daugiausia iš Jungtinių Amerikos Valstijų ir Jungtinės Karalystės) (87). Iš esmės visi duomenys apima 1990–2007 m., tačiau pirmųjų metų duomenų labai nedaug, todėl Deloitte mano, kad šių metų rezultatai mažiau patikimi (88); |
| --- | --- |

(290)

atrinkusi imtį Deloitte savo analizę grindžia septyniomis pašto ir siuntų sektoriuje veikiančiomis bendrovėmis, aštuoniolika logistikos bendrovių ir devyniolika krovininio transporto bendrovių. Į mažą septynių palyginamų bendrovių, veikiančių pašto ir siuntų sektoriuje, grupę yra įtraukti dideli skubių siuntų sektoriuje veikiantys tarptautiniai veiklos vykdytojai, pavyzdžiui, UPS, FedEx ir TNT Express, taip pat keletas kitų pašto veiklos vykdytojų (daugiausia iš Jungtinių Amerikos Valstijų ir Jungtinės Karalystės) (87). Iš esmės visi duomenys apima 1990–2007 m., tačiau pirmųjų metų duomenų labai nedaug, todėl Deloitte mano, kad šių metų rezultatai mažiau patikimi (88);

| (291) | be to, Deloitte nagrinėja kelių kitų pelningumo vertinimo priemonių pranašumus ir trūkumus. Ji atmeta galimybę šiuo atveju naudoti vidaus grąžos normos rodiklį, nes praktiškai sunku gauti su pinigų srautais susijusių tinkamų duomenų. Ji taip pat atmeta galimybę naudoti nuosavo kapitalo grąžos ar panaudoto kapitalo grąžos rodiklius, nes, pavyzdžiui, bendrovių sąnaudų apskaita ir kapitalo struktūra (kapitalo struktūra svarbi naudojant nuosavo kapitalo grąžos rodiklį) skiriasi. Turto grąžos rodiklis taip pat laikomas netinkamu, nes jis grindžiamas visu turtu. Todėl Deloitte siūlo rinktis veiklos maržos rodiklį, tačiau pabrėžia, kad atliekant lyginamąjį tyrimą jis gali būti naudojamas tuomet, jeigu lyginamų įmonių kapitalo intensyvumas panašus, nes šiuo rodikliu tiesiogiai nevertinama kapitalo grąža; |
| --- | --- |

(291)

be to, Deloitte nagrinėja kelių kitų pelningumo vertinimo priemonių pranašumus ir trūkumus. Ji atmeta galimybę šiuo atveju naudoti vidaus grąžos normos rodiklį, nes praktiškai sunku gauti su pinigų srautais susijusių tinkamų duomenų. Ji taip pat atmeta galimybę naudoti nuosavo kapitalo grąžos ar panaudoto kapitalo grąžos rodiklius, nes, pavyzdžiui, bendrovių sąnaudų apskaita ir kapitalo struktūra (kapitalo struktūra svarbi naudojant nuosavo kapitalo grąžos rodiklį) skiriasi. Turto grąžos rodiklis taip pat laikomas netinkamu, nes jis grindžiamas visu turtu. Todėl Deloitte siūlo rinktis veiklos maržos rodiklį, tačiau pabrėžia, kad atliekant lyginamąjį tyrimą jis gali būti naudojamas tuomet, jeigu lyginamų įmonių kapitalo intensyvumas panašus, nes šiuo rodikliu tiesiogiai nevertinama kapitalo grąža;

| (292) | tačiau Deloitte apskaičiuoja nedidelės dalinės šešių bendrovių imties panaudoto kapitalo grąžą (taip pat turto grąžą ir panaudoto kapitalo grąžą pagal rinkos vertę), bet daro išvadą, kad panaudoto kapitalo grąžos intervalas ir pokytis galėtų atspindėti įvairius veiksnius, todėl panaudoto kapitalo grąžos rodiklis turi būti aiškinamas atsargiai ir nėra pakankamai naudingas kaip orientacinis rodiklis. Iš tokių veiksnių Deloitte išskiria kapitalo intensyvumo dydį. Deloitte pažymi, kad pagal kapitalo intensyvumą DP teikiamos universaliosios paslaugos artimesnės, pavyzdžiui, UPS ir FedEx paslaugoms negu krovininio transporto sektoriuje veikiančių vežėjų, pavyzdžiui, Kuehne&Nagel ar Wincanton, paslaugoms; |
| --- | --- |

(292)

tačiau Deloitte apskaičiuoja nedidelės dalinės šešių bendrovių imties panaudoto kapitalo grąžą (taip pat turto grąžą ir panaudoto kapitalo grąžą pagal rinkos vertę), bet daro išvadą, kad panaudoto kapitalo grąžos intervalas ir pokytis galėtų atspindėti įvairius veiksnius, todėl panaudoto kapitalo grąžos rodiklis turi būti aiškinamas atsargiai ir nėra pakankamai naudingas kaip orientacinis rodiklis. Iš tokių veiksnių Deloitte išskiria kapitalo intensyvumo dydį. Deloitte pažymi, kad pagal kapitalo intensyvumą DP teikiamos universaliosios paslaugos artimesnės, pavyzdžiui, UPS ir FedEx paslaugoms negu krovininio transporto sektoriuje veikiančių vežėjų, pavyzdžiui, Kuehne&Nagel ar Wincanton, paslaugoms;

| (293) | Deloitte taip pat pabrėžia, kad bendrovių pelningumas labai skiriasi atsižvelgiant į laikotarpius, taip pat įvairiuose sektoriuose ir tarp šių sektorių. Pasak Deloitte, dėl šių skirtumų reikėtų naudoti ne bendrą vidutinę vertę, o pagrįsto pelno intervalus. Toks metodas taip pat tinkamas atsižvelgiant į tai, kad būtina netaikyti sankcijų, kai dėl didesnio našumo gauti rezultatai yra didesni už vidurkį; |
| --- | --- |

(293)

Deloitte taip pat pabrėžia, kad bendrovių pelningumas labai skiriasi atsižvelgiant į laikotarpius, taip pat įvairiuose sektoriuose ir tarp šių sektorių. Pasak Deloitte, dėl šių skirtumų reikėtų naudoti ne bendrą vidutinę vertę, o pagrįsto pelno intervalus. Toks metodas taip pat tinkamas atsižvelgiant į tai, kad būtina netaikyti sankcijų, kai dėl didesnio našumo gauti rezultatai yra didesni už vidurkį;

| (294) | Deloitte surinkti visų sektorių rezultatai pagal sektorių apibendrinami Deloitte tyrimo 22 lentelėje. Taigi:






  a) | pašto ir siuntų sektoriuje 1998–2007 m. vidutinių metinių veiklos maržų vidurkis yra 8,1 %, veiklos maržų metinių medianų vidurkis – 7,4 %, metinių 25-ojo procentilio duomenų vidurkis – 4,8 %, o metinių 75-ojo procentilio duomenų vidurkis – 12 %; |
| --- | --- | --- |

(294)

Deloitte surinkti visų sektorių rezultatai pagal sektorių apibendrinami Deloitte tyrimo 22 lentelėje. Taigi:

a)

pašto ir siuntų sektoriuje 1998–2007 m. vidutinių metinių veiklos maržų vidurkis yra 8,1 %, veiklos maržų metinių medianų vidurkis – 7,4 %, metinių 25-ojo procentilio duomenų vidurkis – 4,8 %, o metinių 75-ojo procentilio duomenų vidurkis – 12 %;

| b) | visuose sektoriuose 1990–2007 m. vidutinių metinių veiklos maržų vidurkis yra 6 %, veiklos maržų metinių medianų vidurkis – 5,4 %, metinių 25-ojo procentilio duomenų vidurkis – 3,6 %, o metinių 75-ojo procentilio duomenų vidurkis – 8,1 % (89); |
| --- | --- |

b)

visuose sektoriuose 1990–2007 m. vidutinių metinių veiklos maržų vidurkis yra 6 %, veiklos maržų metinių medianų vidurkis – 5,4 %, metinių 25-ojo procentilio duomenų vidurkis – 3,6 %, o metinių 75-ojo procentilio duomenų vidurkis – 8,1 % (89);

| (295) | kaip orientacinį rodiklį Deloitte siūlo naudoti metinių vidutinių veiklos maržų vidurkį, lygų 7,9 % (90); norėdama atspindėti nustatytą veiklos maržų skirtumą Deloitte taip pat pateikia pagrįstos veiklos maržos intervalą, pagrįstą metiniais tarpkvartiliniais intervalais (91); |
| --- | --- |

(295)

kaip orientacinį rodiklį Deloitte siūlo naudoti metinių vidutinių veiklos maržų vidurkį, lygų 7,9 % (90); norėdama atspindėti nustatytą veiklos maržų skirtumą Deloitte taip pat pateikia pagrįstos veiklos maržos intervalą, pagrįstą metiniais tarpkvartiliniais intervalais (91);

| (296) | pasirinkti tinkamą palyginamų įmonių (rinkoje įsitvirtinusių pašto veiklos vykdytojų) imtį yra sudėtingas uždavinys. Savaime suprantama, daugiausia dėmesio turi būti skiriama įmonių grupės, kuria gali būti remiamasi nustatant komercinės veiklos ir rizikos duomenis, pasirinkimui; |
| --- | --- |

(296)

pasirinkti tinkamą palyginamų įmonių (rinkoje įsitvirtinusių pašto veiklos vykdytojų) imtį yra sudėtingas uždavinys. Savaime suprantama, daugiausia dėmesio turi būti skiriama įmonių grupės, kuria gali būti remiamasi nustatant komercinės veiklos ir rizikos duomenis, pasirinkimui;

| (297) | WIK ir Deloitte tyrimams bendra tai, kad juose orientuojamasi į komercines bendroves, kurių veiklą galima palyginti su DPLP veikla, ir į lyginimo imtį neįtraukiami rinkoje įsitvirtinę pašto veiklos vykdytojai. O CRA tyrime lyginimo imtis sudaryta vien iš kitų rinkoje įsitvirtinusių Europos pašto veiklos vykdytojų; |
| --- | --- |

(297)

WIK ir Deloitte tyrimams bendra tai, kad juose orientuojamasi į komercines bendroves, kurių veiklą galima palyginti su DPLP veikla, ir į lyginimo imtį neįtraukiami rinkoje įsitvirtinę pašto veiklos vykdytojai. O CRA tyrime lyginimo imtis sudaryta vien iš kitų rinkoje įsitvirtinusių Europos pašto veiklos vykdytojų;

| (298) | Komisija pritaria WIK ir Deloitte tyrimuose pateiktai nuomonei, kad rinkoje įsitvirtinusių pašto veiklos vykdytojų pelnas (kurį CRA įtraukia į savo lyginamąjį tyrimą) gautas ne įprastomis rinkos sąlygomis, o didžiąja dalimi dėl to, kad kitos valstybės narės nusprendė reguliuoti rinką. Todėl šiuo pelnu gali būti netinkamai atspindėta orientacinė grąža. Kartu atrodo, kad CRA imtyje įmonės yra panašiausios į DPLP, nes ši imtis sudaryta iš rinkoje įsitvirtinusių kitų Europos šalių pašto veiklos vykdytojų. Todėl Komisija mano, kad reikėtų visiškai atsižvelgti į CRA imtį, visų pirma siekiant atlikti pagrįsto pelno (veiklos maržos) orientacinių dydžių, nustatytų remiantis WIK ir Deloitte tyrimais, kryžminę patikrą; |
| --- | --- |

(298)

Komisija pritaria WIK ir Deloitte tyrimuose pateiktai nuomonei, kad rinkoje įsitvirtinusių pašto veiklos vykdytojų pelnas (kurį CRA įtraukia į savo lyginamąjį tyrimą) gautas ne įprastomis rinkos sąlygomis, o didžiąja dalimi dėl to, kad kitos valstybės narės nusprendė reguliuoti rinką. Todėl šiuo pelnu gali būti netinkamai atspindėta orientacinė grąža. Kartu atrodo, kad CRA imtyje įmonės yra panašiausios į DPLP, nes ši imtis sudaryta iš rinkoje įsitvirtinusių kitų Europos šalių pašto veiklos vykdytojų. Todėl Komisija mano, kad reikėtų visiškai atsižvelgti į CRA imtį, visų pirma siekiant atlikti pagrįsto pelno (veiklos maržos) orientacinių dydžių, nustatytų remiantis WIK ir Deloitte tyrimais, kryžminę patikrą;

| (299) | ir WIK, ir Deloitte tyrime pripažįstama, kad reikėtų naudoti pakankamo dydžio imtį, siekiant lyginamajame tyrime padaryti svarbias išvadas. Šiuo tikslu abu tyrimai grindžiami (palyginti) nedidele pašto ir siuntų sektoriuje veikiančių įmonių imtimi ir didesnėmis imtimis, į kurias įtrauktos krovininio transporto ir logistikos sektoriuose veikiančios bendrovės. Komisija pripažįsta, kad statistikos tikslais svarbu naudoti pakankamo dydžio imtį. Dėl šiuo klausimu pareikštos CRA pozicijos, kad nenaudinga plėsti imtį įtraukiant į ją mažiau palyginamas bendroves, Komisija mano, kad didesnės imtys, kurios WIK ir ypač Deloitte tyrimuose nustatytos remiantis patvirtintomis imčių atrankos metodikomis, yra pakankamai palyginamos, kad jas būtų galima naudoti kaip svarbias orientacines grupes siekiant įvertinti DPLP pelną; |
| --- | --- |

(299)

ir WIK, ir Deloitte tyrime pripažįstama, kad reikėtų naudoti pakankamo dydžio imtį, siekiant lyginamajame tyrime padaryti svarbias išvadas. Šiuo tikslu abu tyrimai grindžiami (palyginti) nedidele pašto ir siuntų sektoriuje veikiančių įmonių imtimi ir didesnėmis imtimis, į kurias įtrauktos krovininio transporto ir logistikos sektoriuose veikiančios bendrovės. Komisija pripažįsta, kad statistikos tikslais svarbu naudoti pakankamo dydžio imtį. Dėl šiuo klausimu pareikštos CRA pozicijos, kad nenaudinga plėsti imtį įtraukiant į ją mažiau palyginamas bendroves, Komisija mano, kad didesnės imtys, kurios WIK ir ypač Deloitte tyrimuose nustatytos remiantis patvirtintomis imčių atrankos metodikomis, yra pakankamai palyginamos, kad jas būtų galima naudoti kaip svarbias orientacines grupes siekiant įvertinti DPLP pelną;

| (300) | WIK tyrime orientacinę veiklos maržą stengiamasi nustatyti remiantis trimis lyginimo tikslais sudarytomis grupėmis. Tačiau Komisija taip pat mano, kad WIK tyrimą galima kritikuoti dėl dviejų atskirų, nors ir susijusių, klausimų (92): i) WIK naudojamų imčių, į kurias taip pat įtraukta daug mažesnių bendrovių (93), kurių iš tikrųjų negalima palyginti su rinkoje įsitvirtinusiais pašto veiklos vykdytojais, tokiais kaip DPLP; ir ii) WIK pateikiamų prielaidų dėl pašto veiklos vykdytojo, dėl kurio atliekamas tyrimas, patiriamos rizikos dydžio; |
| --- | --- |

(300)

WIK tyrime orientacinę veiklos maržą stengiamasi nustatyti remiantis trimis lyginimo tikslais sudarytomis grupėmis. Tačiau Komisija taip pat mano, kad WIK tyrimą galima kritikuoti dėl dviejų atskirų, nors ir susijusių, klausimų (92): i) WIK naudojamų imčių, į kurias taip pat įtraukta daug mažesnių bendrovių (93), kurių iš tikrųjų negalima palyginti su rinkoje įsitvirtinusiais pašto veiklos vykdytojais, tokiais kaip DPLP; ir ii) WIK pateikiamų prielaidų dėl pašto veiklos vykdytojo, dėl kurio atliekamas tyrimas, patiriamos rizikos dydžio;

| (301) | Komisija mano, kad rinkoje įsitvirtinusių pašto veiklos vykdytojų, tokių kaip DPLP, veiklos mastas ir sąnaudų struktūra (kartu atsižvelgiant į įdiegtą reguliavimo mechanizmo tipą) yra svarbiausi veiksniai vertinant pelno dydžių lyginamąjį tyrimą; |
| --- | --- |

(301)

Komisija mano, kad rinkoje įsitvirtinusių pašto veiklos vykdytojų, tokių kaip DPLP, veiklos mastas ir sąnaudų struktūra (kartu atsižvelgiant į įdiegtą reguliavimo mechanizmo tipą) yra svarbiausi veiksniai vertinant pelno dydžių lyginamąjį tyrimą;

| (302) | pirma, jeigu fiksuoto dydžio sąnaudos yra didelės (ir susijusios, pavyzdžiui, su kapitalo sąnaudomis ar kitomis su tinklu susijusiomis fiksuoto dydžio sąnaudomis), didžiausios įmonės iš masto ir tankumo ekonomijos gauna daugiau naudos negu mažosios. Lyginant į WIK imtį įtrauktų didelių ir mažų įmonių vidutinę veiklos maržą Deloitte II tyrime pavyko įrodyti, kad kuo įmonės didesnės, tuo didesnė vidutinė jų veiklos marža (įmonių dydis įvertintas pagal darbuotojų skaičių) (94). Iš tikrųjų pirmojo kvartilio (Q1) vidutinė vertė trijose WIK imtyse labai maža (pavyzdžiui, WIK tyrimo II imtyje 1998–2007 m. ji yra tik 0,75 %) (95), todėl (mažiausių) įmonių, patiriančių nuostolių ir kovojančių dėl išlikimo rinkoje, rodikliai gali būti dirbtinai padidinti. Į savo imtis (taip pat į pagrindinę II orientacinės grupės imtį) įtraukdama tiek pat mažų įmonių kiek ir didelių, WIK tikriausiai nepakankamai įvertino orientacinę veiklos maržą, kuri labiau tiktų geresnes pozicijas užimančioms didesnėms įmonėms, pavyzdžiui, DP ar DPLP; |
| --- | --- |

(302)

pirma, jeigu fiksuoto dydžio sąnaudos yra didelės (ir susijusios, pavyzdžiui, su kapitalo sąnaudomis ar kitomis su tinklu susijusiomis fiksuoto dydžio sąnaudomis), didžiausios įmonės iš masto ir tankumo ekonomijos gauna daugiau naudos negu mažosios. Lyginant į WIK imtį įtrauktų didelių ir mažų įmonių vidutinę veiklos maržą Deloitte II tyrime pavyko įrodyti, kad kuo įmonės didesnės, tuo didesnė vidutinė jų veiklos marža (įmonių dydis įvertintas pagal darbuotojų skaičių) (94). Iš tikrųjų pirmojo kvartilio (Q1) vidutinė vertė trijose WIK imtyse labai maža (pavyzdžiui, WIK tyrimo II imtyje 1998–2007 m. ji yra tik 0,75 %) (95), todėl (mažiausių) įmonių, patiriančių nuostolių ir kovojančių dėl išlikimo rinkoje, rodikliai gali būti dirbtinai padidinti. Į savo imtis (taip pat į pagrindinę II orientacinės grupės imtį) įtraukdama tiek pat mažų įmonių kiek ir didelių, WIK tikriausiai nepakankamai įvertino orientacinę veiklos maržą, kuri labiau tiktų geresnes pozicijas užimančioms didesnėms įmonėms, pavyzdžiui, DP ar DPLP;

| (303) | antra, nors WIK teisingai nurodo, kad veiklos vykdytojas patiria nedidelę riziką, nes veiklą vykdo monopolio sąlygomis, atrodo, kad ji nepakankamai atsižvelgė nei į dideles fiksuoto dydžio sąnaudas (palyginti su kintamosiomis sąnaudomis), patirtas vykdant universaliųjų paslaugų įsipareigojimą, nei į rizikos profilio pokytį, galėjusį įvykti dėl reglamentavimo tvarkos pakeitimų, kurie bėgant laikui, ypač tarp įvairių reglamentavimo laikotarpių (pavyzdžiui, įvairių valdymo sutarčių DPLP atveju), buvo taikomi veiklos vykdytojui; |
| --- | --- |

(303)

antra, nors WIK teisingai nurodo, kad veiklos vykdytojas patiria nedidelę riziką, nes veiklą vykdo monopolio sąlygomis, atrodo, kad ji nepakankamai atsižvelgė nei į dideles fiksuoto dydžio sąnaudas (palyginti su kintamosiomis sąnaudomis), patirtas vykdant universaliųjų paslaugų įsipareigojimą, nei į rizikos profilio pokytį, galėjusį įvykti dėl reglamentavimo tvarkos pakeitimų, kurie bėgant laikui, ypač tarp įvairių reglamentavimo laikotarpių (pavyzdžiui, įvairių valdymo sutarčių DPLP atveju), buvo taikomi veiklos vykdytojui;

| (304) | fiksuoto dydžio sąnaudų dalis didelė gali būti ne tik dėl didelio įmonės kapitalo intensyvumo (tai vienas iš dažnai pateikiamų paaiškinimų, kodėl fiksuoto dydžio sąnaudos didelės), bet ir dėl to, kad įmonė savo bendrų sąnaudų negali koreguoti dėl įsipareigojimo išlaikyti plataus masto platinimo tinklą, susijusio su universaliųjų paslaugų įsipareigojimu, ir negali sumažinti darbo sąnaudų, nes galioja darbo sutartys. Kadangi fiksuoto dydžio sąnaudų dalis yra didelė (96), kyla dar daugiau abejonių dėl mažų bendrovių, kurių sąnaudų struktūra (fiksuoto dydžio sąnaudų ir kintamųjų sąnaudų santykis) atrodo labai skirtinga, įtraukimo (97); |
| --- | --- |

(304)

fiksuoto dydžio sąnaudų dalis didelė gali būti ne tik dėl didelio įmonės kapitalo intensyvumo (tai vienas iš dažnai pateikiamų paaiškinimų, kodėl fiksuoto dydžio sąnaudos didelės), bet ir dėl to, kad įmonė savo bendrų sąnaudų negali koreguoti dėl įsipareigojimo išlaikyti plataus masto platinimo tinklą, susijusio su universaliųjų paslaugų įsipareigojimu, ir negali sumažinti darbo sąnaudų, nes galioja darbo sutartys. Kadangi fiksuoto dydžio sąnaudų dalis yra didelė (96), kyla dar daugiau abejonių dėl mažų bendrovių, kurių sąnaudų struktūra (fiksuoto dydžio sąnaudų ir kintamųjų sąnaudų santykis) atrodo labai skirtinga, įtraukimo (97);

| (305) | kaip nurodyta įžangoje, Komisija taip pat mano, kad rinkoje įsitvirtinusio pašto veiklos vykdytojo patiriamos rizikos dydis iš esmės priklauso nuo reguliavimo mechanizmo, kurį valdžios institucijos įdiegė siekdamos finansuoti universaliųjų paslaugų įsipareigojimą, ypatumų. Pradėjus taikyti sistemą, pagal kurią ilgesniam laikotarpiui nustatoma pašto ženklų kainų viršutinė riba (tokia sistema 2006 m. buvo pradėta taikyti DPLP), visų pirma ypač padidėja su kiekiais susijusi rizika. Dėl tokios rizikos paneigiama WIK prielaida, kad DPLP veiklos rizika iš esmės nedidelė, bent jau laikotarpiu, kurį taikyta kainų viršutinės ribos nustatymo sistema; |
| --- | --- |

(305)

kaip nurodyta įžangoje, Komisija taip pat mano, kad rinkoje įsitvirtinusio pašto veiklos vykdytojo patiriamos rizikos dydis iš esmės priklauso nuo reguliavimo mechanizmo, kurį valdžios institucijos įdiegė siekdamos finansuoti universaliųjų paslaugų įsipareigojimą, ypatumų. Pradėjus taikyti sistemą, pagal kurią ilgesniam laikotarpiui nustatoma pašto ženklų kainų viršutinė riba (tokia sistema 2006 m. buvo pradėta taikyti DPLP), visų pirma ypač padidėja su kiekiais susijusi rizika. Dėl tokios rizikos paneigiama WIK prielaida, kad DPLP veiklos rizika iš esmės nedidelė, bent jau laikotarpiu, kurį taikyta kainų viršutinės ribos nustatymo sistema;

| (306) | atsižvelgdama į 286–295 konstatuojamosiose dalyse pateiktus argumentus Komisija mano, kad siekiant įvertinti DPLP pelną Deloitte tyrimo imtys yra geresnės, palyginti su WIK tyrimo imtimis, nes į jas įtrauktos tik įmonės, kurių mažiausias dydis yra didesnis (metinė apyvarta viršija 100 mln. EUR); |
| --- | --- |

(306)

atsižvelgdama į 286–295 konstatuojamosiose dalyse pateiktus argumentus Komisija mano, kad siekiant įvertinti DPLP pelną Deloitte tyrimo imtys yra geresnės, palyginti su WIK tyrimo imtimis, nes į jas įtrauktos tik įmonės, kurių mažiausias dydis yra didesnis (metinė apyvarta viršija 100 mln. EUR);

| (307) | tačiau kartu reikėtų pažymėti, kad įvairiais aspektais Deloitte metodas taip pat turi tam tikrų galimų trūkumų ir Deloitte tyrimo išvados turi būti aiškinamos atsargiai; |
| --- | --- |

(307)

tačiau kartu reikėtų pažymėti, kad įvairiais aspektais Deloitte metodas taip pat turi tam tikrų galimų trūkumų ir Deloitte tyrimo išvados turi būti aiškinamos atsargiai;

| (308) | atrodo, kad į Deloitte imtis visų pirma įtraukta daug bendrovių, kurių kapitalo intensyvumas didesnis negu su korespondencija susijusios veiklos vykdytojų kapitalo intensyvumas (98). Metodiniu požiūriu kaip pelno vertinimo priemonę naudojant veiklos maržos rodiklį turi būti sudaryta lyginamoji bendrovių, kurių kapitalo intensyvumo (šiuo atveju apibūdinamo kaip kapitalo ir pardavimo santykis) dydis panašus, imtis. Daroma prielaida, kad bendrovių, kurių veiklos marža tokia pati, panaudoto kapitalo grąža (99) yra atvirkščiai proporcinga jų kapitalo ir pardavimo santykiui. Todėl veiklos maržos rodiklį naudojant kaip orientacinį pelningumo rodiklį, į orientacinę grupę įtrauktų bendrovių kapitalo intensyvumas turi būti vienodas. Nors patikimus kapitalo intensyvumo vertinimus gauti sunku (100), atrodo, kad kapitalo, susijusio su korespondencijos pristatymo ir spaudos platinimo veikla, intensyvumas mažesnis negu didelių daugiašalių įmonių (pavyzdžiui, UPS, TNT, FedEx ir DHL) kapitalo, susijusio su skubių siuntų veikla, intensyvumas (101). Todėl gali būti, kad remiantis Deloitte imtimis nustatytu pagrįsto pelno rodikliu atspindimas pernelyg didelis orientacinis pelnas, taikytinas bendrovėms, kurių kapitalo struktūra tokia pati kaip DPLP (102); |
| --- | --- |

(308)

atrodo, kad į Deloitte imtis visų pirma įtraukta daug bendrovių, kurių kapitalo intensyvumas didesnis negu su korespondencija susijusios veiklos vykdytojų kapitalo intensyvumas (98). Metodiniu požiūriu kaip pelno vertinimo priemonę naudojant veiklos maržos rodiklį turi būti sudaryta lyginamoji bendrovių, kurių kapitalo intensyvumo (šiuo atveju apibūdinamo kaip kapitalo ir pardavimo santykis) dydis panašus, imtis. Daroma prielaida, kad bendrovių, kurių veiklos marža tokia pati, panaudoto kapitalo grąža (99) yra atvirkščiai proporcinga jų kapitalo ir pardavimo santykiui. Todėl veiklos maržos rodiklį naudojant kaip orientacinį pelningumo rodiklį, į orientacinę grupę įtrauktų bendrovių kapitalo intensyvumas turi būti vienodas. Nors patikimus kapitalo intensyvumo vertinimus gauti sunku (100), atrodo, kad kapitalo, susijusio su korespondencijos pristatymo ir spaudos platinimo veikla, intensyvumas mažesnis negu didelių daugiašalių įmonių (pavyzdžiui, UPS, TNT, FedEx ir DHL) kapitalo, susijusio su skubių siuntų veikla, intensyvumas (101). Todėl gali būti, kad remiantis Deloitte imtimis nustatytu pagrįsto pelno rodikliu atspindimas pernelyg didelis orientacinis pelnas, taikytinas bendrovėms, kurių kapitalo struktūra tokia pati kaip DPLP (102);

| (309) | atsižvelgdama į tai, jog atliekant šį vertinimą kyla daug abejonių, Komisija mano, kad reikia nustatyti pagrįstą veiklos maržos intervalą remiantis Deloitte atliktais bendrovių, įtrauktų į platesnę visų sektorių imtį, veiklos maržos medianos (5,4 %) ir bendrovių, įtrauktų į pašto ir siuntų sektoriuje veikiančių bendrovių imtį, veiklos maržos medianos (7,4 %) vertinimais (103). Komisijos nuomone, gautas intervalas [5,4 %–7,4 %] yra pagrįsto pelno numatytasis intervalas, taikytinas bent tiems laikotarpiams, kuriais DPLP patyrė didelę riziką dėl galiojančios kompensavimo sutarties ir taikė svarbias skatinamąsias priemones, kad jos veikla taptų veiksmingesne (104); |
| --- | --- |

(309)

atsižvelgdama į tai, jog atliekant šį vertinimą kyla daug abejonių, Komisija mano, kad reikia nustatyti pagrįstą veiklos maržos intervalą remiantis Deloitte atliktais bendrovių, įtrauktų į platesnę visų sektorių imtį, veiklos maržos medianos (5,4 %) ir bendrovių, įtrauktų į pašto ir siuntų sektoriuje veikiančių bendrovių imtį, veiklos maržos medianos (7,4 %) vertinimais (103). Komisijos nuomone, gautas intervalas [5,4 %–7,4 %] yra pagrįsto pelno numatytasis intervalas, taikytinas bent tiems laikotarpiams, kuriais DPLP patyrė didelę riziką dėl galiojančios kompensavimo sutarties ir taikė svarbias skatinamąsias priemones, kad jos veikla taptų veiksmingesne (104);

| (310) | Komisija mano, kad [5,4 %–7,4 %] intervalas, kaip numatytoji vertė, yra tinkamas nustatant ir DPLP korespondencijos pristatymo veiklos, ir spaudos platinimo veiklos rodiklius, nes šios veiklos sritys glaudžiai susijusios ir jų komerciniai rodikliai labai panašūs; |
| --- | --- |

(310)

Komisija mano, kad [5,4 %–7,4 %] intervalas, kaip numatytoji vertė, yra tinkamas nustatant ir DPLP korespondencijos pristatymo veiklos, ir spaudos platinimo veiklos rodiklius, nes šios veiklos sritys glaudžiai susijusios ir jų komerciniai rodikliai labai panašūs;

| (311) | iš tikrųjų atitinkamose veiklos srityse (korespondencijos pristatymo ir spaudos platinimo) DPLP patyrė nedidelę konkurenciją arba jos nepatyrė. Šiuo pagrindu kyla klausimas, ar reikėtų jos pelną vertinti remiantis imčių, į kurias įtrauktos konkurenciją faktiškai patyrusios bendrovės, pelno mediana ir ar bendrovės, kurios padėtis tokia pati kaip DPLP, atveju neužtektų ribotesnės (t. y. mažesnės) pamatinės vertės, pavyzdžiui, pirmojo kvartilio (25-ojo procentilio). Tačiau Komisija mano, jog taikant tokį metodą būtų nepakankamai atsižvelgiama į tai, kad pelno dydžiai labai nevienodi – tiek bendrovių pelno, tiek laiko požiūriu. Be to, nereikėtų visiškai ir nepagrįstai atmesti galimo našumo didėjimo, nustatant tokią griežtą bendrovės a posteriori gautos veiklos maržos viršutinę ribą; |
| --- | --- |

(311)

iš tikrųjų atitinkamose veiklos srityse (korespondencijos pristatymo ir spaudos platinimo) DPLP patyrė nedidelę konkurenciją arba jos nepatyrė. Šiuo pagrindu kyla klausimas, ar reikėtų jos pelną vertinti remiantis imčių, į kurias įtrauktos konkurenciją faktiškai patyrusios bendrovės, pelno mediana ir ar bendrovės, kurios padėtis tokia pati kaip DPLP, atveju neužtektų ribotesnės (t. y. mažesnės) pamatinės vertės, pavyzdžiui, pirmojo kvartilio (25-ojo procentilio). Tačiau Komisija mano, jog taikant tokį metodą būtų nepakankamai atsižvelgiama į tai, kad pelno dydžiai labai nevienodi – tiek bendrovių pelno, tiek laiko požiūriu. Be to, nereikėtų visiškai ir nepagrįstai atmesti galimo našumo didėjimo, nustatant tokią griežtą bendrovės a posteriori gautos veiklos maržos viršutinę ribą;

| (312) | Komisija taip pat mano, kad aptariamoje byloje nereikia remtis už medianą didesnėmis vertėmis, pavyzdžiui, trečiuoju kvartiliu (105). Kadangi pagal pasirinktą metodą jau yra nustatytas įvairių imčių intervalas, atrodo, kad papildoma vertė, taikoma statistikos tikslais atsižvelgus į imčių medianų abiejų pusių intervalus (tarpkvartilinis intervalas paprastai naudojamas sandorių kainodaroje), yra šiek tiek ribota (106). Todėl Komisija atsižvelgia į medianos skirtumus įvairiose orientacinėse grupėse, o ne į medianos skirtumus konkrečioje imtyje (107); |
| --- | --- |

(312)

Komisija taip pat mano, kad aptariamoje byloje nereikia remtis už medianą didesnėmis vertėmis, pavyzdžiui, trečiuoju kvartiliu (105). Kadangi pagal pasirinktą metodą jau yra nustatytas įvairių imčių intervalas, atrodo, kad papildoma vertė, taikoma statistikos tikslais atsižvelgus į imčių medianų abiejų pusių intervalus (tarpkvartilinis intervalas paprastai naudojamas sandorių kainodaroje), yra šiek tiek ribota (106). Todėl Komisija atsižvelgia į medianos skirtumus įvairiose orientacinėse grupėse, o ne į medianos skirtumus konkrečioje imtyje (107);

| (313) | tačiau kadangi kapitalo, susijusio su DPLP korespondencijos pristatymo veikla, intensyvumas mažesnis negu skubių siuntų sektoriuje veikiančių veiklos vykdytojų kapitalo intensyvumas (108), visų pirma atrodo, kad taikant skubių siuntų sektoriuje veikiančių bendrovių imties medianą jau savaime galima naudotis tam tikra veiksmų laisve nustatant bendrovių, kurių kapitalo intensyvumas mažesnis, tokių kaip DPLP, arčiausiai medianos esančius pelno dydžių skirtumus ir prireikus pakankamai kompensuojant našumo didėjimą; |
| --- | --- |

(313)

tačiau kadangi kapitalo, susijusio su DPLP korespondencijos pristatymo veikla, intensyvumas mažesnis negu skubių siuntų sektoriuje veikiančių veiklos vykdytojų kapitalo intensyvumas (108), visų pirma atrodo, kad taikant skubių siuntų sektoriuje veikiančių bendrovių imties medianą jau savaime galima naudotis tam tikra veiksmų laisve nustatant bendrovių, kurių kapitalo intensyvumas mažesnis, tokių kaip DPLP, arčiausiai medianos esančius pelno dydžių skirtumus ir prireikus pakankamai kompensuojant našumo didėjimą;

| (314) | galima atlikti kelias kryžmines nuoseklumo patikras, 308 konstatuojamojoje dalyje nurodytą numatytąjį intervalą lyginant su kitais turimais pagrįsto pelno vertinimais. Kaip nurodyta šio poskirsnio pradžioje, naudinga atlikti kryžminę patikrą, lyginant su CRA tyrime pateikta veiklos maržos mediana, kuri yra [...] % (109). Pagal veiklos maržos medianą, apskaičiuotą remiantis WIK II orientacinės grupės imtimi, į kurią įtrauktos tik bendrovės, kurių apyvarta didesnė negu 100 mln. EUR, veiklos marža yra 7,1 %. Komisija daro išvadą, kad šie skaičiai įeina į [5,4 %–7,4 %] intervalą, ir tai pagrindžia teiginį, kad šis intervalas gali būti laikomas pagrįstu; |
| --- | --- |

(314)

galima atlikti kelias kryžmines nuoseklumo patikras, 308 konstatuojamojoje dalyje nurodytą numatytąjį intervalą lyginant su kitais turimais pagrįsto pelno vertinimais. Kaip nurodyta šio poskirsnio pradžioje, naudinga atlikti kryžminę patikrą, lyginant su CRA tyrime pateikta veiklos maržos mediana, kuri yra [...] % (109). Pagal veiklos maržos medianą, apskaičiuotą remiantis WIK II orientacinės grupės imtimi, į kurią įtrauktos tik bendrovės, kurių apyvarta didesnė negu 100 mln. EUR, veiklos marža yra 7,1 %. Komisija daro išvadą, kad šie skaičiai įeina į [5,4 %–7,4 %] intervalą, ir tai pagrindžia teiginį, kad šis intervalas gali būti laikomas pagrįstu;

| (315) | taigi apskritai Komisija iš to daro išvadą, kad numatytoji marža, patenkanti į [5,4 %–7,4 %] intervalą, veikiausiai yra tinkama orientacinė pelno marža, bent tų laikotarpių, kuriais DPLP patyrė didelę riziką ir taikė svarbias efektyvumo skatinimo priemones; |
| --- | --- |

(315)

taigi apskritai Komisija iš to daro išvadą, kad numatytoji marža, patenkanti į [5,4 %–7,4 %] intervalą, veikiausiai yra tinkama orientacinė pelno marža, bent tų laikotarpių, kuriais DPLP patyrė didelę riziką ir taikė svarbias efektyvumo skatinimo priemones;

| (316) | apskritai Komisija mano, kad jeigu pagal rinkoje įsitvirtinusio veiklos vykdytojo ir valdžios institucijų sudarytą sutartį teikiant viešąsias paslaugas patiriama didelė rizika, pagrįstas pelnas, kurį gauti turi teisę rinkoje įsitvirtinęs veiklos vykdytojas, turi būti proporcingas atitinkamam patiriamos rizikos dydžiui. Tačiau jeigu pagal sutartį patiriama tik nedidelė rizika, pagrįsto pelno dydis turi būti mažas; |
| --- | --- |

(316)

apskritai Komisija mano, kad jeigu pagal rinkoje įsitvirtinusio veiklos vykdytojo ir valdžios institucijų sudarytą sutartį teikiant viešąsias paslaugas patiriama didelė rizika, pagrįstas pelnas, kurį gauti turi teisę rinkoje įsitvirtinęs veiklos vykdytojas, turi būti proporcingas atitinkamam patiriamos rizikos dydžiui. Tačiau jeigu pagal sutartį patiriama tik nedidelė rizika, pagrįsto pelno dydis turi būti mažas;

| (317) | pirmesniame skirsnyje Komisija paaiškino savo metodą, taikytą siekiant nustatyti [5,4 %–7,4 %] pagrįsto pelno numatytąjį intervalą, laikomą tinkamu tuo atveju, kai pagal sutartis patiriama didelė rizika. Tuo atveju, kai rizika nedidelė, pagrįstos veiklos maržos intervalo tinkamą pamatinę vertę nustatyti sunku, tačiau akivaizdu, kad toks veiklos maržos intervalas turėtų būti nustatytų pelno dydžių imties skalės kairėje pusėje. Komisija mano, kad atsižvelgiant į tai pagrįsto pelno intervalą reikia nustatyti remiantis pirmuoju kvartiliu (25-uoju procentiliu), o ne mediana; |
| --- | --- |

(317)

pirmesniame skirsnyje Komisija paaiškino savo metodą, taikytą siekiant nustatyti [5,4 %–7,4 %] pagrįsto pelno numatytąjį intervalą, laikomą tinkamu tuo atveju, kai pagal sutartis patiriama didelė rizika. Tuo atveju, kai rizika nedidelė, pagrįstos veiklos maržos intervalo tinkamą pamatinę vertę nustatyti sunku, tačiau akivaizdu, kad toks veiklos maržos intervalas turėtų būti nustatytų pelno dydžių imties skalės kairėje pusėje. Komisija mano, kad atsižvelgiant į tai pagrįsto pelno intervalą reikia nustatyti remiantis pirmuoju kvartiliu (25-uoju procentiliu), o ne mediana;

| (318) | sutarčių, dėl kurių patiriama nedidelė rizika, atveju kaip pamatinę vertę naudojant 25-ąjį procentilį pagal įvairias Deloitte tyrimo imtis gaunamas [3,6 %–4,8 %] pagrįstos veiklos maržos intervalas; |
| --- | --- |

(318)

sutarčių, dėl kurių patiriama nedidelė rizika, atveju kaip pamatinę vertę naudojant 25-ąjį procentilį pagal įvairias Deloitte tyrimo imtis gaunamas [3,6 %–4,8 %] pagrįstos veiklos maržos intervalas;

| (319) | šiuo atveju lyginant su CRA tyrimo rezultatais, susijusiais su rinkoje įsitvirtinusiais pašto veiklos vykdytojais, taip pat gali būti atlikta dar viena naudinga kryžminė patikra. Komisijos apskaičiuoto metinio 25-ojo procentilio vidurkis yra lygus [...] %. Komisija daro išvadą, kad šie skaičiai įeina į [3,6 %–4,8 %] intervalą, o tai patvirtina teiginį, kad šis intervalas gali būti laikomas pagrįstu; |
| --- | --- |

(319)

šiuo atveju lyginant su CRA tyrimo rezultatais, susijusiais su rinkoje įsitvirtinusiais pašto veiklos vykdytojais, taip pat gali būti atlikta dar viena naudinga kryžminė patikra. Komisijos apskaičiuoto metinio 25-ojo procentilio vidurkis yra lygus [...] %. Komisija daro išvadą, kad šie skaičiai įeina į [3,6 %–4,8 %] intervalą, o tai patvirtina teiginį, kad šis intervalas gali būti laikomas pagrįstu;

| (320) | todėl apskritai Komisija iš to daro išvadą, kad numatytoji marža, patenkanti į [3,6 %–4,8 %] intervalą, veikiausiai yra tinkama orientacinė pelno marža, taikoma tiems laikotarpiams, kuriais DPLP patyrė nedidelę riziką; |
| --- | --- |

(320)

todėl apskritai Komisija iš to daro išvadą, kad numatytoji marža, patenkanti į [3,6 %–4,8 %] intervalą, veikiausiai yra tinkama orientacinė pelno marža, taikoma tiems laikotarpiams, kuriais DPLP patyrė nedidelę riziką;

| (321) | kaip paaiškinta šio skirsnio įžangoje, DPLP patiriama rizika priklauso nuo Belgijos taikomo kompensavimo mechanizmo. Šis mechanizmas yra numatytas įvairiose DPLP ir Belgijos valstybės sudarytose valdymo sutartyse ir bėgant laikui yra keičiamas. Todėl turi būti atsižvelgiama į įvairius pagrįstos veiklos maržos intervalus pagal taikomą kompensavimo mechanizmą, kuriuo remiantis nustatomas DPLP patiriamos rizikos dydis, taip pat tai, kokiu mastu DPLP yra skatinama didinti savo našumą; |
| --- | --- |

(321)

kaip paaiškinta šio skirsnio įžangoje, DPLP patiriama rizika priklauso nuo Belgijos taikomo kompensavimo mechanizmo. Šis mechanizmas yra numatytas įvairiose DPLP ir Belgijos valstybės sudarytose valdymo sutartyse ir bėgant laikui yra keičiamas. Todėl turi būti atsižvelgiama į įvairius pagrįstos veiklos maržos intervalus pagal taikomą kompensavimo mechanizmą, kuriuo remiantis nustatomas DPLP patiriamos rizikos dydis, taip pat tai, kokiu mastu DPLP yra skatinama didinti savo našumą;

| (322) | šiomis aplinkybėmis Komisija nori pabrėžti, kad sutartyse rizika apibūdinama remiantis ne tuo, kad pagal DPLP valdymo sutartis paprasčiausiai patiriama rizika, ir net ne absoliučiu rizikos dydžiu, bet daugiau tuo, kiek rizika yra didesnė ar mažesnė už bendrovių, įtrauktų į tokias pat imčių grupes, patiriamą riziką. Tą patį galima pasakyti apie priemonių, kuriomis DPLP skatinama užtikrinti didesnį našumą, intensyvumą. Kadangi šias imčių grupes sudaro konkurencinėmis sąlygomis veikiančios bendrovės, šios bendrovės paprastai patiria didelę riziką ir yra ypač skatinamos dirbti našiau; |
| --- | --- |

(322)

šiomis aplinkybėmis Komisija nori pabrėžti, kad sutartyse rizika apibūdinama remiantis ne tuo, kad pagal DPLP valdymo sutartis paprasčiausiai patiriama rizika, ir net ne absoliučiu rizikos dydžiu, bet daugiau tuo, kiek rizika yra didesnė ar mažesnė už bendrovių, įtrauktų į tokias pat imčių grupes, patiriamą riziką. Tą patį galima pasakyti apie priemonių, kuriomis DPLP skatinama užtikrinti didesnį našumą, intensyvumą. Kadangi šias imčių grupes sudaro konkurencinėmis sąlygomis veikiančios bendrovės, šios bendrovės paprastai patiria didelę riziką ir yra ypač skatinamos dirbti našiau;

| (323) | Komisija mano, kad ketvirtojoje valdymo sutartyje (2006–2010 m.) aiškiai numatyti mechanizmai, į kuriuos įtraukti ex ante parametrais grindžiami ilgalaikiai įsipareigojimai dėl kainų ir finansavimo. Šie mechanizmai taikomi DPLP veiklai, susijusiai ir su korespondencijos pristatymu, ir su spaudos platinimu; |
| --- | --- |

(323)

Komisija mano, kad ketvirtojoje valdymo sutartyje (2006–2010 m.) aiškiai numatyti mechanizmai, į kuriuos įtraukti ex ante parametrais grindžiami ilgalaikiai įsipareigojimai dėl kainų ir finansavimo. Šie mechanizmai taikomi DPLP veiklai, susijusiai ir su korespondencijos pristatymu, ir su spaudos platinimu;

| (324) | konkrečiai ketvirtosios valdymo sutarties 9 straipsnyje dėl spaudos platinimo nurodoma, kad sutarties laikotarpiu (standartiniu penkerių metų laikotarpiu) teikiamų paslaugų, priklausančių „smulkiųjų vartotojų krepšeliui“, tarifų svertinis vidurkis nedidės greičiau, negu leidžiama pagal kainų viršutinės ribos nustatymo mechanizmą, grindžiamą sveikatos indeksu (konkrečiu vartotojų kainų indeksu) ir priemoka už kokybę, kuria atspindimas laiku pristatytos asmeninės korespondencijos procentas. Komisijos manymu, dėl tokio tarifų nustatymo visam sutarties laikotarpiui sutartis įgauna visus skatinamosios sutarties požymius, todėl bendrovė patiria didelę riziką; |
| --- | --- |

(324)

konkrečiai ketvirtosios valdymo sutarties 9 straipsnyje dėl spaudos platinimo nurodoma, kad sutarties laikotarpiu (standartiniu penkerių metų laikotarpiu) teikiamų paslaugų, priklausančių „smulkiųjų vartotojų krepšeliui“, tarifų svertinis vidurkis nedidės greičiau, negu leidžiama pagal kainų viršutinės ribos nustatymo mechanizmą, grindžiamą sveikatos indeksu (konkrečiu vartotojų kainų indeksu) ir priemoka už kokybę, kuria atspindimas laiku pristatytos asmeninės korespondencijos procentas. Komisijos manymu, dėl tokio tarifų nustatymo visam sutarties laikotarpiui sutartis įgauna visus skatinamosios sutarties požymius, todėl bendrovė patiria didelę riziką;

| (325) | ketvirtosios valdymo sutarties 2 straipsnyje dėl spaudos platinimo nurodoma, kad sutarties laikotarpiu spaudos platinimo tarifai negali būti didinami greičiau, negu didėja sveikatos indeksas. Kad būtų padengtos platinant spaudą patirtos grynosios sąnaudos, atsižvelgiant į numatomą našumą 13 straipsnio 2 dalyje yra nustatyta 290 613 000 EUR metinė kompensacija, į kurią DPLP turi teisę (suma tikslinama atsižvelgiant į infliaciją) (110). 13 straipsnio 5 dalyje nurodoma, kad tuo atveju, jeigu pakeičiamas VESP turinys ar sąlygos arba labai pakinta DPLP sąnaudos ir šių sąnaudų pokyčio DPLP negali kontroliuoti, šalys svarsto, ar kompensacijos suma turi būti suderinta siekiant atsižvelgti į šį sąnaudų pokytį. Sprendimą dėl tokio suderinimo priima Ministrų Taryba. Komisija pripažįsta, kad ši sąlyga gali būti aiškinama kaip „vengimo sąlyga“, kuria į sutartį dar kartą įtraukiami tam tikri ex post veiksniai (jais DPLP saugoma nuo rizikos). Tačiau Komisija mano, kad valdžios institucijų taikomos sąvokos yra gana netikslios, todėl DPLP negali tikėtis, kad „vengimo sąlyga“ bus taikoma. Apskritai Komisija mano, kad nuostatomis dėl DPLP veiklos, susijusios su spaudos platinimu, įtvirtinamas ilgalaikis įsipareigojimas dėl kompensacijos dydžio; |
| --- | --- |

(325)

ketvirtosios valdymo sutarties 2 straipsnyje dėl spaudos platinimo nurodoma, kad sutarties laikotarpiu spaudos platinimo tarifai negali būti didinami greičiau, negu didėja sveikatos indeksas. Kad būtų padengtos platinant spaudą patirtos grynosios sąnaudos, atsižvelgiant į numatomą našumą 13 straipsnio 2 dalyje yra nustatyta 290 613 000 EUR metinė kompensacija, į kurią DPLP turi teisę (suma tikslinama atsižvelgiant į infliaciją) (110). 13 straipsnio 5 dalyje nurodoma, kad tuo atveju, jeigu pakeičiamas VESP turinys ar sąlygos arba labai pakinta DPLP sąnaudos ir šių sąnaudų pokyčio DPLP negali kontroliuoti, šalys svarsto, ar kompensacijos suma turi būti suderinta siekiant atsižvelgti į šį sąnaudų pokytį. Sprendimą dėl tokio suderinimo priima Ministrų Taryba. Komisija pripažįsta, kad ši sąlyga gali būti aiškinama kaip „vengimo sąlyga“, kuria į sutartį dar kartą įtraukiami tam tikri ex post veiksniai (jais DPLP saugoma nuo rizikos). Tačiau Komisija mano, kad valdžios institucijų taikomos sąvokos yra gana netikslios, todėl DPLP negali tikėtis, kad „vengimo sąlyga“ bus taikoma. Apskritai Komisija mano, kad nuostatomis dėl DPLP veiklos, susijusios su spaudos platinimu, įtvirtinamas ilgalaikis įsipareigojimas dėl kompensacijos dydžio;

| (326) | todėl Komisija mano, kad pagal ketvirtąją valdymo sutartį (2006–2010 m.) patiriama rizika gali būti laikoma ne maža, bet labiau didele. Apskritai atrodo, kad [5,4 %–7,4 %] numatytasis intervalas tinka abiejų rūšių veiklai, nurodytai ketvirtojoje valdymo sutartyje; |
| --- | --- |

(326)

todėl Komisija mano, kad pagal ketvirtąją valdymo sutartį (2006–2010 m.) patiriama rizika gali būti laikoma ne maža, bet labiau didele. Apskritai atrodo, kad [5,4 %–7,4 %] numatytasis intervalas tinka abiejų rūšių veiklai, nurodytai ketvirtojoje valdymo sutartyje;

| (327) | tačiau atrodo, kad ankstesnės valdymo sutartys (iki 2005 m.) didžiąja dalimi buvo pagrįstos kainų ir kompensavimo mechanizmais, pagal kuriuos DPLP patyrė nedidelę riziką; |
| --- | --- |

(327)

tačiau atrodo, kad ankstesnės valdymo sutartys (iki 2005 m.) didžiąja dalimi buvo pagrįstos kainų ir kompensavimo mechanizmais, pagal kuriuos DPLP patyrė nedidelę riziką;

| (328) | dėl pašto ženklų kainų nustatymo Komisija pažymi, kad pagal tris pirmąsias valdymo sutartis toks kainų viršutinės ribos nustatymo mechanizmas, koks numatytas pagal ketvirtąją valdymo sutartį (kurioje nustatytas ilgalaikis įsipareigojimas dėl kainų), netaikomas. Šiose sutartyse daugiau daroma gana bendra nuoroda į faktinėmis sąnaudomis pagrįstus tarifus, nustatomus remiantis tinkamais apskaitos principais (111); |
| --- | --- |

(328)

dėl pašto ženklų kainų nustatymo Komisija pažymi, kad pagal tris pirmąsias valdymo sutartis toks kainų viršutinės ribos nustatymo mechanizmas, koks numatytas pagal ketvirtąją valdymo sutartį (kurioje nustatytas ilgalaikis įsipareigojimas dėl kainų), netaikomas. Šiose sutartyse daugiau daroma gana bendra nuoroda į faktinėmis sąnaudomis pagrįstus tarifus, nustatomus remiantis tinkamais apskaitos principais (111);

| (329) | dėl spaudos platinimo Komisija taip pat pažymi, kad trijose pirmosiose valdymo sutartyse nenumatytas joks vienodo dydžio biudžetas, sutarties laikotarpiu paskirstytas taip, kaip ketvirtojoje valdymo sutartyje (112). Jose daugiau daroma nuoroda į faktinėmis sąnaudomis pagrįstas kompensacijas (113). Komisija pažymi, kad antrojoje sutartyje taip pat nustatyta bendra viršutinė kompensacijos riba, tačiau atsižvelgiant į atitinkamo laikotarpio faktines kompensacijų sumas atrodo abejotina, kad viršutinė riba iš tikrųjų buvo privaloma (114). Pirmojoje valdymo sutartyje metinė dotacija (kompensacija) taip pat buvo nustatyta, tačiau Komisija pažymi, kad kartu sutartyje nenustatyta ilgalaikė spaudos platinimo tarifų viršutinė riba; |
| --- | --- |

(329)

dėl spaudos platinimo Komisija taip pat pažymi, kad trijose pirmosiose valdymo sutartyse nenumatytas joks vienodo dydžio biudžetas, sutarties laikotarpiu paskirstytas taip, kaip ketvirtojoje valdymo sutartyje (112). Jose daugiau daroma nuoroda į faktinėmis sąnaudomis pagrįstas kompensacijas (113). Komisija pažymi, kad antrojoje sutartyje taip pat nustatyta bendra viršutinė kompensacijos riba, tačiau atsižvelgiant į atitinkamo laikotarpio faktines kompensacijų sumas atrodo abejotina, kad viršutinė riba iš tikrųjų buvo privaloma (114). Pirmojoje valdymo sutartyje metinė dotacija (kompensacija) taip pat buvo nustatyta, tačiau Komisija pažymi, kad kartu sutartyje nenustatyta ilgalaikė spaudos platinimo tarifų viršutinė riba;

| (330) | todėl Komisija mano, kad [3,6 %–4,8 %] intervalas, kuris buvo laikomas pagrįstu nesant didelės su sutartimi susijusios rizikos, trijų pirmųjų valdymo sutarčių laikotarpiu turi būti taikomas ir spaudos platinimui, ir korespondencijos pristatymui; |
| --- | --- |

(330)

todėl Komisija mano, kad [3,6 %–4,8 %] intervalas, kuris buvo laikomas pagrįstu nesant didelės su sutartimi susijusios rizikos, trijų pirmųjų valdymo sutarčių laikotarpiu turi būti taikomas ir spaudos platinimui, ir korespondencijos pristatymui;

| (331) | Komisija pažymi, kad Belgijos institucijos savo 2011 m. gruodžio 14 d. pateiktame dokumente taip pat siūlė taikyti sutartimis pagrįstą metodą. Nors dėl siūlomos metodikos kyla keli klausimai, susiję su rizikos veiksniais ir tuo, kaip nustatyti šių veiksnių koeficientai (115), analizė pagal sutarčių laikotarpius, DPLP patiriamą riziką iš esmės skirstant į tris lygmenis (nedidelė, vidutinė, didelė), bendrai atitinka Komisijos taikytą metodą. Apskritai atrodo, kad DPLP atliktas tinkamas sutarčių skirstymas pagal patiriamą riziką atitinka Komisijos analizę, nes Belgijos institucijos taip pat mano, kad pagal ketvirtąją sutartį apskritai patiriama didesnė rizika negu pagal tris pirmąsias; |
| --- | --- |

(331)

Komisija pažymi, kad Belgijos institucijos savo 2011 m. gruodžio 14 d. pateiktame dokumente taip pat siūlė taikyti sutartimis pagrįstą metodą. Nors dėl siūlomos metodikos kyla keli klausimai, susiję su rizikos veiksniais ir tuo, kaip nustatyti šių veiksnių koeficientai (115), analizė pagal sutarčių laikotarpius, DPLP patiriamą riziką iš esmės skirstant į tris lygmenis (nedidelė, vidutinė, didelė), bendrai atitinka Komisijos taikytą metodą. Apskritai atrodo, kad DPLP atliktas tinkamas sutarčių skirstymas pagal patiriamą riziką atitinka Komisijos analizę, nes Belgijos institucijos taip pat mano, kad pagal ketvirtąją sutartį apskritai patiriama didesnė rizika negu pagal tris pirmąsias;

| (332) | Komisija padarė išvadą, kad [5,4 %–7,4 %] numatytasis veiklos maržos intervalas yra tinkamas orientacinis intervalas siekiant nustatyti laikotarpių, kuriais DPLP turėjo patirti didelę riziką ir atsižvelgti į dideles paskatas siekti našumo, pagrįstą pelną; |
| --- | --- |

(332)

Komisija padarė išvadą, kad [5,4 %–7,4 %] numatytasis veiklos maržos intervalas yra tinkamas orientacinis intervalas siekiant nustatyti laikotarpių, kuriais DPLP turėjo patirti didelę riziką ir atsižvelgti į dideles paskatas siekti našumo, pagrįstą pelną;

| (333) | Komisija taip pat daro išvadą, kad [3,6 %–4,8 %] veiklos maržos intervalas yra tinkamas orientacinis intervalas siekiant nustatyti laikotarpių, kuriais DPLP nepatyrė didelės rizikos, pagrįstą pelną; |
| --- | --- |

(333)

Komisija taip pat daro išvadą, kad [3,6 %–4,8 %] veiklos maržos intervalas yra tinkamas orientacinis intervalas siekiant nustatyti laikotarpių, kuriais DPLP nepatyrė didelės rizikos, pagrįstą pelną;

| (334) | siekdama atsižvelgti į DPLP pastangas didinti našumą, apie kurias pranešė Belgijos institucijos, Komisija nusprendė atsargiai taikyti šių dviejų intervalų viršutines ribas norėdama nustatyti pagrįstą pelną, kuris turi būti įtrauktas į viešųjų paslaugų sąnaudas. Šis metodas taip pat nurodomas Deloitte tyrime (žr. 292 konstatuojamąją dalį), pagal kurį intervalus reikia taikyti atsižvelgiant į būtinybę neskirti sankcijų, kai dėl didesnio našumo gauti rezultatai viršija vidurkį; |
| --- | --- |

(334)

siekdama atsižvelgti į DPLP pastangas didinti našumą, apie kurias pranešė Belgijos institucijos, Komisija nusprendė atsargiai taikyti šių dviejų intervalų viršutines ribas norėdama nustatyti pagrįstą pelną, kuris turi būti įtrauktas į viešųjų paslaugų sąnaudas. Šis metodas taip pat nurodomas Deloitte tyrime (žr. 292 konstatuojamąją dalį), pagal kurį intervalus reikia taikyti atsižvelgiant į būtinybę neskirti sankcijų, kai dėl didesnio našumo gauti rezultatai viršija vidurkį;

| (335) | Komisija mano, kad pagal tris pirmąsias valdymo sutartis (1992–1996, 1997–2002 ir 2003–2005 m.) buvo patiriama nedidelė rizika ir kad 4,8 % veiklos maržą atitinkantis pagrįsto pelno dydis gali būti taikomas ir korespondencijos pristatymui, ir spaudos platinimui. Tačiau ji mano, kad pagal ketvirtąją valdymo sutartį (2006–2010 m.) patiriama rizika daug didesnė, todėl ir korespondencijos pristatymui, ir spaudos platinimui gali būti taikomas 7,4 % veiklos maržą atitinkantis pagrįsto pelno dydis; |
| --- | --- |

(335)

Komisija mano, kad pagal tris pirmąsias valdymo sutartis (1992–1996, 1997–2002 ir 2003–2005 m.) buvo patiriama nedidelė rizika ir kad 4,8 % veiklos maržą atitinkantis pagrįsto pelno dydis gali būti taikomas ir korespondencijos pristatymui, ir spaudos platinimui. Tačiau ji mano, kad pagal ketvirtąją valdymo sutartį (2006–2010 m.) patiriama rizika daug didesnė, todėl ir korespondencijos pristatymui, ir spaudos platinimui gali būti taikomas 7,4 % veiklos maržą atitinkantis pagrįsto pelno dydis;

| (336) | pirmojoje valdymo sutartyje nurodoma, kad valstybės mokama metinė kompensacija yra skirta visiems viešosios paslaugos uždaviniams; |
| --- | --- |

(336)

pirmojoje valdymo sutartyje nurodoma, kad valstybės mokama metinė kompensacija yra skirta visiems viešosios paslaugos uždaviniams;

| (337) | todėl galimą kompensacijos permoką reikia apskaičiuoti sudedant visas sąnaudas ir pajamas, susijusias su visais viešosios paslaugos uždaviniais; |
| --- | --- |

(337)

todėl galimą kompensacijos permoką reikia apskaičiuoti sudedant visas sąnaudas ir pajamas, susijusias su visais viešosios paslaugos uždaviniais;

| (338) | į pajamas turi būti įtraukta metinė kompensacija, kurią valstybė sumokėjo už viešosios paslaugos uždavinius. Pagal pirmąją valdymo sutartį DPLP iš viso gavo 1,5 mlrd. EUR metinių kompensacijų; |
| --- | --- |

(338)

į pajamas turi būti įtraukta metinė kompensacija, kurią valstybė sumokėjo už viešosios paslaugos uždavinius. Pagal pirmąją valdymo sutartį DPLP iš viso gavo 1,5 mlrd. EUR metinių kompensacijų;

| (339) | be to, turi būti atsižvelgiama į toliau nurodytas pagalbos priemones;
  Nekilnojamojo turto perdavimas |
| --- | --- |

(339)

be to, turi būti atsižvelgiama į toliau nurodytas pagalbos priemones;

Nekilnojamojo turto perdavimas

| (340) | pirmojoje valdymo sutartyje taip pat buvo numatyta DPLP perduoti valstybės nekilnojamąjį turtą. Šis nekilnojamojo turto, kurio vertė – 112,2 mln. EUR ir už kurį nesumokėta jokia kompensacija, perdavimas turi būti įtrauktas į DPLP pajamas siekiant apskaičiuoti kompensacijos permoką pirmosios valdymo sutarties laikotarpiu. DPLP valstybei nesumokėjo jokios kompensacijos už pastatų naudojimą iki nekilnojamojo turto perdavimo; |
| --- | --- |

(340)

pirmojoje valdymo sutartyje taip pat buvo numatyta DPLP perduoti valstybės nekilnojamąjį turtą. Šis nekilnojamojo turto, kurio vertė – 112,2 mln. EUR ir už kurį nesumokėta jokia kompensacija, perdavimas turi būti įtrauktas į DPLP pajamas siekiant apskaičiuoti kompensacijos permoką pirmosios valdymo sutarties laikotarpiu. DPLP valstybei nesumokėjo jokios kompensacijos už pastatų naudojimą iki nekilnojamojo turto perdavimo;

| (341) | 1997 m. valstybė DPLP sumokėjo 62 mln. EUR sumą, kurią DPLP į apskaitą įtraukė kaip kapitalo injekciją. Vėliau Belgijos institucijos pripažino, kad iš tikrųjų ši suma pervesta atlikus atidėtą metinės kompensacijos, pagal pirmąją valdymo sutartį numatytos 1996 m., likučio mokėjimą; |
| --- | --- |

(341)

1997 m. valstybė DPLP sumokėjo 62 mln. EUR sumą, kurią DPLP į apskaitą įtraukė kaip kapitalo injekciją. Vėliau Belgijos institucijos pripažino, kad iš tikrųjų ši suma pervesta atlikus atidėtą metinės kompensacijos, pagal pirmąją valdymo sutartį numatytos 1996 m., likučio mokėjimą;

| (342) | 1996 m. aptariama suma DPLP nesumokėta laiku, nors valstybės kompensacija buvo mažesnė negu valdymo sutartyje aptariamiems metams numatyta metinė suma; |
| --- | --- |

(342)

1996 m. aptariama suma DPLP nesumokėta laiku, nors valstybės kompensacija buvo mažesnė negu valdymo sutartyje aptariamiems metams numatyta metinė suma;

| (343) | siekiant patikrinti, ar buvo gauta kompensacijos permoka, išmokėta 62 mln. EUR suma įtraukiama į pirmosios valdymo sutarties laikotarpiu skirtą kompensaciją už VESP; |
| --- | --- |

(343)

siekiant patikrinti, ar buvo gauta kompensacijos permoka, išmokėta 62 mln. EUR suma įtraukiama į pirmosios valdymo sutarties laikotarpiu skirtą kompensaciją už VESP;

| (344) | kompensacijos permokos pagal pirmąją valdymo sutartį apskaičiavimą galima apibendrinti taip:






  – | grynosios sąnaudos (sąnaudos – pajamos), susijusios su visais viešosios paslaugos uždaviniais, įskaitant universaliųjų paslaugų įsipareigojimą (UPĮ) |
| --- | --- | --- |

(344)

kompensacijos permokos pagal pirmąją valdymo sutartį apskaičiavimą galima apibendrinti taip:

–

| – | leidžiamas pagrįstas pelnas, susijęs su VESP |
| --- | --- |

–

| + | metinės kompensacijos už VESP |
| --- | --- |

+

| + | nekilnojamojo turto perdavimas |
| --- | --- |

+

| + | 1997 m. atlikta kapitalo injekcija |
| --- | --- |

+

| = | kompensacijos permoka |
| --- | --- |

=

| (345) | pagal tris vėlesnes valdymo sutartis apskaičiuojant kompensacijos permoką atsižvelgiama tik į sąnaudas ir pajamas, susijusias su VESP, kurioms pagal minėtų sutarčių nuostatas galėjo būti skirta kompensacija už viešąją paslaugą. Su kitomis VESP, kurioms pagal valdymo sutarčių nuostatas pagalba negalėjo būti skirta, susijusios sąnaudos ir pajamos neįskaičiuojamos. Kadangi universaliosios pašto paslaugos nėra veikla, kuriai skiriama pagalba, su jomis susijusios galimos grynosios sąnaudos neįtraukiamos ir jas visas nuosavais ištekliais turi finansuoti DPLP pagal valdymo sutartyse nustatytą pavedimą teikti viešąją paslaugą. Veikla, kuriai pagal valdymo sutartis mokama jose nurodyta kompensacijos suma, visų pirma apima spaudos (dienraščių ir periodinių leidinių) platinimą ir kitas (33) konstatuojamojoje dalyje išvardytas viešąsias paslaugas; |
| --- | --- |

(345)

pagal tris vėlesnes valdymo sutartis apskaičiuojant kompensacijos permoką atsižvelgiama tik į sąnaudas ir pajamas, susijusias su VESP, kurioms pagal minėtų sutarčių nuostatas galėjo būti skirta kompensacija už viešąją paslaugą. Su kitomis VESP, kurioms pagal valdymo sutarčių nuostatas pagalba negalėjo būti skirta, susijusios sąnaudos ir pajamos neįskaičiuojamos. Kadangi universaliosios pašto paslaugos nėra veikla, kuriai skiriama pagalba, su jomis susijusios galimos grynosios sąnaudos neįtraukiamos ir jas visas nuosavais ištekliais turi finansuoti DPLP pagal valdymo sutartyse nustatytą pavedimą teikti viešąją paslaugą. Veikla, kuriai pagal valdymo sutartis mokama jose nurodyta kompensacijos suma, visų pirma apima spaudos (dienraščių ir periodinių leidinių) platinimą ir kitas (33) konstatuojamojoje dalyje išvardytas viešąsias paslaugas;

| (346) | dėl nedidelių spaudos platinimui taikomų tarifų VESP, kurioms teikiama pagalba, apskritai yra nuostolingos; |
| --- | --- |

(346)

dėl nedidelių spaudos platinimui taikomų tarifų VESP, kurioms teikiama pagalba, apskritai yra nuostolingos;

| (347) | kadangi galima kompensacijos už konkrečią paslaugą permoka gali būti panaudota grynosioms sąnaudoms, patirtoms vykdant kitus per mažai kompensuojamus viešosios paslaugos uždavinius, finansuoti, apskaičiuojant kompensacijos permoką pridedamos visos sąnaudos ir pajamos, susijusios su VESP, kurioms pagal valdymo sutartis gali būti skirta pagalba; |
| --- | --- |

(347)

kadangi galima kompensacijos už konkrečią paslaugą permoka gali būti panaudota grynosioms sąnaudoms, patirtoms vykdant kitus per mažai kompensuojamus viešosios paslaugos uždavinius, finansuoti, apskaičiuojant kompensacijos permoką pridedamos visos sąnaudos ir pajamos, susijusios su VESP, kurioms pagal valdymo sutartis gali būti skirta pagalba;

| (348) | pagal šias tris valdymo sutartis DPLP iš viso gavo 3,5 mlrd. EUR metinių kompensacijų; |
| --- | --- |

(348)

pagal šias tris valdymo sutartis DPLP iš viso gavo 3,5 mlrd. EUR metinių kompensacijų;

| (349) | be valdymo sutartyse nurodytų kompensacijų, DPLP visu tyrimo laikotarpiu naudojosi išskirtinėmis teisėmis, valstybės suteiktomis rezervuotosioms pašto paslaugoms teikti. Nors tikrinant valstybės pagalbą galimas iš šio rezervuotojo sektoriaus gautas grynasis perviršis nėra valstybės ištekliai, todėl negali būti nurodyta jį išieškoti, jeigu būtų nustatyta kompensacijos permoka, į jį gali ir turi būti atsižvelgiama taikant valstybės pagalbos taisykles, kai vertinamas bet kokios kitos valstybės pagalbos, suteiktos minėtam veiklos vykdytojui kaip kompensacija už viešąsias paslaugas, būtinumas ir proporcingumas. Todėl vertinant pagal įvairias valdymo sutartis įmonei DPLP suteiktos kompensacijos suderinamumą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį pelno perviršis, kurį Belgijos pašto veiklos vykdytojas gavo iš šio rezervuotojo sektoriaus, išskaičiuojamas iš sąnaudų, susijusių su VESP, kurioms pagal minėtų sutarčių nuostatas gali būti skirta kompensacija už viešąją paslaugą; |
| --- | --- |

(349)

be valdymo sutartyse nurodytų kompensacijų, DPLP visu tyrimo laikotarpiu naudojosi išskirtinėmis teisėmis, valstybės suteiktomis rezervuotosioms pašto paslaugoms teikti. Nors tikrinant valstybės pagalbą galimas iš šio rezervuotojo sektoriaus gautas grynasis perviršis nėra valstybės ištekliai, todėl negali būti nurodyta jį išieškoti, jeigu būtų nustatyta kompensacijos permoka, į jį gali ir turi būti atsižvelgiama taikant valstybės pagalbos taisykles, kai vertinamas bet kokios kitos valstybės pagalbos, suteiktos minėtam veiklos vykdytojui kaip kompensacija už viešąsias paslaugas, būtinumas ir proporcingumas. Todėl vertinant pagal įvairias valdymo sutartis įmonei DPLP suteiktos kompensacijos suderinamumą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį pelno perviršis, kurį Belgijos pašto veiklos vykdytojas gavo iš šio rezervuotojo sektoriaus, išskaičiuojamas iš sąnaudų, susijusių su VESP, kurioms pagal minėtų sutarčių nuostatas gali būti skirta kompensacija už viešąją paslaugą;

| (350) | šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad toks principas įtrauktas į Bendrąsias nuostatas dėl VESP, kuriose nurodoma: „Jeigu įmonei yra suteiktos ypatingos arba išskirtinės teisės, susijusios su kitomis bendros ekonominės svarbos paslaugomis, duodančiomis didesnį nei pagrįstą pelną, arba įmonė naudojasi kitomis valstybės suteiktomis lengvatomis, į jas būtina atsižvelgti, nepaisant jų klasifikavimo EB sutarties 87 straipsnyje, ir pridėti prie įmonės gautų pajamų.“ (116). Šiuo principu išreiškiama būtinumo ir proporcingumo sąlyga, nurodyta SESV 106 straipsnio 2 dalyje. Iš tikrųjų pagalba, už VESP sumokėta kartu gavus su veiklos vykdytojui suteikta išskirtine ar specialiąja teise susijusį pelno perviršį, kurio užtenka kitos VESP sąnaudoms padengti, nėra būtina minėtai VESP teikti. Šį pelno perviršį gaunančiam veiklos vykdytojui jau taikoma viešoji priemonė, dėl kurios VESP jis gali teikti ekonominės pusiausvyros sąlygomis, todėl jokia papildoma kompensacija nėra reikalinga; |
| --- | --- |

(350)

šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad toks principas įtrauktas į Bendrąsias nuostatas dėl VESP, kuriose nurodoma: „Jeigu įmonei yra suteiktos ypatingos arba išskirtinės teisės, susijusios su kitomis bendros ekonominės svarbos paslaugomis, duodančiomis didesnį nei pagrįstą pelną, arba įmonė naudojasi kitomis valstybės suteiktomis lengvatomis, į jas būtina atsižvelgti, nepaisant jų klasifikavimo EB sutarties 87 straipsnyje, ir pridėti prie įmonės gautų pajamų.“ (116). Šiuo principu išreiškiama būtinumo ir proporcingumo sąlyga, nurodyta SESV 106 straipsnio 2 dalyje. Iš tikrųjų pagalba, už VESP sumokėta kartu gavus su veiklos vykdytojui suteikta išskirtine ar specialiąja teise susijusį pelno perviršį, kurio užtenka kitos VESP sąnaudoms padengti, nėra būtina minėtai VESP teikti. Šį pelno perviršį gaunančiam veiklos vykdytojui jau taikoma viešoji priemonė, dėl kurios VESP jis gali teikti ekonominės pusiausvyros sąlygomis, todėl jokia papildoma kompensacija nėra reikalinga;

| (351) | taigi į bet kokį pelno perviršį, iš rezervuotojo sektoriaus gautą naudojantis suteikta išskirtine teise, turi būti atsižvelgiama siekiant įvertinti, ar DPLP suteiktos aptariamos kompensacijos už VESP yra būtinos; |
| --- | --- |

(351)

taigi į bet kokį pelno perviršį, iš rezervuotojo sektoriaus gautą naudojantis suteikta išskirtine teise, turi būti atsižvelgiama siekiant įvertinti, ar DPLP suteiktos aptariamos kompensacijos už VESP yra būtinos;

| (352) | todėl nagrinėjant kompensacijos už VESP permoką atsižvelgiama į bet kokį iš rezervuotojo sektoriaus (pagal rezervuotųjų universaliųjų paslaugų įsipareigojimus) gautą pelną, kuris yra didesnis už pagrįstą pelną; |
| --- | --- |

(352)

todėl nagrinėjant kompensacijos už VESP permoką atsižvelgiama į bet kokį iš rezervuotojo sektoriaus (pagal rezervuotųjų universaliųjų paslaugų įsipareigojimus) gautą pelną, kuris yra didesnis už pagrįstą pelną;

| (353) | tačiau kadangi rezervuotajame sektoriuje visų pirma finansuojamos universaliosios paslaugos, dėl bet kokių kitose universaliųjų paslaugų srityse patirtų nuostolių rezervuotajam sektoriui priskiriama kitų susijusių VESP sąnaudų dalis mažėja; |
| --- | --- |

(353)

tačiau kadangi rezervuotajame sektoriuje visų pirma finansuojamos universaliosios paslaugos, dėl bet kokių kitose universaliųjų paslaugų srityse patirtų nuostolių rezervuotajam sektoriui priskiriama kitų susijusių VESP sąnaudų dalis mažėja;

| (354) | be to, siekiant nustatyti iš rezervuotojo sektoriaus faktiškai gautą pelno perviršį būtina atsižvelgti į sąnaudas, patirtas vykdant universaliųjų paslaugų įsipareigojimą, tačiau susijusias su veikla, kuri nepriskiriama universaliųjų paslaugų sričiai. Pagal Teisingumo Teismo sprendimą Chronopost mažmeninio tinklo sąnaudos DPLP analitinėje apskaitoje paskirstomos veiklos, kurią vykdant reikia naudotis tinklu, sritims, į kurias įeina su universaliosiomis paslaugomis susiję produktai, tačiau ne vien jie. Konkrečiai dėl DPLP įsipareigojimo išlaikyti tam tikros apimties ir tankumo mažmeninį tinklą, kad teikiamų universaliųjų pašto paslaugų kokybė būtų pakankama – tokia, kokią nustatė Belgijos institucijos, yra patiriama nuostolių vykdant su universaliosiomis paslaugomis nesusijusią komercinę veiklą, nes dalis mažmeninio tinklo sąnaudų pagal Teisingumo Teismo sprendimą Chronopost priskiriama komerciniams produktams, teikiamiems naudojantis mažmeniniu tinklu; |
| --- | --- |

(354)

be to, siekiant nustatyti iš rezervuotojo sektoriaus faktiškai gautą pelno perviršį būtina atsižvelgti į sąnaudas, patirtas vykdant universaliųjų paslaugų įsipareigojimą, tačiau susijusias su veikla, kuri nepriskiriama universaliųjų paslaugų sričiai. Pagal Teisingumo Teismo sprendimą Chronopost mažmeninio tinklo sąnaudos DPLP analitinėje apskaitoje paskirstomos veiklos, kurią vykdant reikia naudotis tinklu, sritims, į kurias įeina su universaliosiomis paslaugomis susiję produktai, tačiau ne vien jie. Konkrečiai dėl DPLP įsipareigojimo išlaikyti tam tikros apimties ir tankumo mažmeninį tinklą, kad teikiamų universaliųjų pašto paslaugų kokybė būtų pakankama – tokia, kokią nustatė Belgijos institucijos, yra patiriama nuostolių vykdant su universaliosiomis paslaugomis nesusijusią komercinę veiklą, nes dalis mažmeninio tinklo sąnaudų pagal Teisingumo Teismo sprendimą Chronopost priskiriama komerciniams produktams, teikiamiems naudojantis mažmeniniu tinklu;

| (355) | valdymo sutartimis nustatytas su tinklu susijęs reikalavimas: valstybė nustatė reikalavimus dėl pašto paslaugų punktų, sudarančių mažmeninį tinklą, tankumo ir tipo (pašto skyriai ir (arba) pašto punktai). Šie reikalavimai nustatyti viena po kitos sudarytose valdymo sutartyse. Antai ketvirtojoje valdymo sutartyje (2005–2010 m.) numatyti:






  a) | bendras įpareigojimas išlaikyti tinklą, kuriuo naudojantis galima teikti universaliąsias paslaugas ir kitas DPLP pavestas viešąsias paslaugas (117); |
| --- | --- | --- |

(355)

valdymo sutartimis nustatytas su tinklu susijęs reikalavimas: valstybė nustatė reikalavimus dėl pašto paslaugų punktų, sudarančių mažmeninį tinklą, tankumo ir tipo (pašto skyriai ir (arba) pašto punktai). Šie reikalavimai nustatyti viena po kitos sudarytose valdymo sutartyse. Antai ketvirtojoje valdymo sutartyje (2005–2010 m.) numatyti:

a)

bendras įpareigojimas išlaikyti tinklą, kuriuo naudojantis galima teikti universaliąsias paslaugas ir kitas DPLP pavestas viešąsias paslaugas (117);

| b) | įpareigojimas išlaikyti ne mažiau negu 1 300 pašto paslaugų punktų (pašto skyrių ir pašto punktų (118)); |
| --- | --- |

b)

įpareigojimas išlaikyti ne mažiau negu 1 300 pašto paslaugų punktų (pašto skyrių ir pašto punktų (118));

| c) | įpareigojimas išlaikyti ne mažiau negu 589 pašto skyrius; |
| --- | --- |

c)

įpareigojimas išlaikyti ne mažiau negu 589 pašto skyrius;

| d) | be to, didžiausias kelio atstumas tarp kiekvieno pašto paslaugų punkto, kuriame teikiamos pagrindinės paslaugos, ir pašto skyriaus, kuriame teikiamos visos paslaugos, negali viršyti 10 km; |
| --- | --- |

d)

be to, didžiausias kelio atstumas tarp kiekvieno pašto paslaugų punkto, kuriame teikiamos pagrindinės paslaugos, ir pašto skyriaus, kuriame teikiamos visos paslaugos, negali viršyti 10 km;

| (356) | Belgijos institucijos mano, kad taikomi konkretūs reikalavimai dėl DPLP mažmeninį tinklą sudarančių pašto paslaugų punktų skaičiaus ir tipo yra valstybės nustatytas atskiras įpareigojimas vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, kuris nepriskiriamas su universaliųjų paslaugų įsipareigojimu susijusiems reikalavimams. Šiuo pagrindu Belgija mano, kad valstybė turėtų kompensuoti visas grynąsias sąnaudas, susijusias su šiuo konkrečiu įpareigojimu vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje; |
| --- | --- |

(356)

Belgijos institucijos mano, kad taikomi konkretūs reikalavimai dėl DPLP mažmeninį tinklą sudarančių pašto paslaugų punktų skaičiaus ir tipo yra valstybės nustatytas atskiras įpareigojimas vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, kuris nepriskiriamas su universaliųjų paslaugų įsipareigojimu susijusiems reikalavimams. Šiuo pagrindu Belgija mano, kad valstybė turėtų kompensuoti visas grynąsias sąnaudas, susijusias su šiuo konkrečiu įpareigojimu vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje;

| (357) | kiekybinis su tinklu susijusio reikalavimo vertinimas: siekdamos nustatyti grynąsias sąnaudas, DPLP patirtas vykdant įpareigojimą išlaikyti mažmeninį tinklą, apimantį bent 1 300 pašto paslaugų punktų, iš kurių ne mažiau kaip 589 – pašto skyriai, Belgijos institucijos faktinį mažmeninį tinklą, kurio tankumą ir pašto paslaugų punktų tipą nustatė valstybė, palygino su tariamu mažmeniniu tinklu, kuriuo DPLP naudotųsi, jeigu neprivalėtų atsižvelgti į šiuos konkrečius reikalavimus. Kitaip tariant, tariamas mažmeninis tinklas yra toks tinklas, kuriuo DPLP būtų nusprendusi naudotis komercinėmis sąlygomis, jeigu valstybė jos nebūtų įpareigojusi vykdyti su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

(357)

kiekybinis su tinklu susijusio reikalavimo vertinimas: siekdamos nustatyti grynąsias sąnaudas, DPLP patirtas vykdant įpareigojimą išlaikyti mažmeninį tinklą, apimantį bent 1 300 pašto paslaugų punktų, iš kurių ne mažiau kaip 589 – pašto skyriai, Belgijos institucijos faktinį mažmeninį tinklą, kurio tankumą ir pašto paslaugų punktų tipą nustatė valstybė, palygino su tariamu mažmeniniu tinklu, kuriuo DPLP naudotųsi, jeigu neprivalėtų atsižvelgti į šiuos konkrečius reikalavimus. Kitaip tariant, tariamas mažmeninis tinklas yra toks tinklas, kuriuo DPLP būtų nusprendusi naudotis komercinėmis sąlygomis, jeigu valstybė jos nebūtų įpareigojusi vykdyti su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų;

| (358) | Belgijos institucijos mano, kad šis tariamas tinklas būtų sudarytas tik iš pašto punktų. Pašto skyrių nebūtų. Tačiau DPLP turėtų labai padidinti pašto punktų skaičių, kad galėtų toliau aptarnauti tokį pat bendrą klientų kiekį;

  Dabartinio DPLP mažmeninio tinklo ir tariamo tinklo, kuriuo būtų naudojamasi valstybei nenustačius atitinkamų įpareigojimų, palyginimas | Bendras pašto paslaugų punktų skaičius
  Pašto skyriai (a) ir pašto punktai (b) | (a) | Pašto skyrių skaičius
  (tiksliniai pašto paslaugų punktai, valdomi pačios DPLP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(358)

Belgijos institucijos mano, kad šis tariamas tinklas būtų sudarytas tik iš pašto punktų. Pašto skyrių nebūtų. Tačiau DPLP turėtų labai padidinti pašto punktų skaičių, kad galėtų toliau aptarnauti tokį pat bendrą klientų kiekį;

Dabartinio DPLP mažmeninio tinklo ir tariamo tinklo, kuriuo būtų naudojamasi valstybei nenustačius atitinkamų įpareigojimų, palyginimas

Bendras pašto paslaugų punktų skaičius

Pašto skyriai (a) ir pašto punktai (b)

(a)

Pašto skyrių skaičius

(tiksliniai pašto paslaugų punktai, valdomi pačios DPLP)

| (b) | Pašto punktų skaičius
  (trečiųjų šalių patalpose esantys paslaugų punktai) |
| --- | --- |

(b)

Pašto punktų skaičius

(trečiųjų šalių patalpose esantys paslaugų punktai)

DPLP faktinis mažmeninis tinklas (2009 m. pabaiga)

1 401 =

713 +

688

Tariamas mažmeninis tinklas, kuriuo būtų naudojamasi valstybei netaikant atitinkamų reikalavimų (Belgijos institucijų nuomone)

[...] =

[...] +

(...)

Valstybės nustatytas įpareigojimas išlaikyti mažmeninį tinklą

Ne mažiau negu 1 300

Ne mažiau negu 589

Jokių įpareigojimų

| (359) | taigi iš pateiktos lentelės matyti, kad DPLP faktinis mažmeninis tinklas atitinka valstybės reikalavimus: ir bendras pašto paslaugų punktų skaičius, ir pašto skyrių skaičius yra didesni už reikalaujamą skaičių. O tariamas tinklas, kuriuo DPLP naudotųsi, jeigu jai būtų leista mažmeninį tinklą rinktis remiantis grynai komerciniais sumetimais, būtų visiškai kitoks: bendras pašto punktų skaičius padidėtų, tačiau neliktų DPLP valdomų pašto skyrių; |
| --- | --- |

(359)

taigi iš pateiktos lentelės matyti, kad DPLP faktinis mažmeninis tinklas atitinka valstybės reikalavimus: ir bendras pašto paslaugų punktų skaičius, ir pašto skyrių skaičius yra didesni už reikalaujamą skaičių. O tariamas tinklas, kuriuo DPLP naudotųsi, jeigu jai būtų leista mažmeninį tinklą rinktis remiantis grynai komerciniais sumetimais, būtų visiškai kitoks: bendras pašto punktų skaičius padidėtų, tačiau neliktų DPLP valdomų pašto skyrių;

| (360) | tikroji padėtis taikant su tinklu susijusį reikalavimą: reikėtų patikslinti, kad valstybės įmonei DPLP taikomas reikalavimas nėra aiškiai nustatytas; |
| --- | --- |

(360)

tikroji padėtis taikant su tinklu susijusį reikalavimą: reikėtų patikslinti, kad valstybės įmonei DPLP taikomas reikalavimas nėra aiškiai nustatytas;

| (361) | pirma, DPLP faktiškai išlaikomas tinklas yra didesnis už valstybės reikalaujamą tinklą. Ir bendras pašto paslaugų punktų skaičius, ir pašto skyrių skaičius yra didesni už mažiausią valstybės reikalaujamą, todėl būtų galima manyti, kad įpareigojimai, kurių DPLP turi laikytis, jai nėra našta – dabartinio dydžio tinklą ji išlaiko savo noru; |
| --- | --- |

(361)

pirma, DPLP faktiškai išlaikomas tinklas yra didesnis už valstybės reikalaujamą tinklą. Ir bendras pašto paslaugų punktų skaičius, ir pašto skyrių skaičius yra didesni už mažiausią valstybės reikalaujamą, todėl būtų galima manyti, kad įpareigojimai, kurių DPLP turi laikytis, jai nėra našta – dabartinio dydžio tinklą ji išlaiko savo noru;

| (362) | Belgijos institucijos aiškina, kad pašto skyrių yra daugiau, nes įgyvendinama sąlyga išlaikyti 10 km atstumą, reikia užtikrinti patikimumą sprendžiant problemas, susijusias su netikėtu pašto punktų uždarymu, ir Belgijos institucijos mažiausią reikalaujamą pašto skyrių skaičių kitoje valdymo sutartyje ketina padidinti iki 650, todėl būtų netikslinga palikti veikti tiek punktų, kiek šiuo metu yra nustatyta, ir pašto skyrius uždaryti, o po kurio laiko vėl atidaryti. Belgijos institucijos pabrėžia, kad būtent dėl šių priežasčių DPLP negalėjo labiau sumažinti pašto skyrių skaičiaus siekdama užtikrinti, kad jis atitiktų mažiausią reikalaujamą skaičių – 589. Jų teigimu, nors pašto paslaugų punktų yra daugiau, dabartinė tinklo struktūra (tinklas apima 713 pašto skyrių) iš tikrųjų tokia yra dėl valstybės reikalavimų; |
| --- | --- |

(362)

Belgijos institucijos aiškina, kad pašto skyrių yra daugiau, nes įgyvendinama sąlyga išlaikyti 10 km atstumą, reikia užtikrinti patikimumą sprendžiant problemas, susijusias su netikėtu pašto punktų uždarymu, ir Belgijos institucijos mažiausią reikalaujamą pašto skyrių skaičių kitoje valdymo sutartyje ketina padidinti iki 650, todėl būtų netikslinga palikti veikti tiek punktų, kiek šiuo metu yra nustatyta, ir pašto skyrius uždaryti, o po kurio laiko vėl atidaryti. Belgijos institucijos pabrėžia, kad būtent dėl šių priežasčių DPLP negalėjo labiau sumažinti pašto skyrių skaičiaus siekdama užtikrinti, kad jis atitiktų mažiausią reikalaujamą skaičių – 589. Jų teigimu, nors pašto paslaugų punktų yra daugiau, dabartinė tinklo struktūra (tinklas apima 713 pašto skyrių) iš tikrųjų tokia yra dėl valstybės reikalavimų;

| (363) | antra, Belgijos institucijų taikomas metodas grindžiamas atgaliniu 2009–1992 m. mažmeninio tinklo sąnaudų skaičiavimu. Vykdant panašų atgalinį skaičiavimą neišvengiamai atsiranda metodinių neaiškumų. Pašto punktų komercinis modelis nebūtinai taikomas nuo 1992 m. Be to, anksčiau didžioji dalis DPLP darbuotojų buvo statutiniai darbuotojai, kurių darbo sąnaudos labai stabilios. Kadangi DPLP darbuotojai nevaldo pašto punktų, statutiniams darbuotojams, kurie nebebūdavo paskiriami į pašto skyrius, DPLP toliau mokėdavo darbo užmokesčius. Todėl mažai tikėtina, kad tyrimo laikotarpio pradžioje uždarius pašto skyrius darbo sąnaudos būtų galėjusios tiesiogiai sumažėti. Tačiau šiek tiek lėšų taip galėjo būti sutaupyta 2009 m., nes tuomet didesnę darbuotojų dalį sudarė sutartininkai. Atsižvelgiant į tai, kad pamažu paliekami dirbti darbuotojai, kuriems taikomas lankstesnis statutas, ir nuolat tobulinama analitinės apskaitos sistema, su vėlesniais finansiniais metais susiję apskaitos duomenys gali būti laikomi neiškraipytais. Tačiau kadangi bpost vis dar dirba daugiau negu 20 000 tarnautojų, kurių negalima nei įdarbinti pašto punktuose, nei atleisti iš darbo, galimybė pakeisti visus pašto skyrius pašto punktais šiuo metu tebėra teorinė ir netikroviška; |
| --- | --- |

(363)

antra, Belgijos institucijų taikomas metodas grindžiamas atgaliniu 2009–1992 m. mažmeninio tinklo sąnaudų skaičiavimu. Vykdant panašų atgalinį skaičiavimą neišvengiamai atsiranda metodinių neaiškumų. Pašto punktų komercinis modelis nebūtinai taikomas nuo 1992 m. Be to, anksčiau didžioji dalis DPLP darbuotojų buvo statutiniai darbuotojai, kurių darbo sąnaudos labai stabilios. Kadangi DPLP darbuotojai nevaldo pašto punktų, statutiniams darbuotojams, kurie nebebūdavo paskiriami į pašto skyrius, DPLP toliau mokėdavo darbo užmokesčius. Todėl mažai tikėtina, kad tyrimo laikotarpio pradžioje uždarius pašto skyrius darbo sąnaudos būtų galėjusios tiesiogiai sumažėti. Tačiau šiek tiek lėšų taip galėjo būti sutaupyta 2009 m., nes tuomet didesnę darbuotojų dalį sudarė sutartininkai. Atsižvelgiant į tai, kad pamažu paliekami dirbti darbuotojai, kuriems taikomas lankstesnis statutas, ir nuolat tobulinama analitinės apskaitos sistema, su vėlesniais finansiniais metais susiję apskaitos duomenys gali būti laikomi neiškraipytais. Tačiau kadangi bpost vis dar dirba daugiau negu 20 000 tarnautojų, kurių negalima nei įdarbinti pašto punktuose, nei atleisti iš darbo, galimybė pakeisti visus pašto skyrius pašto punktais šiuo metu tebėra teorinė ir netikroviška;

| (364) | tačiau Belgijos institucijos pabrėžia, kad anksčiau galimos išeitinių kompensacijų sąnaudos buvo kompensuojamos lėšomis, gautomis sutaupius veiklos sąnaudų ir pardavus nenaudingais tapusius pastatus. Dėl 1992–2002 m. duomenų patikimumo Belgijos institucijos tvirtina, kad iš tikrųjų veikiausiai buvo nustatyta per maža mažmeninio tinklo sąnaudų suma, nes tam tikri duomenys, kuriuos buvo galima laikyti tinklo sąnaudomis, priskirti kitiems sąnaudų centrams. Todėl atgalinio skaičiavimo metodo trūkumai ištaisyti taikant kitas atsargias prielaidas, kurias Belgijos institucijos nustatė siekdamos apskaičiuoti ankstesnių finansinių metų sąnaudas; |
| --- | --- |

(364)

tačiau Belgijos institucijos pabrėžia, kad anksčiau galimos išeitinių kompensacijų sąnaudos buvo kompensuojamos lėšomis, gautomis sutaupius veiklos sąnaudų ir pardavus nenaudingais tapusius pastatus. Dėl 1992–2002 m. duomenų patikimumo Belgijos institucijos tvirtina, kad iš tikrųjų veikiausiai buvo nustatyta per maža mažmeninio tinklo sąnaudų suma, nes tam tikri duomenys, kuriuos buvo galima laikyti tinklo sąnaudomis, priskirti kitiems sąnaudų centrams. Todėl atgalinio skaičiavimo metodo trūkumai ištaisyti taikant kitas atsargias prielaidas, kurias Belgijos institucijos nustatė siekdamos apskaičiuoti ankstesnių finansinių metų sąnaudas;

| (365) | konkretus įpareigojimas vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje: net pripažįstant, kad su tinklu susijęs reikalavimas yra taikomas, Belgijos institucijų teiginys, kad vykdant šį reikalavimą įgyvendinamas atskiras uždavinys vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, atrodo nepagrįstas. Iš tikrųjų valdymo sutartyse nėra konkrečių nuostatų, kuriomis nustatomas faktinis atskiras įpareigojimas vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, neįeinantis į reikalavimus, susijusius su universaliųjų paslaugų įsipareigojimais ir kitais su viešąja paslauga susijusiais įsipareigojimais. Priešingai – DPLP ir Belgijos valstybės sudarytose valdymo sutartyse nurodoma, kad vienintelis su tinklu susijusio reikalavimo tikslas yra užtikrinti universaliųjų paslaugų ir kitų VESP (dienraščių bei žurnalų platinimas, pašto sąskaitos ir perlaidos ir pan.) teikimą, o šiam tikslui būtinos tinklo sąnaudos a priori jau įtrauktos į šių įvairių paslaugų apskaitą (119). Be to, valdymo sutartyse nenustatytas joks mechanizmas, kuriuo siekiama kompensuoti su įpareigojimu vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje susijusias sąnaudas. Komisija atkreipia dėmesį, kad įpareigojimas iš anksto nustatyti kompensacijos apskaičiavimo kriterijus buvo įvestas 2005 m. Bendrosiose nuostatose dėl VESP ir kad DPLP patirtų VESP sąnaudų kompensacijos permoka nustatyta po 2005 m. (žr. (386) konstatuojamąją dalį); |
| --- | --- |

(365)

konkretus įpareigojimas vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje: net pripažįstant, kad su tinklu susijęs reikalavimas yra taikomas, Belgijos institucijų teiginys, kad vykdant šį reikalavimą įgyvendinamas atskiras uždavinys vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, atrodo nepagrįstas. Iš tikrųjų valdymo sutartyse nėra konkrečių nuostatų, kuriomis nustatomas faktinis atskiras įpareigojimas vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, neįeinantis į reikalavimus, susijusius su universaliųjų paslaugų įsipareigojimais ir kitais su viešąja paslauga susijusiais įsipareigojimais. Priešingai – DPLP ir Belgijos valstybės sudarytose valdymo sutartyse nurodoma, kad vienintelis su tinklu susijusio reikalavimo tikslas yra užtikrinti universaliųjų paslaugų ir kitų VESP (dienraščių bei žurnalų platinimas, pašto sąskaitos ir perlaidos ir pan.) teikimą, o šiam tikslui būtinos tinklo sąnaudos a priori jau įtrauktos į šių įvairių paslaugų apskaitą (119). Be to, valdymo sutartyse nenustatytas joks mechanizmas, kuriuo siekiama kompensuoti su įpareigojimu vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje susijusias sąnaudas. Komisija atkreipia dėmesį, kad įpareigojimas iš anksto nustatyti kompensacijos apskaičiavimo kriterijus buvo įvestas 2005 m. Bendrosiose nuostatose dėl VESP ir kad DPLP patirtų VESP sąnaudų kompensacijos permoka nustatyta po 2005 m. (žr. (386) konstatuojamąją dalį);

| (366) | pažymėtina, kad pagal Direktyvos 97/67/EB 3 straipsnį valstybės narės rinkoje įsitvirtinusius pašto veiklos vykdytojus privalo įpareigoti teikti tinkamos kokybės (visų pirma teritorijos apimties požiūriu) universaliąsias paslaugas. Tačiau teritorijos apimties aspektas, kuris aktualus šioje su Belgija susijusioje byloje, yra tik vienas iš daugelio universaliųjų paslaugų įsipareigojimų aspektų. Valdymo sutartyse, kuriomis DPLP pavedama vykdyti universaliosios paslaugos uždavinį, Komisija nenustatė jokios nuorodos į papildomą uždavinį, pagal kurį rinkoje įsitvirtinęs pašto veiklos vykdytojas privalo išlaikyti didesnį ir daugiau skyrių apimantį tinklą, negu reikia teritorijoje pagal su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus ir kitas susijusias viešąsias paslaugas, atsižvelgiant į sanglaudą ar teritorijų vystymąsi. Visiškai nekyla abejonių, kad naudojant kiekvieną pašto skyrių, kuriame DPLP vykdo veiklą siekdama teikti universaliąsias paslaugas, padedama užtikrinti teritorinę sanglaudą (120), tačiau teisiniu požiūriu įpareigojimas išlaikyti šiuos pašto skyrius yra susijęs su tuo, kad būtina teikti tinkamos kokybės universaliąsias pašto paslaugas ir kitas susijusias paslaugas. Pagal taikomą teismų praktiką siekiant kelti papildomo uždavinio vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje klausimą, DPLP turėtų būti pavestas atskiras ir aiškiai nustatytas uždavinys išlaikyti papildomus pašto tinklo, kurio dydis nustatytas universaliosioms paslaugoms, skyrius. Šiame pavedime turėtų būti patikslinti įpareigojimai, su jais susijusios sąnaudos, taip pat papildomo uždavinio vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje grynųjų sąnaudų finansavimo sistema; |
| --- | --- |

(366)

pažymėtina, kad pagal Direktyvos 97/67/EB 3 straipsnį valstybės narės rinkoje įsitvirtinusius pašto veiklos vykdytojus privalo įpareigoti teikti tinkamos kokybės (visų pirma teritorijos apimties požiūriu) universaliąsias paslaugas. Tačiau teritorijos apimties aspektas, kuris aktualus šioje su Belgija susijusioje byloje, yra tik vienas iš daugelio universaliųjų paslaugų įsipareigojimų aspektų. Valdymo sutartyse, kuriomis DPLP pavedama vykdyti universaliosios paslaugos uždavinį, Komisija nenustatė jokios nuorodos į papildomą uždavinį, pagal kurį rinkoje įsitvirtinęs pašto veiklos vykdytojas privalo išlaikyti didesnį ir daugiau skyrių apimantį tinklą, negu reikia teritorijoje pagal su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus ir kitas susijusias viešąsias paslaugas, atsižvelgiant į sanglaudą ar teritorijų vystymąsi. Visiškai nekyla abejonių, kad naudojant kiekvieną pašto skyrių, kuriame DPLP vykdo veiklą siekdama teikti universaliąsias paslaugas, padedama užtikrinti teritorinę sanglaudą (120), tačiau teisiniu požiūriu įpareigojimas išlaikyti šiuos pašto skyrius yra susijęs su tuo, kad būtina teikti tinkamos kokybės universaliąsias pašto paslaugas ir kitas susijusias paslaugas. Pagal taikomą teismų praktiką siekiant kelti papildomo uždavinio vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje klausimą, DPLP turėtų būti pavestas atskiras ir aiškiai nustatytas uždavinys išlaikyti papildomus pašto tinklo, kurio dydis nustatytas universaliosioms paslaugoms, skyrius. Šiame pavedime turėtų būti patikslinti įpareigojimai, su jais susijusios sąnaudos, taip pat papildomo uždavinio vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje grynųjų sąnaudų finansavimo sistema;

| (367) | Komisija DPLP ir valstybės sudarytose valdymo sutartyse nenustatė jokios tokios nuostatos. Belgijos institucijos ir DPLP iš tikrųjų bando a posteriori dirbtinai pagrįsti, jog yra nustatytas atskiras uždavinys vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, pabrėždamos, kad valdymo sutartyse nustatyta teritorijos apimtis pasirinkta dėl dviejų priežasčių: ir dėl universaliosios paslaugos uždavinio, ir dėl tariamo uždavinio vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, kuris yra platesnis už universaliųjų paslaugų įsipareigojimą. Tačiau atitinkamose sutartyse nėra jokios nuostatos, kurioje nurodomas tariamas atskiras uždavinys vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, pagal kurį DPLP privalo išlaikyti didesnį tinklą negu numatytasis universaliosioms paslaugoms teikti; |
| --- | --- |

(367)

Komisija DPLP ir valstybės sudarytose valdymo sutartyse nenustatė jokios tokios nuostatos. Belgijos institucijos ir DPLP iš tikrųjų bando a posteriori dirbtinai pagrįsti, jog yra nustatytas atskiras uždavinys vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, pabrėždamos, kad valdymo sutartyse nustatyta teritorijos apimtis pasirinkta dėl dviejų priežasčių: ir dėl universaliosios paslaugos uždavinio, ir dėl tariamo uždavinio vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, kuris yra platesnis už universaliųjų paslaugų įsipareigojimą. Tačiau atitinkamose sutartyse nėra jokios nuostatos, kurioje nurodomas tariamas atskiras uždavinys vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, pagal kurį DPLP privalo išlaikyti didesnį tinklą negu numatytasis universaliosioms paslaugoms teikti;

| (368) | pažymėtina, jog tai, kad Belgijos institucijų ir DPLP teiginiai yra dirbtini, taip pat matyti iš jų pačių argumentų. Siekdamos sumažinti galimos kompensacijos permokos dydį Belgijos institucijos nori, kad Komisija sąnaudomis, patirtomis dėl papildomo uždavinio vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, kuris yra platesnis negu universaliųjų paslaugų įsipareigojimas, laikytų teisėtai veikiančio pašto skyriaus faktinių sąnaudų ir tariamo pašto punkto, kuriuo būtų pakeistas pašto skyrius, sąnaudų skirtumą. Šis argumentas pateiktas nesiremiant tariamu didesniu tinklu, kurį DPLP išlaikytų norėdama įgyvendinti teritorinius tikslus. Pateikiant jį tik nurodomos papildomos sąnaudos, patirtos teikiant universaliąsias paslaugas, kurioms pagal valdymo sutartis neteikiama jokia pagalba. Tai, kad teritorinis tikslas nekeliamas, patvirtinama faktu, jog Belgijos institucijos turėtų labai padidinti pašto punktų skaičių norėdamos teikti universaliąsias paslaugas, nes jų neįmanoma teikti naudojantis tokiu pat skaičiumi pašto punktų; |
| --- | --- |

(368)

pažymėtina, jog tai, kad Belgijos institucijų ir DPLP teiginiai yra dirbtini, taip pat matyti iš jų pačių argumentų. Siekdamos sumažinti galimos kompensacijos permokos dydį Belgijos institucijos nori, kad Komisija sąnaudomis, patirtomis dėl papildomo uždavinio vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje, kuris yra platesnis negu universaliųjų paslaugų įsipareigojimas, laikytų teisėtai veikiančio pašto skyriaus faktinių sąnaudų ir tariamo pašto punkto, kuriuo būtų pakeistas pašto skyrius, sąnaudų skirtumą. Šis argumentas pateiktas nesiremiant tariamu didesniu tinklu, kurį DPLP išlaikytų norėdama įgyvendinti teritorinius tikslus. Pateikiant jį tik nurodomos papildomos sąnaudos, patirtos teikiant universaliąsias paslaugas, kurioms pagal valdymo sutartis neteikiama jokia pagalba. Tai, kad teritorinis tikslas nekeliamas, patvirtinama faktu, jog Belgijos institucijos turėtų labai padidinti pašto punktų skaičių norėdamos teikti universaliąsias paslaugas, nes jų neįmanoma teikti naudojantis tokiu pat skaičiumi pašto punktų;

| (369) | tačiau galima pažymėti, kad, nors Belgijos institucijų teiginys dėl faktinio atskiro įpareigojimo vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje atrodo nepriimtinas, Belgijos valstybės nustatytas su tinklu susijęs reikalavimas, pagal kurį turi būti išlaikytas universaliąsias paslaugas ir kitas viešąsias paslaugas leidžiantis teikti tinklas, nėra susijęs tik su šiomis paslaugomis; dėl šio reikalavimo taip pat patiriamos papildomos sąnaudos, susijusios su komercinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

(369)

tačiau galima pažymėti, kad, nors Belgijos institucijų teiginys dėl faktinio atskiro įpareigojimo vykdyti veiklą tam tikroje teritorijoje atrodo nepriimtinas, Belgijos valstybės nustatytas su tinklu susijęs reikalavimas, pagal kurį turi būti išlaikytas universaliąsias paslaugas ir kitas viešąsias paslaugas leidžiantis teikti tinklas, nėra susijęs tik su šiomis paslaugomis; dėl šio reikalavimo taip pat patiriamos papildomos sąnaudos, susijusios su komercinėmis paslaugomis;

| (370) | atsižvelgiant į apskaitą pagal veiklos sritis ir į Teisingumo Teismo sprendimą Chronopost, visų veiklos sričių, kurias vykdant naudojamasi mažmeniniu tinklu, sąnaudos įskaičiuojamos į bendras tinklo sąnaudas, kaip paaiškinta (354) konstatuojamojoje dalyje. Todėl visų produktų, taip pat ir komercinių, sąnaudos įeina į tinklo sąnaudas. Dėl valstybės nustatyto įpareigojimo išlaikyti pašto skyrius patirtos sąnaudos daro poveikį komerciniams produktams, dėl kurių, regis, nuolat patiriama nuostolių, nors jie parduodami rinkos kaina. DPLP komercines paslaugas tinklu teikia dėl to, kad jų lėšomis finansuojama dalis fiksuoto dydžio tinklo sąnaudų ir taip netiesiogiai padedama teikti universaliąsias paslaugas; |
| --- | --- |

(370)

atsižvelgiant į apskaitą pagal veiklos sritis ir į Teisingumo Teismo sprendimą Chronopost, visų veiklos sričių, kurias vykdant naudojamasi mažmeniniu tinklu, sąnaudos įskaičiuojamos į bendras tinklo sąnaudas, kaip paaiškinta (354) konstatuojamojoje dalyje. Todėl visų produktų, taip pat ir komercinių, sąnaudos įeina į tinklo sąnaudas. Dėl valstybės nustatyto įpareigojimo išlaikyti pašto skyrius patirtos sąnaudos daro poveikį komerciniams produktams, dėl kurių, regis, nuolat patiriama nuostolių, nors jie parduodami rinkos kaina. DPLP komercines paslaugas tinklu teikia dėl to, kad jų lėšomis finansuojama dalis fiksuoto dydžio tinklo sąnaudų ir taip netiesiogiai padedama teikti universaliąsias paslaugas;

| (371) | vertinant DPLP kompensacijos permoką ekonominiu požiūriu būtų pagrįsta atsižvelgti į nustatytus su komerciniais produktais susijusius nuostolius, patirtus dėl universaliųjų paslaugų įsipareigojimų ir kitų viešųjų paslaugų. Nors DPLP ekonomiškai suinteresuota naudotis mažmeniniu tinklu, kad parduotų komercinius produktus, atsižvelgiant į analitinę apskaitą dalis tinklo sąnaudų, kurios kitu atveju būtų priskiriamos viešosioms paslaugoms, dėl to yra priskiriamos komerciniams produktams, todėl šie atrodo nuostolingi; |
| --- | --- |

(371)

vertinant DPLP kompensacijos permoką ekonominiu požiūriu būtų pagrįsta atsižvelgti į nustatytus su komerciniais produktais susijusius nuostolius, patirtus dėl universaliųjų paslaugų įsipareigojimų ir kitų viešųjų paslaugų. Nors DPLP ekonomiškai suinteresuota naudotis mažmeniniu tinklu, kad parduotų komercinius produktus, atsižvelgiant į analitinę apskaitą dalis tinklo sąnaudų, kurios kitu atveju būtų priskiriamos viešosioms paslaugoms, dėl to yra priskiriamos komerciniams produktams, todėl šie atrodo nuostolingi;

| (372) | taigi šiuo atveju kompensacijos permokos apskaičiavimą galima apibendrinti taip:






  – | grynosios VESP sąnaudos (sąnaudos – pajamos) |
| --- | --- | --- |

(372)

taigi šiuo atveju kompensacijos permokos apskaičiavimą galima apibendrinti taip:

–

| – | leidžiamas pagrįstas pelnas, susijęs su VESP |
| --- | --- |

–

| + | metinės kompensacijos už VESP |
| --- | --- |

+

| + | papildomas pelno perviršis, gautas iš rezervuotojo universaliųjų paslaugų sektoriaus (finansavus universaliąsias paslaugas, taip pat papildomas tinklo sąnaudas, patirtas teikiant komercines paslaugas) |
| --- | --- |

+

| = | kompensacijos permoka |
| --- | --- |

=

| (373) | 1997 m. atliktos kapitalo injekcijos suderinamumas toliau turi būti vertinamas atliekant metinių kompensacijų už VESP suderinamumo vertinimą, nes buvo vykdomas ne atskiras kapitalo atkūrimas, o sumokėta kompensacija, suteikta už 1992–1996 m. viešosios paslaugos uždavinius; |
| --- | --- |

(373)

1997 m. atliktos kapitalo injekcijos suderinamumas toliau turi būti vertinamas atliekant metinių kompensacijų už VESP suderinamumo vertinimą, nes buvo vykdomas ne atskiras kapitalo atkūrimas, o sumokėta kompensacija, suteikta už 1992–1996 m. viešosios paslaugos uždavinius;

| (374) | kadangi 2003 m. atlikta kapitalo injekcija nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, pagalbos suderinamumo klausimas nekeliamas; |
| --- | --- |

(374)

kadangi 2003 m. atlikta kapitalo injekcija nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, pagalbos suderinamumo klausimas nekeliamas;

| (375) | kadangi 2006 m. atlikta kapitalo injekcija nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, pagalbos suderinamumo klausimas nekeliamas; |
| --- | --- |

(375)

kadangi 2006 m. atlikta kapitalo injekcija nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, pagalbos suderinamumo klausimas nekeliamas;

| (376) | pažymėtina, kad valstybės garantija valdymo sutartyje neminima kaip kompensacija už su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, todėl jos suderinamumas negali būti vertinamas pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. Kadangi Belgijos institucijos nenurodė jokio kito pagrindo, kuriuo reikia remtis siekiant nustatyti šios garantijos suderinamumą, ir Komisija jokio pagrindo nerado, priemonė yra su vidaus rinka nesuderinama veiklos pagalba, todėl turi būti susigrąžinta; |
| --- | --- |

(376)

pažymėtina, kad valstybės garantija valdymo sutartyje neminima kaip kompensacija už su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, todėl jos suderinamumas negali būti vertinamas pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. Kadangi Belgijos institucijos nenurodė jokio kito pagrindo, kuriuo reikia remtis siekiant nustatyti šios garantijos suderinamumą, ir Komisija jokio pagrindo nerado, priemonė yra su vidaus rinka nesuderinama veiklos pagalba, todėl turi būti susigrąžinta;

| (377) | kaip jau nurodyta, atleidus nuo pelno mokesčio DPLP negavo jokios naudos, todėl šis atleidimas nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(377)

kaip jau nurodyta, atleidus nuo pelno mokesčio DPLP negavo jokios naudos, todėl šis atleidimas nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį;

| (378) | atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio ir vietinių mokesčių yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, tačiau turi būti laikomas esama pagalba, nes nuo šių mokesčių buvo atleista iki Sutarties įsigaliojimo. Be to, reikėtų pažymėti, kad šios mokestinės priemonės valdymo sutartyse nenurodytos kaip kompensacija už su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(378)

atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio ir vietinių mokesčių yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, tačiau turi būti laikomas esama pagalba, nes nuo šių mokesčių buvo atleista iki Sutarties įsigaliojimo. Be to, reikėtų pažymėti, kad šios mokestinės priemonės valdymo sutartyse nenurodytos kaip kompensacija už su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus;

| (379) | todėl atleidimas nuo mokesčių neturi įtakos kompensacijos permokos apskaičiavimui, kuris grindžiamas DPLP faktiškai patirtomis sąnaudomis (į jas jau įeina šio atleidimo nuo mokesčių poveikis); |
| --- | --- |

(379)

todėl atleidimas nuo mokesčių neturi įtakos kompensacijos permokos apskaičiavimui, kuris grindžiamas DPLP faktiškai patirtomis sąnaudomis (į jas jau įeina šio atleidimo nuo mokesčių poveikis);

| (380) | taigi atleidimas nuo mokesčių bus nagrinėjamas vykdant su esama pagalba susijusią atskirą procedūrą pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (121), 17, 18 ir 19 straipsnius; |
| --- | --- |

(380)

taigi atleidimas nuo mokesčių bus nagrinėjamas vykdant su esama pagalba susijusią atskirą procedūrą pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (121), 17, 18 ir 19 straipsnius;

6.3.3.3.   Kompensacijos permokos sumos apskaičiavimas

| (381) | kompensacijos permokos suma gali būti apskaičiuojama remiantis 6.3.3.2 poskirsnyje pateiktu vertinimu. Pagal valdymo sutartyse Belgijos institucijų nustatytą viešosios paslaugos finansavimo mechanizmą kompensacijos permoka atskirai apskaičiuojama pagal kiekvieną pavedimo laikotarpį;

  Pirmoji valdymo sutartis: 1992–1996 m. | | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| – | Viešosios paslaugos grynosios sąnaudos |

(381)

kompensacijos permokos suma gali būti apskaičiuojama remiantis 6.3.3.2 poskirsnyje pateiktu vertinimu. Pagal valdymo sutartyse Belgijos institucijų nustatytą viešosios paslaugos finansavimo mechanizmą kompensacijos permoka atskirai apskaičiuojama pagal kiekvieną pavedimo laikotarpį;

Pirmoji valdymo sutartis: 1992–1996 m.

(tūkstančiais EUR)

–

Viešosios paslaugos grynosios sąnaudos

:

–

[...]

| – | patirtos tinklo sąnaudos |
| --- | --- |

–

patirtos tinklo sąnaudos

:

–

[...]

| – | leidžiamas pagrįstas pelnas |
| --- | --- |

–

leidžiamas pagrįstas pelnas

:

–

[...]

(4,8 % veiklos marža)

| + | valstybės sumokėtos kompensacijos |
| --- | --- |

+

valstybės sumokėtos kompensacijos

:

+

[...]

| + | kapitalo injekcija (1997 m.) |
| --- | --- |

+

kapitalo injekcija (1997 m.)

:

+

62 000

(atidėta kompensacija už VESP)

| + | nekilnojamojo turto perdavimas |
| --- | --- |

+

nekilnojamojo turto perdavimas

:

+

112 209

| = | kompensacijos permoka |
| --- | --- |

=

kompensacijos permoka

=

[...]

Antroji valdymo sutartis: 1997–2002 m.

Papildomo pelno perviršio, gauto iš rezervuotojo universaliųjų paslaugų sektoriaus (pagal rezervuotųjų universaliųjų paslaugų įsipareigojimus – RUPĮ), apskaičiavimas

| | | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- | --- |
| + | Su RUPĮ susijęs pelno perviršis |

(tūkstančiais EUR)

+

Su RUPĮ susijęs pelno perviršis

:

+

[...]

(Su RUPĮ susijęs pelnas, viršijantis 4,8 % veiklos maržą)

Tinklo sąnaudos, patirtos dėl UPĮ

:

[...]

Grynosios sąnaudos, patirtos dėl nerezervuotųjų UPĮ

:

[...]

(nuostolingi nerezervuotųjų UPĮ)

Pagrįstas pelnas, susijęs su nerezervuotųjų UPĮ

:

[...]

(4,8 % veiklos marža)

| = | Universaliųjų paslaugų sąnaudos, finansuotinos rezervuotojo sektoriaus lėšomis |
| --- | --- |

=

Universaliųjų paslaugų sąnaudos, finansuotinos rezervuotojo sektoriaus lėšomis

=

[...]

Papildomas pelno perviršis, kuris gautas iš rezervuotojo sektoriaus ir kurio lėšomis sumažinamos grynosios VESP sąnaudos

=

[...]

Kompensacijos permokos apskaičiavimas

| | | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- | --- |
| – | Viešosios paslaugos grynosios sąnaudos |

(tūkstančiais EUR)

–

Viešosios paslaugos grynosios sąnaudos

:

–

[...]

| – | leidžiamas pagrįstas pelnas |
| --- | --- |

–

leidžiamas pagrįstas pelnas

:

–

[...]

(4,8 % veiklos marža)

| + | valstybės sumokėtos kompensacijos |
| --- | --- |

+

valstybės sumokėtos kompensacijos

:

+

1 286 461

| + | su RUPĮ susijęs papildomas pelno perviršis |
| --- | --- |

+

su RUPĮ susijęs papildomas pelno perviršis

+

[...]

| = | Kompensacijos permoka |
| --- | --- |

=

Kompensacijos permoka

=

[...]

Trečioji valdymo sutartis: 2003–2005 m.

Papildomo pelno perviršio, gauto iš rezervuotojo universaliųjų paslaugų sektoriaus (pagal rezervuotųjų universaliųjų paslaugų įsipareigojimus – RUPĮ), apskaičiavimas

| | | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- | --- |
| + | Su RUPĮ susijęs pelno perviršis |

(tūkstančiais EUR)

+

Su RUPĮ susijęs pelno perviršis

:

+

[...]

(Su RUPĮ susijęs pelnas, viršijantis 4,8 % veiklos maržą)

Tinklo sąnaudos, patirtos dėl UPĮ

:

[...]

Grynosios sąnaudos, patirtos dėl nerezervuotųjų UPĮ

:

–

[...]

(pelningi nerezervuotųjų UPĮ)

Pagrįstas pelnas, susijęs su UPĮ

:

[...]

(4,8 % veiklos marža)

| = | dėl UPĮ patirtos sąnaudos, finansuotinos rezervuotojo sektoriaus lėšomis |
| --- | --- |

=

dėl UPĮ patirtos sąnaudos, finansuotinos rezervuotojo sektoriaus lėšomis

=

[...]

(finansuotinų nuostolių nėra)

Papildomas pelno perviršis, kuris gautas iš rezervuotojo sektoriaus ir kurio lėšomis sumažinamos grynosios VESP sąnaudos

=

[...]

Kompensacijos permokos apskaičiavimas

| | | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- | --- |
| – | Viešosios paslaugos grynosios sąnaudos |

(tūkstančiais EUR)

–

Viešosios paslaugos grynosios sąnaudos

:

–

[...]

| – | leidžiamas pagrįstas pelnas |
| --- | --- |

–

leidžiamas pagrįstas pelnas

:

–

[...]

(4,8 % veiklos marža)

| + | valstybės sumokėtos kompensacijos |
| --- | --- |

+

valstybės sumokėtos kompensacijos

:

+

677 985

| + | su RUPĮ susijęs papildomas pelno perviršis |
| --- | --- |

+

su RUPĮ susijęs papildomas pelno perviršis

:

+

[...]

| = | Kompensacijos permoka |
| --- | --- |

=

Kompensacijos permoka

=

– [...]

Ketvirtoji valdymo sutartis: 2006–2010 m.

Papildomo pelno perviršio, gauto iš rezervuotojo universaliųjų paslaugų sektoriaus (pagal rezervuotųjų universaliųjų paslaugų įsipareigojimus – RUPĮ), apskaičiavimas

| | | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- | --- |
| + | Su RUPĮ susijęs pelno perviršis |

(tūkstančiais EUR)

+

Su RUPĮ susijęs pelno perviršis

:

+

[...]

(Su RUPĮ susijęs pelnas, viršijantis 7,4 % veiklos maržą)

Tinklo sąnaudos, patirtos dėl UPĮ

:

[...]

Grynosios sąnaudos, patirtos dėl nerezervuotųjų UPĮ

:

[...]

(pelningi nerezervuotųjų UPĮ)

Pagrįstas pelnas, susijęs su rezervuotųjų UPĮ

:

[...]

(7,4 % veiklos marža)

| = | dėl UPĮ patirtos sąnaudos, finansuotinos rezervuotojo sektoriaus lėšomis |
| --- | --- |

=

dėl UPĮ patirtos sąnaudos, finansuotinos rezervuotojo sektoriaus lėšomis

=

[...]

(finansuotinų nuostolių nėra)

Papildomas pelno perviršis, kuris gautas iš rezervuotojo sektoriaus ir kurio lėšomis sumažinamos grynosios VESP sąnaudos

=

[...]

Kompensacijos permokos apskaičiavimas

| | | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- | --- |
| – | Viešosios paslaugos grynosios sąnaudos |

(tūkstančiais EUR)

–

Viešosios paslaugos grynosios sąnaudos

:

–

[...]

| – | leidžiamas pagrįstas pelnas |
| --- | --- |

–

leidžiamas pagrįstas pelnas

:

–

[...]

(7,4 % veiklos marža)

| + | valstybės sumokėtos kompensacijos |
| --- | --- |

+

valstybės sumokėtos kompensacijos

:

+

1 568 787

| + | su RUPĮ susijęs papildomas pelno perviršis |
| --- | --- |

+

su RUPĮ susijęs papildomas pelno perviršis

:

+

[...]

| = | Kompensacijos permoka |
| --- | --- |

=

Kompensacijos permoka

=

[...]

Kitos priemonės

| Valstybės garantija | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- |
| 2004 m. valstybės suteikta garantija: | 1 500 |
| | = | 1 500 |

Valstybės garantija

(tūkstančiais EUR)

2004 m. valstybės suteikta garantija:

1 500

=

| (382) | kaip susitarta su Belgijos institucijomis (122), siekiant nustatyti laiko intervalą, į kurį turi būti atsižvelgiama apskaičiuojant bendrą kompensacijos permoką, objektyviausias ir proporcingiausias metodas šiuo atveju yra pagal sutartis taikomas metodas. Komisija nepastebi jokio prieštaravimo, dėl kurio nebūtų galima priimti Belgijos institucijų prašymo. Iš tikrųjų taikant šį metodą šalims suteikiama galimybė parengti geresnes prognozes ir užtikrinamas didesnis teisinis tikrumas, todėl sumažėja kompensacijos permokos rizika. Taigi kiekvienas laikotarpis nagrinėjamas atskirai ir jokia per maža kompensacija ar kompensacijos permoka iš vieno laikotarpio neperkeliama į kitą; |
| --- | --- |

(382)

kaip susitarta su Belgijos institucijomis (122), siekiant nustatyti laiko intervalą, į kurį turi būti atsižvelgiama apskaičiuojant bendrą kompensacijos permoką, objektyviausias ir proporcingiausias metodas šiuo atveju yra pagal sutartis taikomas metodas. Komisija nepastebi jokio prieštaravimo, dėl kurio nebūtų galima priimti Belgijos institucijų prašymo. Iš tikrųjų taikant šį metodą šalims suteikiama galimybė parengti geresnes prognozes ir užtikrinamas didesnis teisinis tikrumas, todėl sumažėja kompensacijos permokos rizika. Taigi kiekvienas laikotarpis nagrinėjamas atskirai ir jokia per maža kompensacija ar kompensacijos permoka iš vieno laikotarpio neperkeliama į kitą;

| (383) | tačiau Belgijos institucijos pažymi, kad prieš įsigaliojant 2005 m. Bendrosioms nuostatoms dėl VESP Komisija nuolat taikė bendrą per mažos kompensacijos ir (arba) kompensacijos permokos apskaičiavimo metodą. Šiuo pagrindu Belgijos institucijos pateikė konkretų prašymą metus iki 2005 m. suskirstyti į grupes (123), kad būtų bendrai apskaičiuota per maža kompensacija ir (arba) kompensacijos permoka; |
| --- | --- |

(383)

tačiau Belgijos institucijos pažymi, kad prieš įsigaliojant 2005 m. Bendrosioms nuostatoms dėl VESP Komisija nuolat taikė bendrą per mažos kompensacijos ir (arba) kompensacijos permokos apskaičiavimo metodą. Šiuo pagrindu Belgijos institucijos pateikė konkretų prašymą metus iki 2005 m. suskirstyti į grupes (123), kad būtų bendrai apskaičiuota per maža kompensacija ir (arba) kompensacijos permoka;

| (384) | Komisija pažymi, kad visus metus suskirsčius į grupes tai neturėtų jokio poveikio susigrąžintinos kompensacijos permokos sumai, nes pagal tris valdymo sutartis, taikytas iki 2005 m., nustatyta per maža kompensacija; |
| --- | --- |

(384)

Komisija pažymi, kad visus metus suskirsčius į grupes tai neturėtų jokio poveikio susigrąžintinos kompensacijos permokos sumai, nes pagal tris valdymo sutartis, taikytas iki 2005 m., nustatyta per maža kompensacija;

| (385) | be to, Komisija pažymi, kad priėmus 2005 m. Bendrąsias nuostatas dėl VESP „kompensacijos apskaičiavimo, kontrolės ir peržiūros kriterijai“ turi būti iš anksto nustatomi pavedimo akte arba aktuose (124). Kadangi ketvirtojoje valdymo sutartyje nenumatyta jokia ne sutarties galiojimo laikotarpiu (2006–2010 m.) patirtų sąnaudų (kad ir kokios jos būtų) kompensacija, per maža kompensacija, nustatyta laikotarpiais, kuriems netaikoma minėta sutartis, negali būti kompensuota galima įmonei DPLP išmokėta kompensacijos permoka; |
| --- | --- |

(385)

be to, Komisija pažymi, kad priėmus 2005 m. Bendrąsias nuostatas dėl VESP „kompensacijos apskaičiavimo, kontrolės ir peržiūros kriterijai“ turi būti iš anksto nustatomi pavedimo akte arba aktuose (124). Kadangi ketvirtojoje valdymo sutartyje nenumatyta jokia ne sutarties galiojimo laikotarpiu (2006–2010 m.) patirtų sąnaudų (kad ir kokios jos būtų) kompensacija, per maža kompensacija, nustatyta laikotarpiais, kuriems netaikoma minėta sutartis, negali būti kompensuota galima įmonei DPLP išmokėta kompensacijos permoka;

| (386) | Komisija daro išvadą, kad DPLP už viešosios paslaugos uždavinio vykdymą, visų pirma ketvirtosios valdymo sutarties taikymo laikotarpiu, gavo kompensacijos permoką, kurios suma – 415 mln. EUR. Kadangi kompensacijos permoka yra nesuderinama pagalba, ji turi būti susigrąžinta; |
| --- | --- |

(386)

Komisija daro išvadą, kad DPLP už viešosios paslaugos uždavinio vykdymą, visų pirma ketvirtosios valdymo sutarties taikymo laikotarpiu, gavo kompensacijos permoką, kurios suma – 415 mln. EUR. Kadangi kompensacijos permoka yra nesuderinama pagalba, ji turi būti susigrąžinta;

7.   IŠVADA

| (387) | įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas, valstybės pervestos metinės lėšos, nekilnojamojo turto perdavimas, 1997 m. atlikta kapitalo injekcija, atleidimas nuo mokesčių ir valstybės garantija yra pagalbos priemonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes dėl jų DPLP nepatyrė sąnaudų, kurias privačiosios įmonės paprastai turi patirti; |
| --- | --- |

(387)

įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimas, valstybės pervestos metinės lėšos, nekilnojamojo turto perdavimas, 1997 m. atlikta kapitalo injekcija, atleidimas nuo mokesčių ir valstybės garantija yra pagalbos priemonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes dėl jų DPLP nepatyrė sąnaudų, kurias privačiosios įmonės paprastai turi patirti;

| (388) | 2003 ir 2006 m. atliktos kapitalo injekcijos nėra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes valstybė veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą; |
| --- | --- |

(388)

2003 ir 2006 m. atliktos kapitalo injekcijos nėra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes valstybė veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą;

| (389) | Komisija pažymi, kad Belgija priemones įgyvendino neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 2 dalį (išskyrus 2003 m. atliktą kapitalo injekciją, apie kurią tinkamai pranešta Komisijai prieš ją atliekant, ir atleidimą nuo mokesčių, kuris yra esama pagalba); |
| --- | --- |

(389)

Komisija pažymi, kad Belgija priemones įgyvendino neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 2 dalį (išskyrus 2003 m. atliktą kapitalo injekciją, apie kurią tinkamai pranešta Komisijai prieš ją atliekant, ir atleidimą nuo mokesčių, kuris yra esama pagalba);

| (390) | dėl įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimo DPLP padėtis socialinio draudimo įmokų mokėjimo srityje netapo geresnė negu jos konkurentų. Todėl priemonė gali būti paskelbta suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą; |
| --- | --- |

(390)

dėl įsipareigojimų mokėti pensijas perėmimo DPLP padėtis socialinio draudimo įmokų mokėjimo srityje netapo geresnė negu jos konkurentų. Todėl priemonė gali būti paskelbta suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą;

| (391) | pagal ketvirtąją valdymo sutartį suteiktos metinės kompensacijos yra nesuderinama pagalba pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, nes DPLP buvo suteikta kompensacijos permoka; |
| --- | --- |

(391)

pagal ketvirtąją valdymo sutartį suteiktos metinės kompensacijos yra nesuderinama pagalba pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, nes DPLP buvo suteikta kompensacijos permoka;

| (392) | valstybės suteikta garantija yra nesuderinama pagalba; |
| --- | --- |

(392)

valstybės suteikta garantija yra nesuderinama pagalba;

| (393) | atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio ir vietinių mokesčių yra esama pagalba ir bus nagrinėjamas atskirai, vykdant su esama pagalba susijusią procedūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 17, 18 ir 19 straipsnius; |
| --- | --- |

(393)

atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio ir vietinių mokesčių yra esama pagalba ir bus nagrinėjamas atskirai, vykdant su esama pagalba susijusią procedūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 17, 18 ir 19 straipsnius;

| (394) | pagal Bendrųjų nuostatų dėl VESP 5 dalį šiuo sprendimu nepažeidžiamos galiojančios Sąjungos nuostatos, susijusios su viešuoju pirkimu ir konkurencija, |
| --- | --- |

(394)

pagal Bendrųjų nuostatų dėl VESP 5 dalį šiuo sprendimu nepažeidžiamos galiojančios Sąjungos nuostatos, susijusios su viešuoju pirkimu ir konkurencija,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Belgija įmonei De Post-La Poste (DPLP, šiuo metu – bpost) suteikė perėmusi įsipareigojimus mokėti pensijas, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

2 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Belgija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, įmonei De Post-La Poste (DPLP, šiuo metu – bpost) neteisėtai suteikė kaip viešosios paslaugos sąnaudų kompensaciją, yra nesuderinama su vidaus rinka.

3 straipsnis

Kapitalo injekcijos, kurias Belgija įmonei De Post-La Poste (DPLP, šiuo metu – bpost) suteikė 2003 ir 2006 m., nėra pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

4 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Belgija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, įmonei De Post-La Poste (DPLP, šiuo metu – bpost) neteisėtai suteikė kaip valstybės garantiją, yra nesuderinama su vidaus rinka.

5 straipsnis

1.   Belgija susigrąžina nesuderinamą pagalbą, suteiktą įgyvendinant 2 ir 4 straipsniuose nurodytas priemones.

2.   Susigrąžintinos sumos mokamos su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo dienos, kurią šios sumos perduotos naudos gavėjui, iki faktinio jų susigrąžinimo dienos.

3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (125) V skyrių ir Reglamentą (EB) Nr. 271/2008, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 794/2004.

4.   Nuo šio sprendimo priėmimo dienos Belgija panaikina visus sustabdytus pagalbos, suteiktos įgyvendinant 2 ir 4 straipsniuose nurodytas priemones, mokėjimus.

6 straipsnis

1.   Pagalba, suteikta įgyvendinant 2 ir 4 straipsniuose nurodytas priemones, susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Belgija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

7 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Belgija Komisijai pateikia šią informaciją:

| a) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš naudos gavėjo; |
| --- | --- |

a)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš naudos gavėjo;

| b) | išsamų šiam sprendimui įgyvendinti numatytų priemonių, kurių jau imtasi, aprašymą; ir |
| --- | --- |

b)

išsamų šiam sprendimui įgyvendinti numatytų priemonių, kurių jau imtasi, aprašymą; ir

| c) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad naudos gavėjui oficialiai pranešta apie pagalbos grąžinimą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad naudos gavėjui oficialiai pranešta apie pagalbos grąžinimą.

2.   Belgija praneša Komisijai apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, taikymo eigą, kol bus visiškai susigrąžinta pagalba, suteikta įgyvendinant 2 ir 4 straipsniuose nurodytas priemones. Komisijos prašymu ji nedelsdama pateikia visą informaciją apie numatytas priemones, kurių jau imtasi šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat pateikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurios iš naudos gavėjo jau susigrąžintos.

8 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 25 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Abiejų straipsnių nuostatos iš esmės sutampa su ankstesnių straipsnių nuostatomis. Nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius šiame sprendime prireikus suprantamos kaip nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius.

1

(2)  OL C 176, 2009 7 29, p. 17.

2

(3)  Byla Nr. N 763/02.

3

(4)  Nuo 2010 m. rugsėjo 1 d. (http://www.bpost.be/site/fr/postgroup/bpost/intro/index.html).

4

(5)  C(2003) 2508 galutinis, OL C 241, 2003 10 8, p. 13.

5

(6)  2009 m. vasario 10 d. Sprendimas Deutsche Post ir DHL International prieš Komisiją, T-388/03, 2009 m. Rink. p. II-199.

6

Deutsche Post ir DHL International prieš Komisiją

(7)  2011 m. rugsėjo 22 d. Sprendimas Belgija prieš Deutsche Post AG ir DHL International, C-148/09 P, dar nepaskelbtas Rinkinyje.

7

Belgija prieš Deutsche Post AG ir DHL International

(8)  Byla Nr. CP 218/2005.

8

(9)  Byla Nr. CP 100/2007.

9

(10)  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280–00, 2003 m. Rink. p. I-07747.

10

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(11)  OL C 176, 2009 7 29, p. 17.

11

(12)  1991 m. kovo 21 d. Įstatymas dėl tam tikrų valstybinių komercinių įmonių reformos.

12

(13)  Šiame sprendime Komisija vertina keturias valdymo sutartis, nebent yra nurodyta kitaip.

13

(14)  Ketvirtosios valdymo sutarties 2 skyriaus („Viešosios paslaugos uždaviniai“) 2–8 straipsniai. Sutartis pateikiama šiuo adresu: http://www.bpost.be/site/fr/docs/corporate_governance/4e_contratgestion_fr.pdf. Pirmosiose trijose valdymo sutartyse DPLP pavesti viešosios paslaugos uždaviniai iš esmės tokie patys, nors uždavinių apibūdinimas ir suskirstymas truputį skiriasi.

14

(15)  Žr. 33 konstatuojamąją dalį.

15

(16)  1971 m. liepos 6 d. Įstatymo, kuriuo įsteigiama įmonė Régie des Postes, 7 straipsnio 1 dalis: „Įmonei Régie des Postes atstovauja ir ją valdo ministras, į kurio pareigas įeina paštų ir pašto pinigų persiuntimo sistemų priežiūra. Šis ministras turi teisę atlikti visus su valdymu susijusius veiksmus.“

16

Régie des Postes

Régie des Postes

į kurio pareigas įeina paštų ir pašto pinigų persiuntimo sistemų priežiūra. Šis ministras turi teisę atlikti visus su valdymu susijusius veiksmus.

(17)  Pagal 7 puslapyje pateiktoje išnašoje jau minėto 1971 m. liepos 6 d. Įstatymo, kuriuo įsteigiama įmonė Régie des Postes, 21 straipsnį.

17

Régie des Postes

(18)  Ketvirtosios valdymo sutarties 13 straipsnio 1 dalis.

18

(19)  Ketvirtosios valdymo sutarties 3 skyriaus 4 skirsnio („Valstybės parama kompensuojant su viešosios paslaugos uždaviniais susijusias sąnaudas“) 12 ir 13 straipsniai.

19

(20)  Pirmoji valdymo sutartis įsigaliojo anksčiau negu Direktyva 97/67/EB ir anksčiau, negu pradėta taikyti universaliosios paslaugos sąvoka.

20

(21)  OL L 15, 1998 1 21, p. 14. Visų pirma žr. 2 straipsnį: laikraščiai ir periodiniai leidiniai įtraukti į pašto siuntų, kurias turi platinti universaliosios paslaugos teikėjas, sąrašą.

21

(22)  Tik paskutinysis ketvirtis.

22

(23)  Verslo paslaptis.

23

(24)  1992 m. Belgijos paštas, kuris iki tol buvo valdomas valstybės (Régie des Postes), tapo juridiniu subjektu (savarankiška valstybine įmone).

24

Régie des Postes

(25)  27 nekilnojamojo turto objektai, kurių suma – 4 138 mln. BEF (1992 m. vertinimas), ir 36 nekilnojamojo turto objektai, kurių suma – 388,5 mln. BEF (1997 m. vertinimas).

25

(26)  Minėtas Sprendimas Altmark Trans GmbH, C-280–00.

26

Altmark Trans GmbH

(27)  2007 m. spalio 10 d. Komisijos sprendimas 2008/204/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė Paštui (La Poste) priskiriamų valstybės tarnautojų pensijų finansavimo būdo reformai vykdyti, OL L 63, 2008 3 7, p. 16.

27

La Poste

(28)  OL L 209, 1992 7 24, p. 1.

28

(29)  2004 m. kovo 16 d. Sprendimo Danske Busvognmaend prieš Komisiją, T-157/01, 2004 m. Rink. p. II-917, 57 punktas.

29

Danske Busvognmaend prieš Komisiją

(30)  Statutiniai darbuotojai atostogauja 24 dienas per metus (sutartininkai – 20 dienų) ir pagal amžių gauna iki 7 papildomų atostogų dienų.

30

(31)  2003 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimas 2005/145/EB dėl Prancūzijos suteiktos valstybės pagalbos bendrovei EDF (Prancūzijos elektra), elektros energijos ir dujų gamybos sektoriui, OL L 49, 2005 2 22, p. 9.

31

(32)  Minėtas Sprendimas 2008/204/EB.

32

(33)  2009 m. balandžio 8 d. Komisijos sprendimas 2009/613/EB dėl priemonių C 7/07 (ex NN 82/06 ir NN 83/06), Jungtinės Karalystės taikomų bendrovei Royal Mail (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 2486), OL L 210, 2009 8 14, p. 16. Visų pirma žr. 108–113 konstatuojamąsias dalis.

33

Royal Mail

(34)  Žr. 6.1 skirsnį.

34

(35)  Strateginis planas pateiktas 2002 m. gruodžio 3 d. Komisijai atsiųstame pranešime.

35

(36)  Prieš išleidžiant naujas akcijas pasirašytas DPLP kapitalas siekė 443,8 mln. EUR ir visas priklausė valstybei. Išleidus naujas akcijas kapitalas padidėjo 340 mln. EUR iki 783,8 mln. EUR. Esamo kapitalo akcijų kaina buvo 2 500 EUR, o nustatyta naujų akcijų kaina – 1 464 EUR.

36

(37)  Belgijos institucijos nurodo, kad 2003–2009 m. DPLP savo sąnaudas pavyko sumažinti vidutiniškai [...] % per metus ir kartu užtikrinti pajamų augimą.

37

(38)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114.

38

(39)  OL L 52, 2008 2 27, p. 3.

39

(40)  2003 m. liepos 3 d. Sprendimas Chronopost ir kiti prieš Union française de l’express (Ufex) ir kt., sujungtos bylos C-83/01 P, C-93/01 P ir C-94/01, 2003 m. Rink. p. I-6993.

40

Chronopost ir kiti prieš Union française de l’express

Ufex

ir kt.

(41)  OL C 297, 2005 11 29, p. 4.

41

(42)  Minėto Sprendimo Chronopost 40 punktas: „<...> atlygis deramai padengia visas <...> logistinės ir komercinės pagalbos kintamąsias sąnaudas ir yra adekvatus įnašas siekiant padengti su pašto tinklo naudojimu susijusias fiksuotąsias sąnaudas bei apima adekvačias palūkanas už nuosavą kapitalą, panaudotą konkurencinėje SFMI–Chronopost veikloje, ir, antra, jei nėra jokių požymių, leidžiančių manyti, jog šie elementai buvo nepakankamai įvertinti arba nustatyti savavališkai“.

42

Chronopost

Chronopost

(43)  Bendrųjų nuostatų dėl VESP 16 punktas: „<...>. Sąnaudos, susijusios su bendros ekonominės svarbos paslaugų teikimu, gali apimti visas kintamąsias sąnaudas, atsirandančias teikiant bendros ekonominės svarbos paslaugas, atitinkamą pastoviųjų sąnaudų dalį, kuri yra bendra bendros ekonominės svarbos paslaugoms ir kitai veiklai, ir nuosavo kapitalo, susijusio su bendros ekonominės svarbos paslaugomis, grąžą“.

43

(44)  Direktyvoje 97/67/EB reguliavimo institucija apibūdinama kaip „kiekvienoje valstybėje narėje esanti institucija arba institucijos, kurioms, be kitų funkcijų, ši valstybė narė paveda vykdyti į šios direktyvos taikymo sritį patenkančias reguliavimo funkcijas“.

44

(45)  Minėtas Sprendimas Danske Busvognmaend prieš Komisiją, T-157/01.

45

Danske Busvognmaend prieš Komisiją

(46)  1974 m. liepos 2 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, 173/73, 1974 m. Rink. p. 709, 13 punktas; Sprendimo Deufil prieš Komisiją, C-310/85, 1987 m. Rink. p. 901, 8 punktas; Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-241/94, 1996 m. Rink. p. I-4551, 20 punktas.

46

Italija prieš Komisiją

Deufil prieš Komisiją

Prancūzija prieš Komisiją

(47)  1994 m. kovo 15 d. Sprendimo Banco Exterior, C-387/92, 1994 m. Rink. p. I-877, 13 punktas; minėto Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-241/94, 34 punktas.

47

Banco Exterior

Prancūzija prieš Komisiją

(48)  2002 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-5/01, 2002 m. Rink. p. I-1191, 39 punktas.

48

Belgija prieš Komisiją

(49)  1961 m. vasario 23 d. Sprendimo Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg prieš Aukščiausiąją valdžios instituciją, 30/59, 1961 m. Rink. p. 3, 29 ir 30 punktai; minėto Sprendimo C-173/73 12 ir 13 punktai; minėto Sprendimo C-241/94 29 ir 35 punktai; Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-251/97, 1999 m. Rink. p. I-6639, 40, 46 ir 47 punktai; sujungtos bylos C-71/09 P, C-73/09 P ir C-76/09 P; 2011 m. birželio 9 d. Sprendimo Comitato „Venezia vuole vivere“ prieš Komisiją, dar nepaskelbto Rinkinyje, 90–96 punktai.

49

Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg prieš Aukščiausiąją valdžios instituciją

Prancūzija prieš Komisiją

Comitato „Venezia vuole vivere“ prieš Komisiją

(50)  DHL veikia Belgijoje nuo 1978 m., FedEx – nuo 1984 m., o UPS – nuo 1988 m.

50

FedEx

(51)  1993 m. gegužės 19 d. Sprendimas Corbeau, C-320/91, 1993 m. Rink. p. I-2533.

51

Corbeau

(52)  Donald E. Fair, Robert Raymond, The competitiveness of financial institutions and centres in Europe, Société universitaire européenne de recherches financières, 1994, Kluwer Economic Publishers.

52

The competitiveness of financial institutions and centres in Europe

Société universitaire européenne de recherches financières

Kluwer Economic Publishers

(53)  OL L 176, 2002 7 5, p. 21.

53

(54)  Įnašas į kompensacijas: mokamas tik sutartininkams.

54

(55)  Struktūrinis įmokų mažinimas: socialinio draudimo įmokų, kurias darbdavys sutartininkams moka tam, kad būtų padidintas Belgijos konkurencingumas, mažinimas; atlikti tokį mažinimą besąlygiškai leidžiama visiems Belgijos darbdaviams.

55

(56)  Minėtas Sprendimas Altmark Trans GmbH, C-280–00.

56

Altmark Trans GmbH

(57)  OL C 155, 2008 6 20, p. 10.

57

(58)  2001 m. kovo 13 d. Sprendimas PreussenElektra AG prieš Schhleswag AG, C-379/98, 2001 m. Rink. p I-2099.

58

PreussenElektra AG prieš Schhleswag AG

(59)  Sprendimas Alzetta Mauro ir kt. prieš Komisiją, sujungtos bylos T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–T-607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98, T-23/98, 2000 m. Rink. p. II-2319.

59

Alzetta Mauro ir kt. prieš Komisiją

(60)  2008 m. liepos 9 d. Sprendimo Alitalia - Linee aeree italiane SpA prieš Komisiją, T-301/01, 2008 m. Rink. p. II-1753, 98, 99 ir 100 punktai.

60

Alitalia - Linee aeree italiane SpA prieš Komisiją

(61)  2011 m. kovo 29 d. pastabų 3 ir 4 punktai:

61

| „3. | Be universaliųjų paslaugų įsipareigojimų (tačiau nepriklausomai nuo jų), Paštui buvo ir tebėra pavestos tam tikros konkrečios VESP, nesusijusios su korespondencijos pristatymu, pavyzdžiui, pensijų ir išmokų neįgaliesiems mokėjimas jų namuose, rinkimų spaudinių platinimas ir ypač dienraščių bei periodinių leidinių platinimas. Apskritai dėl šių VESP buvo patirta grynųjų sąnaudų, kurios iš esmės padengtos kompensacijomis, valstybės sumokėtomis pagal viena po kitos su Paštu sudarytas valdymo sutartis. |
| --- | --- |

„3.

Be universaliųjų paslaugų įsipareigojimų (tačiau nepriklausomai nuo jų), Paštui buvo ir tebėra pavestos tam tikros konkrečios VESP, nesusijusios su korespondencijos pristatymu, pavyzdžiui, pensijų ir išmokų neįgaliesiems mokėjimas jų namuose, rinkimų spaudinių platinimas ir ypač dienraščių bei periodinių leidinių platinimas. Apskritai dėl šių VESP buvo patirta grynųjų sąnaudų, kurios iš esmės padengtos kompensacijomis, valstybės sumokėtomis pagal viena po kitos su Paštu sudarytas valdymo sutartis.

| 4. | Todėl su Belgijos paštu susijusiuose teisės aktuose universaliųjų paslaugų įsipareigojimai finansavimo tikslais visuomet buvo kruopščiai atskiriami nuo kitų VESP (išskyrus korespondencijos pristatymą). Taigi valstybės ir Pašto viena po kitos sudarytose valdymo sutartyse buvo nustatyta tvarka, pagal kurią valstybė moka periodiškas kompensacijas, kad būtų padengtos dėl VESP (išskyrus korespondencijos pristatymą) patirtos grynosios sąnaudos, neatsižvelgiant į universaliųjų paslaugų įsipareigojimus.“
  Tačiau konkrečioje statuto nuostatoje atskirai nagrinėjama galimybė finansuoti išlaidas, susijusias su universaliųjų paslaugų įsipareigojimais, ir net neseniai numatyta galimybė šias išlaidas kompensuoti galimo įsteigto kompensacijų fondo lėšomis, o nuo 2011 m. – teikiant tiesioginę subsidiją, atitinkančią Direktyvos 97/67/EB, iš dalies pakeistos Direktyva 2008/6/EB, I priede išdėstytas sąlygas. Tačiau šis kompensacijų fondas niekada nepradėjo veikti ir Belgijos valstybė tiesioginės subsidijos už universaliųjų paslaugų įsipareigojimus niekada nesuteikė (taip buvo patirta nuostolių). |
| --- | --- |

4.

Todėl su Belgijos paštu susijusiuose teisės aktuose universaliųjų paslaugų įsipareigojimai finansavimo tikslais visuomet buvo kruopščiai atskiriami nuo kitų VESP (išskyrus korespondencijos pristatymą). Taigi valstybės ir Pašto viena po kitos sudarytose valdymo sutartyse buvo nustatyta tvarka, pagal kurią valstybė moka periodiškas kompensacijas, kad būtų padengtos dėl VESP (išskyrus korespondencijos pristatymą) patirtos grynosios sąnaudos, neatsižvelgiant į universaliųjų paslaugų įsipareigojimus.“

Tačiau konkrečioje statuto nuostatoje atskirai nagrinėjama galimybė finansuoti išlaidas, susijusias su universaliųjų paslaugų įsipareigojimais, ir net neseniai numatyta galimybė šias išlaidas kompensuoti galimo įsteigto kompensacijų fondo lėšomis, o nuo 2011 m. – teikiant tiesioginę subsidiją, atitinkančią Direktyvos 97/67/EB, iš dalies pakeistos Direktyva 2008/6/EB, I priede išdėstytas sąlygas. Tačiau šis kompensacijų fondas niekada nepradėjo veikti ir Belgijos valstybė tiesioginės subsidijos už universaliųjų paslaugų įsipareigojimus niekada nesuteikė (taip buvo patirta nuostolių).

(62)  Žr. 349 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis.

62

(63)  Bendrųjų nuostatų dėl VESP 17 dalyje nurodyta: „Pajamos, į kurias atsižvelgiama, turi apimti bent visas pajamas, gautas teikiant bendros ekonominės svarbos paslaugas. Jeigu įmonei yra suteiktos ypatingos arba išskirtinės teisės, susijusios su kitomis bendros ekonominės svarbos paslaugomis, duodančiomis didesnį nei pagrįstą pelną, arba įmonė naudojasi kitomis valstybės suteiktomis lengvatomis, į jas būtina atsižvelgti, nepaisant jų klasifikavimo EB sutarties 87 straipsnyje, ir pridėti prie įmonės gautų pajamų.“

63

Pajamos, į kurias atsižvelgiama, turi apimti bent visas pajamas, gautas teikiant bendros ekonominės svarbos paslaugas. Jeigu įmonei yra suteiktos ypatingos arba išskirtinės teisės, susijusios su kitomis bendros ekonominės svarbos paslaugomis, duodančiomis didesnį nei pagrįstą pelną, arba įmonė naudojasi kitomis valstybės suteiktomis lengvatomis, į jas būtina atsižvelgti, nepaisant jų klasifikavimo EB sutarties 87 straipsnyje, ir pridėti prie įmonės gautų pajamų.

(64)  DPLP taip pat gavo finansines kompensacijas pagal pirmąją valdymo sutartį.

64

(65)  Arba šių kainų pokytis.

65

(66)  Nuosavybės tema yra paskelbta daug ekonomikos veikalų, susijusių su rizika ir paskatomis pagal sutartis, kuriomis reglamentuojama įmonių prekybos politika. Žr. J. J. Laffont ir J. Tirole, A theory of incentives in regulation and procurement, MIT Press, 1993.

66

A theory of incentives in regulation and procurement, MIT Press

(67)  WIK Consult, Benchmarking of COST and Profit Accounting of Certain Services Provided by DP AG (DPAG), Bad Honefas, 2009 m. spalio mėn. WIK Consult yra Mokslinio komunikacinių paslaugų instituto (vok. Wissenschaftliches Institut für Kommunikationsdienste) patronuojamoji bendrovė.

67

WIK Consult

Benchmarking of COST and Profit Accounting of Certain Services Provided by DP AG (DPAG)

WIK Consult

Wissenschaftliches Institut für Kommunikationsdienste

(68)  Deloitte, Profit Benchmarking for DP AG – Final Report, 2010 m. balandžio 22 d.

68

Deloitte

Profit Benchmarking for DP AG – Final Report

(69)  CRA, Estimating a reasonable profit margin for DPLP’s provision of letter services, 2011 m. kovo 1 d.

69

Estimating a reasonable profit margin for DPLP’s provision of letter services

(70)  Šiuo požiūriu WIK svarbiomis laiko DP suteiktas monopolio teises ir kainų reguliavimo mechanizmo, kuris jai taikomas, ypatumus.

70

(71)  Žr., pavyzdžiui, WIK tyrimo 5.1.4 skirsnį.

71

(72)  Žr. EBPO sandorių kainodaros gaires tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms (1995 m.) (toliau – EBPO gairės); administracinius principus (Vokietijos procedūros); Jungtinių Amerikos Valstijų Vidaus mokesčių tarnybos mokesčių kodekso (angl. IRS Tax Code) 482 straipsnį.

72

IRS Tax Code

(73)  Panaudoto kapitalo grąža yra EBIT ir panaudoto kapitalo santykis, turto grąža – EBIT ir viso turto santykis, nuosavo kapitalo grąža – EBIT ir nuosavo kapitalo santykis, o veiklos marža – EBIT ir apyvartos santykis (taip pat žr. WIK tyrimo 5.1.5 skirsnį).

73

(74)  EBIT – tai pelnas prieš sumokant palūkanas ir mokesčius. EBIT marža prilygsta veiklos maržai.

74

(75)  Visos trys imtys buvo sudarytos laipsniškai lengvinant tam tikrus kriterijus, susijusius su atrinktų bendrovių veiklos sričių palyginamumo lygiu, atsižvelgiant į DP veiklos sritis.

75

(76)  Pasak WIK, taikant šį kriterijų turėtų būti užtikrinta būtiniausia masto ekonomija (žr., pavyzdžiui, 7 lentelę, p. 76).

76

(77)  WIK šių dviejų laikotarpių rezultatus pateikia atskirai norėdama parodyti, kad duomenys iki 1998 m. „turi būti tvarkomi apdairiai“.

77

(78)  Tarpkvartilinis intervalas yra sklaidos 25-ojo ir 75-ojo procentilių intervalas; 25-asis ir 75-asis procentiliai – tai dydžiai, kuriais išreiškiama atitinkamai 25 ir 75 % visų stebimų duomenų. Kitaip tariant, tarpkvartilinis intervalas neapima 25 % mažiausių ir 25 % didžiausių duomenų. Pagal WIK tyrime taikomą susijusią sąvoką yra naudojamas 50-asis procentilis (arba mediana), lygus sklaidos taškui, palyginti su kuriuo pusė stebimų duomenų yra mažesni, o kita pusė – didesni.

78

(79)  Šiuo atveju dydis nustatytas pagal darbuotojų skaičių. Žr. 1 lentelę 7 puslapyje ir 26 dalyje aptartus duomenis.

79

(80)  Žr. 3 lentelę 20 puslapyje.

80

(81)  Komisija apskaičiavo, kad 25-asis procentilis lygus [...] %.

81

(82)  Sumažintas vidurkis apskaičiuojamas atmetant 10 % didžiausių ir 10 % mažiausių stebimų duomenų (imtyje yra 73 stebimi duomenys – tai reiškia, jog atmetami pirmieji septyni ir paskutinieji septyni stebimi duomenys). Pagal Winsor metodą apskaičiuojamas vidurkis gaunamas pirmuosius septynis ir paskutiniuosius septynis stebimus duomenis pakeičiant atitinkamai paskesniais didžiausiais ir mažiausiais stebimais duomenimis.

82

Winsor

(83)  Analizėje nepatikslinama, kaip didžiausia rizikos priemoka turi būti nustatyta.

83

(84)  Konkrečiau į imtį įtrauktos tik bendrovės, kuriose dirba daugiau negu 1 000 darbuotojų ir kurių bendros pajamos arba turtas didesni negu 100 mln. EUR.

84

(85)  Deloitte tyrime reiškiama nuomonė, kad komerciniai ypatumai susiję su universaliosios paslaugos teikėjui pavestu įpareigojimu naudotis sudėtingu surinkimo ir skirstymo tinklu.

85

Deloitte

(86)  Žr. 6 lentelę, p. 36.

86

(87)  Kiekvienam iš trijų sektorių priskiriamų orientacinių bendrovių sąrašas pateikiamas 3 lentelėje (p. 31).

87

(88)  Atkreipiame dėmesį, kad ši problema visų pirma susijusi su pašto ir siuntų sektoriaus imtimi, kurioje pagal 5 lentelę (p. 35) 1990–1997 m. stebimų metinių duomenų yra 2–4, o 1998–2007 m. stebimų metinių duomenų 5–7.

88

(89)  Pagal Komisijos skaičiavimus visus sektorius apimantys imties rezultatai kinta nedaug, jeigu vertinamas tik 1998–2007 m. laikotarpis.

89

(90)  Norėdama nustatyti pašto ir siuntų sektoriaus metinę vidutinę veiklos maržą iki 1997 m., Deloitte naudoja šio laikotarpio visų sektorių veiklos maržų vidurkį, padidintą 1998–2007 m. pašto ir siuntų sektoriaus veiklos maržos ir visų sektorių veiklos maržos skirtumu.

90

Deloitte

(91)  Pagrįstų panaudoto kapitalo grąžos dydžių intervalą Deloitte nustato remdamasi 1998–2007 m. pašto ir siuntų sektoriaus imties ir 1990–1997 m. visų sektorių imties metiniais tarpkvartiliniais intervalais. Deloitte nepateikia jokios informacijos apie skaičiavimus, tačiau nurodo metines viršutinės ir apatinės intervalo ribų vertes (žr., pavyzdžiui, 1 paveikslą). Intervalo viršutinės ribos vidurkis yra 11,7 %, intervalo apatinės ribos vidurkis – 6,1 %. Kadangi atlikti tokie patys visų sektorių imties skaičiavimai, rezultatai atitinkamai yra tokie: intervalo viršutinės ribos vidurkis yra 10,6 %, intervalo apatinės ribos vidurkis – 6,1 %.

91

Deloitte

Deloitte

(92)  Ši kritika taip pat pateikta Deloitte II ir CRA tyrimuose.

92

Deloitte II

(93)  WIK įtraukia bendroves, kurių apyvarta yra 3 mln. EUR.

93

(94)  Deloitte tyrimas (p. 36–37).

94

Deloitte

(95)  WIK tyrimas, p. 87.

95

(96)  CRA tyrimas, p. 8. Pasak DPLP, 66 % jos sąnaudų yra fiksuoto dydžio (žr. dokumento Demonstration of DPLP’s entitlement to a risk premium on reasonable profit for the period 1992–2010 8 skaidrę).

96

Demonstration of DPLP’s entitlement to a risk premium on reasonable profit for the period 1992–2010 8

(97)  Pagal CRA atliktą bendrovių, įtrauktų į WIK tyrimo I orientacinę grupę, imties analizę. Žr. CRA tyrimo 3.2 skirsnį.

97

(98)  Tokios bendrovės visų pirma įtrauktos į Deloitte tyrimo nedidelę pašto ir siuntų sektoriuje veikiančių įmonių grupę.

98

Deloitte

(99)  Panaudoto kapitalo grąžą galima suprasti kaip atitinkamos ekonominės grąžos pakaitinę apskaitos vertę (netobulą) – investuoto kapitalo vidaus grąžos normą.

99

(100)  Žr. Oxera (2003), Damodaran (2007).

100

Oxera

Damodaran

(101)  Patikrinus Deutsche Post metines ataskaitas galima manyti, kad DHL – Deutsche Post patronuojamosios bendrovės, veikiančios skubių siuntų sektoriuje – kapitalo intensyvumas (segmentų turto ir visų segmentų pajamų santykis, kaip pakaitinė vertė) yra didesnis negu kapitalo, susijusio su DP vykdoma korespondencijos pristatymo veikla, intensyvumas (žr. 2004 m. metinę ataskaitą, p. 90, 9 lentelė, Segment Reporting).

101

Deutsche Post

Deutsche Post

Segment Reporting

(102)  Taip pat žr. 2010 m. lapkričio 5 d. WIK raštą.

102

(103)  Komisijos nuomone, šiuo atveju labiau reikėtų atsižvelgti į veiklos maržos medianą, o ne veiklos maržos vidurkį, nes nustatant medianą kraštutinių verčių yra mažiau negu nustatant vidurkį. Komisija pažymi, kad ir mediana, ir vidurkis yra centrinės vertės; jie paprastai naudojami apibūdinant vidurkį.

103

(104)  Pažymėtina, kad visose trijose ekspertų ataskaitose buvo pasiūlytos pamatinės pagrįstos veiklos maržos vertės, kurios bėgant laikui nekinta, t. y. vienodos pamatinės vertės taikomos visu nagrinėjamu laikotarpiu. Komisija nesiūlo atsižvelgti į laiko veiksnį, bet siūlo atskirti įvairius reglamentavimo laikotarpius, o tai teoriškai yra skirtingi dalykai.

104

(105)  Pavyzdžiui, taip siūlo CRA; žr. 279 konstatuojamąją dalį.

105

(106)  Iš tikrųjų šis metodas galėtų būti tinkamesnis, jeigu Komisija naudotųsi tinkama bendrovių, kurias galima palyginti su DPLP, imtimi ir būtų keliamas klausimas, ar tam tikras nustatytas DPLP pelno dydis statistiniu požiūriu labai skiriasi nuo imties vidurkio.

106

(107)  Šiomis aplinkybėmis Komisija pažymi, kad Deloitte atliktas trečiojo kvartilio vertinimas, ypač susijęs su nedidele pašto paslaugų ir siuntų sektoriuje veikiančių bendrovių imtimi, gali būti labai nepatikimas dėl mažo imties dydžio.

107

Deloitte

(108)  Žr. 306 konstatuojamąją dalį.

108

(109)  CRA tyrime pateikti rezultatai yra pagrįsti bendra imtimi (visų grupių) ir neatspindi metinių vertinimų vidurkių, kaip Deloitte ar WIK tyrimų rezultatai. Siekdama nuoseklumo Komisija pagal CRA imtį apskaičiavo metinių medianų vidurkį; rezultatas (6,7 %) labai nesiskiria nuo CRA tyrime pateiktos bendros medianos (6,6 %).

109

Deloitte

(110)  „Remiantis 1 punkte nurodytų sąnaudų ir pajamų analize, kurią atliko Belgijos pašto ir telekomunikacijų paslaugų institutas (IBPT), bendradarbiaudamas su PAŠTO įgaliotinių kolegija, ir atsižvelgiant į taupymo priemones, PAŠTO valdybos numatytas siekiant suderinti PAŠTO sąnaudų struktūrą su Europoje nustatyta vidutine sektoriaus sąnaudų struktūra, 1 punkte nurodyta valstybės finansinė parama per metus yra 290 613 000 EUR kiekvienu šiuo laikotarpiu: 2005 09 24–2006 09 23, 2006 09 24–2007 09 23, 2007 09 24–2008 09 23, 2008 09 24–2009 09 23, 2009 09 24–2010 09 23.“

110

(111)  Antai antrosios valdymo sutarties (1997–2001 m.) 3 straipsnyje nurodoma: „Kainos turi būti grindžiamos faktinėmis sąnaudomis. Šios sąnaudos nustatomos atsižvelgiant į komercinėms įmonėms taikomas apskaitos taisykles, kuriose nurodyti apskaitos principai atitinka Įmonių auditorių instituto patvirtintus principus.“ Tokia pati terminija vartojama pirmojoje ir trečiojoje valdymo sutartyse.

111

(112)  Ši nuomonė dėl antrosios ir trečiosios valdymo sutarčių pateikiama gruodžio 14 d. Belgijos institucijų perduotame dokumente. Šio dokumento 29 skaidrėje nurodoma, kad antrojoje ir trečiojoje valdymo sutartyse kompensacija pagrįsta faktinėmis sąnaudomis (o ne vienodo dydžio sumomis).

112

(113)  Antai antrosios valdymo sutarties (1997–2001 m.) 3 straipsnyje nurodoma: „Už paslaugas, suteiktas mažesne negu grynoji kaina, PAŠTAS valstybei reguliariai išrašo faktinėmis sąnaudomis pagrįstas sąskaitas.“

113

(114)  Žr. 38 konstatuojamąją dalį.

114

(115)  Pateiktame dokumente nėra jokios informacijos apie įvairių rizikos veiksnių santykinius koeficientus.

115

(116)  Bendrųjų nuostatų dėl VESP 17 dalis.

116

(117)  19 straipsnis: „Paštas išlaiko pagrindinę rinkimo, rūšiavimo, vežimo ir platinimo tinklo infrastruktūrą, kuri yra tinkama siekiant laikytis Pašto įsipareigojimų teikti universaliąsias paslaugas ir vykdyti kitus viešosios paslaugos uždavinius, nurodytus šios valdymo sutarties 2 straipsnyje.“

117

(118)  Pašto skyriai – tai savarankiški pašto paslaugų punktai, kuriuos eksploatuoja DPLP darbuotojai, o pašto punktai – tai trečiųjų šalių patalpose, pavyzdžiui, didžiuosiuose prekybos centruose ar knygynuose, esantys paslaugų punktai, kurių neeksploatuoja DPLP darbuotojai. Visas pašto skyrių sąnaudas dengia DPLP, o trečiosios šalys, kurių patalpose veikia pašto punktai, gauna vien užmokestį už šiuose punktuose teikiamas pašto paslaugas. Todėl pašto punktai DPLP kainuoja daug mažiau negu atskiri ir savarankiški pašto skyriai.

118

(119)  Pirmoji valdymo sutartis: 1995 m. gegužės 10 d. priedo 1 straipsnis; antroji valdymo sutartis: 4 straipsnis; trečioji valdymo sutartis: 22 straipsnis; ketvirtoji valdymo sutartis: 19 straipsnis.

119

(120)  Direktyvos 2002/39/EB 6 konstatuojamoji dalis ir Direktyvos 2008/6/EB 18–22 konstatuojamosios dalys.

120

(121)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

121

(122)  2011 m. gruodžio 20 d. Belgijos institucijų raštas.

122

(123)  Belgijos institucijos visų pirma mano, kad bendro metodo taikymas laikotarpiams iki 2006 m. buvo patvirtintas 2011 m. gegužės 24 d. Komisijos sprendimu 2011/747/ES dėl valstybės pagalbos C 88/97, kurią Prancūzijos Respublika suteikė bankui Crédit Mutuel (OL L 309, 2011 11 24, p. 23).

123

Crédit Mutuel

(124)  Bendrųjų nuostatų dėl VESP 12 dalies d punktas.

124

(125)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

125

---