# Az Európai Unió L 125/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.125.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 125 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. május 12. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.125.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 125

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. május 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Értesítés az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodás ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| | | 2012/251/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. április 24.) az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) és XX. mellékletének (Környezet) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontjáról | 2 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 405/2012/EU rendelete (2012. május 4.) a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által az északi szélesség 62°-tól délre található norvég vizeken folytatott, norvég garnélára irányuló halászat tilalmáról | 25 |
| | * | A Bizottság 406/2012/EU rendelete (2012. május 4.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott, ördöghalfélékre irányuló halászat tilalmáról | 27 |
| | * | A Bizottság 407/2012/EU rendelete (2012. május 4.) a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott makrélahalászat tilalmáról | 29 |
| | | A Bizottság 408/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. május 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 31 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/252/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. július 13.) a Finnország által az Ålands Industrihus Ab számára nyújtott C 6/08 (korábbi NN 69/07) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 4905. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2012/253/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. május 10.) a 2004/68/EK tanácsi irányelv II. mellékletének a valamely terület kéknyelv-betegségtől mentesnek nyilváníthatóságára vonatkozó alapvető általános kritériumok tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 2978. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2012/254/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. május 10.) a diklórfosznak a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe a 18. terméktípus vonatkozásában történő felvétele megtagadásáról
  (az értesítés a C(2012) 3016. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 53 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Értesítés az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodás ideiglenes alkalmazásáról

1

2012/251/EU

*

A Tanács határozata (2012. április 24.) az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) és XX. mellékletének (Környezet) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontjáról

2

RENDELETEK

*

A Bizottság 405/2012/EU rendelete (2012. május 4.) a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által az északi szélesség 62°-tól délre található norvég vizeken folytatott, norvég garnélára irányuló halászat tilalmáról

25

*

A Bizottság 406/2012/EU rendelete (2012. május 4.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott, ördöghalfélékre irányuló halászat tilalmáról

27

*

A Bizottság 407/2012/EU rendelete (2012. május 4.) a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott makrélahalászat tilalmáról

29

A Bizottság 408/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. május 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

31

HATÁROZATOK

2012/252/EU

*

A Bizottság határozata (2011. július 13.) a Finnország által az Ålands Industrihus Ab számára nyújtott C 6/08 (korábbi NN 69/07) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 4905. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 4905. számú dokumentummal történt)

1

33

2012/253/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. május 10.) a 2004/68/EK tanácsi irányelv II. mellékletének a valamely terület kéknyelv-betegségtől mentesnek nyilváníthatóságára vonatkozó alapvető általános kritériumok tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 2978. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 2978. számú dokumentummal történt)

1

51

2012/254/EU

*

A Bizottság határozata (2012. május 10.) a diklórfosznak a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe a 18. terméktípus vonatkozásában történő felvétele megtagadásáról
  (az értesítés a C(2012) 3016. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 3016. számú dokumentummal történt)

1

53

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. április 8-i 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelethez (HL L 112., 2011.4.30.) | 54 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. április 8-i 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelethez (HL L 112., 2011.4.30.)

(HL L 112., 2011.4.30.)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 12.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/1

---

Értesítés az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodás ideiglenes alkalmazásáról (1)

Az Európai Unió, a Madagaszkári Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Seychelle Köztársaság és a Zimbabwei Köztársaság értesítést küldött az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodás ideiglenes alkalmazásához szükséges eljárásoknak az említett megállapodás 62. cikkével összhangban való befejezéséről. Ennek következtében a megállapodás az Európai Unió és a Madagaszkári Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Seychelle Köztársaság, valamint a Zimbabwei Köztársaság között 2012. május 14-től ideiglenesen alkalmazásra kerül.

---

(1)  HL L 111., 2012.4.24., 1. o.

---

| 12.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/2

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. április 24.)

az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) és XX. mellékletének (Környezet) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontjáról

(2012/251/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, 192. cikkének (1) bekezdésére és 218. cikkének (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) II. melléklete és XX. melléklete a műszaki előírásokra, szabványokra, vizsgálatokra és tanúsításra, valamint a környezetre vonatkozó különös rendelkezéseket és szabályokat tartalmaz. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) II. melléklete és XX. melléklete a műszaki előírásokra, szabványokra, vizsgálatokra és tanúsításra, valamint a környezetre vonatkozó különös rendelkezéseket és szabályokat tartalmaz.

| (2) | Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (3) | A 648/2004/EK rendeletnek az 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása érdekében történő módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1336/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A 648/2004/EK rendeletnek az 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása érdekében történő módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1336/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (4) | A 76/768/EGK, a 88/378/EGK, az 1999/13/EK tanácsi irányelvnek és a 2000/53/EK, a 2002/96/EK és 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2008/112/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(4)

A 76/768/EGK, a 88/378/EGK, az 1999/13/EK tanácsi irányelvnek és a 2000/53/EK, a 2002/96/EK és 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2008/112/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (5) | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. május 20-i 453/2010/EU bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(5)

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. május 20-i 453/2010/EU bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (6) | Az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökségnek fizetendő díjakról szóló, 2010. május 21-i 440/2010/EU bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(6)

Az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökségnek fizetendő díjakról szóló, 2010. május 21-i 440/2010/EU bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (7) | Az 1272/2008/EK rendelet 2015. június 1-jével hatályon kívül helyezi a 67/548/EGK tanácsi irányelvet (8) és az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9). Az említett irányelveket belefoglalták az EGT-megállapodásba, ezért az EGT-megállapodást – az irányelvek hatályon kívül helyezésére figyelemmel – 2015. június 1-jei hatállyal módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az 1272/2008/EK rendelet 2015. június 1-jével hatályon kívül helyezi a 67/548/EGK tanácsi irányelvet (8) és az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9). Az említett irányelveket belefoglalták az EGT-megállapodásba, ezért az EGT-megállapodást – az irányelvek hatályon kívül helyezésére figyelemmel – 2015. június 1-jei hatállyal módosítani kell.

| (8) | Az EGT-megállapodás II. és XX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az EGT-megállapodás II. és XX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(9)

Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) és XX. mellékletének (Környezet) javasolt módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontja az e határozathoz mellékelt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.

2. cikk

Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. április 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

1

(2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

(3)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

3

(4)  HL L 354., 2008.12.31., 60. o.

4

(5)  HL L 345., 2008.12.23., 68. o.

5

(6)  HL L 133., 2010.5.31., 1. o.

6

(7)  HL L 126., 2010.5.22., 1. o.

7

(8)  A veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK irányelv (HL 196., 1967.8.16., 1. o.).

8

(9)  A tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK irányelv (HL L 200., 1999.7.30., 1. o.).

9

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG .../2012 HATÁROZATA

(...)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) és XX. mellékletének (Környezet) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | A 648/2004/EK rendeletnek az 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása érdekében történő módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1336/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A 648/2004/EK rendeletnek az 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása érdekében történő módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1336/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (3) | A 76/768/EGK, a 88/378/EGK, az 1999/13/EK tanácsi irányelvnek és a 2000/53/EK, a 2002/96/EK és 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2008/112/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A 76/768/EGK, a 88/378/EGK, az 1999/13/EK tanácsi irányelvnek és a 2000/53/EK, a 2002/96/EK és 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2008/112/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (4) | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. május 20-i 453/2010/EU bizottsági rendeletet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(4)

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. május 20-i 453/2010/EU bizottsági rendeletet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (5) | Az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökségnek fizetendő díjakról szóló, 2010. május 21-i 440/2010/EU bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(5)

Az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökségnek fizetendő díjakról szóló, 2010. május 21-i 440/2010/EU bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (6) | Az 1272/2008/EK rendelet 2015. június 1-jével hatályon kívül helyezi a 67/548/EGK tanácsi irányelvet (7) és az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8). Az említett irányelveket belefoglalták az EGT- megállapodásba, ezért az EGT-megállapodást – az irányelvek hatályon kívül helyezésére figyelemmel – 2015. június 1-jei hatállyal módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 1272/2008/EK rendelet 2015. június 1-jével hatályon kívül helyezi a 67/548/EGK tanácsi irányelvet (7) és az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8). Az említett irányelveket belefoglalták az EGT- megállapodásba, ezért az EGT-megállapodást – az irányelvek hatályon kívül helyezésére figyelemmel – 2015. június 1-jei hatállyal módosítani kell.

| (7) | Az EGT-megállapodás II. és XX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az EGT-megállapodás II. és XX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás II. melléklete (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) az e határozat I–III. mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

Az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezet) 21ab. pontja (1999/13/EK tanácsi irányelv), a 32e. pontja (2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) és a 32fa. pontja (2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

| „— | 32008 L 0112: az Európai Parlament és a Tanács 2008/112/EK irányelve (HL L 345., 2008.12.23., 68. o.).” |
| --- | --- |

„—

32008 L 0112: az Európai Parlament és a Tanács 2008/112/EK irányelve (HL L 345., 2008.12.23., 68. o.).”

3. cikk

Az 1272/2008/EK, az 1336/2008/EK, a 440/2010/EU és a 453/2010/EU rendeletnek, valamint a 2008/112/EK irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

4. cikk

Ez a határozat ...-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (9).

5. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt ..., ...-án/-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság

titkárai

---

(1)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

1

(2)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

2

(3)  HL L 354., 2008.12.31., 60. o.

3

(4)  HL L 345., 2008.12.23., 68. o.

4

(5)  HL L 133., 2010.5.31., 1. o.

5

(6)  HL L 126., 2010.5.22., 1. o.

6

(7)  A veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK irányelv (HL 196., 1967.8.16., 1. o.).

7

(8)  A tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK irányelv (HL L 200., 1999.7.30., 1. o.).

8

(9)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

9

I. MELLÉKLET

az EGT Vegyes Bizottság .../2012 határozatához

Az EGT-megállapodás II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A XV. fejezet 1. pontja (67/548/EGK tanácsi irányelv) és 12r. pontja (1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | 32008 R 1272: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).” |
| --- | --- | --- |

1.

A XV. fejezet 1. pontja (67/548/EGK tanácsi irányelv) és 12r. pontja (1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

32008 R 1272: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).”

| 2. | A XV. fejezet 1. pontjában (67/548/EGK tanácsi irányelv) a c) kiigazítás szövegének helyébe a következő rendelkezés lép:
  „A következő rendelkezések nem alkalmazandók Norvégiára:






  i. | A 30. cikk a 4. és az 5. cikkel összefüggésben, az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében felsorolt, az alábbi listában látható anyagokra vagy anyagcsoportokra vonatkozó osztálybasorolási és/vagy a specifikus koncentrációhatárokkal kapcsolatos követelmények tekintetében. Norvégia ezen anyag osztályba sorolására és/vagy specifikus koncentrációhatáraira eltérő rendelkezések alkalmazását írhatja elő.








  Név | CAS-szám | Indexszám | EINECS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| akril-amid | 79-06-1 | 616-003-00-0 | 201-173-7 |

2.

A XV. fejezet 1. pontjában (67/548/EGK tanácsi irányelv) a c) kiigazítás szövegének helyébe a következő rendelkezés lép:

„A következő rendelkezések nem alkalmazandók Norvégiára:

i.

A 30. cikk a 4. és az 5. cikkel összefüggésben, az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében felsorolt, az alábbi listában látható anyagokra vagy anyagcsoportokra vonatkozó osztálybasorolási és/vagy a specifikus koncentrációhatárokkal kapcsolatos követelmények tekintetében. Norvégia ezen anyag osztályba sorolására és/vagy specifikus koncentrációhatáraira eltérő rendelkezések alkalmazását írhatja elő.

Név

CAS-szám

Indexszám

EINECS

akril-amid

79-06-1

616-003-00-0

201-173-7

| ii. | A 30. cikk a 4. és a 6. cikkel összefüggésben, az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében fel nem sorolt, az alábbi listában látható anyagokra vagy anyagcsoportokra vonatkozó osztálybasorolási és/vagy a specifikus koncentrációhatárokkal kapcsolatos követelmények tekintetében. Norvégia ezen anyagok osztályba sorolására, címkézésére és/vagy specifikus koncentrációhatáraira eltérő rendelkezések alkalmazását írhatja elő.








  Név | CAS-szám | Indexszám | ELINCS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| metil-akrilamid-glikolát
  (0,01 % ≤ akrilamidtartalom < 0,1 %) | 77402-05-2 | [NOR-UNN-02-91] | 403-230-3 |
| metil-akrilamid-metoxi-acetát
  (0,01 % ≤ akrilamidtartalom < 0,1 %) | 77402-03-0 | [NOR-UNN-03-01] | 401-890-7 |

ii.

A 30. cikk a 4. és a 6. cikkel összefüggésben, az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében fel nem sorolt, az alábbi listában látható anyagokra vagy anyagcsoportokra vonatkozó osztálybasorolási és/vagy a specifikus koncentrációhatárokkal kapcsolatos követelmények tekintetében. Norvégia ezen anyagok osztályba sorolására, címkézésére és/vagy specifikus koncentrációhatáraira eltérő rendelkezések alkalmazását írhatja elő.

Név

CAS-szám

Indexszám

ELINCS

metil-akrilamid-glikolát

(0,01 % ≤ akrilamidtartalom < 0,1 %)

77402-05-2

[NOR-UNN-02-91]

403-230-3

metil-akrilamid-metoxi-acetát

(0,01 % ≤ akrilamidtartalom < 0,1 %)

77402-03-0

[NOR-UNN-03-01]

401-890-7

| iii. | Ezek az eltérések 2012. június 1-jétől nem alkalmazandók, ha eddig az időpontig Norvégia nem ér el előrelépést az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkének (1) bekezdésével összhangban a harmonizált osztályba sorolásra és címkézésre vonatkozó javaslatok terén, amelyeket 2009. június 1-jén nyújtottak be az Európai Vegyianyag-ügynökségnek a szigorúbb osztályba sorolás és címkézés előmozdítása céljából.
  Ha az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkében előirányzott harmonizált osztályba sorolásra és címkézésre vonatkozó eljárásra sor kerül, az eltérések felülvizsgálata 2013. december 31. előtt megtörténik. Ha ez az eljárás az eltérések támogatásával zárul, az eltérések az EGT Vegyes Bizottság határozatával fenntarthatók. Amennyiben nem születik ilyen határozat 2014. július 1-jéig, az eltérések e napot követően nem alkalmazandók.” |
| --- | --- |

iii.

Ezek az eltérések 2012. június 1-jétől nem alkalmazandók, ha eddig az időpontig Norvégia nem ér el előrelépést az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkének (1) bekezdésével összhangban a harmonizált osztályba sorolásra és címkézésre vonatkozó javaslatok terén, amelyeket 2009. június 1-jén nyújtottak be az Európai Vegyianyag-ügynökségnek a szigorúbb osztályba sorolás és címkézés előmozdítása céljából.

Ha az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkében előirányzott harmonizált osztályba sorolásra és címkézésre vonatkozó eljárásra sor kerül, az eltérések felülvizsgálata 2013. december 31. előtt megtörténik. Ha ez az eljárás az eltérések támogatásával zárul, az eltérések az EGT Vegyes Bizottság határozatával fenntarthatók. Amennyiben nem születik ilyen határozat 2014. július 1-jéig, az eltérések e napot követően nem alkalmazandók.”

| 3. | A XV. fejezet 12r. pontjában (1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a d) kiigazítás ii. pontjának szövegét el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

A XV. fejezet 12r. pontjában (1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a d) kiigazítás ii. pontjának szövegét el kell hagyni.

| 4. | A XV. fejezet 12u. pontja (648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | 32008 R 1336: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1336/2008/EK rendelete (HL L 354., 2008.12.31., 60. o.).” |
| --- | --- | --- |

4.

A XV. fejezet 12u. pontja (648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

32008 R 1336: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1336/2008/EK rendelete (HL L 354., 2008.12.31., 60. o.).”

| 5. | A XV. fejezet 12zc. pontja (1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő francia bekezdésekkel egészül ki:






  „— | 32008 R 1272: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.), |
| --- | --- | --- |

5.

A XV. fejezet 12zc. pontja (1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő francia bekezdésekkel egészül ki:

„—

32008 R 1272: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.),

| — | 32010 R 0453: a Bizottság 2010. május 20-i 453/2010/EU rendelete (HL L 133., 2010.5.31., 1. o.).” |
| --- | --- |

—

32010 R 0453: a Bizottság 2010. május 20-i 453/2010/EU rendelete (HL L 133., 2010.5.31., 1. o.).”

| 6. | A XV. fejezet szövege a 12zu. pont (2010/226/EU bizottsági határozat) után a következő pontokkal egészül ki:






  „12zv. | 32008 R 1272: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).
  Az 1272/2008/EK rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:






  a) | Liechtenstein nem köteles az 1272/2008/EK rendelet 44. cikke szerinti nemzeti információs szolgálatot létrehozni. Ehelyett Liechtenstein a vegyi anyagok tekintetében illetékes hatóság, a Környezetvédelmi Hatóság honlapján a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel foglalkozó német szövetségi intézet ügyfélszolgálatához vezető linket tesz közzé. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A XV. fejezet szövege a 12zu. pont (2010/226/EU bizottsági határozat) után a következő pontokkal egészül ki:

„12zv.

32008 R 1272: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

Az 1272/2008/EK rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

a)

Liechtenstein nem köteles az 1272/2008/EK rendelet 44. cikke szerinti nemzeti információs szolgálatot létrehozni. Ehelyett Liechtenstein a vegyi anyagok tekintetében illetékes hatóság, a Környezetvédelmi Hatóság honlapján a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel foglalkozó német szövetségi intézet ügyfélszolgálatához vezető linket tesz közzé.

| b) | A következő rendelkezések nem alkalmazandók Norvégiára:






  i. | Az 51. cikk a 4. cikkel és a 46. cikk (1) bekezdésével összefüggésben, az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében felsorolt, az alábbi listában látható anyagokra vagy anyagcsoportokra vonatkozó osztálybasorolási, címkézési és/vagy a specifikus koncentrációhatárokkal kapcsolatos követelmények tekintetében. Norvégia ezen anyag osztályba sorolására, címkézésére és/vagy specifikus koncentrációhatáraira eltérő rendelkezések alkalmazását írhatja elő.








  Név | CAS-szám | Indexszám | EINECS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| akril-amid | 79-06-1 | 616-003-00-0 | 201-173-7 |

b)

A következő rendelkezések nem alkalmazandók Norvégiára:

i.

Az 51. cikk a 4. cikkel és a 46. cikk (1) bekezdésével összefüggésben, az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében felsorolt, az alábbi listában látható anyagokra vagy anyagcsoportokra vonatkozó osztálybasorolási, címkézési és/vagy a specifikus koncentrációhatárokkal kapcsolatos követelmények tekintetében. Norvégia ezen anyag osztályba sorolására, címkézésére és/vagy specifikus koncentrációhatáraira eltérő rendelkezések alkalmazását írhatja elő.

Név

CAS-szám

Indexszám

EINECS

akril-amid

79-06-1

616-003-00-0

201-173-7

| ii. | Az 51. cikk a 4. cikkel és a 46. cikk (1) bekezdésével összefüggésben, az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében fel nem sorolt, az alábbi listában látható anyagokra vagy anyagcsoportokra vonatkozó osztálybasorolási, címkézési és/vagy a specifikus koncentrációhatárokkal kapcsolatos követelmények tekintetében. Norvégia ezen anyagok osztályba sorolására, címkézésére és/vagy specifikus koncentrációhatáraira eltérő rendelkezések alkalmazását írhatja elő.








  Név | CAS-szám | Indexszám | ELINCS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| metil-akrilamid-glikolát
  (0,01 % ≤ akrilamidtartalom < 0,1 %) | 77402-05-2 | [NOR-UNN-02-91] | 403-230-3 |
| metil-akrilamid-metoxi-acetát
  (0,01 % ≤ akrilamidtartalom < 0,1 %) | 77402-03-0 | [NOR-UNN-03-01] | 401-890-7 |

ii.

Az 51. cikk a 4. cikkel és a 46. cikk (1) bekezdésével összefüggésben, az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében fel nem sorolt, az alábbi listában látható anyagokra vagy anyagcsoportokra vonatkozó osztálybasorolási, címkézési és/vagy a specifikus koncentrációhatárokkal kapcsolatos követelmények tekintetében. Norvégia ezen anyagok osztályba sorolására, címkézésére és/vagy specifikus koncentrációhatáraira eltérő rendelkezések alkalmazását írhatja elő.

Név

CAS-szám

Indexszám

ELINCS

metil-akrilamid-glikolát

(0,01 % ≤ akrilamidtartalom < 0,1 %)

77402-05-2

[NOR-UNN-02-91]

403-230-3

metil-akrilamid-metoxi-acetát

(0,01 % ≤ akrilamidtartalom < 0,1 %)

77402-03-0

[NOR-UNN-03-01]

401-890-7

| iii. | Az 51. cikk a 4. és a 9. cikkel, valamint a 46. cikk (1) bekezdésével összefüggésben, a fenti i. és ii. alpontban meghatározott anyagokat tartalmazó keverékek tekintetében. |
| --- | --- |

iii.

Az 51. cikk a 4. és a 9. cikkel, valamint a 46. cikk (1) bekezdésével összefüggésben, a fenti i. és ii. alpontban meghatározott anyagokat tartalmazó keverékek tekintetében.

| iv. | Ezek az eltérések 2012. június 1-jétől nem alkalmazandók, ha eddig az időpontig Norvégia nem ér el előrelépést az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkének (1) bekezdésével összhangban a harmonizált osztályba sorolásra és címkézésre vonatkozó javaslatok terén, amelyeket 2009. június 1-jén nyújtottak be az Európai Vegyianyag-ügynökségnek a szigorúbb osztályba sorolás és címkézés előmozdítása céljából.
  Ha az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkében előirányzott harmonizált osztályba sorolásra és címkézésre vonatkozó eljárásra sor kerül, az eltérések felülvizsgálata 2013. december 31. előtt megtörténik. Ha ez az eljárás az eltérések támogatásával zárul, az eltérések az EGT Vegyes Bizottság határozatával fenntarthatók. Amennyiben nem születik ilyen határozat 2014. július 1-jéig, az eltérések e napot követően nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

iv.

Ezek az eltérések 2012. június 1-jétől nem alkalmazandók, ha eddig az időpontig Norvégia nem ér el előrelépést az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkének (1) bekezdésével összhangban a harmonizált osztályba sorolásra és címkézésre vonatkozó javaslatok terén, amelyeket 2009. június 1-jén nyújtottak be az Európai Vegyianyag-ügynökségnek a szigorúbb osztályba sorolás és címkézés előmozdítása céljából.

Ha az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkében előirányzott harmonizált osztályba sorolásra és címkézésre vonatkozó eljárásra sor kerül, az eltérések felülvizsgálata 2013. december 31. előtt megtörténik. Ha ez az eljárás az eltérések támogatásával zárul, az eltérések az EGT Vegyes Bizottság határozatával fenntarthatók. Amennyiben nem születik ilyen határozat 2014. július 1-jéig, az eltérések e napot követően nem alkalmazandók.

| c) | A 21. és 22. cikkben említett nyilatkozatok izlandi és norvég nyelvű változatait az 5. és a 6. függelék tartalmazza. |
| --- | --- |

c)

A 21. és 22. cikkben említett nyilatkozatok izlandi és norvég nyelvű változatait az 5. és a 6. függelék tartalmazza.

| 12zw. | 32010 R 0440: a Bizottság 2010. május 21-i 440/2010/EU rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökségnek fizetendő díjakról (HL L 126., 2010.5.22., 1. o.).” |
| --- | --- |

12zw.

32010 R 0440: a Bizottság 2010. május 21-i 440/2010/EU rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően az Európai Vegyianyag-ügynökségnek fizetendő díjakról (HL L 126., 2010.5.22., 1. o.).”

| 7. | A XV. fejezet 1. pontjának (67/548/EGK tanácsi irányelv) és 12r. pontjának (1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) szövegét 2015. június 1-jei hatállyal el kell hagyni. |
| --- | --- |

7.

A XV. fejezet 1. pontjának (67/548/EGK tanácsi irányelv) és 12r. pontjának (1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) szövegét 2015. június 1-jei hatállyal el kell hagyni.

| 8. | A 3. függeléket (A 67/548/EGK TANÁCSI IRÁNYELV I. MELLÉKLETÉBEN FELSOROLT VESZÉLYES ANYAGOK LISTÁJA) és a 4. függeléket (A 67/548/EGK TANÁCSI IRÁNYELV I. MELLÉKLETÉBEN FELSOROLT VESZÉLYES ANYAGOK LISTÁJA) 2015. június 1-jei hatállyal el kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

A 3. függeléket (A 67/548/EGK TANÁCSI IRÁNYELV I. MELLÉKLETÉBEN FELSOROLT VESZÉLYES ANYAGOK LISTÁJA) és a 4. függeléket (A 67/548/EGK TANÁCSI IRÁNYELV I. MELLÉKLETÉBEN FELSOROLT VESZÉLYES ANYAGOK LISTÁJA) 2015. június 1-jei hatállyal el kell hagyni.

| 9. | A szöveg az e határozat II., illetve III. mellékletének szövegével mint 5. függelékkel (Figyelmeztető mondatok és óvintézkedésre vonatkozó mondatok izlandi nyelven) és 6. függelékkel (Figyelmeztető mondatok és óvintézkedésre vonatkozó mondatok norvég nyelven) egészül ki. |
| --- | --- |

9.

A szöveg az e határozat II., illetve III. mellékletének szövegével mint 5. függelékkel (Figyelmeztető mondatok és óvintézkedésre vonatkozó mondatok izlandi nyelven) és 6. függelékkel (Figyelmeztető mondatok és óvintézkedésre vonatkozó mondatok norvég nyelven) egészül ki.

| 10. | A XVI. fejezet 1. pontja (76/768/EGK tanácsi irányelv) és a XXIII. fejezet 1. pontja (88/378/EGK tanácsi irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | 32008 L 0112: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 2008/112/EK irányelve (HL L 345., 2008.12.23., 68. o.).” |
| --- | --- | --- |

10.

A XVI. fejezet 1. pontja (76/768/EGK tanácsi irányelv) és a XXIII. fejezet 1. pontja (88/378/EGK tanácsi irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

32008 L 0112: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 2008/112/EK irányelve (HL L 345., 2008.12.23., 68. o.).”

| 11. | A XVII. fejezet 9. pontja (2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő szöveggel egészül ki:
  „ ,az alábbi módosítással:






  — | 32008 L 0112: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 2008/112/EK irányelve (HL L 345., 2008.12.23., 68. o.).” |
| --- | --- | --- |

11.

A XVII. fejezet 9. pontja (2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő szöveggel egészül ki:

„ ,az alábbi módosítással:

—

32008 L 0112: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 2008/112/EK irányelve (HL L 345., 2008.12.23., 68. o.).”

II. MELLÉKLET

az EGT Vegyes Bizottság .../2012 határozatához

5. függelék

Figyelmeztető mondatok és óvintézkedésre vonatkozó mondatok izlandi nyelven

Az 1272/2008/EK rendelet III. melléklete a következőkkel egészül ki:

| Szám | Izlandi nyelven |
| --- | --- |
| H200 | Óstöðugt, sprengifimt efni. |
| H201 | Sprengifimt efni, hætta á alsprengingu. |
| H202 | Sprengifimt efni, mikil hætta á sprengibroti. |
| H203 | Sprengifimt efni, hætta á bruna, höggbylgju eða sprengibrotum. |
| H204 | Hætta á bruna eða sprengibrotum. |
| H205 | Hætta á alsprengingu í bruna. |
| H220 | Afar eldfim lofttegund. |
| H221 | Eldfim lofttegund. |
| H222 | Úðabrúsi með afar eldfimum efnum. |
| H223 | Úðabrúsi með eldfimum efnum. |
| H224 | Afar eldfimur vökvi og gufa. |
| H225 | Mjög eldfimur vökvi og gufa. |
| H226 | Eldfimur vökvi og gufa. |
| H228 | Eldfimt, fast efni. |
| H240 | Sprengifimt við hitun. |
| H241 | Eldfimt eða sprengifimt við hitun. |
| H242 | Eldfimt við hitun. |
| H250 | Kviknar í sjálfkrafa við snertingu við loft. |
| H251 | Sjálfhitandi, hætta á sjálfsíkviknun. |
| H252 | Sjálfhitandi í miklu efnismagni, hætta á sjálfsíkviknun. |
| H260 | Í snertingu við vatn myndast eldfimar lofttegundir sem er hætt við sjálfsíkviknun. |
| H261 | Eldfimar lofttegundir myndast við snertingu við vatn. |
| H270 | Getur valdið eða aukið bruna, eldmyndandi (oxandi). |
| H271 | Getur valdið bruna eða sprengingu, mjög eldmyndandi (oxandi). |
| H272 | Getur aukið bruna, eldmyndandi (oxandi). |
| H280 | Inniheldur lofttegund undir þrýstingi, getur sprungið við hitun. |
| H281 | Inniheldur kælda lofttegund, getur valdið kalsárum. |
| H290 | Getur verið ætandi fyrir málma. |
| H300 | Banvænt við inntöku. |
| H301 | Eitrað við inntöku. |
| H302 | Hættulegt við inntöku. |
| H304 | Getur verið banvænt við inntöku ef það kemst í öndunarveg. |
| H310 | Banvænt í snertingu við húð. |
| H311 | Eitrað í snertingu við húð. |
| H312 | Hættulegt í snertingu við húð. |
| H314 | Veldur alvarlegum bruna á húð og augnskaða. |
| H315 | Veldur húðertingu. |
| H317 | Getur valdið ofnæmisviðbrögðum í húð. |
| H318 | Veldur alvarlegum augnskaða. |
| H319 | Veldur alvarlegri augnertingu. |
| H330 | Banvænt við innöndun. |
| H331 | Eitrað við innöndun. |
| H332 | Hættulegt við innöndun. |
| H334 | Getur valdið ofnæmis- eða asmaeinkennum eða öndunarerfiðleikum við innöndun. |
| H335 | Getur valdið ertingu í öndunarfærum. |
| H336 | Getur valdið sljóleika eða svima. |
| H340 | Getur valdið erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H341 | Grunað um að valda erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H350 | Getur valdið krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H351 | Grunað um að valda krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H360 | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H361 | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H362 | Getur skaðað börn á brjósti. |
| H370 | Skaðar líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H371 | Getur skaðað líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H372 | Skaðar líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H373 | Getur skaðað líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér). |
| H400 | Mjög eitrað lífi í vatni. |
| H410 | Mjög eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif. |
| H411 | Eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif. |
| H412 | Skaðlegt lífi í vatni, hefur langvinn áhrif. |
| H413 | Getur valdið langvinnum, skaðlegum áhrifum á líf í vatni. |
| H350i | Getur valdið krabbameini við innöndun. |
| H360F | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. |
| H360D | Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H361f | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. |
| H361d | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H360FD | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H361fd | Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H360Fd | Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. |
| H360Df | Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. |
| EUH 001 | Sprengifimt sem þurrefni. |
| EUH 006 | Sprengifimt með og án andrúmslofts. |
| EUH 014 | Hvarfast kröftuglega við vatn. |
| EUH 018 | Getur myndað eldfimar eða sprengifimar blöndur af efnagufu og andrúmslofti við notkun. |
| EUH 019 | Getur myndað sprengifim efnasambönd (peroxíð). |
| EUH 044 | Sprengifimt við hitun í lokuðu rými. |
| EUH 029 | Myndar eitraða lofttegund í snertingu við vatn. |
| EUH 031 | Myndar eitraða lofttegund í snertingu við sýru. |
| EUH 032 | Myndar mjög eitraða lofttegund í snertingu við sýru. |
| EUH 066 | Endurtekin snerting getur valdið þurri eða sprunginni húð. |
| EUH 070 | Eitrað í snertingu við augu. |
| EUH 071 | Ætandi fyrir öndunarfærin. |
| EUH 059 | Hættulegt ósonlaginu. |
| EUH 201/201A | Inniheldur blý. Notist ekki á yfirborð hluta sem ætla má að börn tyggi eða sjúgi. Varúð! Inniheldur blý. |
| EUH 202 | Sýanóakrýlat. Hætta. Límist við húð og augu á nokkrum sekúndum. Geymist þar sem börn ná ekki til. |
| EUH 203 | Inniheldur sexgilt króm. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 204 | Inniheldur ísósýanöt. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 205 | Inniheldur epoxýefnisþætti. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 206 | Varúð! Notist ekki með öðrum vörum. Getur gefið frá sér hættulegar lofttegundir (klór). |
| EUH 207 | Varúð! Inniheldur kadmíum. Hættulegar gufur myndast við notkun. Sjá upplýsingar frá framleiðanda. Farið eftir öryggisleiðbeiningunum. |
| EUH 208 | Inniheldur (heiti næmandi efnis). Getur framkallað ofnæmisviðbrögð. |
| EUH 209/ 209A | Getur orðið mjög eldfimt við notkun. Getur orðið eldfimt við notkun. |
| EUH 210 | Öryggisblað er fáanlegt sé um það beðið. |
| EUH 401 | Fylgið notkunarleiðbeiningum til að varast hættu fyrir heilbrigði manna og umhverfið. |

Szám

Izlandi nyelven

H200

Óstöðugt, sprengifimt efni.

H201

Sprengifimt efni, hætta á alsprengingu.

H202

Sprengifimt efni, mikil hætta á sprengibroti.

H203

Sprengifimt efni, hætta á bruna, höggbylgju eða sprengibrotum.

H204

Hætta á bruna eða sprengibrotum.

H205

Hætta á alsprengingu í bruna.

H220

Afar eldfim lofttegund.

H221

Eldfim lofttegund.

H222

Úðabrúsi með afar eldfimum efnum.

H223

Úðabrúsi með eldfimum efnum.

H224

Afar eldfimur vökvi og gufa.

H225

Mjög eldfimur vökvi og gufa.

H226

Eldfimur vökvi og gufa.

H228

Eldfimt, fast efni.

H240

Sprengifimt við hitun.

H241

Eldfimt eða sprengifimt við hitun.

H242

Eldfimt við hitun.

H250

Kviknar í sjálfkrafa við snertingu við loft.

H251

Sjálfhitandi, hætta á sjálfsíkviknun.

H252

Sjálfhitandi í miklu efnismagni, hætta á sjálfsíkviknun.

H260

Í snertingu við vatn myndast eldfimar lofttegundir sem er hætt við sjálfsíkviknun.

H261

Eldfimar lofttegundir myndast við snertingu við vatn.

H270

Getur valdið eða aukið bruna, eldmyndandi (oxandi).

H271

Getur valdið bruna eða sprengingu, mjög eldmyndandi (oxandi).

H272

Getur aukið bruna, eldmyndandi (oxandi).

H280

Inniheldur lofttegund undir þrýstingi, getur sprungið við hitun.

H281

Inniheldur kælda lofttegund, getur valdið kalsárum.

H290

Getur verið ætandi fyrir málma.

H300

Banvænt við inntöku.

H301

Eitrað við inntöku.

H302

Hættulegt við inntöku.

H304

Getur verið banvænt við inntöku ef það kemst í öndunarveg.

H310

Banvænt í snertingu við húð.

H311

Eitrað í snertingu við húð.

H312

Hættulegt í snertingu við húð.

H314

Veldur alvarlegum bruna á húð og augnskaða.

H315

Veldur húðertingu.

H317

Getur valdið ofnæmisviðbrögðum í húð.

H318

Veldur alvarlegum augnskaða.

H319

Veldur alvarlegri augnertingu.

H330

Banvænt við innöndun.

H331

Eitrað við innöndun.

H332

Hættulegt við innöndun.

H334

Getur valdið ofnæmis- eða asmaeinkennum eða öndunarerfiðleikum við innöndun.

H335

Getur valdið ertingu í öndunarfærum.

H336

Getur valdið sljóleika eða svima.

H340

Getur valdið erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H341

Grunað um að valda erfðagöllum (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H350

Getur valdið krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H351

Grunað um að valda krabbameini (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H360

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H361

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi eða börn í móðurkviði (tilgreinið sérstök áhrif ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H362

Getur skaðað börn á brjósti.

H370

Skaðar líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H371

Getur skaðað líffæri (eða tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H372

Skaðar líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H373

Getur skaðað líffæri (tilgreinið öll líffæri sem verða fyrir áhrifum, ef þau eru kunn) við langvinn eða endurtekin váhrif (tilgreinið váhrifaleið ef sannað hefur verið svo óyggjandi sé að engin önnur váhrifaleið hefur þessa hættu í för með sér).

H400

Mjög eitrað lífi í vatni.

H410

Mjög eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif.

H411

Eitrað lífi í vatni, hefur langvinn áhrif.

H412

Skaðlegt lífi í vatni, hefur langvinn áhrif.

H413

Getur valdið langvinnum, skaðlegum áhrifum á líf í vatni.

H350i

Getur valdið krabbameini við innöndun.

H360F

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi.

H360D

Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H361f

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi.

H361d

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H360FD

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H361fd

Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H360Fd

Getur haft skaðleg áhrif á frjósemi. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á börn í móðurkviði.

H360Df

Getur haft skaðleg áhrif á börn í móðurkviði. Grunað um að hafa skaðleg áhrif á frjósemi.

EUH 001

Sprengifimt sem þurrefni.

EUH 006

Sprengifimt með og án andrúmslofts.

EUH 014

Hvarfast kröftuglega við vatn.

EUH 018

Getur myndað eldfimar eða sprengifimar blöndur af efnagufu og andrúmslofti við notkun.

EUH 019

Getur myndað sprengifim efnasambönd (peroxíð).

EUH 044

Sprengifimt við hitun í lokuðu rými.

EUH 029

Myndar eitraða lofttegund í snertingu við vatn.

EUH 031

Myndar eitraða lofttegund í snertingu við sýru.

EUH 032

Myndar mjög eitraða lofttegund í snertingu við sýru.

EUH 066

Endurtekin snerting getur valdið þurri eða sprunginni húð.

EUH 070

Eitrað í snertingu við augu.

EUH 071

Ætandi fyrir öndunarfærin.

EUH 059

Hættulegt ósonlaginu.

EUH 201/201A

Inniheldur blý. Notist ekki á yfirborð hluta sem ætla má að börn tyggi eða sjúgi. Varúð! Inniheldur blý.

EUH 202

Sýanóakrýlat. Hætta. Límist við húð og augu á nokkrum sekúndum. Geymist þar sem börn ná ekki til.

EUH 203

Inniheldur sexgilt króm. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 204

Inniheldur ísósýanöt. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 205

Inniheldur epoxýefnisþætti. Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 206

Varúð! Notist ekki með öðrum vörum. Getur gefið frá sér hættulegar lofttegundir (klór).

EUH 207

Varúð! Inniheldur kadmíum. Hættulegar gufur myndast við notkun. Sjá upplýsingar frá framleiðanda. Farið eftir öryggisleiðbeiningunum.

EUH 208

Inniheldur (heiti næmandi efnis). Getur framkallað ofnæmisviðbrögð.

EUH 209/ 209A

Getur orðið mjög eldfimt við notkun. Getur orðið eldfimt við notkun.

EUH 210

Öryggisblað er fáanlegt sé um það beðið.

EUH 401

Fylgið notkunarleiðbeiningum til að varast hættu fyrir heilbrigði manna og umhverfið.

Az 1272/2008/EK rendelet IV. mellékletének 2. része a következőkkel egészül ki:

| Szám | Izlandi nyelven |
| --- | --- |
| P101 | Ef leita þarf læknis skal hafa ílát eða merkimiða tiltæk. |
| P102 | Geymist þar sem börn ná ekki til. |
| P103 | Lesið merkimiðann fyrir notkun. |
| P201 | Aflið sérstakra leiðbeininga fyrir notkun. |
| P202 | Nauðsynlegt er að lesa og skilja allar viðvaranir áður en efnið er notað. |
| P210 | Haldið frá hitagjöfum, neistagjöfum, opnum eldi og heitum flötum. — Reykingar bannaðar. |
| P211 | Má ekki úða á opinn eld eða annan íkveikjuvald. |
| P220 | Má ekki nota eða geyma í námunda við fatnað/.../brennanleg efni. |
| P221 | Gætið þess að blanda efninu ekki saman við brennanleg efni/... |
| P222 | Má ekki komast í snertingu við andrúmsloft. |
| P223 | Má alls ekki komast í snertingu við vatn vegna hættu á kröftugu hvarfi og leiftureldi. |
| P230 | Haldið röku með... |
| P231 | Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund. |
| P232 | Verjið gegn raka. |
| P233 | Ílát skal vera vel lukt. |
| P234 | Má aðeins geyma í upprunalegu íláti. |
| P235 | Geymist á köldum stað. |
| P240 | Jarðtengið/spennujafnið ílát og viðtökubúnað. |
| P241 | Notið sprengiheld rafföng/loftræstibúnað/lýsingu/... |
| P242 | Notið ekki verkfæri sem mynda neista. |
| P243 | Gerið varúðarráðstafanir gegn stöðurafmagni. |
| P244 | Gætið þess að ekki sé feiti og olía á þrýstingslokum. |
| P250 | Má ekki verða fyrir hnjaski/höggi/.../núningi. |
| P251 | Þrýstihylki: Ekki má gata eða brenna hylki jafnvel þótt þau séu tóm. |
| P260 | Andið ekki að ykkur ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi. |
| P261 | Gætið þess að anda ekki inn ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi. |
| P262 | Má ekki koma í augu eða á húð eða föt. |
| P263 | Forðist alla snertingu við efnið meðan á meðgöngu og brjóstagjöf stendur. |
| P264 | Þvoið...vandlega eftir meðhöndlun. |
| P270 | Neytið ekki matar, drykkjar eða tóbaks við notkun þessarar vöru. |
| P271 | Notið eingöngu utandyra eða í vel loftræstu rými. |
| P272 | Ekki skal farið með vinnuföt af vinnustað hafi þau óhreinkast af efninu. |
| P273 | Forðist losun út í umhverfið. |
| P280 | Notið hlífðarhanska/hlífðarfatnað/augnhlífar/andlitshlífar. |
| P281 | Notið tilskildar persónuhlífar. |
| P282 | Klæðist kuldaeinangrandi hönskum/andlitshlífum/augnhlífum. |
| P283 | Klæðist brunaþolnum/eldþolnum/eldtefjandi fatnaði. |
| P284 | Notið öndunarhlífar. |
| P285 | Notið öndunarhlífar ef loftræsting er ófullnægjandi. |
| P231 + P232 | Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund. Verjið gegn raka. |
| P235 + P410 | Geymist á köldum stað. Hlífið við sólarljósi. |
| P301 | EFTIR INNTÖKU: |
| P302 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: |
| P303 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár): |
| P304 | EFTIR INNÖNDUN: |
| P305 | BERIST EFNIÐ Í AUGU: |
| P306 | EF EFNIÐ FER Á FÖT: |
| P307 | EF um váhrif er að ræða: |
| P308 | EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða: |
| P309 | EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart: |
| P310 | Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P311 | Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P312 | Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart. |
| P313 | Leitið læknis. |
| P314 | Leitið læknis ef lasleika verður vart. |
| P315 | Leitið umsvifalaust læknis. |
| P320 | Brýnt er að fá sérstaka meðferð (sjá ... á þessum merkimiða). |
| P321 | Sérstök meðferð (sjá ... á þessum merkimiða). |
| P322 | Sérstakar ráðstafanir (sjá ... á þessum merkimiða). |
| P330 | Skolið munninn. |
| P331 | EKKI framkalla uppköst. |
| P332 | Ef efnið ertir húð: |
| P333 | Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram: |
| P334 | Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi. |
| P335 | Dustið lausar agnir af húðinni. |
| P336 | Vermið kalna líkamshluta með volgu vatni. Ekki nudda skaddaða svæðið. |
| P337 | Ef augnerting er viðvarandi: |
| P338 | Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram. |
| P340 | Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P341 | Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P342 | Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi: |
| P350 | Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni. |
| P351 | Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni. |
| P352 | Þvoið með mikilli sápu og vatni. |
| P353 | Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu. |
| P360 | Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum. |
| P361 | Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu. |
| P362 | Farið úr fötum, sem óhreinkast af efninu, og þvoið fyrir næstu notkun. |
| P363 | Þvoið föt, sem óhreinkast af efninu, fyrir næstu notkun. |
| P370 | Ef eldur kemur upp: |
| P371 | Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða: |
| P372 | Sprengihætta ef eldur kemur upp. |
| P373 | EKKI reyna að slökkva eld ef hann kemst að sprengifimum efnum. |
| P374 | Beitið eðlilegum varúðarráðstöfunum við slökkvistörf og verið í hæfilegri fjarlægð frá eldinum. |
| P375 | Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu. |
| P376 | Stöðvið leka ef það er óhætt. |
| P377 | Eldur í lekandi gasi: Reynið ekki að slökkva eldinn nema hægt sé að stöðva lekann á öruggan máta. |
| P378 | Notið ... til að slökkva eldinn. |
| P380 | Rýmið svæðið. |
| P381 | Fjarlægið alla íkveikjuvalda ef það er óhætt. |
| P390 | Sogið upp allt sem hellist niður til að afstýra eignatjóni. |
| P391 | Safnið upp því sem hellist niður. |
| P301 + P310 | EFTIR INNTÖKU: Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P301 + P312 | EFTIR INNTÖKU: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart. |
| P301 + P330 + P331 | EFTIR INNTÖKU: Skolið munninn. EKKI framkalla uppköst. |
| P302 + P334 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi. |
| P302 + P350 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni. |
| P302 + P352 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið með mikilli sápu og vatni. |
| P303 + P361 + P353 | BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár): Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu. Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu. |
| P304 + P340 | EFTIR INNÖNDUN: Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P304 + P341 | EFTIR INNÖNDUN: Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun. |
| P305 + P351 + P338 | BERIST EFNIÐ Í AUGU: Skolið varlega með vatni í nokkrar mínútur. Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram. |
| P306 + P360 | EF EFNIÐ FER Á FÖT: Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum. |
| P307 + P311 | EFum váhrif er að ræða: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P308 + P313 | EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða: Leitið læknis. |
| P309 + P311 | EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P332 + P313 | Ef efnið ertir húð: Leitið læknis. |
| P333 + P313 | Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram: Leitið læknis. |
| P335 + P334 | Dustið lausar agnir af húðinni. Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi. |
| P337 + P313 | Ef augnerting er viðvarandi: Leitið læknis. |
| P342 + P311 | Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni. |
| P370 + P376 | Ef eldur kemur upp: Stöðvið leka ef það er óhætt. |
| P370 + P378 | Ef eldur kemur upp: Notið ... til að slökkva eldinn. |
| P370 + P380 | Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið. |
| P370 + P380 + P375 | Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu. |
| P371 + P380 + P375 | Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu. |
| P401 | Geymist ... |
| P402 | Geymist á þurrum stað. |
| P403 | Geymist á vel loftræstum stað. |
| P404 | Geymist í lokuðu íláti. |
| P405 | Geymist á læstum stað. |
| P406 | Geymist í tæringarþolnu/...íláti með tæringarþolnu innra lagi. |
| P407 | Hafið loftbil á milli stafla/vörubretta. |
| P410 | Hlífið við sólarljósi. |
| P411 | Geymist við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F. |
| P412 | Setjið ekki í hærri hita en 50 °C/122 °F. |
| P413 | Ef búlkavara vegur meira en ... kg/... pund skal ekki geyma hana í hærri hita en ... °C/... °F. |
| P420 | Má ekki geyma hjá öðru efni. |
| P422 | Geymið innihald undir ... |
| P402 + P404 | Geymist á þurrum stað. Geymist í lokuðu íláti. |
| P403 + P233 | Geymist á vel loftræstum stað. Ílát vera vel lukt. |
| P403 + P235 | Geymist á vel-loftræstum stað. Geymist á köldum stað. |
| P410 + P403 | Hlífið við sólarljósi. Geymist á vel loftræstum stað. |
| P410 + P412 | Hlífið við sólarljósi. Hlífið við hærri hita en 50 °C/122 °F. |
| P411 + P235 | Geymist á köldum stað við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F. |
| P501 | Fargið innihaldi/íláti hjá ... |

Szám

Izlandi nyelven

P101

Ef leita þarf læknis skal hafa ílát eða merkimiða tiltæk.

P102

Geymist þar sem börn ná ekki til.

P103

Lesið merkimiðann fyrir notkun.

P201

Aflið sérstakra leiðbeininga fyrir notkun.

P202

Nauðsynlegt er að lesa og skilja allar viðvaranir áður en efnið er notað.

P210

Haldið frá hitagjöfum, neistagjöfum, opnum eldi og heitum flötum. — Reykingar bannaðar.

P211

Má ekki úða á opinn eld eða annan íkveikjuvald.

P220

Má ekki nota eða geyma í námunda við fatnað/.../brennanleg efni.

P221

Gætið þess að blanda efninu ekki saman við brennanleg efni/...

P222

Má ekki komast í snertingu við andrúmsloft.

P223

Má alls ekki komast í snertingu við vatn vegna hættu á kröftugu hvarfi og leiftureldi.

P230

Haldið röku með...

P231

Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund.

P232

Verjið gegn raka.

P233

Ílát skal vera vel lukt.

P234

Má aðeins geyma í upprunalegu íláti.

P235

Geymist á köldum stað.

P240

Jarðtengið/spennujafnið ílát og viðtökubúnað.

P241

Notið sprengiheld rafföng/loftræstibúnað/lýsingu/...

P242

Notið ekki verkfæri sem mynda neista.

P243

Gerið varúðarráðstafanir gegn stöðurafmagni.

P244

Gætið þess að ekki sé feiti og olía á þrýstingslokum.

P250

Má ekki verða fyrir hnjaski/höggi/.../núningi.

P251

Þrýstihylki: Ekki má gata eða brenna hylki jafnvel þótt þau séu tóm.

P260

Andið ekki að ykkur ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi.

P261

Gætið þess að anda ekki inn ryki/reyk/lofttegund/úða/gufu/ýringi.

P262

Má ekki koma í augu eða á húð eða föt.

P263

Forðist alla snertingu við efnið meðan á meðgöngu og brjóstagjöf stendur.

P264

Þvoið...vandlega eftir meðhöndlun.

P270

Neytið ekki matar, drykkjar eða tóbaks við notkun þessarar vöru.

P271

Notið eingöngu utandyra eða í vel loftræstu rými.

P272

Ekki skal farið með vinnuföt af vinnustað hafi þau óhreinkast af efninu.

P273

Forðist losun út í umhverfið.

P280

Notið hlífðarhanska/hlífðarfatnað/augnhlífar/andlitshlífar.

P281

Notið tilskildar persónuhlífar.

P282

Klæðist kuldaeinangrandi hönskum/andlitshlífum/augnhlífum.

P283

Klæðist brunaþolnum/eldþolnum/eldtefjandi fatnaði.

P284

Notið öndunarhlífar.

P285

Notið öndunarhlífar ef loftræsting er ófullnægjandi.

P231 + P232

Meðhöndlið undir óhvarfgjarnri lofttegund. Verjið gegn raka.

P235 + P410

Geymist á köldum stað. Hlífið við sólarljósi.

P301

EFTIR INNTÖKU:

P302

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ:

P303

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár):

P304

EFTIR INNÖNDUN:

P305

BERIST EFNIÐ Í AUGU:

P306

EF EFNIÐ FER Á FÖT:

P307

EF um váhrif er að ræða:

P308

EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða:

P309

EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart:

P310

Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P311

Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P312

Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart.

P313

Leitið læknis.

P314

Leitið læknis ef lasleika verður vart.

P315

Leitið umsvifalaust læknis.

P320

Brýnt er að fá sérstaka meðferð (sjá ... á þessum merkimiða).

P321

Sérstök meðferð (sjá ... á þessum merkimiða).

P322

Sérstakar ráðstafanir (sjá ... á þessum merkimiða).

P330

Skolið munninn.

P331

EKKI framkalla uppköst.

P332

Ef efnið ertir húð:

P333

Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram:

P334

Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi.

P335

Dustið lausar agnir af húðinni.

P336

Vermið kalna líkamshluta með volgu vatni. Ekki nudda skaddaða svæðið.

P337

Ef augnerting er viðvarandi:

P338

Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram.

P340

Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P341

Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P342

Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi:

P350

Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni.

P351

Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni.

P352

Þvoið með mikilli sápu og vatni.

P353

Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu.

P360

Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum.

P361

Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu.

P362

Farið úr fötum, sem óhreinkast af efninu, og þvoið fyrir næstu notkun.

P363

Þvoið föt, sem óhreinkast af efninu, fyrir næstu notkun.

P370

Ef eldur kemur upp:

P371

Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða:

P372

Sprengihætta ef eldur kemur upp.

P373

EKKI reyna að slökkva eld ef hann kemst að sprengifimum efnum.

P374

Beitið eðlilegum varúðarráðstöfunum við slökkvistörf og verið í hæfilegri fjarlægð frá eldinum.

P375

Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu.

P376

Stöðvið leka ef það er óhætt.

P377

Eldur í lekandi gasi: Reynið ekki að slökkva eldinn nema hægt sé að stöðva lekann á öruggan máta.

P378

Notið ... til að slökkva eldinn.

P380

Rýmið svæðið.

P381

Fjarlægið alla íkveikjuvalda ef það er óhætt.

P390

Sogið upp allt sem hellist niður til að afstýra eignatjóni.

P391

Safnið upp því sem hellist niður.

P301 + P310

EFTIR INNTÖKU: Hringið umsvifalaust í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P301 + P312

EFTIR INNTÖKU: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni ef lasleika verður vart.

P301 + P330 + P331

EFTIR INNTÖKU: Skolið munninn. EKKI framkalla uppköst.

P302 + P334

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi.

P302 + P350

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið varlega með mikilli sápu og vatni.

P302 + P352

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ: Þvoið með mikilli sápu og vatni.

P303 + P361 + P353

BERIST EFNIÐ Á HÚÐ (eða í hár): Farið strax úr fötum sem óhreinkast af efninu. Skolið húðina með vatni/Farið í sturtu.

P304 + P340

EFTIR INNÖNDUN: Flytjið viðkomandi í ferskt loft og látið hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P304 + P341

EFTIR INNÖNDUN: Ef viðkomandi á erfitt með öndun skal flytja hann í ferskt loft og láta hann hvílast í stellingu sem léttir öndun.

P305 + P351 + P338

BERIST EFNIÐ Í AUGU: Skolið varlega með vatni í nokkrar mínútur. Fjarlægið snertilinsur ef það er auðvelt. Skolið áfram.

P306 + P360

EF EFNIÐ FER Á FÖT: Föt og húð, sem óhreinkast af efninu, skal skola strax með miklu vatni áður en farið er úr fötunum.

P307 + P311

EFum váhrif er að ræða: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P308 + P313

EF um váhrif eða hugsanleg váhrif er að ræða: Leitið læknis.

P309 + P311

EF um váhrif er að ræða eða ef lasleika verður vart: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P332 + P313

Ef efnið ertir húð: Leitið læknis.

P333 + P313

Ef efnið ertir húð eða útbrot koma fram: Leitið læknis.

P335 + P334

Dustið lausar agnir af húðinni. Sökkvið í kalt vatn/vefjið með blautu sárabindi.

P337 + P313

Ef augnerting er viðvarandi: Leitið læknis.

P342 + P311

Ef vart verður einkenna frá öndunarvegi: Hringið í EITRUNARMIÐSTÖÐ eða lækni.

P370 + P376

Ef eldur kemur upp: Stöðvið leka ef það er óhætt.

P370 + P378

Ef eldur kemur upp: Notið ... til að slökkva eldinn.

P370 + P380

Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið.

P370 + P380 + P375

Ef eldur kemur upp: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu.

P371 + P380 + P375

Þegar um mikinn eld og mikið efnismagn er að ræða: Rýmið svæðið. Verið í fjarlægð frá eldinum við slökkvistörf vegna sprengihættu.

P401

Geymist ...

P402

Geymist á þurrum stað.

P403

Geymist á vel loftræstum stað.

P404

Geymist í lokuðu íláti.

P405

Geymist á læstum stað.

P406

Geymist í tæringarþolnu/...íláti með tæringarþolnu innra lagi.

P407

Hafið loftbil á milli stafla/vörubretta.

P410

Hlífið við sólarljósi.

P411

Geymist við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F.

P412

Setjið ekki í hærri hita en 50 °C/122 °F.

P413

Ef búlkavara vegur meira en ... kg/... pund skal ekki geyma hana í hærri hita en ... °C/... °F.

P420

Má ekki geyma hjá öðru efni.

P422

Geymið innihald undir ...

P402 + P404

Geymist á þurrum stað. Geymist í lokuðu íláti.

P403 + P233

Geymist á vel loftræstum stað. Ílát vera vel lukt.

P403 + P235

Geymist á vel-loftræstum stað. Geymist á köldum stað.

P410 + P403

Hlífið við sólarljósi. Geymist á vel loftræstum stað.

P410 + P412

Hlífið við sólarljósi. Hlífið við hærri hita en 50 °C/122 °F.

P411 + P235

Geymist á köldum stað við hitastig sem er ekki hærra en ... °C/... °F.

P501

Fargið innihaldi/íláti hjá ...

III. MELLÉKLET

az EGT Vegyes Bizottság .../2012 határozatához

6. függelék

Figyelmeztető mondatok és óvintézkedésre vonatkozó mondatok norvég nyelven

Az 1272/2008/EK rendelet III. melléklete a következőkkel egészül ki:

| Szám | Norvég nyelven |
| --- | --- |
| H200 | Ustabile eksplosive varer. |
| H201 | Eksplosjonsfarlig; fare for masseeksplosjon. |
| H202 | Eksplosjonsfarlig; stor fare for utkast av fragmenter. |
| H203 | Eksplosjonsfarlig; fare for brann, trykkbølge eller utkast av fragmenter. |
| H204 | Fare for brann eller utkast av fragmenter. |
| H205 | Fare for masseeksplosjon ved brann. |
| H220 | Ekstremt brannfarlig gass. |
| H221 | Brannfarlig gass. |
| H222 | Ekstremt brannfarlig aerosol. |
| H223 | Brannfarlig aerosol. |
| H224 | Ekstremt brannfarlig væske og damp. |
| H225 | Meget brannfarlig væske og damp. |
| H226 | Brannfarlig væske og damp. |
| H228 | Brannfarlig fast stoff. |
| H240 | Eksplosjonsfarlig ved oppvarming. |
| H241 | Brann- eller eksplosjonsfarlig ved oppvarming. |
| H242 | Brannfarlig ved oppvarming. |
| H250 | Selvantenner ved kontakt med luft. |
| H251 | Selvopphetende; kan selvantenne. |
| H252 | Selvopphetende i store mengder; kan selvantenne. |
| H260 | Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser som kan selvantenne. |
| H261 | Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser. |
| H270 | Kan forårsake eller forsterke brann; oksiderende. |
| H271 | Kan forårsake brann eller eksplosjon; sterkt oksiderende. |
| H272 | Kan forsterke brann; oksiderende. |
| H280 | Inneholder gass under trykk; kan eksplodere ved oppvarming. |
| H281 | Inneholder nedkjølt gass; kan forårsake alvorlige forfrysninger. |
| H290 | Kan være etsende for metaller. |
| H300 | Dødelig ved svelging. |
| H301 | Giftig ved svelging. |
| H302 | Farlig ved svelging. |
| H304 | Kan være dødelig ved svelging om det kommer ned i luftveiene. |
| H310 | Dødelig ved hudkontakt. |
| H311 | Giftig ved hudkontakt. |
| H312 | Farlig ved hudkontakt. |
| H314 | Gir alvorlige etseskader på hud og øyne. |
| H315 | Irriterer huden. |
| H317 | Kan utløse en allergisk hudreaksjon. |
| H318 | Gir alvorlig øyeskade. |
| H319 | Gir alvorlig øyeirritasjon. |
| H330 | Dødelig ved innånding. |
| H331 | Giftig ved innånding. |
| H332 | Farlig ved innånding. |
| H334 | Kan gi allergi eller astmasymptomer eller pustevansker ved innånding. |
| H335 | Kan forårsake irritasjon av luftveiene. |
| H336 | Kan forårsake døsighet eller svimmelhet. |
| H340 | Kan gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H341 | Mistenkes å kunne gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H350 | Kan forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H351 | Mistenkes for å kunne forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H360 | Kan skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H361 | Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H362 | Kan skade barn som ammes. |
| H370 | Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H371 | Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H372 | Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H373 | Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>. |
| H400 | Meget giftig for liv i vann. |
| H410 | Meget giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann. |
| H411 | Giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann. |
| H412 | Skadelig, med langtidsvirkning, for liv i vann. |
| H413 | Kan forårsake skadelige langtidsvirkninger for liv i vann. |
| H350i | Kan forårsake kreft ved innånding. |
| H360F | Kan skade forplantningsevnen. |
| H360D | Kan gi fosterskader. |
| H361f | Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. |
| H361d | Mistenkes for å kunne gi fosterskader. |
| H360FD | Kan skade forplantningsevnen. Kan gi fosterskader. |
| H361fd | Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader. |
| H360Fd | Kan skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader. |
| H360Df | Kan gi fosterskader. Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. |
| EUH 001 | Eksplosjonsfarlig i tørr tilstand. |
| EUH 006 | Eksplosjonsfarlig ved og uten kontakt med luft. |
| EUH 014 | Reagerer voldsomt med vann. |
| EUH 018 | Ved bruk kan brennbar damp/eksplosive damp-luft-blandinger dannes. |
| EUH 019 | Kan danne eksplosive peroksider. |
| EUH 044 | Eksplosjonsfarlig ved oppvarming i lukket rom. |
| EUH 029 | Ved kontakt med vann utvikles giftig gass. |
| EUH 031 | Ved kontakt med syrer utvikles giftig gass. |
| EUH 032 | Ved kontakt med syrer utvikles meget giftig gass. |
| EUH 066 | Gjentatt eksponering kan gi tørr eller sprukket hud. |
| EUH 070 | Giftig ved øyekontakt. |
| EUH 071 | Etsende for luftveiene. |
| EUH 059 | Farlig for ozonlaget. |
| EUH 201/201A | Inneholder bly. Må ikke brukes på gjenstander som barn vil kunne tygge eller suge på. Advarsel! Inneholder bly. |
| EUH 202 | Cyanoakrylat. Fare. Klistrer sammen hud og øyne på sekunder. Oppbevares utilgjengelig for barn. |
| EUH 203 | Inneholder krom (VI). Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 204 | Inneholder isocyanater. Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 205 | Inneholder epoksyforbindelser. Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 206 | Advarsel! Må ikke brukes sammen med andre produkter. Kan frigjøre farlige gasser (klor). |
| EUH 207 | Advarsel! Inneholder kadmium. Det utvikles farlige gasser under bruk. Se informasjon fra produsenten. Følg sikkerhetsinstruksjonene. |
| EUH 208 | Inneholder <navn på sensibiliserende stoff>. Kan gi en allergisk reaksjon. |
| EUH 209/ 209A | Kan bli meget brannfarlig ved bruk. Kan bli brannfarlig ved bruk. |
| EUH 210 | Sikkerhetsdatablad er tilgjengelig på anmodning. |
| EUH 401 | Bruksanvisningen må følges, slik at man unngår risiko for menneskers helse og miljøet. |

Szám

Norvég nyelven

H200

Ustabile eksplosive varer.

H201

Eksplosjonsfarlig; fare for masseeksplosjon.

H202

Eksplosjonsfarlig; stor fare for utkast av fragmenter.

H203

Eksplosjonsfarlig; fare for brann, trykkbølge eller utkast av fragmenter.

H204

Fare for brann eller utkast av fragmenter.

H205

Fare for masseeksplosjon ved brann.

H220

Ekstremt brannfarlig gass.

H221

Brannfarlig gass.

H222

Ekstremt brannfarlig aerosol.

H223

Brannfarlig aerosol.

H224

Ekstremt brannfarlig væske og damp.

H225

Meget brannfarlig væske og damp.

H226

Brannfarlig væske og damp.

H228

Brannfarlig fast stoff.

H240

Eksplosjonsfarlig ved oppvarming.

H241

Brann- eller eksplosjonsfarlig ved oppvarming.

H242

Brannfarlig ved oppvarming.

H250

Selvantenner ved kontakt med luft.

H251

Selvopphetende; kan selvantenne.

H252

Selvopphetende i store mengder; kan selvantenne.

H260

Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser som kan selvantenne.

H261

Ved kontakt med vann utvikles brannfarlige gasser.

H270

Kan forårsake eller forsterke brann; oksiderende.

H271

Kan forårsake brann eller eksplosjon; sterkt oksiderende.

H272

Kan forsterke brann; oksiderende.

H280

Inneholder gass under trykk; kan eksplodere ved oppvarming.

H281

Inneholder nedkjølt gass; kan forårsake alvorlige forfrysninger.

H290

Kan være etsende for metaller.

H300

Dødelig ved svelging.

H301

Giftig ved svelging.

H302

Farlig ved svelging.

H304

Kan være dødelig ved svelging om det kommer ned i luftveiene.

H310

Dødelig ved hudkontakt.

H311

Giftig ved hudkontakt.

H312

Farlig ved hudkontakt.

H314

Gir alvorlige etseskader på hud og øyne.

H315

Irriterer huden.

H317

Kan utløse en allergisk hudreaksjon.

H318

Gir alvorlig øyeskade.

H319

Gir alvorlig øyeirritasjon.

H330

Dødelig ved innånding.

H331

Giftig ved innånding.

H332

Farlig ved innånding.

H334

Kan gi allergi eller astmasymptomer eller pustevansker ved innånding.

H335

Kan forårsake irritasjon av luftveiene.

H336

Kan forårsake døsighet eller svimmelhet.

H340

Kan gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H341

Mistenkes å kunne gi genetiske skader <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H350

Kan forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H351

Mistenkes for å kunne forårsake kreft <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H360

Kan skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H361

Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen eller gi fosterskader <Angi særlige virkninger dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H362

Kan skade barn som ammes.

H370

Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H371

Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er fastlått at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H372

Forårsaker organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H373

Kan forårsake organskader <eller angi alle organer som påvirkes dersom disse er kjent.> ved langvarig eller gjentatt eksponering <Angi opptaksvei dersom det med sikkerhet er at ingen andre opptaksveier er årsak til faren>.

H400

Meget giftig for liv i vann.

H410

Meget giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann.

H411

Giftig, med langtidsvirkning, for liv i vann.

H412

Skadelig, med langtidsvirkning, for liv i vann.

H413

Kan forårsake skadelige langtidsvirkninger for liv i vann.

H350i

Kan forårsake kreft ved innånding.

H360F

Kan skade forplantningsevnen.

H360D

Kan gi fosterskader.

H361f

Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen.

H361d

Mistenkes for å kunne gi fosterskader.

H360FD

Kan skade forplantningsevnen. Kan gi fosterskader.

H361fd

Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader.

H360Fd

Kan skade forplantningsevnen. Mistenkes for å kunne gi fosterskader.

H360Df

Kan gi fosterskader. Mistenkes for å kunne skade forplantningsevnen.

EUH 001

Eksplosjonsfarlig i tørr tilstand.

EUH 006

Eksplosjonsfarlig ved og uten kontakt med luft.

EUH 014

Reagerer voldsomt med vann.

EUH 018

Ved bruk kan brennbar damp/eksplosive damp-luft-blandinger dannes.

EUH 019

Kan danne eksplosive peroksider.

EUH 044

Eksplosjonsfarlig ved oppvarming i lukket rom.

EUH 029

Ved kontakt med vann utvikles giftig gass.

EUH 031

Ved kontakt med syrer utvikles giftig gass.

EUH 032

Ved kontakt med syrer utvikles meget giftig gass.

EUH 066

Gjentatt eksponering kan gi tørr eller sprukket hud.

EUH 070

Giftig ved øyekontakt.

EUH 071

Etsende for luftveiene.

EUH 059

Farlig for ozonlaget.

EUH 201/201A

Inneholder bly. Må ikke brukes på gjenstander som barn vil kunne tygge eller suge på. Advarsel! Inneholder bly.

EUH 202

Cyanoakrylat. Fare. Klistrer sammen hud og øyne på sekunder. Oppbevares utilgjengelig for barn.

EUH 203

Inneholder krom (VI). Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 204

Inneholder isocyanater. Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 205

Inneholder epoksyforbindelser. Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 206

Advarsel! Må ikke brukes sammen med andre produkter. Kan frigjøre farlige gasser (klor).

EUH 207

Advarsel! Inneholder kadmium. Det utvikles farlige gasser under bruk. Se informasjon fra produsenten. Følg sikkerhetsinstruksjonene.

EUH 208

Inneholder <navn på sensibiliserende stoff>. Kan gi en allergisk reaksjon.

EUH 209/ 209A

Kan bli meget brannfarlig ved bruk. Kan bli brannfarlig ved bruk.

EUH 210

Sikkerhetsdatablad er tilgjengelig på anmodning.

EUH 401

Bruksanvisningen må følges, slik at man unngår risiko for menneskers helse og miljøet.

Az 1272/2008/EK rendelet IV. mellékletének 2. része a következőkkel egészül ki:

| Szám | Norvég nyelven |
| --- | --- |
| P101 | Dersom det er nødvendig med legehjelp, ha produktets beholder eller etikett for hånden. |
| P102 | Oppbevares utilgjengelig for barn. |
| P103 | Les etiketten før bruk. |
| P201 | Innhent særskilt instruks før bruk. |
| P202 | Skal ikke håndteres før alle advarsler er lest og oppfattet. |
| P210 | Holdes vekk fra varme/gnister/åpen flamme/varme overflater. — Røyking forbudt. |
| P211 | Ikke spray mot åpen flamme eller annen tennkilde. |
| P220 | Må ikke brukes/oppbevares i nærheten av tøy /.../ brennbare materialer. |
| P221 | Må ikke blandes med brennbare stoffer. |
| P222 | Unngå kontakt med luft. |
| P223 | Unngå all kontakt med vann, på grunn av fare for voldsom reaksjon og eksplosjonsaktig brann. |
| P230 | Holdes fuktet med ... |
| P231 | Håndteres under inertgass. |
| P232 | Beskyttes mot fuktighet. |
| P233 | Hold beholderen tett lukket. |
| P234 | Oppbevares bare i originalbeholder. |
| P235 | Oppbevares kjølig. |
| P240 | Beholder og mottaksutstyr jordes/potensialutlignes. |
| P241 | Bruk elektrisk materiell /ventilasjonsmateriell/belysningsmateriell som er eksplosjonssikkert. |
| P242 | Bruk bare verktøy som ikke avgir gnister. |
| P243 | Treff tiltak mot statisk elektrisitet. |
| P244 | Reduksjonsventiler skal holdes fri for fett og olje. |
| P250 | Må ikke utsettes for sliping/støt/.../friksjon. |
| P251 | Beholder under trykk: Må ikke punkteres eller brennes, selv ikke etter bruk. |
| P260 | Ikke innånd støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler. |
| P261 | Unngå innånding av støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler. |
| P262 | Må ikke komme i kontakt med øyne, huden eller klær. |
| P263 | Unngå kontakt under graviditet/amming. |
| P264 | Vask ... grundig etter bruk. |
| P270 | Ikke spis, drikk eller røyk ved bruk av produktet. |
| P271 | Brukes bare utendørs eller i et godt ventilert område. |
| P272 | Tilsølte arbeidsklær må ikke fjernes fra arbeidsplassen. |
| P273 | Unngå utslipp til miljøet. |
| P280 | Benytt vernehansker /verneklær/vernebriller/ansiktsskjerm. |
| P281 | Bruk påkrevd personlig verneutstyr. |
| P282 | Bruk kuldeisolerende hansker /visir/øyevern. |
| P283 | Benytt brannbestandige/flammehemmende klær. |
| P284 | Bruk åndedrettsvern. |
| P285 | Ved utilstrekkelig ventilasjon skal åndedrettsvern benyttes. |
| P231 + P232 | Håndteres under inertgass. Beskyttes mot fuktighet. |
| P235 + P410 | Oppbevares kjølig. Beskyttes mot sollys. |
| P301 | VED SVELGING: |
| P302 | VED HUDKONTAKT: |
| P303 | VED HUDKONTAKT (eller håret): |
| P304 | VED INNÅNDING: |
| P305 | VED KONTAKT MED ØYNENE: |
| P306 | VED KONTAKT MED KLÆR: |
| P307 | Ved eksponering: |
| P308 | Ved eksponering eller mistanke om eksponering: |
| P309 | Ved eksponering eller ubehag: |
| P310 | Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P311 | Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P312 | Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag. |
| P313 | Søk legehjelp. |
| P314 | Søk legehjelp ved ubehag. |
| P315 | Søk legehjelp umiddelbart. |
| P320 | Særlig behandling kreves umiddelbart (se ... på etiketten). |
| P321 | Særlig behandling (se ... på etiketten). |
| P322 | Særlige tiltak (se ... på etiketten). |
| P330 | Skyll munnen. |
| P331 | IKKE framkall brekning. |
| P332 | Ved hudirritasjon: |
| P333 | Ved hudirritasjon eller utslett: |
| P334 | Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress. |
| P335 | Børst bort løse partikler fra huden. |
| P336 | Varm opp frostskadede legemsdeler med lunkent vann. Ikke gni på det skadede området. |
| P337 | Ved vedvarende øyeirritasjon: |
| P338 | Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen. |
| P340 | Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P341 | Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P342 | Ved symptomer i luftveiene: |
| P350 | Vask forsiktig med mye såpe og vann. |
| P351 | Skyll forsiktig med vann i flere minutter. |
| P352 | Vask med mye såpe og vann. |
| P353 | Skyll/dusj huden med vann. |
| P360 | Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes. |
| P361 | Tilsølte klær må fjernes straks. |
| P362 | Tilsølte klær må fjernes og vaskes før de brukes på nytt. |
| P363 | Tilsølte klær må vaskes før de brukes på nytt. |
| P370 | Ved brann: |
| P371 | Ved større brann og store mengder: |
| P372 | Eksplosjonsfare ved brann. |
| P373 | IKKE bekjemp brannen når den når eksplosive varer. |
| P374 | Bekjemp brannen med normal forsiktighet på behørig avstand. |
| P375 | Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare. |
| P376 | Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte. |
| P377 | Brann ved gasslekkasje: Ikke slukk med mindre lekkasjen kan stanses på en sikker måte. |
| P378 | Slukk med: ... |
| P380 | Evakuer området. |
| P381 | Fjern alle tennkilder dersom dette kan gjøres på en sikker måte. |
| P390 | Absorber spill for å hindre materiell skade. |
| P391 | Samle opp spill. |
| P301 + P310 | VED SVELGING: Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P301 + P312 | VED SVELGING: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag. |
| P301 + P330 + P331 | VED SVELGING: Skyll munnen. IKKE framkall brekning. |
| P302 + P334 | VED HUDKONTAKT: Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress. |
| P302 + P350 | VED HUDKONTAKT: Vask forsiktig med mye såpe og vann. |
| P302 + P352 | VED HUDKONTAKT: Vask med mye såpe og vann. |
| P303 + P361 + P353 | VED HUDKONTAKT (eller håret): Tilsølte klær må fjernes straks. Skyll/dusj huden med vann. |
| P304 + P340 | VED INNÅNDING: Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P304 + P341 | VED INNÅNDING: Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet. |
| P305 + P351 + P338 | VED KONTAKT MED ØYNENE: Skyll forsiktig med vann i flere minutter. Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen. |
| P306 + P360 | VED KONTAKT MED KLÆR: Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes. |
| P307 + P311 | Ved eksponering: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P308 + P313 | Ved eksponering eller mistanke om eksponering: Søk legehjelp. |
| P309 + P311 | Ved eksponering eller ubehag: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P332 + P313 | Ved hudirritasjon: Søk legehjelp. |
| P333 + P313 | Ved hudirritasjon eller utslett: Søk legehjelp. |
| P335 + P334 | Børst bort løse partikler fra huden. Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress. |
| P337 + P313 | Ved vedvarende øyeirritasjon: Søk legehjelp. |
| P342 + P311 | Ved symptomer i luftveiene: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege. |
| P370 + P376 | Ved brann: Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte. |
| P370 + P378 | Ved brann: Slukk med ... |
| P370 + P380 | Ved brann: Evakuer området. |
| P370 + P380 + P375 | Ved brann: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare. |
| P371 + P380 + P375 | Ved større brann og store mengder: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare. |
| P401 | Oppbevares ... |
| P402 | Oppbevares tørt. |
| P403 | Oppbevares på et godt ventilert sted. |
| P404 | Oppbevares i lukket beholder. |
| P405 | Oppbevares innelåst. |
| P406 | Oppbevares i korrosjonsbestandig/... beholder med korrosjonsbestandig indre belegg. |
| P407 | Se til at det er luft mellom stabler/paller. |
| P410 | Beskyttes mot sollys. |
| P411 | Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ... °C /... °F. |
| P412 | Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C /122 °F. |
| P413 | Bulkmengder på over ... kg/... lbs oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ... °C /... °F. |
| P420 | Må oppbevares adskilt fra andre materialer. |
| P422 | Oppbevar innholdet under ... |
| P402 + P404 | Oppbevares tørt. Oppbevares i lukket beholder. |
| P403 + P233 | Oppbevares på et godt ventilert sted. Hold beholderen tett lukket. |
| P403 + P235 | Oppbevares på et godt ventilert sted. Oppbevares kjølig. |
| P410 + P403 | Beskyttes mot sollys. Oppbevares på et godt ventilert sted. |
| P410 + P412 | Beskyttes mot sollys. Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C /122 °F. |
| P411 + P235 | Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ... °C /... °F. Oppbevares kjølig. |
| P501 | Innhold/beholder leveres til ... |

Szám

Norvég nyelven

P101

Dersom det er nødvendig med legehjelp, ha produktets beholder eller etikett for hånden.

P102

Oppbevares utilgjengelig for barn.

P103

Les etiketten før bruk.

P201

Innhent særskilt instruks før bruk.

P202

Skal ikke håndteres før alle advarsler er lest og oppfattet.

P210

Holdes vekk fra varme/gnister/åpen flamme/varme overflater. — Røyking forbudt.

P211

Ikke spray mot åpen flamme eller annen tennkilde.

P220

Må ikke brukes/oppbevares i nærheten av tøy /.../ brennbare materialer.

P221

Må ikke blandes med brennbare stoffer.

P222

Unngå kontakt med luft.

P223

Unngå all kontakt med vann, på grunn av fare for voldsom reaksjon og eksplosjonsaktig brann.

P230

Holdes fuktet med ...

P231

Håndteres under inertgass.

P232

Beskyttes mot fuktighet.

P233

Hold beholderen tett lukket.

P234

Oppbevares bare i originalbeholder.

P235

Oppbevares kjølig.

P240

Beholder og mottaksutstyr jordes/potensialutlignes.

P241

Bruk elektrisk materiell /ventilasjonsmateriell/belysningsmateriell som er eksplosjonssikkert.

P242

Bruk bare verktøy som ikke avgir gnister.

P243

Treff tiltak mot statisk elektrisitet.

P244

Reduksjonsventiler skal holdes fri for fett og olje.

P250

Må ikke utsettes for sliping/støt/.../friksjon.

P251

Beholder under trykk: Må ikke punkteres eller brennes, selv ikke etter bruk.

P260

Ikke innånd støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler.

P261

Unngå innånding av støv/røyk/gass/tåke/damp/aerosoler.

P262

Må ikke komme i kontakt med øyne, huden eller klær.

P263

Unngå kontakt under graviditet/amming.

P264

Vask ... grundig etter bruk.

P270

Ikke spis, drikk eller røyk ved bruk av produktet.

P271

Brukes bare utendørs eller i et godt ventilert område.

P272

Tilsølte arbeidsklær må ikke fjernes fra arbeidsplassen.

P273

Unngå utslipp til miljøet.

P280

Benytt vernehansker /verneklær/vernebriller/ansiktsskjerm.

P281

Bruk påkrevd personlig verneutstyr.

P282

Bruk kuldeisolerende hansker /visir/øyevern.

P283

Benytt brannbestandige/flammehemmende klær.

P284

Bruk åndedrettsvern.

P285

Ved utilstrekkelig ventilasjon skal åndedrettsvern benyttes.

P231 + P232

Håndteres under inertgass. Beskyttes mot fuktighet.

P235 + P410

Oppbevares kjølig. Beskyttes mot sollys.

P301

VED SVELGING:

P302

VED HUDKONTAKT:

P303

VED HUDKONTAKT (eller håret):

P304

VED INNÅNDING:

P305

VED KONTAKT MED ØYNENE:

P306

VED KONTAKT MED KLÆR:

P307

Ved eksponering:

P308

Ved eksponering eller mistanke om eksponering:

P309

Ved eksponering eller ubehag:

P310

Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P311

Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P312

Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag.

P313

Søk legehjelp.

P314

Søk legehjelp ved ubehag.

P315

Søk legehjelp umiddelbart.

P320

Særlig behandling kreves umiddelbart (se ... på etiketten).

P321

Særlig behandling (se ... på etiketten).

P322

Særlige tiltak (se ... på etiketten).

P330

Skyll munnen.

P331

IKKE framkall brekning.

P332

Ved hudirritasjon:

P333

Ved hudirritasjon eller utslett:

P334

Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress.

P335

Børst bort løse partikler fra huden.

P336

Varm opp frostskadede legemsdeler med lunkent vann. Ikke gni på det skadede området.

P337

Ved vedvarende øyeirritasjon:

P338

Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen.

P340

Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P341

Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P342

Ved symptomer i luftveiene:

P350

Vask forsiktig med mye såpe og vann.

P351

Skyll forsiktig med vann i flere minutter.

P352

Vask med mye såpe og vann.

P353

Skyll/dusj huden med vann.

P360

Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes.

P361

Tilsølte klær må fjernes straks.

P362

Tilsølte klær må fjernes og vaskes før de brukes på nytt.

P363

Tilsølte klær må vaskes før de brukes på nytt.

P370

Ved brann:

P371

Ved større brann og store mengder:

P372

Eksplosjonsfare ved brann.

P373

IKKE bekjemp brannen når den når eksplosive varer.

P374

Bekjemp brannen med normal forsiktighet på behørig avstand.

P375

Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare.

P376

Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte.

P377

Brann ved gasslekkasje: Ikke slukk med mindre lekkasjen kan stanses på en sikker måte.

P378

Slukk med: ...

P380

Evakuer området.

P381

Fjern alle tennkilder dersom dette kan gjøres på en sikker måte.

P390

Absorber spill for å hindre materiell skade.

P391

Samle opp spill.

P301 + P310

VED SVELGING: Kontakt umiddelbart et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P301 + P312

VED SVELGING: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege ved ubehag.

P301 + P330 + P331

VED SVELGING: Skyll munnen. IKKE framkall brekning.

P302 + P334

VED HUDKONTAKT: Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress.

P302 + P350

VED HUDKONTAKT: Vask forsiktig med mye såpe og vann.

P302 + P352

VED HUDKONTAKT: Vask med mye såpe og vann.

P303 + P361 + P353

VED HUDKONTAKT (eller håret): Tilsølte klær må fjernes straks. Skyll/dusj huden med vann.

P304 + P340

VED INNÅNDING: Flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P304 + P341

VED INNÅNDING: Ved pustevansker, flytt personen til frisk luft og sørg for at vedkommende hviler i en stilling som letter åndedrettet.

P305 + P351 + P338

VED KONTAKT MED ØYNENE: Skyll forsiktig med vann i flere minutter. Fjern eventuelle kontaktlinser dersom dette enkelt lar seg gjøre. Fortsett skyllingen.

P306 + P360

VED KONTAKT MED KLÆR: Skyll umiddelbart tilsølte klær og hud med mye vann før klærne fjernes.

P307 + P311

Ved eksponering: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P308 + P313

Ved eksponering eller mistanke om eksponering: Søk legehjelp.

P309 + P311

Ved eksponering eller ubehag: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P332 + P313

Ved hudirritasjon: Søk legehjelp.

P333 + P313

Ved hudirritasjon eller utslett: Søk legehjelp.

P335 + P334

Børst bort løse partikler fra huden. Skyll i kaldt vann / anvend våt kompress.

P337 + P313

Ved vedvarende øyeirritasjon: Søk legehjelp.

P342 + P311

Ved symptomer i luftveiene: Kontakt et GIFTINFORMASJONSSENTER eller lege.

P370 + P376

Ved brann: Stopp lekkasje dersom dette kan gjøres på en sikker måte.

P370 + P378

Ved brann: Slukk med ...

P370 + P380

Ved brann: Evakuer området.

P370 + P380 + P375

Ved brann: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare.

P371 + P380 + P375

Ved større brann og store mengder: Evakuer området. Bekjemp brannen på avstand på grunn av eksplosjonsfare.

P401

Oppbevares ...

P402

Oppbevares tørt.

P403

Oppbevares på et godt ventilert sted.

P404

Oppbevares i lukket beholder.

P405

Oppbevares innelåst.

P406

Oppbevares i korrosjonsbestandig/... beholder med korrosjonsbestandig indre belegg.

P407

Se til at det er luft mellom stabler/paller.

P410

Beskyttes mot sollys.

P411

Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ... °C /... °F.

P412

Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C /122 °F.

P413

Bulkmengder på over ... kg/... lbs oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ... °C /... °F.

P420

Må oppbevares adskilt fra andre materialer.

P422

Oppbevar innholdet under ...

P402 + P404

Oppbevares tørt. Oppbevares i lukket beholder.

P403 + P233

Oppbevares på et godt ventilert sted. Hold beholderen tett lukket.

P403 + P235

Oppbevares på et godt ventilert sted. Oppbevares kjølig.

P410 + P403

Beskyttes mot sollys. Oppbevares på et godt ventilert sted.

P410 + P412

Beskyttes mot sollys. Må ikke utsettes for temperaturer høyere enn 50 °C /122 °F.

P411 + P235

Oppbevares ved en temperatur som ikke er høyere enn ... °C /... °F. Oppbevares kjølig.

P501

Innhold/beholder leveres til ...

---

RENDELETEK

| 12.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/25

---

A BIZOTTSÁG 405/2012/EU RENDELETE

(2012. május 4.)

a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által az északi szélesség 62°-tól délre található norvég vizeken folytatott, norvég garnélára irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 44/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 44/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2012. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve tilos különösen az e hajók által már kifogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, kirakása, átrakása és kirakodása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. május 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 25., 2012.1.27., 55. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 3/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Svédország |
| Állomány | PRA/04-N. |
| Faj | Norvég garnéla (Pandalus borealis) |
| Terület | Az északi szélesség 62°-tól délre található norvég vizek |
| Időpont | 2012. március 9. |

Szám

3/T&Q

Tagállam

Svédország

Állomány

PRA/04-N.

Faj

Norvég garnéla (Pandalus borealis)

Terület

Az északi szélesség 62°-tól délre található norvég vizek

Időpont

2012. március 9.

---

| 12.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/27

---

A BIZOTTSÁG 406/2012/EU RENDELETE

(2012. május 4.)

a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott, ördöghalfélékre irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 43/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre. |
| --- | --- |

(1)

A nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 43/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2012. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve tilos különösen az e hajók által már kifogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, kirakása, átrakása és kirakodása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. május 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 25., 2012.1.27., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 2/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Franciaország |
| Állomány | ANF/8C3411 |
| Faj | Ördöghalfélék (Lophiidae) |
| Terület | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei |
| Időpont | 2012. január 18. |

Szám

2/T&Q

Tagállam

Franciaország

Állomány

ANF/8C3411

Faj

Ördöghalfélék (Lophiidae)

Terület

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

Időpont

2012. január 18.

---

| 12.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/29 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/29

---

A BIZOTTSÁG 407/2012/EU RENDELETE

(2012. május 4.)

a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIc, IX és X övezetben, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott makrélahalászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 44/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 44/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2012. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve tilos különösen az e hajók által már kifogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, kirakása, átrakása és kirakodása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. május 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 25., 2012.1.27., 55. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 1/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Portugália |
| Állomány | MAC/8C3411 |
| Faj | Makréla (Scomber scombrus) |
| Terület | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei |
| Időpont | 2012. március 23. |

Szám

1/T&Q

Tagállam

Portugália

Állomány

MAC/8C3411

Faj

Makréla (Scomber scombrus)

Terület

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

Időpont

2012. március 23.

---

| 12.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/31

---

A BIZOTTSÁG 408/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. május 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. május 11-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 143,3 |
| MA | 74,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 111,3 |
| 0707 00 05 | JO | 200,0 |
| TR | 128,9 |
| ZZ | 164,5 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| TR | 119,8 |
| ZZ | 172,5 |
| 0805 10 20 | EG | 46,2 |
| IL | 61,3 |
| MA | 44,3 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 49,0 |
| 0805 50 10 | TR | 78,3 |
| ZZ | 78,3 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 86,9 |
| CL | 96,5 |
| CN | 95,4 |
| MA | 85,1 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 133,4 |
| US | 148,7 |
| UY | 85,3 |
| ZA | 92,4 |
| ZZ | 96,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

143,3

MA

74,3

TR

116,2

ZZ

111,3

0707 00 05

JO

200,0

TR

128,9

ZZ

164,5

0709 93 10

JO

225,1

TR

119,8

ZZ

172,5

0805 10 20

EG

46,2

IL

61,3

MA

44,3

TR

44,3

ZZ

49,0

0805 50 10

TR

78,3

ZZ

78,3

0808 10 80

AR

111,2

BR

86,9

CL

96,5

CN

95,4

MA

85,1

MK

29,3

NZ

133,4

US

148,7

UY

85,3

ZA

92,4

ZZ

96,4

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 12.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/33

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. július 13.)

a Finnország által az Ålands Industrihus Ab számára nyújtott C 6/08 (korábbi NN 69/07) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 4905. számú dokumentummal történt)

(Csak a finn és svéd nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/252/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érdekelt feleket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság egy 2006. szeptember 5-én benyújtott panaszból értesült az Åland helyi kormánya által az Ålands Industrihus Ab (a továbbiakban: ÅI) ingatlanvállalkozás javára nyújtott többféle intézkedésről. A Bizottság a 2006. október 25-én és 2007. február 14-én kelt levelekben információkat kért a finn hatóságoktól, amelyeket azok a 2007. január 11-i és 2007. április 3-i levelükben adtak meg. A finn hatóságok 2007. május 31-én és 2007. július 12-én további információkat nyújtottak be. A panaszos 2006 novemberében és 2007 májusában nyújtott be további információkat. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság egy 2006. szeptember 5-én benyújtott panaszból értesült az Åland helyi kormánya által az Ålands Industrihus Ab (a továbbiakban: ÅI) ingatlanvállalkozás javára nyújtott többféle intézkedésről. A Bizottság a 2006. október 25-én és 2007. február 14-én kelt levelekben információkat kért a finn hatóságoktól, amelyeket azok a 2007. január 11-i és 2007. április 3-i levelükben adtak meg. A finn hatóságok 2007. május 31-én és 2007. július 12-én további információkat nyújtottak be. A panaszos 2006 novemberében és 2007 májusában nyújtott be további információkat.

| (2) | A Bizottság 2008. január 30-i levelében értesítette Finnországot arról a döntéséről, hogy a támogatás tekintetében megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) (2) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2008. január 30-i levelében értesítette Finnországot arról a döntéséről, hogy a támogatás tekintetében megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) (2) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat).

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte az érintetteket a támogatással kapcsolatos észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte az érintetteket a támogatással kapcsolatos észrevételeik benyújtására.

| (4) | A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel.

| (5) | Az eljárás megindításáról szóló határozat nyomán Finnország információkat terjesztett be, amelyeket a Bizottságnál 2008. május 6-án, 2010. január 21-én, 2010. február 26-án, 2010. május 21-én, 2010. június 18-án, 2011. április 18-án, 2011. június 27-én és 2011. június 28-én iktattak. A Bizottság szolgálatai, a finn hatóságok és az ÅI képviselőinek találkozójára 2010. június 4-én került sor. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindításáról szóló határozat nyomán Finnország információkat terjesztett be, amelyeket a Bizottságnál 2008. május 6-án, 2010. január 21-én, 2010. február 26-án, 2010. május 21-én, 2010. június 18-án, 2011. április 18-án, 2011. június 27-én és 2011. június 28-én iktattak. A Bizottság szolgálatai, a finn hatóságok és az ÅI képviselőinek találkozójára 2010. június 4-én került sor.

2.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

2.1.   A KEDVEZMÉNYEZETT

| (6) | Az ÅI bejegyzett székhelye Mariehamn városa, amely Ålandnak, a Balti-tengerben, Finnország és Svédország szárazföldi része között húzódó, összesen mintegy 28 000 lakost számláló szigetcsoportnak a fővárosa. Åland Finnország tartománya, de nagyfokú autonómiát élvez. Az ÅI többségi tulajdonosa a helyi kormány (84,43 %) és Mariehamn városa (15,01 %). A fennmaradó részvények Åland más helyi hatóságainak tulajdonában vannak (4). |
| --- | --- |

(6)

Az ÅI bejegyzett székhelye Mariehamn városa, amely Ålandnak, a Balti-tengerben, Finnország és Svédország szárazföldi része között húzódó, összesen mintegy 28 000 lakost számláló szigetcsoportnak a fővárosa. Åland Finnország tartománya, de nagyfokú autonómiát élvez. Az ÅI többségi tulajdonosa a helyi kormány (84,43 %) és Mariehamn városa (15,01 %). A fennmaradó részvények Åland más helyi hatóságainak tulajdonában vannak (4).

| (7) | Az ÅI tevékenységi köre ipari és kereskedelmi célú ingatlanok építése, tulajdonosi kezelése és bérbeadása. Finnország szerint a vállalkozás tevékenységének célja, hogy az Ålandon működő vállalkozások részére épületeket biztosítson, és ezzel hozzájáruljon a változatos és versenyképes gazdasághoz. |
| --- | --- |

(7)

Az ÅI tevékenységi köre ipari és kereskedelmi célú ingatlanok építése, tulajdonosi kezelése és bérbeadása. Finnország szerint a vállalkozás tevékenységének célja, hogy az Ålandon működő vállalkozások részére épületeket biztosítson, és ezzel hozzájáruljon a változatos és versenyképes gazdasághoz.

| (8) | Az ÅI működése egészen 1999-ig visszafogott léptékű volt (5). Mérlegfőösszege igen lassan vagy egyáltalán nem nőtt (6). Ezzel összefüggésben az ÅI igazgatósága – a bővülés érdekében – úgy döntött, hogy új üzleti lehetőségeket kezd felkutatni. Ezzel egy időben a (jórészt kizárólag kisvállalkozásokból álló) helyi üzleti közösség hangot adott technológiai parkra vonatkozó kívánságának; ez alatt irodaépületek olyan csoportosulását értették, ahol a cégek egy fedél alatt működhetnének, elősegítve ezzel az együttműködést, az új ötletek kidolgozását és általánosságban a vállalkozói készség erősítését. Ez lenne később az „iTiden” irodapark (kvarteret iTiden). A projekt megvalósulásának történetét részletesebben a 2.2. pont fejti ki. |
| --- | --- |

(8)

Az ÅI működése egészen 1999-ig visszafogott léptékű volt (5). Mérlegfőösszege igen lassan vagy egyáltalán nem nőtt (6). Ezzel összefüggésben az ÅI igazgatósága – a bővülés érdekében – úgy döntött, hogy új üzleti lehetőségeket kezd felkutatni. Ezzel egy időben a (jórészt kizárólag kisvállalkozásokból álló) helyi üzleti közösség hangot adott technológiai parkra vonatkozó kívánságának; ez alatt irodaépületek olyan csoportosulását értették, ahol a cégek egy fedél alatt működhetnének, elősegítve ezzel az együttműködést, az új ötletek kidolgozását és általánosságban a vállalkozói készség erősítését. Ez lenne később az „iTiden” irodapark (kvarteret iTiden). A projekt megvalósulásának történetét részletesebben a 2.2. pont fejti ki.

2.2.   AZ iTiden PROJEKT
   (7)

| (9) | A helyi üzleti közösség és a helyi kormány között a technológiai park megépítésének lehetőségéről folyó tárgyalások már 1999-ben megindultak. Közös tanulmányutakra is sor került, hasonló svédországi létesítményekbe. |
| --- | --- |

(9)

A helyi üzleti közösség és a helyi kormány között a technológiai park megépítésének lehetőségéről folyó tárgyalások már 1999-ben megindultak. Közös tanulmányutakra is sor került, hasonló svédországi létesítményekbe.

| (10) | A projekttel 2000-ben egy munkacsoportot bíztak meg, amely 2000 tavaszán javaslatot terjesztett be a helyi kormányhoz és Mariehamn városához. A projektről és a helyi kormány annak megépítésére és finanszírozására vonatkozó terveiről említést tettek a kormány 2000. évi költségvetésében (8), majd e tervek megerősítést nyertek a 2001. évi költségvetésben, amelyben a kormány forrásokat igényelt az infrastrukturális projektek – köztük az ÅI projektjének – esetleges tőkeemelésére is (hasonló igény szerepelt a 2000. évi költségvetésben is) (9). |
| --- | --- |

(10)

A projekttel 2000-ben egy munkacsoportot bíztak meg, amely 2000 tavaszán javaslatot terjesztett be a helyi kormányhoz és Mariehamn városához. A projektről és a helyi kormány annak megépítésére és finanszírozására vonatkozó terveiről említést tettek a kormány 2000. évi költségvetésében (8), majd e tervek megerősítést nyertek a 2001. évi költségvetésben, amelyben a kormány forrásokat igényelt az infrastrukturális projektek – köztük az ÅI projektjének – esetleges tőkeemelésére is (hasonló igény szerepelt a 2000. évi költségvetésben is) (9).

| (11) | Az ÅI 2001. július 12-én tőkeemelés segítségével telket vásárolt Mariehamn „Västra Klinten” kerületében, ahol az iTiden irodaparkot meg kívánta építeni. E vétellel összefüggésben az ÅI egyben gondoskodott az iTiden projekthez szükséges várostervezési módosításról is. |
| --- | --- |

(11)

Az ÅI 2001. július 12-én tőkeemelés segítségével telket vásárolt Mariehamn „Västra Klinten” kerületében, ahol az iTiden irodaparkot meg kívánta építeni. E vétellel összefüggésben az ÅI egyben gondoskodott az iTiden projekthez szükséges várostervezési módosításról is.

| (12) | A helyi kormány 2002. évi költségvetésében bejelentette, hogy az ÅI 2002-ben megkezdi az iTiden projekt építését, és ez minden valószínűséggel tőkeemelést tesz szükségessé (amelyhez a helyi kormány megkérte a szükséges költségvetési előirányzatokat) (10). |
| --- | --- |

(12)

A helyi kormány 2002. évi költségvetésében bejelentette, hogy az ÅI 2002-ben megkezdi az iTiden projekt építését, és ez minden valószínűséggel tőkeemelést tesz szükségessé (amelyhez a helyi kormány megkérte a szükséges költségvetési előirányzatokat) (10).

| (13) | 2002 elején kijelölték az iTiden megépítéséért felelős munkacsoportot, továbbá megbíztak egy építészt is. A potenciális bérlőket megkérdezték, érdekelné-e őket az iTidenben való ingatlanbérlés. A tereprendezési munkálatokat 2003 tavaszán elvégezték, és 2003 nyarán megkezdődött az 1. fázis (a projekt a tervek szerint két egymást követő fázisban került megépítésre) építése. Az első bérlők 2004. december 1-jén költöztek be az iTiden 1. fázisa során elkészült részbe. |
| --- | --- |

(13)

2002 elején kijelölték az iTiden megépítéséért felelős munkacsoportot, továbbá megbíztak egy építészt is. A potenciális bérlőket megkérdezték, érdekelné-e őket az iTidenben való ingatlanbérlés. A tereprendezési munkálatokat 2003 tavaszán elvégezték, és 2003 nyarán megkezdődött az 1. fázis (a projekt a tervek szerint két egymást követő fázisban került megépítésre) építése. Az első bérlők 2004. december 1-jén költöztek be az iTiden 1. fázisa során elkészült részbe.

| (14) | Az iTiden 2. fázisának megépítése 2006 őszén kezdődött és 2007-ben fejeződött be. |
| --- | --- |

(14)

Az iTiden 2. fázisának megépítése 2006 őszén kezdődött és 2007-ben fejeződött be.

2.3.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

| (15) | A Bizottság hivatalos vizsgálata a helyi kormány által az ÅI-nak 1997 és 2007 között adott több tőkeinjekcióra (a továbbiakban: tőkeemelés), és bankhitelekhez adott garanciákra (a továbbiakban: hitelgaranciák) terjedt ki. Az intézkedések az alábbi táblázatban láthatók (a tőkeinjekciókat C-I-től C-XI-ig, a garanciákat pedig G-I-től G-III-ig terjedő számozás jelöli).








  Intézkedés | Az intézkedés időpontja: | Tőkeemelés
  (EUR-ban) | Hitelgaranciák
  (EUR-ban) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C-I (11) | 1997.6.18. | 84 094,39 | |
| C-II (11) | 2000.6.22. | 340 582,27 | |
| C-III (11) | 2000.10.10. | 114 368,37 | |
| C-IV | 2001.7.20. | 353 199,00 | |
| C-V | 2002.8.15. | 599 933,73 | |
| C-VI | 2003.3.13. | 799 911,64 | |
| G-I | 2003.10.9. | | 2 600 000,00 |
| C-VII | 2004.5.6. | 515 165,97 | |
| C-VIII | 2004.9.30. | 669 896,95 | |
| G-II | 2004.11.2. | | 1 160 000,00 |
| C-IX | 2005.6.16. | 199 977,91 | |
| C-X | 2005.6.16. | 234 961,43 | |
| G-III | 2005.12.13. | | 2 600 000,00 |
| C-XI | 2007.2.15. | 1 379 998,95 | |
| | ÖSSZESEN | 5 292 090,61 | 6 360 000,00 |

(15)

A Bizottság hivatalos vizsgálata a helyi kormány által az ÅI-nak 1997 és 2007 között adott több tőkeinjekcióra (a továbbiakban: tőkeemelés), és bankhitelekhez adott garanciákra (a továbbiakban: hitelgaranciák) terjedt ki. Az intézkedések az alábbi táblázatban láthatók (a tőkeinjekciókat C-I-től C-XI-ig, a garanciákat pedig G-I-től G-III-ig terjedő számozás jelöli).

Intézkedés

Az intézkedés időpontja:

Tőkeemelés

(EUR-ban)

Hitelgaranciák

(EUR-ban)

C-I (11)

1997.6.18.

84 094,39

C-II (11)

2000.6.22.

340 582,27

C-III (11)

2000.10.10.

114 368,37

C-IV

2001.7.20.

353 199,00

C-V

2002.8.15.

599 933,73

C-VI

2003.3.13.

799 911,64

G-I

2003.10.9.

2 600 000,00

C-VII

2004.5.6.

515 165,97

C-VIII

2004.9.30.

669 896,95

G-II

2004.11.2.

1 160 000,00

C-IX

2005.6.16.

199 977,91

C-X

2005.6.16.

234 961,43

G-III

2005.12.13.

2 600 000,00

C-XI

2007.2.15.

1 379 998,95

ÖSSZESEN

5 292 090,61

6 360 000,00

| (16) | Az eljárás megindításáról szóló határozat 7. pontjának táblázatában szereplő intézkedésekkel összehasonlítva itt nem szerepel a 2006. október 26-i dátumú 2 587 500 EUR összegű garancia, mivel ez soha nem valósult meg (a finn bíróságok döntése nyomán). Emellett a 2006. június 12-i dátumú, C-XI jelű tőkeemelés az eljárás megindításáról szóló határozatban 2007. február 15-i dátummal szerepel, mivel a vizsgálat során vált egyértelművé, hogy az intézkedést e későbbi időpontban hajtották végre. A helyi kormánynak az erre a tőkeemelésre vonatkozó határozatát nemrégiben (2011. április 6-án) helyezte hatályon kívül Finnország Közigazgatási Legfelsőbb Bírósága (lásd később a (114) preambulumbekezdést). Mindazonáltal, mivel az ÅI részére a tőkét 2007-ben kifizették és az nem került visszafizetésre, a Bizottság álláspontja szerint a nemzeti bíróság döntése nem vonja ki ezt az intézkedést a bizottsági vizsgálat hatóköréből. |
| --- | --- |

(16)

Az eljárás megindításáról szóló határozat 7. pontjának táblázatában szereplő intézkedésekkel összehasonlítva itt nem szerepel a 2006. október 26-i dátumú 2 587 500 EUR összegű garancia, mivel ez soha nem valósult meg (a finn bíróságok döntése nyomán). Emellett a 2006. június 12-i dátumú, C-XI jelű tőkeemelés az eljárás megindításáról szóló határozatban 2007. február 15-i dátummal szerepel, mivel a vizsgálat során vált egyértelművé, hogy az intézkedést e későbbi időpontban hajtották végre. A helyi kormánynak az erre a tőkeemelésre vonatkozó határozatát nemrégiben (2011. április 6-án) helyezte hatályon kívül Finnország Közigazgatási Legfelsőbb Bírósága (lásd később a (114) preambulumbekezdést). Mindazonáltal, mivel az ÅI részére a tőkét 2007-ben kifizették és az nem került visszafizetésre, a Bizottság álláspontja szerint a nemzeti bíróság döntése nem vonja ki ezt az intézkedést a bizottsági vizsgálat hatóköréből.

| (17) | A finn hatóságok szerint valamennyi tőkeemelést az iTiden projekt finanszírozására nyújtottak, az alábbiak kivételével: | C-I) az 1997. június 18-i tőkeinjekció (84 094,39 EUR) |
| --- | --- | --- |

(17)

A finn hatóságok szerint valamennyi tőkeemelést az iTiden projekt finanszírozására nyújtottak, az alábbiak kivételével:

C-I) az 1997. június 18-i tőkeinjekció (84 094,39 EUR)

| | C-II) a 2000. június 22-i tőkeinjekció (340 582,27 EUR) |
| --- | --- |

C-II) a 2000. június 22-i tőkeinjekció (340 582,27 EUR)

| | C-III) a 2000. október 10-i tőkeinjekció (114 368,37 EUR) |
| --- | --- |

C-III) a 2000. október 10-i tőkeinjekció (114 368,37 EUR)

| | C-VIII) a 2004. szeptember 30-i tőkeinjekció (669 896,95 EUR) |
| --- | --- |

C-VIII) a 2004. szeptember 30-i tőkeinjekció (669 896,95 EUR)

| | C-IX) a 2005. június 16-i tőkeinjekció (199 977,91 EUR) |
| --- | --- |

C-IX) a 2005. június 16-i tőkeinjekció (199 977,91 EUR)

| (18) | Finnország közlése szerint az összes hitelgaranciát az iTiden projekt finanszírozására adták. A hitelgaranciákkal részletesebben az alábbi (66)–(86) preambulumbekezdés foglalkozik. |
| --- | --- |

(18)

Finnország közlése szerint az összes hitelgaranciát az iTiden projekt finanszírozására adták. A hitelgaranciákkal részletesebben az alábbi (66)–(86) preambulumbekezdés foglalkozik.

3.   AZ EUMSZ 108. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA

| (19) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban az alábbi okok miatt megkérdőjelezte, hogy a tőkeemelések és a hitelgaranciák a belső piaccal összeegyeztethetőek voltak-e. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban az alábbi okok miatt megkérdőjelezte, hogy a tőkeemelések és a hitelgaranciák a belső piaccal összeegyeztethetőek voltak-e.

| (20) | Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás fennállását illetően a Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedések állami forrásokat érintettek, mivel azokat a helyi hatóságok nyújtották, illetve hogy szelektív jellegűek voltak, mivel az ÅI-nek szóltak. Azt a kritériumot illetően, hogy az intézkedések a vállalkozásnak olyan előnyt biztosítottak-e, amelyhez rendes piaci feltételek mellett nem jutott volna hozzá – mivel a hosszú távú eredményesség vezérelte magánbefektető nem adta volna meg ugyanezt a támogatást –, a Bizottság kételkedett abban, hogy egy magánbefektető megadta volna azt a tőkét, amelyet a helyi kormány nyújtott, tekintve az ÅI régóta fennálló veszteségességét, vagy legalábbis igen szerény nyereségét. A Bizottság konkrétan a hitelgaranciákkal kapcsolatban kétségbe vonta, hogy az ÅI képes lett volna a piacokon hasonló finanszírozáshoz hozzájutni, és hogy emiatt azok révén az ÅI előnyhöz jutott. A Bizottság egyben úgy ítélte meg, hogy bármely ilyen előny alkalmas lenne a verseny és a Közösségen belüli kereskedelem torzítására. |
| --- | --- |

(20)

Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás fennállását illetően a Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedések állami forrásokat érintettek, mivel azokat a helyi hatóságok nyújtották, illetve hogy szelektív jellegűek voltak, mivel az ÅI-nek szóltak. Azt a kritériumot illetően, hogy az intézkedések a vállalkozásnak olyan előnyt biztosítottak-e, amelyhez rendes piaci feltételek mellett nem jutott volna hozzá – mivel a hosszú távú eredményesség vezérelte magánbefektető nem adta volna meg ugyanezt a támogatást –, a Bizottság kételkedett abban, hogy egy magánbefektető megadta volna azt a tőkét, amelyet a helyi kormány nyújtott, tekintve az ÅI régóta fennálló veszteségességét, vagy legalábbis igen szerény nyereségét. A Bizottság konkrétan a hitelgaranciákkal kapcsolatban kétségbe vonta, hogy az ÅI képes lett volna a piacokon hasonló finanszírozáshoz hozzájutni, és hogy emiatt azok révén az ÅI előnyhöz jutott. A Bizottság egyben úgy ítélte meg, hogy bármely ilyen előny alkalmas lenne a verseny és a Közösségen belüli kereskedelem torzítására.

| (21) | Ha az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, a Bizottságnak kétségbe vonta, hogy ezek a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek-e. |
| --- | --- |

(21)

Ha az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, a Bizottságnak kétségbe vonta, hogy ezek a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek-e.

| (22) | Végezetül a Bizottság megkérdőjelezte Finnország azon állítását, hogy az intézkedéseket – amennyiben azok valóban állami támogatásnak minősülnek – azon támogatási programoknak megfelelően hozták meg, amelyek Finnországnak az EU-hoz való csatlakozása idején érvényesültek, és ennélfogva azok jogszerűek lennének. |
| --- | --- |

(22)

Végezetül a Bizottság megkérdőjelezte Finnország azon állítását, hogy az intézkedéseket – amennyiben azok valóban állami támogatásnak minősülnek – azon támogatási programoknak megfelelően hozták meg, amelyek Finnországnak az EU-hoz való csatlakozása idején érvényesültek, és ennélfogva azok jogszerűek lennének.

4.   FINNORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

4.1.   AZ INTÉZKEDÉSEK NEM MINŐSÜLNEK ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK

| (23) | Finnország arra az álláspontra helyezkedett, hogy a helyi kormány a piaci befektető elvének megfelelően járt el, azaz az intézkedéseket a kormánynak a befektetése megtérülésére vonatkozó várakozása vezérelte. Finnország azzal érvelt, hogy a befektetési döntéseket a vállalat új beruházási programja – főként az iTiden projekt – motiválta. Az intézkedések célja ezért nem a múltbeli veszteségek fedezése vagy egy veszteséges vállalkozás támogatása volt. A helyi kormány kézzel fogható értéket kapott az ÅI új részvényeibe való befektetéséért, mivel a vállalat értéke a részvényjegyzéssel arányosan emelkedett. Az ÅI ennélfogva nem jutott olyan előnyhöz, amelyet egy magánbefektetőtől nem kaphatott volna meg. |
| --- | --- |

(23)

Finnország arra az álláspontra helyezkedett, hogy a helyi kormány a piaci befektető elvének megfelelően járt el, azaz az intézkedéseket a kormánynak a befektetése megtérülésére vonatkozó várakozása vezérelte. Finnország azzal érvelt, hogy a befektetési döntéseket a vállalat új beruházási programja – főként az iTiden projekt – motiválta. Az intézkedések célja ezért nem a múltbeli veszteségek fedezése vagy egy veszteséges vállalkozás támogatása volt. A helyi kormány kézzel fogható értéket kapott az ÅI új részvényeibe való befektetéséért, mivel a vállalat értéke a részvényjegyzéssel arányosan emelkedett. Az ÅI ennélfogva nem jutott olyan előnyhöz, amelyet egy magánbefektetőtől nem kaphatott volna meg.

| (24) | Finnország minden lehetséges előnytől függetlenül azt az álláspontot is képviselte, hogy az intézkedések nem minősíthetők állami támogatásnak, mivel nincs konkrét bizonyíték arra, hogy Åland ingatlanpiacára jelentős hatást gyakoroltak volna. |
| --- | --- |

(24)

Finnország minden lehetséges előnytől függetlenül azt az álláspontot is képviselte, hogy az intézkedések nem minősíthetők állami támogatásnak, mivel nincs konkrét bizonyíték arra, hogy Åland ingatlanpiacára jelentős hatást gyakoroltak volna.

4.2.   AMENNYIBEN AZ INTÉZKEDÉS ÁLLAMI TÁMOGATÁS, AZ A LÉTEZŐ TÁMOGATÁSI PROGRAMOK ALAPJÁN JOGSZERŰ

| (25) | Mindazonáltal, ha az intézkedésekben állami támogatási elemek lennének fellelhetőek, a támogatást – Finnország szerint – jogszerűnek kell minősíteni. Finnország érvelése szerint a tőkeinjekciók és a garanciák egyaránt olyan létező állami támogatási programok hatálya alá tartoztak, amelyeket Finnország uniós tagságát megelőzően vezettek be. |
| --- | --- |

(25)

Mindazonáltal, ha az intézkedésekben állami támogatási elemek lennének fellelhetőek, a támogatást – Finnország szerint – jogszerűnek kell minősíteni. Finnország érvelése szerint a tőkeinjekciók és a garanciák egyaránt olyan létező állami támogatási programok hatálya alá tartoztak, amelyeket Finnország uniós tagságát megelőzően vezettek be.

4.3.   HA AZ INTÉZKEDÉS ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK MINŐSÜL, ENNEK ELLENÉRE ÖSSZEEGYEZTETHETŐ A BELSŐ PIACCAL

| (26) | Amennyiben az intézkedések jogellenes állami támogatásnak minősülnének, azokat ennek ellenére az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjának értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell minősíteni, mivel céljuk a régió fejlesztése és új munkahelyek teremtése volt, főként a régió – túlzott mértékben a hajóiparra hagyatkozó – gazdaságának változatossá tételéhez való hozzájárulás révén. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben az intézkedések jogellenes állami támogatásnak minősülnének, azokat ennek ellenére az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjának értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell minősíteni, mivel céljuk a régió fejlesztése és új munkahelyek teremtése volt, főként a régió – túlzott mértékben a hajóiparra hagyatkozó – gazdaságának változatossá tételéhez való hozzájárulás révén.

4.4.   ESETLEGES VISSZAKÖVETELÉS

| (27) | Arra az esetre, ha a Bizottság azt állapítaná meg, hogy a támogatás jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást valósít meg, amelyet vissza kell fizetni, Finnország a következő érveket sorakoztatja fel. |
| --- | --- |

(27)

Arra az esetre, ha a Bizottság azt állapítaná meg, hogy a támogatás jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást valósít meg, amelyet vissza kell fizetni, Finnország a következő érveket sorakoztatja fel.

| (28) | Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (12) 14. cikke (1) bekezdésének értelmében a Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével. Itt ez lenne a helyzet, mivel Finnország jogszerűen várhatta el, hogy a fent említett, csatlakozás előtti programokat a múltban és jelenleg is érvényesnek tekintik, és így az e szabályok alapján nyújtott minden támogatás jogszerű lesz. |
| --- | --- |

(28)

Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (12) 14. cikke (1) bekezdésének értelmében a Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével. Itt ez lenne a helyzet, mivel Finnország jogszerűen várhatta el, hogy a fent említett, csatlakozás előtti programokat a múltban és jelenleg is érvényesnek tekintik, és így az e szabályok alapján nyújtott minden támogatás jogszerű lesz.

| (29) | Arra az esetre, ha a Bizottság ennek ellenére úgy ítélné meg, hogy a támogatást vissza kell fizetni, Finnország azzal érvel, hogy a tőkeemelések esetében a támogatási elem nem feltétlenül egyezik meg az állami támogatásnak minősülő tranzakciók teljes névértékével. A garanciák tekintetében a visszafizetendő támogatás nem lehet nagyobb, mint a cégnek a garancia következtében juttatott kamatelőny (a garanciával nem biztosított hitelekhez képest). Hasonlóképpen: a tőkeinjekciókat illetően sem lehet nagyobb a támogatás mértéke annál a költségnél, amely az ÅI-nél egyenértékű tőke piacról való beszerzésekor merült volna fel. |
| --- | --- |

(29)

Arra az esetre, ha a Bizottság ennek ellenére úgy ítélné meg, hogy a támogatást vissza kell fizetni, Finnország azzal érvel, hogy a tőkeemelések esetében a támogatási elem nem feltétlenül egyezik meg az állami támogatásnak minősülő tranzakciók teljes névértékével. A garanciák tekintetében a visszafizetendő támogatás nem lehet nagyobb, mint a cégnek a garancia következtében juttatott kamatelőny (a garanciával nem biztosított hitelekhez képest). Hasonlóképpen: a tőkeinjekciókat illetően sem lehet nagyobb a támogatás mértéke annál a költségnél, amely az ÅI-nél egyenértékű tőke piacról való beszerzésekor merült volna fel.

5.   ÉRTÉKELÉS

5.1.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK MINŐSÍTÉS

| (30) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(30)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (31) | Ahhoz, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősüljön, a következő feltételeknek kell teljesülniük: a) azt egy tagállamnak vagy állami forrásokból kell finanszírozni; b) annak olyan szelektív előnyt kell biztosítania, amely bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását előnyben részesíti; és c) annak a versenyt torzítania kell vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. Mivel ezek együttes feltételek, azoknak egyszerre kell érvényesülniük ahhoz, hogy egy intézkedést állami támogatásnak lehessen minősíteni. |
| --- | --- |

(31)

Ahhoz, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősüljön, a következő feltételeknek kell teljesülniük: a) azt egy tagállamnak vagy állami forrásokból kell finanszírozni; b) annak olyan szelektív előnyt kell biztosítania, amely bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását előnyben részesíti; és c) annak a versenyt torzítania kell vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. Mivel ezek együttes feltételek, azoknak egyszerre kell érvényesülniük ahhoz, hogy egy intézkedést állami támogatásnak lehessen minősíteni.

5.1.1.   AZ ÁLLAMI FORRÁSOK ÉS A SZELEKTIVITÁS JELENLÉTE

| (32) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban feltüntetett (és Finnország által nem vitatott) okok miatt ez a két kritérium teljesül. Az intézkedéseket a helyi kormány egyedi döntései révén hozták meg az Åland regionális közgyűlése által elfogadott éves költségvetésében számára előirányozott pénzeszközök felhasználásáról. Az intézkedéseket így egyértelműen az állam finanszírozta és azok kifejezetten az ÅI-nek szóltak. |
| --- | --- |

(32)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban feltüntetett (és Finnország által nem vitatott) okok miatt ez a két kritérium teljesül. Az intézkedéseket a helyi kormány egyedi döntései révén hozták meg az Åland regionális közgyűlése által elfogadott éves költségvetésében számára előirányozott pénzeszközök felhasználásáról. Az intézkedéseket így egyértelműen az állam finanszírozta és azok kifejezetten az ÅI-nek szóltak.

5.1.2.   ELŐNY

| (33) | Finnország érvelése szerint az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, mivel azok nem juttatnak az ÅI-nek olyan előnyt, amelyet az a piacon ne tudott volna elérni akár magánrészvényestől, akár magánhitelezőtől. |
| --- | --- |

(33)

Finnország érvelése szerint az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, mivel azok nem juttatnak az ÅI-nek olyan előnyt, amelyet az a piacon ne tudott volna elérni akár magánrészvényestől, akár magánhitelezőtől.

| (34) | Az állami támogatási jog kialakult elve (amelyet rendszerint a piacgazdasági befektető elvének neveznek), hogy a hatóságok részéről vállalkozások tőkéjébe történő befektetés állami támogatásnak minősül, kivéve, ha egy magánbefektető hasonló körülmények fennállása esetén – különösen a megtérülés kilátásait tekintve – ugyanazt a tőkét biztosította volna (13). Hasonlóképpen: az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (14) („a kezességvállalásról szóló közlemény”) 3.1. pontja értelmében a hatóságok által vállalt kezesség állami támogatásnak minősül, kivéve, ha a finanszírozást olyan feltételekkel teszik hozzáférhetővé, amelyek a rendes piacgazdasági feltételek mellett tevékenykedő magánszereplő számára is elfogadhatóak lennének. |
| --- | --- |

(34)

Az állami támogatási jog kialakult elve (amelyet rendszerint a piacgazdasági befektető elvének neveznek), hogy a hatóságok részéről vállalkozások tőkéjébe történő befektetés állami támogatásnak minősül, kivéve, ha egy magánbefektető hasonló körülmények fennállása esetén – különösen a megtérülés kilátásait tekintve – ugyanazt a tőkét biztosította volna (13). Hasonlóképpen: az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (14) („a kezességvállalásról szóló közlemény”) 3.1. pontja értelmében a hatóságok által vállalt kezesség állami támogatásnak minősül, kivéve, ha a finanszírozást olyan feltételekkel teszik hozzáférhetővé, amelyek a rendes piacgazdasági feltételek mellett tevékenykedő magánszereplő számára is elfogadhatóak lennének.

| (35) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségbe vonta, hogy a tőkeinjekciók és a garanciák tekintetében teljesült volna a piacgazdasági befektető elve, különösen az ÅI-re vonatkozó két megfigyelés alapján:






  a) | Az ÅI hosszan tartó veszteséges vagy csekély mértékben nyereséges működése az intézkedések juttatásának éveiben. Az ÅI 2001 és 2005 között valóban minden évben veszteséges volt. 1998 és 2000 között a nyereség alacsony volt és csökkenő tendenciát mutatott (38 000 EUR-ról 28 000 EUR-ra, majd 9 000 EUR-ra esett vissza). Amikor pedig 2006-ban az ÅI végre eredményt mutatott fel, ez mindössze 557,43 EUR-t tett ki. A 2006-ban készült, 2007-re vonatkozó eredmény-előrejelzés (azaz a legutolsó intézkedések megadására vonatkozó döntés meghozatalakor előre vetített érték) mindössze 5 868,46 EUR volt (15). |
| --- | --- | --- |

(35)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségbe vonta, hogy a tőkeinjekciók és a garanciák tekintetében teljesült volna a piacgazdasági befektető elve, különösen az ÅI-re vonatkozó két megfigyelés alapján:

a)

Az ÅI hosszan tartó veszteséges vagy csekély mértékben nyereséges működése az intézkedések juttatásának éveiben. Az ÅI 2001 és 2005 között valóban minden évben veszteséges volt. 1998 és 2000 között a nyereség alacsony volt és csökkenő tendenciát mutatott (38 000 EUR-ról 28 000 EUR-ra, majd 9 000 EUR-ra esett vissza). Amikor pedig 2006-ban az ÅI végre eredményt mutatott fel, ez mindössze 557,43 EUR-t tett ki. A 2006-ban készült, 2007-re vonatkozó eredmény-előrejelzés (azaz a legutolsó intézkedések megadására vonatkozó döntés meghozatalakor előre vetített érték) mindössze 5 868,46 EUR volt (15).

| b) | Ezen túlmenően a Bizottság úgy látta, hogy az ÅI pénzforgalma nem volt elegendő költségei fedezésére, és ez a helyzet már 2000 óta fennállt, ami ahhoz a feltételezéshez vezetett, hogy az intézkedésekre egyszerűen a készpénzszükséglet fedezéséhez volt szükség (16). |
| --- | --- |

b)

Ezen túlmenően a Bizottság úgy látta, hogy az ÅI pénzforgalma nem volt elegendő költségei fedezésére, és ez a helyzet már 2000 óta fennállt, ami ahhoz a feltételezéshez vezetett, hogy az intézkedésekre egyszerűen a készpénzszükséglet fedezéséhez volt szükség (16).

| (36) | Finnország ezt az álláspontot elutasította. Érvelése az alábbiakban külön kerül ismertetésre a tőkeemelésre és a hitelgaranciákra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(36)

Finnország ezt az álláspontot elutasította. Érvelése az alábbiakban külön kerül ismertetésre a tőkeemelésre és a hitelgaranciákra vonatkozóan.

5.1.2.1.   
  A tőkeinjekciók

| (37) | Finnország mindenekelőtt elutasítja azt az álláspontot, hogy az ÅI-nek likviditási problémái voltak. Valójában a vállalat működése az iTiden projekt előtt korlátozott méretű, működési eredménye és likviditása pedig kielégítő volt és az is maradt a vizsgálattal érintett időszakban. Az intézkedésekre nem a működési költségek fedezése érdekében volt szükség. Az intézkedések szándéka inkább a vállalat bővülésének finanszírozása volt és ennélfogva azokat befektetésnek kell tekinteni. E befektetések feltételeire figyelemmel azok indokoltak voltak a piacgazdasági befektető elve alapján, és ennélfogva nem képeznek állami támogatást. |
| --- | --- |

(37)

Finnország mindenekelőtt elutasítja azt az álláspontot, hogy az ÅI-nek likviditási problémái voltak. Valójában a vállalat működése az iTiden projekt előtt korlátozott méretű, működési eredménye és likviditása pedig kielégítő volt és az is maradt a vizsgálattal érintett időszakban. Az intézkedésekre nem a működési költségek fedezése érdekében volt szükség. Az intézkedések szándéka inkább a vállalat bővülésének finanszírozása volt és ennélfogva azokat befektetésnek kell tekinteni. E befektetések feltételeire figyelemmel azok indokoltak voltak a piacgazdasági befektető elve alapján, és ennélfogva nem képeznek állami támogatást.

| (38) | Finnország ezzel összefüggésben azzal érvel, hogy a tőkeemelések zömét az iTiden projekt finanszírozására használták fel, miközben a fennmaradó rész az ÅI többi projektjének céljait szolgálta (lásd a fenti (17) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(38)

Finnország ezzel összefüggésben azzal érvel, hogy a tőkeemelések zömét az iTiden projekt finanszírozására használták fel, miközben a fennmaradó rész az ÅI többi projektjének céljait szolgálta (lásd a fenti (17) preambulumbekezdést).

| (39) | A Bizottság az alábbi értékelést fogalmazta meg. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság az alábbi értékelést fogalmazta meg.

| (40) | Kiindulásként a Bizottság hangsúlyozza, hogy egy adott részvényes által valamely cégnek nyújtott tőke lényegét tekintve nincs egy meghatározott célra elkülönítve, hanem a vállalat forgótőkéjének részévé válik. Ezért az a szokás, hogy amennyiben a befektetést általános tőkejuttatás formájában hajtják végre, a befektetés piacgazdasági befektető elvével való összeegyeztethetőségének értékelése a cég egésze eredményességének kilátásai alapján történik. Ez nem zárja ki egy konkrét tervezett befektetés várt megtérülésének értékelését – ha vannak erre vonatkozó adatok –, feltéve természetesen, hogy ezek az információk a befektetési döntés meghozatalakor rendelkezésre álltak. |
| --- | --- |

(40)

Kiindulásként a Bizottság hangsúlyozza, hogy egy adott részvényes által valamely cégnek nyújtott tőke lényegét tekintve nincs egy meghatározott célra elkülönítve, hanem a vállalat forgótőkéjének részévé válik. Ezért az a szokás, hogy amennyiben a befektetést általános tőkejuttatás formájában hajtják végre, a befektetés piacgazdasági befektető elvével való összeegyeztethetőségének értékelése a cég egésze eredményességének kilátásai alapján történik. Ez nem zárja ki egy konkrét tervezett befektetés várt megtérülésének értékelését – ha vannak erre vonatkozó adatok –, feltéve természetesen, hogy ezek az információk a befektetési döntés meghozatalakor rendelkezésre álltak.

| (41) | Az ÅI általános pénzügyi teljesítményét illetően a Bizottság a vizsgálat során benyújtott bizonyítékok alapján elfogadja, hogy az ÅI működési eredménye rendre fedezte veszteségeit és biztosította likviditását. A rendelkezésre álló bizonyítékok nem teszik lehetővé azon következtetés levonását, hogy a tőkeemeléseket (vagy a garanciák révén kapott hiteleket) az ÅI működési veszteségeinek fedezésére használták fel. |
| --- | --- |

(41)

Az ÅI általános pénzügyi teljesítményét illetően a Bizottság a vizsgálat során benyújtott bizonyítékok alapján elfogadja, hogy az ÅI működési eredménye rendre fedezte veszteségeit és biztosította likviditását. A rendelkezésre álló bizonyítékok nem teszik lehetővé azon következtetés levonását, hogy a tőkeemeléseket (vagy a garanciák révén kapott hiteleket) az ÅI működési veszteségeinek fedezésére használták fel.

| (42) | Mindazonáltal továbbra is igaz, hogy a helyi kormány jelentős többlettőkét bocsátott az ÅI rendelkezésére, amely első látásra nem vagy igen csekély profitot termelt az 1997 és 2006 közötti időszakban. A döntő kérdés ennélfogva az – amint azt maga Finnország is kifejti –, hogy a helyi kormány okkal várhatta-e el a tőke olyan mértékű megtérülését, amely elegendő lett volna ahhoz, hogy egy magánbefektetőt ugyanarra a befektetésre sarkalljon. Ezt az alapján kell értékelni, hogy a tőkeemelések idején milyen információ állt a helyi kormány rendelkezésére. |
| --- | --- |

(42)

Mindazonáltal továbbra is igaz, hogy a helyi kormány jelentős többlettőkét bocsátott az ÅI rendelkezésére, amely első látásra nem vagy igen csekély profitot termelt az 1997 és 2006 közötti időszakban. A döntő kérdés ennélfogva az – amint azt maga Finnország is kifejti –, hogy a helyi kormány okkal várhatta-e el a tőke olyan mértékű megtérülését, amely elegendő lett volna ahhoz, hogy egy magánbefektetőt ugyanarra a befektetésre sarkalljon. Ezt az alapján kell értékelni, hogy a tőkeemelések idején milyen információ állt a helyi kormány rendelkezésére.

| (43) | Finnország azzal érvelt, hogy a tőkeemelés legnagyobb részét az iTiden projekt 1. és 2. fázisának finanszírozására szánták, míg a tőkeemelés fennmaradó részét különféle más beruházásokra különítették el. Az egyértelműség érdekében az alább ismertetett elemzés először az iTiden projekt finanszírozására felhasznált tőkeemelésekkel foglalkozik. |
| --- | --- |

(43)

Finnország azzal érvelt, hogy a tőkeemelés legnagyobb részét az iTiden projekt 1. és 2. fázisának finanszírozására szánták, míg a tőkeemelés fennmaradó részét különféle más beruházásokra különítették el. Az egyértelműség érdekében az alább ismertetett elemzés először az iTiden projekt finanszírozására felhasznált tőkeemelésekkel foglalkozik.

| (44) | Finnország érvelése szerint a C-I, C-II, C-III, C-VIII és C-IX tőkeemelés kivételével valamennyi tőkeemelés célja az iTiden finanszírozása volt, amely vitathatatlanul az ÅI legnagyobb egyszeri projektje volt. Az iTiden projektre szánt legkorábbi tőkeemelésre (C-IV) így 2001-ben került sor. |
| --- | --- |

(44)

Finnország érvelése szerint a C-I, C-II, C-III, C-VIII és C-IX tőkeemelés kivételével valamennyi tőkeemelés célja az iTiden finanszírozása volt, amely vitathatatlanul az ÅI legnagyobb egyszeri projektje volt. Az iTiden projektre szánt legkorábbi tőkeemelésre (C-IV) így 2001-ben került sor.

| (45) | A tőkeemelések helyi kormány általi végrehajtásának feltételeire és különösen a döntés idején várt megtérülésre vonatkozóan Finnország az alábbi tájékoztatást adta: |
| --- | --- |

(45)

A tőkeemelések helyi kormány általi végrehajtásának feltételeire és különösen a döntés idején várt megtérülésre vonatkozóan Finnország az alábbi tájékoztatást adta:

| (46) | A helyi kormány a közte és az ÅI képviselői között lezajlott, nem hivatalos találkozókon adott információk alapján döntött az iTidenhez kapcsolódó tőkeemelések végrehajtása mellett. Finnország állítása szerint ezekről a találkozókról jegyzőkönyv nem készült. Finnország ennek ellenére benyújtotta a Bizottsághoz az ezeken a nem hivatalos találkozókon és az ÅI igazgatósági ülésein elhangzott nyilatkozatokat. Ezek az iTiden projekt fő jellemzőinek és az iTiden 1. és 2. fázisára vonatkozó nyereségességi számításoknak a tömör összefoglalását tartalmazták. Ez a bizonyíték lehetővé teszi a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a helyi kormány milyen megtérülést várt az iTidenhez kapcsolódó tőkeemelés eldöntésekor. |
| --- | --- |

(46)

A helyi kormány a közte és az ÅI képviselői között lezajlott, nem hivatalos találkozókon adott információk alapján döntött az iTidenhez kapcsolódó tőkeemelések végrehajtása mellett. Finnország állítása szerint ezekről a találkozókról jegyzőkönyv nem készült. Finnország ennek ellenére benyújtotta a Bizottsághoz az ezeken a nem hivatalos találkozókon és az ÅI igazgatósági ülésein elhangzott nyilatkozatokat. Ezek az iTiden projekt fő jellemzőinek és az iTiden 1. és 2. fázisára vonatkozó nyereségességi számításoknak a tömör összefoglalását tartalmazták. Ez a bizonyíték lehetővé teszi a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a helyi kormány milyen megtérülést várt az iTidenhez kapcsolódó tőkeemelés eldöntésekor.

| (47) | Az ÅI 2002. január 31-én nem hivatalos találkozót tartott a helyi kormánnyal abból a célból, hogy biztosítsa az iTiden megépítésének 2002. évi (a 2001-ben lezajlott telekvásárlás utáni) megkezdéséhez szükséges jóváhagyást. Az ÅI ezen a találkozón bemutatta nyereségességi számítását, amely abból a feltételezésből indult ki, hogy a projekt az ÅI-nek évi 3 %-os tőkearányos hozamot fog eredményezni. |
| --- | --- |

(47)

Az ÅI 2002. január 31-én nem hivatalos találkozót tartott a helyi kormánnyal abból a célból, hogy biztosítsa az iTiden megépítésének 2002. évi (a 2001-ben lezajlott telekvásárlás utáni) megkezdéséhez szükséges jóváhagyást. Az ÅI ezen a találkozón bemutatta nyereségességi számítását, amely abból a feltételezésből indult ki, hogy a projekt az ÅI-nek évi 3 %-os tőkearányos hozamot fog eredményezni.

| (48) | 2003. március 4-én újabb nem hivatalos találkozóra került sor az ÅI és a helyi kormány között, amelynek célja az ÅI 2003. március 5-i közgyűlésének előkészítése volt. A közgyűlésnek kellett döntenie az iTiden 2002-ben meg nem kezdett 1. fázisának beindításáról. Csatoltak egy frissített nyereségességi számítást is. Az ebben a számításban szereplő becslések szerint az 1. fázis csak 700 EUR többletet hozna, az ÅI részére pedig sajáttőke-hozamot nem eredményezne. |
| --- | --- |

(48)

2003. március 4-én újabb nem hivatalos találkozóra került sor az ÅI és a helyi kormány között, amelynek célja az ÅI 2003. március 5-i közgyűlésének előkészítése volt. A közgyűlésnek kellett döntenie az iTiden 2002-ben meg nem kezdett 1. fázisának beindításáról. Csatoltak egy frissített nyereségességi számítást is. Az ebben a számításban szereplő becslések szerint az 1. fázis csak 700 EUR többletet hozna, az ÅI részére pedig sajáttőke-hozamot nem eredményezne.

| (49) | Az ÅI igazgatósága 2006. január 2-án ült össze megvitatni a 2. fázis építésének megkezdését és az ennek finanszírozását szolgáló tőkeemelési felhívást. Az ülésen bemutatott nyereségességi számítások szerint a projekt nullszaldós lenne 3 %-os tőkearányos jövedelmezőség mellett. Ezt a számítást azonban módosítani kellett annak érdekében, hogy tükrözzék azokat a többletköltségeket, amelyek az épületeknek a bérlők igényeihez való igazítása miatt merültek fel. Így a 2006. január 10-én elkészült, módosított számítás képezte a 2006. június 12-i közgyűlésen elhatározott tőkeemelés alapját (noha a tőkeemelés befizetésére technikai okokból csak 2007. február 15-én került sor [ez a C-XI jelű tőkeemelés]). Ebben a számításban az iTiden 2. fázisára a tőkearányos jövedelmezőséget 1 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(49)

Az ÅI igazgatósága 2006. január 2-án ült össze megvitatni a 2. fázis építésének megkezdését és az ennek finanszírozását szolgáló tőkeemelési felhívást. Az ülésen bemutatott nyereségességi számítások szerint a projekt nullszaldós lenne 3 %-os tőkearányos jövedelmezőség mellett. Ezt a számítást azonban módosítani kellett annak érdekében, hogy tükrözzék azokat a többletköltségeket, amelyek az épületeknek a bérlők igényeihez való igazítása miatt merültek fel. Így a 2006. január 10-én elkészült, módosított számítás képezte a 2006. június 12-i közgyűlésen elhatározott tőkeemelés alapját (noha a tőkeemelés befizetésére technikai okokból csak 2007. február 15-én került sor [ez a C-XI jelű tőkeemelés]). Ebben a számításban az iTiden 2. fázisára a tőkearányos jövedelmezőséget 1 %-ban állapították meg.

| (50) | Finnország benyújtotta ezt a bizonyítékot, és úgy nyilatkozott, hogy ez pontosan tükrözi az akkori megtérülési várakozásokat, amelyek alapján a helyi kormány az iTiden projektre szóló tőkeemelések – azaz az 1. fázisra a C-IV, C-V, C-VI, C-VII és C-X, a 2. fázisra pedig a C-XI jelű tőkeemelés – mellett döntött. Ezek a nyereségességi értékelések az iTidenből származó várható bevételen (azaz a bérleti díjakon) alapulnak. Finnország érvelése szerint a helyi kormány befektetésének megtérülését vizsgálva figyelembe kellene venni a várható tőkenyereséget is, amely az ingatlan értékének idővel történő emelkedéséből származik. Finnország azonban erre vonatkozóan konkrét bizonyítékot nem terjesztett be. Ezek a megfontolások nem képezték a nyereségességi számítások részét, ami arra mutat, hogy azokat a befektetési döntés meghozatalakor nem vették figyelembe. A fenti bizonyítékok alapján a Bizottság megállapítja, hogy magánbefektető ilyen várható megtérülés mellett hasonló befektetést nem hajtott volna végre. |
| --- | --- |

(50)

Finnország benyújtotta ezt a bizonyítékot, és úgy nyilatkozott, hogy ez pontosan tükrözi az akkori megtérülési várakozásokat, amelyek alapján a helyi kormány az iTiden projektre szóló tőkeemelések – azaz az 1. fázisra a C-IV, C-V, C-VI, C-VII és C-X, a 2. fázisra pedig a C-XI jelű tőkeemelés – mellett döntött. Ezek a nyereségességi értékelések az iTidenből származó várható bevételen (azaz a bérleti díjakon) alapulnak. Finnország érvelése szerint a helyi kormány befektetésének megtérülését vizsgálva figyelembe kellene venni a várható tőkenyereséget is, amely az ingatlan értékének idővel történő emelkedéséből származik. Finnország azonban erre vonatkozóan konkrét bizonyítékot nem terjesztett be. Ezek a megfontolások nem képezték a nyereségességi számítások részét, ami arra mutat, hogy azokat a befektetési döntés meghozatalakor nem vették figyelembe. A fenti bizonyítékok alapján a Bizottság megállapítja, hogy magánbefektető ilyen várható megtérülés mellett hasonló befektetést nem hajtott volna végre.

| (51) | A bizonyos kockázati elemekkel járó projektbe (mint amilyen a kereskedelmi ingatlanfejlesztés is) pénzt fektető bármely befektető olyan megtérülésre tart igényt, amely megfelelően tükrözi a befektetéssel járó kockázatot. Ezért olyan „kockázati prémiumot” vár el, amely meghaladja az egy másik, kockázatmentes eszközzel ismerten elérhető hozamot („a kockázatmentes kamat”). A kockázatmentes kamat tekintetében általános mérce a rövidebb lejáratú, AAA besorolású államkötvény kamata. Ezen értékelés céljaira a kétéves finn államkötvény kamatát használtuk, mivel ennél rövidebb lejáratú kötvényt a finn állam nem bocsát ki. Ennek megfelelően a kötvény a következő kockázatmentes kamatot nyújtja: 2002-ben 2,7–4,2 %, 2003-ban 2,2–2,7 %, 2006-ban pedig 2,8–3,8 %. |
| --- | --- |

(51)

A bizonyos kockázati elemekkel járó projektbe (mint amilyen a kereskedelmi ingatlanfejlesztés is) pénzt fektető bármely befektető olyan megtérülésre tart igényt, amely megfelelően tükrözi a befektetéssel járó kockázatot. Ezért olyan „kockázati prémiumot” vár el, amely meghaladja az egy másik, kockázatmentes eszközzel ismerten elérhető hozamot („a kockázatmentes kamat”). A kockázatmentes kamat tekintetében általános mérce a rövidebb lejáratú, AAA besorolású államkötvény kamata. Ezen értékelés céljaira a kétéves finn államkötvény kamatát használtuk, mivel ennél rövidebb lejáratú kötvényt a finn állam nem bocsát ki. Ennek megfelelően a kötvény a következő kockázatmentes kamatot nyújtja: 2002-ben 2,7–4,2 %, 2003-ban 2,2–2,7 %, 2006-ban pedig 2,8–3,8 %.

| (52) | A Bizottság megállapítja, hogy a helyi kormány által az iTidennel kapcsolatos tőkeemelésekről való döntéskor várható sajáttőke-hozamhoz képest a kormány elérhetett volna ugyanilyen – vagy magasabb – megtérülést, az ingatlanprojektekhez társuló kockázat nélkül. Valójában még a legoptimistább olvasatban is a „kockázati prémium” (azaz a kockázatmentes kamat feletti hozam) legfeljebb 0,3 % lett volna a C-IV és C-V jelű (azaz a 2001-ben és 2002-ben lezajlott) tőkeemelések esetében. Az iTiden 1. fázisa megépítésének megkezdésére vonatkozó 2003. évi döntés eredményeként (és így a 2003. március 4-i nem hivatalos találkozón bemutatott, várható megtérülés alapján, lásd a fenti (48) preambulumbekezdésben) végzett, azaz a C-VI, C-VII és C-X jelű tőkeemelések tekintetében a várható megtérülés nulla volt, ami azt jelenti, hogy a kockázatvállalás nélkül egyértelműen jobb megtérülés lett volna elérhető. A 2. fázis C-XI jelű tőkeemelése vonatkozásában a várható 1 %-os megtérülés szintén lényegesen alatta maradt az akkoriban kockázat nélkül elérhető kamatnak. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság megállapítja, hogy a helyi kormány által az iTidennel kapcsolatos tőkeemelésekről való döntéskor várható sajáttőke-hozamhoz képest a kormány elérhetett volna ugyanilyen – vagy magasabb – megtérülést, az ingatlanprojektekhez társuló kockázat nélkül. Valójában még a legoptimistább olvasatban is a „kockázati prémium” (azaz a kockázatmentes kamat feletti hozam) legfeljebb 0,3 % lett volna a C-IV és C-V jelű (azaz a 2001-ben és 2002-ben lezajlott) tőkeemelések esetében. Az iTiden 1. fázisa megépítésének megkezdésére vonatkozó 2003. évi döntés eredményeként (és így a 2003. március 4-i nem hivatalos találkozón bemutatott, várható megtérülés alapján, lásd a fenti (48) preambulumbekezdésben) végzett, azaz a C-VI, C-VII és C-X jelű tőkeemelések tekintetében a várható megtérülés nulla volt, ami azt jelenti, hogy a kockázatvállalás nélkül egyértelműen jobb megtérülés lett volna elérhető. A 2. fázis C-XI jelű tőkeemelése vonatkozásában a várható 1 %-os megtérülés szintén lényegesen alatta maradt az akkoriban kockázat nélkül elérhető kamatnak.

| (53) | Nyilvánvaló, hogy egyetlen magánbefektető sem lett volna elégedett azzal a negatív vagy marginális kockázati prémiummal, amelyet a helyi kormány kész volt elfogadni a fenti (47)–(49) preambulumbekezdésben említett tőkeemelések tekintetében. Szükség esetén ez a megállapítás az Åland ingatlanpiacán várható megtérülésre vonatkozó empirikus adatokkal is alátámasztható. |
| --- | --- |

(53)

Nyilvánvaló, hogy egyetlen magánbefektető sem lett volna elégedett azzal a negatív vagy marginális kockázati prémiummal, amelyet a helyi kormány kész volt elfogadni a fenti (47)–(49) preambulumbekezdésben említett tőkeemelések tekintetében. Szükség esetén ez a megállapítás az Åland ingatlanpiacán várható megtérülésre vonatkozó empirikus adatokkal is alátámasztható.

| (54) | A KPMG 2007. július 10-i – finn hatóságok megbízásából készült és a Bizottsághoz 2007. július 17-én benyújtott – jelentése (17) szerint Åland ingatlanpiacán a magánbefektetők által irodaépület-beruházások esetében várt megtérülés 7 % (ipari ingatlanok esetében pedig 8 %). Noha ez a jelentés később készült, mint ahogy a helyi kormány az e határozatban tárgyalt befektetési döntéseket meghozta, ennek ellenére releváns, mivel a jelentés a múltbeli beruházások megfigyelésén alapul, és semmilyen nyilvánvaló ok nincs annak feltételezésére, hogy az elvárt megtérülés a korábbi években alacsonyabb lett volna. Mindenesetre meggyőzően jelzi, hogy az ÅI által várt megtérülés egy magánbefektető számára nem lett volna elegendő. |
| --- | --- |

(54)

A KPMG 2007. július 10-i – finn hatóságok megbízásából készült és a Bizottsághoz 2007. július 17-én benyújtott – jelentése (17) szerint Åland ingatlanpiacán a magánbefektetők által irodaépület-beruházások esetében várt megtérülés 7 % (ipari ingatlanok esetében pedig 8 %). Noha ez a jelentés később készült, mint ahogy a helyi kormány az e határozatban tárgyalt befektetési döntéseket meghozta, ennek ellenére releváns, mivel a jelentés a múltbeli beruházások megfigyelésén alapul, és semmilyen nyilvánvaló ok nincs annak feltételezésére, hogy az elvárt megtérülés a korábbi években alacsonyabb lett volna. Mindenesetre meggyőzően jelzi, hogy az ÅI által várt megtérülés egy magánbefektető számára nem lett volna elegendő.

| (55) | Finnország azzal érvelt, hogy az alacsony vagy nulla várható megtérülés ellenére a befektetés megfelelt a piaci magánbefektető elvének, mivel i. az építés megkezdése előtt az ÅI megkereste a potenciális bérlőket, és bizonyos volt a legalább 80 %-os kihasználtságban, valamint ii. az ÅI (és így elviekben az iTiden projekt) 2004 utáni tényleges pénzügyi teljesítményére és az így felhalmozott potenciális tőkenyereségre figyelemmel a befektetések nyereségesnek bizonyultak. |
| --- | --- |

(55)

Finnország azzal érvelt, hogy az alacsony vagy nulla várható megtérülés ellenére a befektetés megfelelt a piaci magánbefektető elvének, mivel i. az építés megkezdése előtt az ÅI megkereste a potenciális bérlőket, és bizonyos volt a legalább 80 %-os kihasználtságban, valamint ii. az ÅI (és így elviekben az iTiden projekt) 2004 utáni tényleges pénzügyi teljesítményére és az így felhalmozott potenciális tőkenyereségre figyelemmel a befektetések nyereségesnek bizonyultak.

| (56) | E tekintetben – anélkül, hogy szükséges lenne az ÅI későbbi évekbeli pénzügyi teljesítményének érdemi vizsgálata – elegendő azt megismételni, hogy a kérdés nem az, hogy a cég jelenlegi eredményei megfelelőek-e, hanem az, hogy a helyi kormány állami erőforrások ÅI-nek történő rendelkezésére bocsátására (a várható 80 %-os kihasználtságra tekintettel) meghozott döntése idején ismert és feltételezhető információk alapján egy magánbefektető ugyanezt a tőkét a cég rendelkezésére bocsátotta volna-e. A fenti kifejtett okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy egy magánbefektető ezt nem tette volna meg. |
| --- | --- |

(56)

E tekintetben – anélkül, hogy szükséges lenne az ÅI későbbi évekbeli pénzügyi teljesítményének érdemi vizsgálata – elegendő azt megismételni, hogy a kérdés nem az, hogy a cég jelenlegi eredményei megfelelőek-e, hanem az, hogy a helyi kormány állami erőforrások ÅI-nek történő rendelkezésére bocsátására (a várható 80 %-os kihasználtságra tekintettel) meghozott döntése idején ismert és feltételezhető információk alapján egy magánbefektető ugyanezt a tőkét a cég rendelkezésére bocsátotta volna-e. A fenti kifejtett okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy egy magánbefektető ezt nem tette volna meg.

| (57) | Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X és C-XI jelű tőkeemelések az ÅI-nek olyan előnyt nyújtottak, amelyhez piaci feltételek mellett nem juthatott volna hozzá (18). |
| --- | --- |

(57)

Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X és C-XI jelű tőkeemelések az ÅI-nek olyan előnyt nyújtottak, amelyhez piaci feltételek mellett nem juthatott volna hozzá (18).

| (58) | A Bizottság most rátér az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő többi tőkeemelés vizsgálatára, amelyeket Finnország szerint nem az iTiden projekt miatt hajtottak végre. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság most rátér az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő többi tőkeemelés vizsgálatára, amelyeket Finnország szerint nem az iTiden projekt miatt hajtottak végre.

| (59) | Az e tőkeinjekció idején hatályos de minimis szabályok értelmében az egy vállalatnak három éven belül nyújtott és 100 000 ECU-t el nem érő támogatások nem minősültek állami támogatásnak (19). Ez a tőkeemelés 84 094,39 EUR összegű volt, azaz jóval a 100 000 ECU de minimis határérték alatt maradt. A 3 éves időtartamon belül az ÅI más intézkedésben nem részesült (20). Ennek alapján az 1997. évi tőkeemelés nyújtásának körülményeire tekintet nélkül, semmi esetre sem képezne állami támogatást. |
| --- | --- |

(59)

Az e tőkeinjekció idején hatályos de minimis szabályok értelmében az egy vállalatnak három éven belül nyújtott és 100 000 ECU-t el nem érő támogatások nem minősültek állami támogatásnak (19). Ez a tőkeemelés 84 094,39 EUR összegű volt, azaz jóval a 100 000 ECU de minimis határérték alatt maradt. A 3 éves időtartamon belül az ÅI más intézkedésben nem részesült (20). Ennek alapján az 1997. évi tőkeemelés nyújtásának körülményeire tekintet nélkül, semmi esetre sem képezne állami támogatást.

| (60) | Finnország jelezte, hogy ezeknek az intézkedéseknek a célja egy ipari ingatlan Norrbölében történő megépítése, egy Mariehamnban található ingatlan felújítása (C-II), továbbá egy Åland keleti részén fekvő ipari ingatlan megvétele volt (C-III). Így nincs egyértelmű kapcsolat az iTiden projekttel, amely akkoriban még nem öltött egyértelmű formát (erre 2001-ben, a telek megvásárlásakor került sor). |
| --- | --- |

(60)

Finnország jelezte, hogy ezeknek az intézkedéseknek a célja egy ipari ingatlan Norrbölében történő megépítése, egy Mariehamnban található ingatlan felújítása (C-II), továbbá egy Åland keleti részén fekvő ipari ingatlan megvétele volt (C-III). Így nincs egyértelmű kapcsolat az iTiden projekttel, amely akkoriban még nem öltött egyértelmű formát (erre 2001-ben, a telek megvásárlásakor került sor).

| (61) | Noha igaz, hogy az ÅI átfogó eredménye az 1998-2007 közötti időszakban szerény vagy negatív volt, tény, hogy 2000-ben és a két megelőző évben szerény nyereséget produkált, a veszteségek pedig 2001-ben kezdődtek. A vizsgálat igazolta, hogy a vállalat a költségeit fedezte, és a likviditási pozíciója megfelelő volt. Az e két tőkeemelést motiváló befektetések arányosnak tűnnek az ÅI iTiden projekthez kapcsolódó bővülése előtti méretével és „hagyományos” üzleti modelljével. Ezért nincs arra a feltételezésre indító kényszerítő ok, hogy egy magánbefektető nem hajtotta volna végre ugyanazt a tőkeemelést, ezért nincs egyértelmű bizonyíték az ÅI-nek juttatott előnyre. |
| --- | --- |

(61)

Noha igaz, hogy az ÅI átfogó eredménye az 1998-2007 közötti időszakban szerény vagy negatív volt, tény, hogy 2000-ben és a két megelőző évben szerény nyereséget produkált, a veszteségek pedig 2001-ben kezdődtek. A vizsgálat igazolta, hogy a vállalat a költségeit fedezte, és a likviditási pozíciója megfelelő volt. Az e két tőkeemelést motiváló befektetések arányosnak tűnnek az ÅI iTiden projekthez kapcsolódó bővülése előtti méretével és „hagyományos” üzleti modelljével. Ezért nincs arra a feltételezésre indító kényszerítő ok, hogy egy magánbefektető nem hajtotta volna végre ugyanazt a tőkeemelést, ezért nincs egyértelmű bizonyíték az ÅI-nek juttatott előnyre.

| (62) | Egészen 2000-ig az ÅI üzleti tevékenysége szerény, de kedvező eredményeket hozott (az 1997-2000-es időszakban 9 000–38 000 EUR között). Az ÅI üzleti tevékenysége megfelelt a vállalat akkoriban érvényes terveinek. Ennek megfelelően az ÅI az Åland-szigeteken fekvő raktárak és irodák tulajdonosa és bérbeadója volt. Az ÅI ingatlanportfoliója 2000-ig igen stabil volt, ami megmagyarázza a vállalat állandó pénzügyi teljesítményét. Az ÅI árbevétele 1997–2000 között 95 000–101 000 EUR között mozgott. Ennek megfelelően a viszonylag alacsony árbevétel ellenére az üzleti tevékenységét eredményessé tudta tenni. |
| --- | --- |

(62)

Egészen 2000-ig az ÅI üzleti tevékenysége szerény, de kedvező eredményeket hozott (az 1997-2000-es időszakban 9 000–38 000 EUR között). Az ÅI üzleti tevékenysége megfelelt a vállalat akkoriban érvényes terveinek. Ennek megfelelően az ÅI az Åland-szigeteken fekvő raktárak és irodák tulajdonosa és bérbeadója volt. Az ÅI ingatlanportfoliója 2000-ig igen stabil volt, ami megmagyarázza a vállalat állandó pénzügyi teljesítményét. Az ÅI árbevétele 1997–2000 között 95 000–101 000 EUR között mozgott. Ennek megfelelően a viszonylag alacsony árbevétel ellenére az üzleti tevékenységét eredményessé tudta tenni.

| (63) | Finnország szerint ezeket a tőkeemeléseket egy ipari ingatlan megvásárlására (C-VIII) és a Mariehamn külterületén lévő Jomala repülőtéren egy hangár építésére (C-IX) használták fel. |
| --- | --- |

(63)

Finnország szerint ezeket a tőkeemeléseket egy ipari ingatlan megvásárlására (C-VIII) és a Mariehamn külterületén lévő Jomala repülőtéren egy hangár építésére (C-IX) használták fel.

| (64) | Noha ezeket a befektetéseket az iTiden projekt közvetlenül nem indokolta, ezekre az előzőleg tárgyalt C-II és C-III jelű intézkedéseket befolyásoló körülményektől teljesen eltérő feltételek mellett került sor. A C-VIII jelű tőkeemelést 2004-ben, a C-IX jelűt pedig 2005-ben hajtották végre. Ebben az időpontban az ÅI már 2001 óta veszteségesen működött. Kulcsjelentőségű az is, hogy ezekre a befektetésekre akkor került sor, amikor 2001 óta a helyi kormány már több mint 2,25 millió EUR-t fektetett az ÅI-be, tudva, hogy ezek a befektetések nem fognak olyan megtérülést biztosítani, amely egy piaci befektetőnek megfelelő lenne. |
| --- | --- |

(64)

Noha ezeket a befektetéseket az iTiden projekt közvetlenül nem indokolta, ezekre az előzőleg tárgyalt C-II és C-III jelű intézkedéseket befolyásoló körülményektől teljesen eltérő feltételek mellett került sor. A C-VIII jelű tőkeemelést 2004-ben, a C-IX jelűt pedig 2005-ben hajtották végre. Ebben az időpontban az ÅI már 2001 óta veszteségesen működött. Kulcsjelentőségű az is, hogy ezekre a befektetésekre akkor került sor, amikor 2001 óta a helyi kormány már több mint 2,25 millió EUR-t fektetett az ÅI-be, tudva, hogy ezek a befektetések nem fognak olyan megtérülést biztosítani, amely egy piaci befektetőnek megfelelő lenne.

| (65) | Az iTiden projekt elégtelen megtérülése nyilvánvalóan kedvezőtlenül hat az ÅI összesített eredményére. A vállalkozás tőkéje valójában nincs valamilyen célra előirányozva, hanem helyettesíthető, és azt a cég átfogó teljesítményéből kell biztosítani. Ezért a helyi kormány számára a C-VIII és C-IX jelű intézkedés meghozatalakor egyértelműnek kellett lennie, hogy az ÅI tőkéjének megemelése belátható időn belül nem fog megfelelő megtérülést biztosítani. Egy piaci befektető akkor lett volna kész e tőkeinjekció végrehajtására, ha a befektetések a cég általános teljesítményére vetítve piaci megtérülést biztosítottak volna számára (azaz olyan hozamot, amely kompenzálta volna a többi tőkeemelés alacsony megtérülését), de itt semmi nem utal arra, hogy ez várható lett volna. Finnország az intézkedésekről nem adott semmiféle olyan konkrét információt, amely ezt a nézetet megváltoztatná. A Bizottság álláspontja ezért az, hogy ilyen körülmények között magánbefektető nem nyújtott volna további tőkét az ÅI-nek. A C-VIII és C-IX jelű tőkeemelés ezért olyan előnyt juttatott az ÅI-nek, amelyet a piacon nem tudott volna elérni. |
| --- | --- |

(65)

Az iTiden projekt elégtelen megtérülése nyilvánvalóan kedvezőtlenül hat az ÅI összesített eredményére. A vállalkozás tőkéje valójában nincs valamilyen célra előirányozva, hanem helyettesíthető, és azt a cég átfogó teljesítményéből kell biztosítani. Ezért a helyi kormány számára a C-VIII és C-IX jelű intézkedés meghozatalakor egyértelműnek kellett lennie, hogy az ÅI tőkéjének megemelése belátható időn belül nem fog megfelelő megtérülést biztosítani. Egy piaci befektető akkor lett volna kész e tőkeinjekció végrehajtására, ha a befektetések a cég általános teljesítményére vetítve piaci megtérülést biztosítottak volna számára (azaz olyan hozamot, amely kompenzálta volna a többi tőkeemelés alacsony megtérülését), de itt semmi nem utal arra, hogy ez várható lett volna. Finnország az intézkedésekről nem adott semmiféle olyan konkrét információt, amely ezt a nézetet megváltoztatná. A Bizottság álláspontja ezért az, hogy ilyen körülmények között magánbefektető nem nyújtott volna további tőkét az ÅI-nek. A C-VIII és C-IX jelű tőkeemelés ezért olyan előnyt juttatott az ÅI-nek, amelyet a piacon nem tudott volna elérni.

5.1.2.2.   
  A hitelgaranciák

| (66) | A garanciák esetleges államitámogatás-tartalmának értékelésekor a Bizottság a kezességvállalásról szóló közleményben megállapított elveket alkalmazza. A közlemény 3.2. szakasza határozza meg azokat a feltételeket, amelyek rendszerint elegendőek a hatóságok által vállalt kezesség tekintetében az állami támogatás fennállásának kizárásához. Ezek a feltételek azonban nem teljesülnek a G-I, G-II és G-III jelű garancia esetében (elegendő annak megállapítása, hogy ezek a garanciák a mögöttes hitel 100 %-át fedezték, lásd a kezességvállalásról szóló közlemény 3.2. szakaszának c) pontját). |
| --- | --- |

(66)

A garanciák esetleges államitámogatás-tartalmának értékelésekor a Bizottság a kezességvállalásról szóló közleményben megállapított elveket alkalmazza. A közlemény 3.2. szakasza határozza meg azokat a feltételeket, amelyek rendszerint elegendőek a hatóságok által vállalt kezesség tekintetében az állami támogatás fennállásának kizárásához. Ezek a feltételek azonban nem teljesülnek a G-I, G-II és G-III jelű garancia esetében (elegendő annak megállapítása, hogy ezek a garanciák a mögöttes hitel 100 %-át fedezték, lásd a kezességvállalásról szóló közlemény 3.2. szakaszának c) pontját).

| (67) | A Bizottság elsőként megjegyzi, hogy az ÅI pénzügyi helyzete a garancianyújtás idején ahhoz eléggé erős volt, így nem zárható ki az a lehetőség, hogy a cég garanciák nélkül is piaci hitelhez juthatott volna. A cég nem volt a megmentésről és szerkezetátalakításról szóló bizottsági iránymutatás (21) értelmében vett, nehéz helyzetben lévő cég. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján nem lehet megállapítani, hogy az ÅI olyan cég-e, amely állami támogatás nélkül egyáltalán nem lett volna képes a fennmaradásra. A tőkeemelést megelőző években – azaz az iTiden projekt beindítása előtt – az ÅI pénzügyi teljesítménye stabil volt, és üzleti tevékenysége szerény kedvező eredményt mutatott. A hatóságok 2001-ben megkezdett jelentős tőkeinjekciói nem a cég megmentésére, hanem növekedésének finanszírozására szolgáltak. A tőkeemelés formájában megjelenő támogatás nélkül az ÅI nem ment volna csődbe, hanem egy olyan kisebb cég lett volna, amely továbbra is rendelkezik hozzáféréssel a pénzügyi piacokhoz. A Bizottság ezért nem vonhatja le azt a következtetést, hogy az ÅI a garanciák nélkül nem fért volna hozzá a hitelpiacokhoz. A kérdés ez esetben az, hogy a garanciák előnyhöz juttatták-e a céget azáltal, hogy alacsonyabb hitelköltségei merültek fel annál, amelyet a garancia hiányában a piaci feltételek szerint fizetett volna. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság elsőként megjegyzi, hogy az ÅI pénzügyi helyzete a garancianyújtás idején ahhoz eléggé erős volt, így nem zárható ki az a lehetőség, hogy a cég garanciák nélkül is piaci hitelhez juthatott volna. A cég nem volt a megmentésről és szerkezetátalakításról szóló bizottsági iránymutatás (21) értelmében vett, nehéz helyzetben lévő cég. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján nem lehet megállapítani, hogy az ÅI olyan cég-e, amely állami támogatás nélkül egyáltalán nem lett volna képes a fennmaradásra. A tőkeemelést megelőző években – azaz az iTiden projekt beindítása előtt – az ÅI pénzügyi teljesítménye stabil volt, és üzleti tevékenysége szerény kedvező eredményt mutatott. A hatóságok 2001-ben megkezdett jelentős tőkeinjekciói nem a cég megmentésére, hanem növekedésének finanszírozására szolgáltak. A tőkeemelés formájában megjelenő támogatás nélkül az ÅI nem ment volna csődbe, hanem egy olyan kisebb cég lett volna, amely továbbra is rendelkezik hozzáféréssel a pénzügyi piacokhoz. A Bizottság ezért nem vonhatja le azt a következtetést, hogy az ÅI a garanciák nélkül nem fért volna hozzá a hitelpiacokhoz. A kérdés ez esetben az, hogy a garanciák előnyhöz juttatták-e a céget azáltal, hogy alacsonyabb hitelköltségei merültek fel annál, amelyet a garancia hiányában a piaci feltételek szerint fizetett volna.

| (68) | Ezt követően azt a kérdést kell vizsgálni, hogy a garanciák díja megfelelő volt-e ahhoz képest, amelyet magángarancia nyújtásáért számoltak volna fel. Ebben az esetben a Bizottság nem talált olyan magángaranciát, amely lehetővé tenné a közvetlen összehasonlítást. A Bizottság ilyen körülmények között a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját hasonlítja össze egy hasonló, nem biztosított hitel piaci díjával (22). |
| --- | --- |

(68)

Ezt követően azt a kérdést kell vizsgálni, hogy a garanciák díja megfelelő volt-e ahhoz képest, amelyet magángarancia nyújtásáért számoltak volna fel. Ebben az esetben a Bizottság nem talált olyan magángaranciát, amely lehetővé tenné a közvetlen összehasonlítást. A Bizottság ilyen körülmények között a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját hasonlítja össze egy hasonló, nem biztosított hitel piaci díjával (22).

| (69) | A/az [...] (23) kereskedelmi bank 2003. október 9-én [...] fedezete mellett [...] EUR összegű hitelt nyújtott az ÅI-nek. A kamatlábat 2007. január 15-ig évi [...] %-ban határozták meg. (24) |
| --- | --- |

(69)

A/az [...] (23) kereskedelmi bank 2003. október 9-én [...] fedezete mellett [...] EUR összegű hitelt nyújtott az ÅI-nek. A kamatlábat 2007. január 15-ig évi [...] %-ban határozták meg. (24)

| (70) | Noha ez a hitel időben egybeesett a G-I jelű garanciával, a Bizottság ezt nem tartja megfelelő összehasonlítási alapnak az intézkedés költsége tekintetében. Az ÅI 2000 júniusa és 2003 márciusa között valójában öt tőkeinjekciót kapott, összesen 2 208 595,01 EUR összegben. Az ilyen nagyságrendű állami támogatás nyilvánvalóan befolyásolta a/az [...] hitelkihelyezés előtti kockázatértékelését és jobb hitelfeltételeket eredményezett ahhoz képest, amit a cég a piacon a tőkeemelés állami támogatási elemének hiányában elérhetett volna. Ezért a Bizottság nem feltételezheti, hogy a 2003-as (vagy bármely későbbi), garanciával nem biztosított hitel kamatlába megfelelően tükrözné azokat a hitelfeltételeket, amelyeket az ÅI állami támogatás hiányában elérhetett volna, és ezt nem használhatja hiteles és megbízható mércének a helyi kormány garanciái mellett nyújtott hitelekhez. |
| --- | --- |

(70)

Noha ez a hitel időben egybeesett a G-I jelű garanciával, a Bizottság ezt nem tartja megfelelő összehasonlítási alapnak az intézkedés költsége tekintetében. Az ÅI 2000 júniusa és 2003 márciusa között valójában öt tőkeinjekciót kapott, összesen 2 208 595,01 EUR összegben. Az ilyen nagyságrendű állami támogatás nyilvánvalóan befolyásolta a/az [...] hitelkihelyezés előtti kockázatértékelését és jobb hitelfeltételeket eredményezett ahhoz képest, amit a cég a piacon a tőkeemelés állami támogatási elemének hiányában elérhetett volna. Ezért a Bizottság nem feltételezheti, hogy a 2003-as (vagy bármely későbbi), garanciával nem biztosított hitel kamatlába megfelelően tükrözné azokat a hitelfeltételeket, amelyeket az ÅI állami támogatás hiányában elérhetett volna, és ezt nem használhatja hiteles és megbízható mércének a helyi kormány garanciái mellett nyújtott hitelekhez.

| (71) | A Bizottság megítélése szerint a piaci feltételek szerinti, összehasonlítható hitelekre vonatkozó más megbízható bizonyíték hiányában a referencia-kamatlábról szóló közlemény (25) nyújt a kedvezményezettől független, megfelelő mércét annak megállapítására, hogy a G-I, G-II és G-III jelű garanciákat piaci feltételekkel vállalták-e. A referencia-kamatlábról szóló közlemény egy helyettesítőt határoz meg a piaci kamatláb és a támogatási intézkedések támogatási elemének kiszámításához. A referencia-kamatláb kiszámításának módszere a következő két tényezőn alapul: az alapkamatláb (ebben az esetben az egyéves EURIBOR), amelyhez hozzáadódik a kamatfelár. Az alapkamatlábhoz hozzáadandó kamatfelár két tényezőtől függ: a hitelt felvevő vállalkozás hitelminősítésétől és a hitelért felkínált fedezet mértékétől. A közlemény a hitelminősítés öt kategóriáját (magas [AAA-A], jó [BBB], kielégítő [BB], gyenge [B] és rossz [CCC és az alatti]), és minden kategórián belül három fedezeti szintet (magas, általános és alacsony) különböztet meg. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság megítélése szerint a piaci feltételek szerinti, összehasonlítható hitelekre vonatkozó más megbízható bizonyíték hiányában a referencia-kamatlábról szóló közlemény (25) nyújt a kedvezményezettől független, megfelelő mércét annak megállapítására, hogy a G-I, G-II és G-III jelű garanciákat piaci feltételekkel vállalták-e. A referencia-kamatlábról szóló közlemény egy helyettesítőt határoz meg a piaci kamatláb és a támogatási intézkedések támogatási elemének kiszámításához. A referencia-kamatláb kiszámításának módszere a következő két tényezőn alapul: az alapkamatláb (ebben az esetben az egyéves EURIBOR), amelyhez hozzáadódik a kamatfelár. Az alapkamatlábhoz hozzáadandó kamatfelár két tényezőtől függ: a hitelt felvevő vállalkozás hitelminősítésétől és a hitelért felkínált fedezet mértékétől. A közlemény a hitelminősítés öt kategóriáját (magas [AAA-A], jó [BBB], kielégítő [BB], gyenge [B] és rossz [CCC és az alatti]), és minden kategórián belül három fedezeti szintet (magas, általános és alacsony) különböztet meg.

| (72) | Finnország 2010. június 18-án nyújtotta be a Bizottsághoz a/az [...] nevű tanácsadó cég jelentését, amelyben minden év decemberére vonatkozóan szerepel az ÅI hitelminősítése. A hitelminősítés visszamenőlegesen készült, a pénzügyi év végén rendelkezésre álló adatok alapján (azaz a 2002 decemberére adott minősítés a vállalat 2002. évi állapotát visszamenőlegesen vizsgálja). A/az [...] által készített hitelminősítési jelentés ismerteti a vállalat általános pénzügyi helyzetét és a vállalat fejlődését a következő értékelési területekre kiterjedően: növekedés, jövedelmezőség, pénzforgalom, likviditás, fizetőképesség és kötelezettségek. Az alkalmazott minősítési rendszer öt hitelminősítési kategóriát tartalmaz: kiváló (A + és A), jó (A- és B+), kielégítő (B és B-), megfelelő (C + és C) és gyenge (C- és D), ami közvetlen összehasonlítást tesz lehetővé a referencia-kamatlábról szóló közlemény minősítési rendszerével. |
| --- | --- |

(72)

Finnország 2010. június 18-án nyújtotta be a Bizottsághoz a/az [...] nevű tanácsadó cég jelentését, amelyben minden év decemberére vonatkozóan szerepel az ÅI hitelminősítése. A hitelminősítés visszamenőlegesen készült, a pénzügyi év végén rendelkezésre álló adatok alapján (azaz a 2002 decemberére adott minősítés a vállalat 2002. évi állapotát visszamenőlegesen vizsgálja). A/az [...] által készített hitelminősítési jelentés ismerteti a vállalat általános pénzügyi helyzetét és a vállalat fejlődését a következő értékelési területekre kiterjedően: növekedés, jövedelmezőség, pénzforgalom, likviditás, fizetőképesség és kötelezettségek. Az alkalmazott minősítési rendszer öt hitelminősítési kategóriát tartalmaz: kiváló (A + és A), jó (A- és B+), kielégítő (B és B-), megfelelő (C + és C) és gyenge (C- és D), ami közvetlen összehasonlítást tesz lehetővé a referencia-kamatlábról szóló közlemény minősítési rendszerével.

| (73) | A/az [...] 2002 és 2003 decemberében C+, 2004 decemberében pedig C minősítést adott, ami alapján a vállalat a „megfelelő” kategóriába kerül. Ez a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében a „gyenge” kategóriának felel meg. Egy gyenge hitelminősítésű vállalat esetében a hitel alapkamatlábához hozzáadódó kamatfelárak – a felajánlott fedezettől függően – a magas fedezettség esetén érvényesülő 220 bázisponttól az alacsony fedezettségre vonatkozó 650 bázispontig terjednek. A/az [...] 2005 decemberére az ÅI-nek B- (kielégítő), minősítést adott, ami megfelel a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében vett „kielégítő” minősítésnek. |
| --- | --- |

(73)

A/az [...] 2002 és 2003 decemberében C+, 2004 decemberében pedig C minősítést adott, ami alapján a vállalat a „megfelelő” kategóriába kerül. Ez a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében a „gyenge” kategóriának felel meg. Egy gyenge hitelminősítésű vállalat esetében a hitel alapkamatlábához hozzáadódó kamatfelárak – a felajánlott fedezettől függően – a magas fedezettség esetén érvényesülő 220 bázisponttól az alacsony fedezettségre vonatkozó 650 bázispontig terjednek. A/az [...] 2005 decemberére az ÅI-nek B- (kielégítő), minősítést adott, ami megfelel a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében vett „kielégítő” minősítésnek.

| (74) | Finnország 2011. június 27-én további információkat nyújtott be a hitelminősítés és a hitelek fedezettsége tekintetében. A hitelminősítést a/az [...] készítette, amely az ÅI-nek a garanciával nem fedezett hiteleket, továbbá a két, garanciával biztosított hitelt nyújtotta. A/az [...] hitelminősítése a 2000-2003 közötti időszak értékelésére betűrendszert használt, amelyet egyszavas minősítés egészített ki. A minősítés közvetlenül összehasonlítható a referencia-kamatlábról szóló közlemény minősítéséi skálájával. A 2005 utáni időre vonatkozó hitelminősítést a/az [...], a/az [...] hasonló tanácsadó cég készítette. A/az [...] 2003-ra és 2004-re az ÅI-nek B- (kielégítő) és A (kielégítő) minősítést adott, ami megfelel a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében vett „kielégítő” minősítésnek. Ez azt jelenti, hogy 2003-ra és 2004-re a/az [...] egy kategóriával kedvezőbben minősítette az ÅI-t, mint a/az [...]. A 2005. évre a [...] az ÅI-nek A (kielégítő) minősítést adott, ami a referencia-kamatról szóló közlemény „kielégítő” minősítésének felel meg, így az ÅI-t ugyanabba a kategóriába sorolja, mint a/az [...]. |
| --- | --- |

(74)

Finnország 2011. június 27-én további információkat nyújtott be a hitelminősítés és a hitelek fedezettsége tekintetében. A hitelminősítést a/az [...] készítette, amely az ÅI-nek a garanciával nem fedezett hiteleket, továbbá a két, garanciával biztosított hitelt nyújtotta. A/az [...] hitelminősítése a 2000-2003 közötti időszak értékelésére betűrendszert használt, amelyet egyszavas minősítés egészített ki. A minősítés közvetlenül összehasonlítható a referencia-kamatlábról szóló közlemény minősítéséi skálájával. A 2005 utáni időre vonatkozó hitelminősítést a/az [...], a/az [...] hasonló tanácsadó cég készítette. A/az [...] 2003-ra és 2004-re az ÅI-nek B- (kielégítő) és A (kielégítő) minősítést adott, ami megfelel a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében vett „kielégítő” minősítésnek. Ez azt jelenti, hogy 2003-ra és 2004-re a/az [...] egy kategóriával kedvezőbben minősítette az ÅI-t, mint a/az [...]. A 2005. évre a [...] az ÅI-nek A (kielégítő) minősítést adott, ami a referencia-kamatról szóló közlemény „kielégítő” minősítésének felel meg, így az ÅI-t ugyanabba a kategóriába sorolja, mint a/az [...].

| (75) | A Bizottság véleménye szerint a/az [...] minősítését kell alkalmazni annak értékelésekor, hogy a G-I, G-II és G-III jelű garanciát piaci feltételek mellet vállalták-e. Szem előtt kell tartani, hogy a G-I jelű garancia 2003. októberi vállalása előtt – amikorra az ÅI már öt, összesen 2 208 595,01 EUR összegű tőkeinjekciót kapott – a vállalat 2003-as hitelminősítését már valószínűleg befolyásolta a jelentős mennyiségben juttatott állami támogatás. Ezért a Bizottság a/az [...] konzervatívabb értékelésének felhasználását tartja helyesnek. Ennek hatása van a 2004. és 2005. évekre, mivel a/az [...] erre a két évre egy kategóriával alacsonyabb minősítést adott az ÅI-nek, mint a/az [...]. Megjegyzendő, hogy az ÅI-nek a helyi kormány által garantált hiteleket a/az [...] nyújtotta, és ugyanakkor hitelminősítést is készített, ami befolyásolhatta az értékelést. A/az [...] a pénzügyi folyamatokon kívül maradt, és így kevésbé valószínű, hogy az általa végzett minősítést közvetlenül befolyásolták volna az állami támogatáshoz kötődő, oda nem illő megfontolások. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság véleménye szerint a/az [...] minősítését kell alkalmazni annak értékelésekor, hogy a G-I, G-II és G-III jelű garanciát piaci feltételek mellet vállalták-e. Szem előtt kell tartani, hogy a G-I jelű garancia 2003. októberi vállalása előtt – amikorra az ÅI már öt, összesen 2 208 595,01 EUR összegű tőkeinjekciót kapott – a vállalat 2003-as hitelminősítését már valószínűleg befolyásolta a jelentős mennyiségben juttatott állami támogatás. Ezért a Bizottság a/az [...] konzervatívabb értékelésének felhasználását tartja helyesnek. Ennek hatása van a 2004. és 2005. évekre, mivel a/az [...] erre a két évre egy kategóriával alacsonyabb minősítést adott az ÅI-nek, mint a/az [...]. Megjegyzendő, hogy az ÅI-nek a helyi kormány által garantált hiteleket a/az [...] nyújtotta, és ugyanakkor hitelminősítést is készített, ami befolyásolhatta az értékelést. A/az [...] a pénzügyi folyamatokon kívül maradt, és így kevésbé valószínű, hogy az általa végzett minősítést közvetlenül befolyásolták volna az állami támogatáshoz kötődő, oda nem illő megfontolások.

| (76) | Ezért a Bizottság az referencia-kamatlábról szóló közlemény alkalmazásában a következő hitelminősítéseket alkalmazza az ÅI-re: 2003–2004-re gyenge (B), 2005-re pedig kielégítő (BB). |
| --- | --- |

(76)

Ezért a Bizottság az referencia-kamatlábról szóló közlemény alkalmazásában a következő hitelminősítéseket alkalmazza az ÅI-re: 2003–2004-re gyenge (B), 2005-re pedig kielégítő (BB).

| (77) | A fedezetet illetően az ÅI az iTiden építésének helyéül szolgáló ingatlanon alapított jelzálog formájában fedezetet nyújtott a garanciák névértékére. Finnország nem adta meg a referencia-kamatlábról szóló közlemény 2. lábjegyzete szerinti, a nemteljesítéskori (LGD) veszteséggel kapcsolatos adatokat. Ez az információ segít a fedezettség szintjének és az alapkamathoz hozzáadandó kamatfelár meghatározásában. Ezért a Bizottság információkat kért az alapított jelzálog rangsoráról és az ingatlan értékéről a garancianyújtás idején. Finnország nem rendelkezik olyan értékbecsléssel, amely mutatná az ingatlan garanciaintézkedések idején fennálló értékét. A finn hatóságok érvelése szerint azonban az ingatlan értéke az idők során a projekt előrehaladásával emelkedett. Az ingatlant Finnország szerint 2010-ben [...] EUR-ra értékelték. |
| --- | --- |

(77)

A fedezetet illetően az ÅI az iTiden építésének helyéül szolgáló ingatlanon alapított jelzálog formájában fedezetet nyújtott a garanciák névértékére. Finnország nem adta meg a referencia-kamatlábról szóló közlemény 2. lábjegyzete szerinti, a nemteljesítéskori (LGD) veszteséggel kapcsolatos adatokat. Ez az információ segít a fedezettség szintjének és az alapkamathoz hozzáadandó kamatfelár meghatározásában. Ezért a Bizottság információkat kért az alapított jelzálog rangsoráról és az ingatlan értékéről a garancianyújtás idején. Finnország nem rendelkezik olyan értékbecsléssel, amely mutatná az ingatlan garanciaintézkedések idején fennálló értékét. A finn hatóságok érvelése szerint azonban az ingatlan értéke az idők során a projekt előrehaladásával emelkedett. Az ingatlant Finnország szerint 2010-ben [...] EUR-ra értékelték.

| (78) | A fedezet rangsorát illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a G-I és G-II garancia tekintetében a helyi kormány javára szóló jelzálogjog-bejegyzés az ingatlanra bejegyzett minden más jelzálogjogot megelőzött a kielégítési sorrend tekintetében. A Bizottság megjegyzi, hogy a kereskedelmi bankok adtak az ÅI-nek hitelt garancia nélkül is, és elfogadtak fedezetként az ingatlanra a helyi kormány jelzálogjogánál hátrább soroltként alapított (és így kevésbé jó minőségű fedezetet jelentő) jelzálogjogot is. Ezt figyelembe véve, és jobb bizonyíték híján a Bizottság feltételezi, hogy a garanciák fedezettsége a kezességvállalásról szóló közlemény alkalmazásában „általános” szintű volt. |
| --- | --- |

(78)

A fedezet rangsorát illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a G-I és G-II garancia tekintetében a helyi kormány javára szóló jelzálogjog-bejegyzés az ingatlanra bejegyzett minden más jelzálogjogot megelőzött a kielégítési sorrend tekintetében. A Bizottság megjegyzi, hogy a kereskedelmi bankok adtak az ÅI-nek hitelt garancia nélkül is, és elfogadtak fedezetként az ingatlanra a helyi kormány jelzálogjogánál hátrább soroltként alapított (és így kevésbé jó minőségű fedezetet jelentő) jelzálogjogot is. Ezt figyelembe véve, és jobb bizonyíték híján a Bizottság feltételezi, hogy a garanciák fedezettsége a kezességvállalásról szóló közlemény alkalmazásában „általános” szintű volt.

| (79) | A fentiek alapján a referencia-kamatlábat a helyi kormány által az ÅI-nek nyújtott minden garancia tekintetében külön értékeljük. |
| --- | --- |

(79)

A fentiek alapján a referencia-kamatlábat a helyi kormány által az ÅI-nek nyújtott minden garancia tekintetében külön értékeljük.

| (80) | A Bizottság megjegyzi, hogy az ÅI-nek nyújtott garanciák esetében a prémiumok két részből tevődtek össze: i. egy ismétlődő prémium, amely évente fizetendő és a hiteltőke-tartozás százalékában van kifejezve; valamint ii. egy egyszeri díj, amelyet a hitelösszeg százalékában fejeznek ki, de csak egyszer, a garancia nyújtásakor kell megfizetni. Az alábbi értékelésben a garanciával fedezett hitelek összes pénzügyi költsége csak az évente fizetendő, ismétlődő prémiumot tartalmazza. A kezességvállalásról szóló közlemény 4.2. pontjának megfelelően kezességvállalás esetében a támogatási elem a kezességvállalás piaci ára és a ténylegesen fizetett ár közötti különbségként számítandó. Az ÅI által ténylegesen megfizetett árnak része az évente fizetendő, ismétlődő prémium és a csak egyszer megfizetett egyszeri prémium. Gyakorlati okokból az egyszeri prémiumot később, a visszakövetelésről szóló 8.2. szakasz tárgyalja, mivel az egyszeri díjat egyszerűbb levonni a visszafizetendő támogatás összegéből. Mindenesetre a támogatás fennállására vonatkozó következtetést az sem változtatná meg, ha a garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költségéhez az egyszeri prémium is hozzáadásra kerülne. Az egyszeri prémium kizárólag az ÅI-nek juttatott támogatás összegét érinti. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság megjegyzi, hogy az ÅI-nek nyújtott garanciák esetében a prémiumok két részből tevődtek össze: i. egy ismétlődő prémium, amely évente fizetendő és a hiteltőke-tartozás százalékában van kifejezve; valamint ii. egy egyszeri díj, amelyet a hitelösszeg százalékában fejeznek ki, de csak egyszer, a garancia nyújtásakor kell megfizetni. Az alábbi értékelésben a garanciával fedezett hitelek összes pénzügyi költsége csak az évente fizetendő, ismétlődő prémiumot tartalmazza. A kezességvállalásról szóló közlemény 4.2. pontjának megfelelően kezességvállalás esetében a támogatási elem a kezességvállalás piaci ára és a ténylegesen fizetett ár közötti különbségként számítandó. Az ÅI által ténylegesen megfizetett árnak része az évente fizetendő, ismétlődő prémium és a csak egyszer megfizetett egyszeri prémium. Gyakorlati okokból az egyszeri prémiumot később, a visszakövetelésről szóló 8.2. szakasz tárgyalja, mivel az egyszeri díjat egyszerűbb levonni a visszafizetendő támogatás összegéből. Mindenesetre a támogatás fennállására vonatkozó következtetést az sem változtatná meg, ha a garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költségéhez az egyszeri prémium is hozzáadásra kerülne. Az egyszeri prémium kizárólag az ÅI-nek juttatott támogatás összegét érinti.

| (81) | A G-I jelű garanciát a helyi kormány 2003. október 9-én vállalta a/az [...] által az ÅI-nek nyújtott, [...] EUR összegű hitel fedezetére (a hitel nyilvántartási száma: [...]). A garancia beváltásából eredő követelések fedezetéül az ÅI ingatlanon alapított jelzálogjog fedezetét nyújtotta. A hitel kamatlába 2007. január 15-ig [...] %-ban került rögzítésre. (26) A garancia prémiuma a hitelösszeg évi [...] %-a volt (27). Így a garanciával fedezett hitelnek a folyósításkori összes pénzügyi költsége évi [...] %-ot tett ki, amelyet az alapkamatláb, illetve az ÅI hitelminősítésétől, valamint a hitel fedezettségi szintjétől függő kamatfelár-érték alapján, a garanciára vonatkozóan kiszámított referencia-kamatlábbal kell összehasonlítani. Az alapkamatláb (az egyéves EURIBOR) 2003. október 9-én 2,235 % volt. Akkoriban az ÅI hitelminősítése a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében véve „gyenge” volt. A fenti megállapításoknak megfelelően a Bizottság feltételezi, hogy a hitel általános fedezettségű volt, ami annyit jelent, hogy az alapkamatot 400 bázisponttal kell megnövelni. Ezért e hitel esetében a referencia-kamatláb 6,235 %, ami meghaladja a G-I jelű garancia évi [...] %-os összes pénzügyi költségét. |
| --- | --- |

(81)

A G-I jelű garanciát a helyi kormány 2003. október 9-én vállalta a/az [...] által az ÅI-nek nyújtott, [...] EUR összegű hitel fedezetére (a hitel nyilvántartási száma: [...]). A garancia beváltásából eredő követelések fedezetéül az ÅI ingatlanon alapított jelzálogjog fedezetét nyújtotta. A hitel kamatlába 2007. január 15-ig [...] %-ban került rögzítésre. (26) A garancia prémiuma a hitelösszeg évi [...] %-a volt (27). Így a garanciával fedezett hitelnek a folyósításkori összes pénzügyi költsége évi [...] %-ot tett ki, amelyet az alapkamatláb, illetve az ÅI hitelminősítésétől, valamint a hitel fedezettségi szintjétől függő kamatfelár-érték alapján, a garanciára vonatkozóan kiszámított referencia-kamatlábbal kell összehasonlítani. Az alapkamatláb (az egyéves EURIBOR) 2003. október 9-én 2,235 % volt. Akkoriban az ÅI hitelminősítése a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében véve „gyenge” volt. A fenti megállapításoknak megfelelően a Bizottság feltételezi, hogy a hitel általános fedezettségű volt, ami annyit jelent, hogy az alapkamatot 400 bázisponttal kell megnövelni. Ezért e hitel esetében a referencia-kamatláb 6,235 %, ami meghaladja a G-I jelű garancia évi [...] %-os összes pénzügyi költségét.

| (82) | Emellett a helyi kormány 2004. szeptember 6-tól [...] %-ra csökkentette a G-I jelű garancia díját. Ennek megfelelően a garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költsége [...] %-ra csökkent, azaz [...] bázisponttal a referencia-kamatláb alá süllyedt, ennek megfelelően előnyhöz juttatva az ÅI-t. |
| --- | --- |

(82)

Emellett a helyi kormány 2004. szeptember 6-tól [...] %-ra csökkentette a G-I jelű garancia díját. Ennek megfelelően a garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költsége [...] %-ra csökkent, azaz [...] bázisponttal a referencia-kamatláb alá süllyedt, ennek megfelelően előnyhöz juttatva az ÅI-t.

| (83) | Az ÅI 2004. november 2-án [...] EUR hitelt vett fel a/az [...] (a hitel nyilvántartási száma: [...]). A hitel biztosítéka a helyi kormány által vállalt garancia volt, amelyért az ÅI ingatlanon alapított zálogjog formájában adott biztosítékot. A kamatláb a/az [...] bázispontban került meghatározásra, a garancia díja pedig a hitelösszeg évi [...] %-a volt, ezzel a garanciával biztosított hitel összes pénzügyi költsége évi [...] %-t tett ki (28). |
| --- | --- |

(83)

Az ÅI 2004. november 2-án [...] EUR hitelt vett fel a/az [...] (a hitel nyilvántartási száma: [...]). A hitel biztosítéka a helyi kormány által vállalt garancia volt, amelyért az ÅI ingatlanon alapított zálogjog formájában adott biztosítékot. A kamatláb a/az [...] bázispontban került meghatározásra, a garancia díja pedig a hitelösszeg évi [...] %-a volt, ezzel a garanciával biztosított hitel összes pénzügyi költsége évi [...] %-t tett ki (28).

| (84) | A G-II jelű garancia tekintetében a referencia-kamatlábat a 2004. november 2-án érvényes egyéves Euribor (2,314 %) alapján kell kiszámítani. Akkoriban az ÅI hitelminősítése a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében véve „gyenge” volt. Általános fedezettségi szintet feltételezve az e hitelre vonatkozó referencia-kamatláb évi 6,314 %-ot tesz ki, amely magasabb, mint a G-II jelű garancia évi [...] %-os összes pénzügyi költsége. A garanciával fedezett új hitel költségeinek a referencia-kamatlábbal való összehasonlítása azt mutatja, hogy a G-II jelű garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költsége legalább [...] bázisponttal elmaradt a referencia-kamatlábtól, ezzel pénzügyi előnyhöz juttatva az ÅI-t. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a garanciával fedezett hitel kamatlába a folyósítás óta nem változott. |
| --- | --- |

(84)

A G-II jelű garancia tekintetében a referencia-kamatlábat a 2004. november 2-án érvényes egyéves Euribor (2,314 %) alapján kell kiszámítani. Akkoriban az ÅI hitelminősítése a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében véve „gyenge” volt. Általános fedezettségi szintet feltételezve az e hitelre vonatkozó referencia-kamatláb évi 6,314 %-ot tesz ki, amely magasabb, mint a G-II jelű garancia évi [...] %-os összes pénzügyi költsége. A garanciával fedezett új hitel költségeinek a referencia-kamatlábbal való összehasonlítása azt mutatja, hogy a G-II jelű garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költsége legalább [...] bázisponttal elmaradt a referencia-kamatlábtól, ezzel pénzügyi előnyhöz juttatva az ÅI-t. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a garanciával fedezett hitel kamatlába a folyósítás óta nem változott.

| (85) | A helyi kormány 2005. december 13-án újabb garanciát vállalt az ÅI javára. Ennek a garanciának a célja az volt, hogy fedezetet biztosítson a „referenciahitelre” – azaz az eredetileg garanciával nem fedezett, 2003. október 9-i hitelre –, ezért a hitelszerződés feltételeit módosították. A kamatlábat ekkor évi [...] %-ra változtatták. A garancia díját a teljes hitelösszeg [...] %-ában határozták meg, ezzel az összes pénzügyi költség évi [...] %-ra (29) változott (az ettől az időponttól érvényes feltételek megegyeztek a fentebb ismertetett, a G-I jelű garanciával fedezett hitelre vonatkozó feltételekkel, ideértve a kamatláb időbeli változását is). |
| --- | --- |

(85)

A helyi kormány 2005. december 13-án újabb garanciát vállalt az ÅI javára. Ennek a garanciának a célja az volt, hogy fedezetet biztosítson a „referenciahitelre” – azaz az eredetileg garanciával nem fedezett, 2003. október 9-i hitelre –, ezért a hitelszerződés feltételeit módosították. A kamatlábat ekkor évi [...] %-ra változtatták. A garancia díját a teljes hitelösszeg [...] %-ában határozták meg, ezzel az összes pénzügyi költség évi [...] %-ra (29) változott (az ettől az időponttól érvényes feltételek megegyeztek a fentebb ismertetett, a G-I jelű garanciával fedezett hitelre vonatkozó feltételekkel, ideértve a kamatláb időbeli változását is).

| (86) | A G-III jelű garancia tekintetében a referencia-kamatlábat a 2005. december 13-án érvényes egyéves Euribor (2,769 %) alapján kell kiszámítani. Akkoriban az ÅI hitelminősítése a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében véve „kielégítő” volt. Figyelembe véve az általános fedezettségi szintet, az e hitelre vonatkozó referencia-kamatláb évi 4,969 %. Ez magasabb, mint a G-III jelű garancia éves [...] %-os összes pénzügyi költsége. A helyi kormány tehát legalább évi [...] %-nak megfelelő pénzügyi előnyhöz juttatta az ÅI-t. |
| --- | --- |

(86)

A G-III jelű garancia tekintetében a referencia-kamatlábat a 2005. december 13-án érvényes egyéves Euribor (2,769 %) alapján kell kiszámítani. Akkoriban az ÅI hitelminősítése a referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében véve „kielégítő” volt. Figyelembe véve az általános fedezettségi szintet, az e hitelre vonatkozó referencia-kamatláb évi 4,969 %. Ez magasabb, mint a G-III jelű garancia éves [...] %-os összes pénzügyi költsége. A helyi kormány tehát legalább évi [...] %-nak megfelelő pénzügyi előnyhöz juttatta az ÅI-t.

5.2.   A VERSENY TORZULÁSA ÉS A KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁSOK

| (87) | A finn hatóságok azt állították, hogy a szóban forgó intézkedések nem befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, és ennélfogva nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. Érvelésének alátámasztására Finnország érdemben azt hozta fel, hogy az ÅI csupán egy az ingatlanpiacon működő számos cég közül, és nem is a legnagyobb. Így nincs bizonyíték arra, hogy az intézkedések – amennyiben azokat állami támogatásnak minősítik – a versenytársak hátrányára erősítették volna az ÅI helyzetét. |
| --- | --- |

(87)

A finn hatóságok azt állították, hogy a szóban forgó intézkedések nem befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, és ennélfogva nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. Érvelésének alátámasztására Finnország érdemben azt hozta fel, hogy az ÅI csupán egy az ingatlanpiacon működő számos cég közül, és nem is a legnagyobb. Így nincs bizonyíték arra, hogy az intézkedések – amennyiben azokat állami támogatásnak minősítik – a versenytársak hátrányára erősítették volna az ÅI helyzetét.

| (88) | A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni. Az a tény, hogy az ÅI olyan pénzügyi előnyhöz jutott, amely versenytársai számára nem volt elérhető (és ahogy azt Finnország is megerősítette, Åland ingatlanpiacán több más gazdasági szereplő is jelen van), azt jelenti, hogy az ÅI a versenytársainál előnyösebb pénzügyi feltételekkel volt képes nagyberuházásokra és terjeszkedésre, (akik – ha az ÅI-nek juttatott előny nem állt volna fenn – esetleg hasonló beruházások mellett döntöttek volna). Nem szükséges azt bizonyítani, hogy az intézkedések lehetővé tették az ÅI számára, hogy valamely adott versenytárs piaci részesedését megszerezze. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni. Az a tény, hogy az ÅI olyan pénzügyi előnyhöz jutott, amely versenytársai számára nem volt elérhető (és ahogy azt Finnország is megerősítette, Åland ingatlanpiacán több más gazdasági szereplő is jelen van), azt jelenti, hogy az ÅI a versenytársainál előnyösebb pénzügyi feltételekkel volt képes nagyberuházásokra és terjeszkedésre, (akik – ha az ÅI-nek juttatott előny nem állt volna fenn – esetleg hasonló beruházások mellett döntöttek volna). Nem szükséges azt bizonyítani, hogy az intézkedések lehetővé tették az ÅI számára, hogy valamely adott versenytárs piaci részesedését megszerezze.

| (89) | Az ÅI-nek nyújtott támogatás szintén képes volt a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. Igaz, hogy Åland piaca kicsi, csak tengeri vagy légi úton megközelíthető szigetcsoporton helyezkedik el, és a letelepedési jogot illetően – Finnország uniós csatlakozási szerződésének értelmében – sajátos korlátozások hatálya alatt áll. Mindazonáltal továbbra is tény, hogy a külföldi vállalkozások Ålandon történő működése előtt abszolút akadály nem áll, és e vállalkozások helyi ingatlanpiaci befektetéseit természetesen semmi sem korlátozza. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy Finnország nem vitatta az eljárás megindításáról szóló határozat azon állítását, hogy az Ålandon a múltban más tagállambeli vállalkozások is szereztek ingatlantulajdont. Az intézkedésekkel az ÅI-nek juttatott előny ezért legalábbis potenciálisan befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet azzal, hogy indokolatlanul erősíti az ÅI helyzetét a potenciális külföldi versenytársakkal vagy befektetőkkel szemben. |
| --- | --- |

(89)

Az ÅI-nek nyújtott támogatás szintén képes volt a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. Igaz, hogy Åland piaca kicsi, csak tengeri vagy légi úton megközelíthető szigetcsoporton helyezkedik el, és a letelepedési jogot illetően – Finnország uniós csatlakozási szerződésének értelmében – sajátos korlátozások hatálya alatt áll. Mindazonáltal továbbra is tény, hogy a külföldi vállalkozások Ålandon történő működése előtt abszolút akadály nem áll, és e vállalkozások helyi ingatlanpiaci befektetéseit természetesen semmi sem korlátozza. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy Finnország nem vitatta az eljárás megindításáról szóló határozat azon állítását, hogy az Ålandon a múltban más tagállambeli vállalkozások is szereztek ingatlantulajdont. Az intézkedésekkel az ÅI-nek juttatott előny ezért legalábbis potenciálisan befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet azzal, hogy indokolatlanul erősíti az ÅI helyzetét a potenciális külföldi versenytársakkal vagy befektetőkkel szemben.

5.3.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MINŐSÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS

| (90) | A fenti okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy valamennyi tőkeemelés (a C-I, C-II és C-III jelű kivételével) és hitelre vállalt, G-I, G-II és G-III jelű garancia az EUMSZ 107. cikke értelmében vett állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(90)

A fenti okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy valamennyi tőkeemelés (a C-I, C-II és C-III jelű kivételével) és hitelre vállalt, G-I, G-II és G-III jelű garancia az EUMSZ 107. cikke értelmében vett állami támogatásnak minősül.

6.   A TÁMOGATÁS ÁLLÍTÓLAGOS JOGSZERŰSÉGE

| (91) | Finnország úgy érvelt, hogy a tőkeinjekciók és a garanciák – ha állami támogatásnak minősülnek – jogszerűek azon támogatási programok alapján, amelyeket Finnország Unióhoz való csatlakozása előtt vezettek be, és amelyeket az Unióhoz való csatlakozás előtt, 93-074 (tőkeemelések) és 93-079 (garanciák) hivatkozási számmal megfelelően bejelentettek az EFTA Felügyeleti Hatósághoz. |
| --- | --- |

(91)

Finnország úgy érvelt, hogy a tőkeinjekciók és a garanciák – ha állami támogatásnak minősülnek – jogszerűek azon támogatási programok alapján, amelyeket Finnország Unióhoz való csatlakozása előtt vezettek be, és amelyeket az Unióhoz való csatlakozás előtt, 93-074 (tőkeemelések) és 93-079 (garanciák) hivatkozási számmal megfelelően bejelentettek az EFTA Felügyeleti Hatósághoz.

| (92) | Ezt az érvet a 659/1999/EK rendelet rendelkezéseivel összefüggésben kell vizsgálni. Az 1. cikk d) pontja értelmében a „ »Támogatási program«: olyan jogi aktus, amely alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésre volna szükség – egyedi támogatásokat lehet megítélni azon vállalkozások számára, amelyeket a jogi aktusban általános vagy elvont módon jelöltek meg, illetve olyan jogi aktus, amelynek alapján a meghatározott projekthez nem kapcsolódó támogatást egy vagy több vállalkozásnak lehet megítélni határozatlan időre és/vagy meghatározatlan összegben”. Továbbá a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének b) pontja értelmében: „ »létező támogatás«: i. Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányának 144. és 172. cikke sérelme nélkül, minden támogatás, amely a Szerződésnek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, vagyis az olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket a Szerződés hatálybalépése előtt vezettek be és azt követően is alkalmazhatók”. |
| --- | --- |

(92)

Ezt az érvet a 659/1999/EK rendelet rendelkezéseivel összefüggésben kell vizsgálni. Az 1. cikk d) pontja értelmében a „ »Támogatási program«: olyan jogi aktus, amely alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésre volna szükség – egyedi támogatásokat lehet megítélni azon vállalkozások számára, amelyeket a jogi aktusban általános vagy elvont módon jelöltek meg, illetve olyan jogi aktus, amelynek alapján a meghatározott projekthez nem kapcsolódó támogatást egy vagy több vállalkozásnak lehet megítélni határozatlan időre és/vagy meghatározatlan összegben”. Továbbá a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének b) pontja értelmében: „ »létező támogatás«: i. Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányának 144. és 172. cikke sérelme nélkül, minden támogatás, amely a Szerződésnek az érintett tagállamokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, vagyis az olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket a Szerződés hatálybalépése előtt vezettek be és azt követően is alkalmazhatók”.

| (93) | Finnország 1995. január 1-jén csatlakozott az Európai Közösséghez. Ezen túlmenően az Ausztria, Finnország és Svédország csatalakozásáról szóló szerződés 172. cikkének (5) bekezdése szerint „[...] az olyan állami támogatások, amelyeket az új tagállamok az 1994. év során folyósítottak, de amelyeket az EGT-megállapodás, illetve az annak keretében kötött megegyezések ellenére nem jelentettek be az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, vagy bejelentettek ugyan, de már az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának meghozatala előtt megadtak, ezen okok miatt az EK-Szerződés 93. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából nem minősülnek létező állami támogatásnak [...]”. |
| --- | --- |

(93)

Finnország 1995. január 1-jén csatlakozott az Európai Közösséghez. Ezen túlmenően az Ausztria, Finnország és Svédország csatalakozásáról szóló szerződés 172. cikkének (5) bekezdése szerint „[...] az olyan állami támogatások, amelyeket az új tagállamok az 1994. év során folyósítottak, de amelyeket az EGT-megállapodás, illetve az annak keretében kötött megegyezések ellenére nem jelentettek be az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, vagy bejelentettek ugyan, de már az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának meghozatala előtt megadtak, ezen okok miatt az EK-Szerződés 93. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából nem minősülnek létező állami támogatásnak [...]”.

| (94) | Ezen túlmenően a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) pontja szerint: „ »új támogatás«: olyan támogatás, azaz támogatási program és egyedi támogatás, amely nem létező támogatás, beleértve a létező támogatások módosítását is” (30). |
| --- | --- |

(94)

Ezen túlmenően a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) pontja szerint: „ »új támogatás«: olyan támogatás, azaz támogatási program és egyedi támogatás, amely nem létező támogatás, beleértve a létező támogatások módosítását is” (30).

| (95) | Végezetül az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (31) 4. cikkének (1) bekezdése a létező támogatás módosítását így határozza meg: ez „alatt – a tisztán formai vagy adminisztratív jellegű módosítások kivételével – minden olyan változtatás értendő, amely nem befolyásolhatja a támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését. A létező támogatási program eredeti költségvetésének legfeljebb 20 %-os emelése azonban nem tekinthető a létező támogatási program módosításának.” |
| --- | --- |

(95)

Végezetül az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (31) 4. cikkének (1) bekezdése a létező támogatás módosítását így határozza meg: ez „alatt – a tisztán formai vagy adminisztratív jellegű módosítások kivételével – minden olyan változtatás értendő, amely nem befolyásolhatja a támogatási intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését. A létező támogatási program eredeti költségvetésének legfeljebb 20 %-os emelése azonban nem tekinthető a létező támogatási program módosításának.”

| (96) | A fentiekből az következik, hogy a csatlakozás előtti és állami támogatási programot alkotó intézkedésről két feltétel teljesülése esetén mondható el, hogy létező támogatás. Az első, hogy a programot az EK-Szerződés hatálybalépése előtt vezették be, a második pedig, hogy annak lényegét azóta jelentősen nem változtatták meg. |
| --- | --- |

(96)

A fentiekből az következik, hogy a csatlakozás előtti és állami támogatási programot alkotó intézkedésről két feltétel teljesülése esetén mondható el, hogy létező támogatás. Az első, hogy a programot az EK-Szerződés hatálybalépése előtt vezették be, a második pedig, hogy annak lényegét azóta jelentősen nem változtatták meg.

| (97) | A Bizottság a két állítólagos program tekintetében külön értékeli a jogszerűségre vonatkozó finn érvelést. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság a két állítólagos program tekintetében külön értékeli a jogszerűségre vonatkozó finn érvelést.

6.1.   AZ ÁLLÍTÓLAGOS GARANCIAPROGRAM (93-079)

| (98) | A Bizottság elsőként azt értékeli, hogy az intézkedések a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének (b) pontja értelmében vett támogatási programot képeznek-e. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság elsőként azt értékeli, hogy az intézkedések a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének (b) pontja értelmében vett támogatási programot képeznek-e.

| (99) | A garanciaprogram nemzeti jogi jogalapja az 1966-ban elfogadott, és az ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 és 2002:23 törvényekkel módosított, az ipari és egyes más vállalkozási ágazatoknak szóló tartományi garanciákról szóló tartományi törvény (az ÅFS 1966:14) (32). A költségvetést vagy a pénzügyi keretet illetően a Finnország EK-hoz való csatlakozásakor hatályban lévő, 1966. évi tartományi törvény előírja, hogy „a fennálló garanciák vagy hitelek összege (33) egy időpontban sem haladhatja meg a 20 000 000 FIM-t”. Másfelől a szóban forgó rendelkezés alkalmazásának időbeli hatálya nem korlátozott. |
| --- | --- |

(99)

A garanciaprogram nemzeti jogi jogalapja az 1966-ban elfogadott, és az ÅFS 1979:84, 1982:37, 1988:53, 1992:9, 1994:29, 1996:56 és 2002:23 törvényekkel módosított, az ipari és egyes más vállalkozási ágazatoknak szóló tartományi garanciákról szóló tartományi törvény (az ÅFS 1966:14) (32). A költségvetést vagy a pénzügyi keretet illetően a Finnország EK-hoz való csatlakozásakor hatályban lévő, 1966. évi tartományi törvény előírja, hogy „a fennálló garanciák vagy hitelek összege (33) egy időpontban sem haladhatja meg a 20 000 000 FIM-t”. Másfelől a szóban forgó rendelkezés alkalmazásának időbeli hatálya nem korlátozott.

| (100) | A fentieket és a nemzeti jogszabály rendelkezéseit figyelembe véve az intézkedések első látásra megfelelnek a támogatási program meghatározásának, mivel a törvény alapján a meghatározott projekthez nem kapcsolódó támogatást egy vagy több vállalkozásnak lehet megítélni határozatlan időre. A szóban forgó állítólagos programot 1982. szeptember 1-jén, azaz jóval 1994. január 1. előtt vezették be, és bejelentették az EFTA Felügyeleti Hatóságnak. Tehát a létező támogatás első feltétele teljesülni látszik, mivel az eredeti programot a Szerződés Finnország tekintetében történő hatálybalépése, illetve még 1994. január 1-je előtt bevezették, ami annyit jelent, hogy ebben az esetben Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási szerződése 172. cikkének (5) bekezdése nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(100)

A fentieket és a nemzeti jogszabály rendelkezéseit figyelembe véve az intézkedések első látásra megfelelnek a támogatási program meghatározásának, mivel a törvény alapján a meghatározott projekthez nem kapcsolódó támogatást egy vagy több vállalkozásnak lehet megítélni határozatlan időre. A szóban forgó állítólagos programot 1982. szeptember 1-jén, azaz jóval 1994. január 1. előtt vezették be, és bejelentették az EFTA Felügyeleti Hatóságnak. Tehát a létező támogatás első feltétele teljesülni látszik, mivel az eredeti programot a Szerződés Finnország tekintetében történő hatálybalépése, illetve még 1994. január 1-je előtt bevezették, ami annyit jelent, hogy ebben az esetben Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási szerződése 172. cikkének (5) bekezdése nem alkalmazandó.

| (101) | A Bizottságnak azonban értékelnie kell azt is, hogy az intézkedések 1994. január 1-je óta átestek-e valamely lényeges módosításon. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottságnak azonban értékelnie kell azt is, hogy az intézkedések 1994. január 1-je óta átestek-e valamely lényeges módosításon.

| (102) | A regionális hatóságok 1994. január 1. után, és a 2003. augusztus 14-i első garancia nyújtását megelőzően a garanciaprogram legalább három módosítását fogadtak el (az 1994:29, 1996:56 és 2002:23 tartományi törvénnyel). Ezek a módosítások jelentős emelést írtak elő a program költségvetésében (mégpedig az egyidejűleg vállalható garancia teljes összegének emelését). Mivel ezen ügy tárgya hitelgarancia nyújtása, értékelni kell, hogy a program jegyzőkönyvének költségvetését érintő, a tárgyalt intézkedéseket megelőzően bevezetett módosítások a létező programtól lényegesen különbözőnek és elválaszthatónak tekintendők-e. |
| --- | --- |

(102)

A regionális hatóságok 1994. január 1. után, és a 2003. augusztus 14-i első garancia nyújtását megelőzően a garanciaprogram legalább három módosítását fogadtak el (az 1994:29, 1996:56 és 2002:23 tartományi törvénnyel). Ezek a módosítások jelentős emelést írtak elő a program költségvetésében (mégpedig az egyidejűleg vállalható garancia teljes összegének emelését). Mivel ezen ügy tárgya hitelgarancia nyújtása, értékelni kell, hogy a program jegyzőkönyvének költségvetését érintő, a tárgyalt intézkedéseket megelőzően bevezetett módosítások a létező programtól lényegesen különbözőnek és elválaszthatónak tekintendők-e.

| (103) | Amint az fentebb kifejtésre került, a 794/2004/EK rendelet 4. cikke szerint a 20 %-ot meghaladó költségvetés-emelések a létező támogatási program módosításának minősülnek. A fent említett módosítások közül kettő (34) az eredeti költségvetést 50 %-kal, illetve 150 %-kal emelte. Ezek a költségvetés-emelések a program olyan módosításait képviselik, amelyeket a Bizottsághoz soha nem jelentettek be. |
| --- | --- |

(103)

Amint az fentebb kifejtésre került, a 794/2004/EK rendelet 4. cikke szerint a 20 %-ot meghaladó költségvetés-emelések a létező támogatási program módosításának minősülnek. A fent említett módosítások közül kettő (34) az eredeti költségvetést 50 %-kal, illetve 150 %-kal emelte. Ezek a költségvetés-emelések a program olyan módosításait képviselik, amelyeket a Bizottsághoz soha nem jelentettek be.

| (104) | E jelentős módosítások hatását nem lehet az állítólagos programtól elválaszthatónak tekinteni, mivel ezeknek az a folyománya, hogy a program teljes egészében új támogatássá válik. Az eredeti támogatási program valójában korlátozott volt az egyidejűleg vállalható garanciák teljes összegét illetően. E konkrét konstrukció esetében a költségvetés igen jelentős emelése (a program egyéb módosítása nélkül is) a meglévő szabályok lényegét érinti. |
| --- | --- |

(104)

E jelentős módosítások hatását nem lehet az állítólagos programtól elválaszthatónak tekinteni, mivel ezeknek az a folyománya, hogy a program teljes egészében új támogatássá válik. Az eredeti támogatási program valójában korlátozott volt az egyidejűleg vállalható garanciák teljes összegét illetően. E konkrét konstrukció esetében a költségvetés igen jelentős emelése (a program egyéb módosítása nélkül is) a meglévő szabályok lényegét érinti.

| (105) | A Bizottság ezen túlmenően megjegyzi, hogy a Finnország által benyújtott, garanciára vonatkozó dokumentumokból nem tűnik ki, hogy e garanciák jogalapja az állítólagos garanciaprogram lett volna. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság ezen túlmenően megjegyzi, hogy a Finnország által benyújtott, garanciára vonatkozó dokumentumokból nem tűnik ki, hogy e garanciák jogalapja az állítólagos garanciaprogram lett volna.

| (106) | Következésképpen az e határozatban tárgyalt garanciákat új támogatásnak kell tekinteni. Tekintve, hogy a támogatást a Bizottság előzetes, az EUMSZ 108. cikkében előírt jóváhagyása nélkül valósították meg, az jogellenes. |
| --- | --- |

(106)

Következésképpen az e határozatban tárgyalt garanciákat új támogatásnak kell tekinteni. Tekintve, hogy a támogatást a Bizottság előzetes, az EUMSZ 108. cikkében előírt jóváhagyása nélkül valósították meg, az jogellenes.

6.2.   AZ ÁLLÍTÓLAGOS RÉSZVÉNYJEGYZÉSI PROGRAM (93-079)

| (107) | Az állítólagos programra vonatkozó nemzeti szabályokat részvényjegyzéshez kapcsolódó támogatási intézkedésként jelentették be az EFTA Felügyeleti Hatósághoz. Az akkoriban benyújtott dokumentumokból úgy tűnik, hogy nemzeti jogalapként „Åland éves költségvetése” került megjelölésre. Az „a támogatás egy projektre elérhető legnagyobb megengedett intenzitása” rovatban Finnország 30 %-ot adott meg. Ezen túlmenően a „Költségvetés/kiadások” rovatban Finnország megadta az 1992-1994 évekre szóló költségvetést, de üresen hagyta „A program teljes tervezési időszakára vonatkozó, teljes becsült költségvetés” rovatot. |
| --- | --- |

(107)

Az állítólagos programra vonatkozó nemzeti szabályokat részvényjegyzéshez kapcsolódó támogatási intézkedésként jelentették be az EFTA Felügyeleti Hatósághoz. Az akkoriban benyújtott dokumentumokból úgy tűnik, hogy nemzeti jogalapként „Åland éves költségvetése” került megjelölésre. Az „a támogatás egy projektre elérhető legnagyobb megengedett intenzitása” rovatban Finnország 30 %-ot adott meg. Ezen túlmenően a „Költségvetés/kiadások” rovatban Finnország megadta az 1992-1994 évekre szóló költségvetést, de üresen hagyta „A program teljes tervezési időszakára vonatkozó, teljes becsült költségvetés” rovatot.

| (108) | A vizsgálat során Finnország kifejtette, hogy az állítólagos program hivatalos jogalapja az Åland autonómiájáról szóló, 1991-ben elfogadott 1144/1991. sz. törvény. A 18. szakasz (22) bekezdése szerint Åland helyi hatóságai általános jogkörrel rendelkeznek az Åland gazdaságának előmozdítását szolgáló intézkedések elfogadására. Ezt a jogkört (pl. hitelek, tőkeinjekciók és garanciák révén) a helyi kormány éves általános költségvetésének rendelkezései révén kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(108)

A vizsgálat során Finnország kifejtette, hogy az állítólagos program hivatalos jogalapja az Åland autonómiájáról szóló, 1991-ben elfogadott 1144/1991. sz. törvény. A 18. szakasz (22) bekezdése szerint Åland helyi hatóságai általános jogkörrel rendelkeznek az Åland gazdaságának előmozdítását szolgáló intézkedések elfogadására. Ezt a jogkört (pl. hitelek, tőkeinjekciók és garanciák révén) a helyi kormány éves általános költségvetésének rendelkezései révén kell végrehajtani.

| (109) | A Bizottság a következőket jegyzi meg: |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság a következőket jegyzi meg:

| (110) | Függetlenül attól, hogy Finnország nevezheti programnak a helyhatóságok ilyen tőkeinjekciók (az autonómiáról szóló törvényben adott általános felhatalmazás keretében történő) végrehajtására vonatkozó jogkörét, a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a nemzeti jogszabály e jogköröket megállapító rendelkezései megfelelnek-e a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének d) pontjában a „program”-ra vonatkozó fogalommeghatározásnak. E tekintetben úgy tűnik, hogy a jogalap (a 1144/1991 törvény 18. szakaszának (22) bekezdése) olyan szabályokból tevődik össze, amely a finn jogrendszeren belül a különféle hatóságok közötti hatáskörmegosztást szabályozzák, és nem teljesítik a támogatási programra vonatkozó követelményeket (amely meghatározása szerint többek között „olyan jogi aktus, amely alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésre volna szükség – egyedi támogatásokat lehet megítélni”). Az egyes kedvezményezetteknek nyújtott tőkejuttatáshoz így először a helyi kormány éves költségvetésében előirányzatra van szükség (amelyet Åland regionális közgyűlése szabad belátása szerint szavaz meg), majd pedig végre kell hajtani a helyi kormány határozatait. Úgy tűnik tehát, hogy az e jogkörök alapján megadott tőkeinjekciókat egyedi határozatok sorozatának, semmint támogatási programnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(110)

Függetlenül attól, hogy Finnország nevezheti programnak a helyhatóságok ilyen tőkeinjekciók (az autonómiáról szóló törvényben adott általános felhatalmazás keretében történő) végrehajtására vonatkozó jogkörét, a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a nemzeti jogszabály e jogköröket megállapító rendelkezései megfelelnek-e a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének d) pontjában a „program”-ra vonatkozó fogalommeghatározásnak. E tekintetben úgy tűnik, hogy a jogalap (a 1144/1991 törvény 18. szakaszának (22) bekezdése) olyan szabályokból tevődik össze, amely a finn jogrendszeren belül a különféle hatóságok közötti hatáskörmegosztást szabályozzák, és nem teljesítik a támogatási programra vonatkozó követelményeket (amely meghatározása szerint többek között „olyan jogi aktus, amely alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésre volna szükség – egyedi támogatásokat lehet megítélni”). Az egyes kedvezményezetteknek nyújtott tőkejuttatáshoz így először a helyi kormány éves költségvetésében előirányzatra van szükség (amelyet Åland regionális közgyűlése szabad belátása szerint szavaz meg), majd pedig végre kell hajtani a helyi kormány határozatait. Úgy tűnik tehát, hogy az e jogkörök alapján megadott tőkeinjekciókat egyedi határozatok sorozatának, semmint támogatási programnak kell tekinteni.

| (111) | A Bizottság mindenesetre megjegyzi azt is, hogy az állítólagos program csak az 1992–1994-es időszakra vonatkozott, mivel további információkat a „Költségvetés/kiadások” rovatban nem adtak meg, noha a jogalap „Åland éves költségvetése volt”. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság mindenesetre megjegyzi azt is, hogy az állítólagos program csak az 1992–1994-es időszakra vonatkozott, mivel további információkat a „Költségvetés/kiadások” rovatban nem adtak meg, noha a jogalap „Åland éves költségvetése volt”.

| (112) | Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy Finnország jelezte, miszerint az „a támogatás egy projektre elérhető legnagyobb megengedett intenzitása” 30 % lehet. Ez mindenesetre csak úgy értelmezhető, hogy az állítólagos programból érkező tőkeinjekciót jelentős (legalább 70 %-os) magán-hozzájárulásokkal kívánták alkalmazni az állítólagos program célkitűzéseinek előmozdítását szolgáló „projektek” esetében; e célkitűzést „Idegenforgalom, ipar és K + F” elnevezéssel jelölték. Az ebben a határozatban tárgyalt tőkeemelések ennek az alaki feltételnek nem felelnek meg, és ezért nem tartozhatnak az EFTA Felügyeleti Hatósághoz benyújtott nemzeti rendelkezések hatálya alá, függetlenül attól, hogy szabályos támogatási programot alkotnak-e, és amennyiben igen, az 1994. után alkalmazandó volt-e. |
| --- | --- |

(112)

Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy Finnország jelezte, miszerint az „a támogatás egy projektre elérhető legnagyobb megengedett intenzitása” 30 % lehet. Ez mindenesetre csak úgy értelmezhető, hogy az állítólagos programból érkező tőkeinjekciót jelentős (legalább 70 %-os) magán-hozzájárulásokkal kívánták alkalmazni az állítólagos program célkitűzéseinek előmozdítását szolgáló „projektek” esetében; e célkitűzést „Idegenforgalom, ipar és K + F” elnevezéssel jelölték. Az ebben a határozatban tárgyalt tőkeemelések ennek az alaki feltételnek nem felelnek meg, és ezért nem tartozhatnak az EFTA Felügyeleti Hatósághoz benyújtott nemzeti rendelkezések hatálya alá, függetlenül attól, hogy szabályos támogatási programot alkotnak-e, és amennyiben igen, az 1994. után alkalmazandó volt-e.

| (113) | Következésképpen az ÅI-nek tőkeemelés formájában nyújtott állami támogatás új támogatásnak minősül. Mivel a támogatást a Bizottság előzetes, az EUMSZ 108. cikkében előírt jóváhagyása nélkül valósították meg, az jogellenes. |
| --- | --- |

(113)

Következésképpen az ÅI-nek tőkeemelés formájában nyújtott állami támogatás új támogatásnak minősül. Mivel a támogatást a Bizottság előzetes, az EUMSZ 108. cikkében előírt jóváhagyása nélkül valósították meg, az jogellenes.

6.3.   FINNORSZÁG KÖZIGAZGATÁSI LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGÁNAK KÖZELMÚLTBELI HATÁROZATAIRA VONATKOZÓ TOVÁBBI ÉSZREVÉTELEK

| (114) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy a helyi kormány által az ÅI javára hozott két intézkedést a finn nemzeti bíróság nemrégiben hatályon kívül helyezte. Ezek az intézkedések a következők: i. az ÅI-nek 2007-ben fizetett, C-XI jelű tőkeemelés (lásd a fenti (16) preambulumbekezdést) és ii. egy végre nem hajtott, 2006-os hitelgarancia. A Közigazgatási Legfelsőbb Bíróság 2011. április 6-i határozatával arról döntött, hogy a helyi kormány a határozatait a vonatkozó közigazgatási szabályoknak megfelelően hozta-e meg. A bíróság eközben azonban azt is értékelte, hogy kellően jelezték-e azt, hogy az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, aminek következtében a helyhatóságoknak azokat – a hatálybalépés előtt – a Bizottsághoz be kellett volna jelenteniük. A bíróság megállapította, hogy első látásra teljesült az állami támogatás valamennyi kritériuma. A bíróság egyben elemezte Finnország azon állítását is, hogy az intézkedések – amennyiben valóban állami támogatásnak minősülnek – a csatlakozás előtt alkalmazandó nemzeti szabályok hatálya alá tartoznak, és ezért „létező támogatásnak” minősülnek. Ennek során a bíróság mélyrehatóan elemezte a nemzeti szabályokat, és megállapította, hogy attól függetlenül, hogy ezek a szabályok valódi támogatási programot alkottak-e vagy sem, a helyi hatóságok határozatai nem felelnek meg a nemzeti szabályokban támasztott alaki követelményeknek, főként a fentebb a Bizottság által is kifejtett okokból. Ezért a nemzeti Közigazgatási Legfelsőbb Bíróság következtetése egybecseng a Bizottságéval, miszerint a vizsgált C-XI jelű tőkeinjekció új állami támogatást képez. A Legfelsőbb Bíróság ugyanerre a következtetésre jutott a 2006. évi hitelgarancia tekintetében is. Mivel a garancianyújtás sohasem valósult meg, a határozat erre nem tér ki. |
| --- | --- |

(114)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy a helyi kormány által az ÅI javára hozott két intézkedést a finn nemzeti bíróság nemrégiben hatályon kívül helyezte. Ezek az intézkedések a következők: i. az ÅI-nek 2007-ben fizetett, C-XI jelű tőkeemelés (lásd a fenti (16) preambulumbekezdést) és ii. egy végre nem hajtott, 2006-os hitelgarancia. A Közigazgatási Legfelsőbb Bíróság 2011. április 6-i határozatával arról döntött, hogy a helyi kormány a határozatait a vonatkozó közigazgatási szabályoknak megfelelően hozta-e meg. A bíróság eközben azonban azt is értékelte, hogy kellően jelezték-e azt, hogy az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, aminek következtében a helyhatóságoknak azokat – a hatálybalépés előtt – a Bizottsághoz be kellett volna jelenteniük. A bíróság megállapította, hogy első látásra teljesült az állami támogatás valamennyi kritériuma. A bíróság egyben elemezte Finnország azon állítását is, hogy az intézkedések – amennyiben valóban állami támogatásnak minősülnek – a csatlakozás előtt alkalmazandó nemzeti szabályok hatálya alá tartoznak, és ezért „létező támogatásnak” minősülnek. Ennek során a bíróság mélyrehatóan elemezte a nemzeti szabályokat, és megállapította, hogy attól függetlenül, hogy ezek a szabályok valódi támogatási programot alkottak-e vagy sem, a helyi hatóságok határozatai nem felelnek meg a nemzeti szabályokban támasztott alaki követelményeknek, főként a fentebb a Bizottság által is kifejtett okokból. Ezért a nemzeti Közigazgatási Legfelsőbb Bíróság következtetése egybecseng a Bizottságéval, miszerint a vizsgált C-XI jelű tőkeinjekció új állami támogatást képez. A Legfelsőbb Bíróság ugyanerre a következtetésre jutott a 2006. évi hitelgarancia tekintetében is. Mivel a garancianyújtás sohasem valósult meg, a határozat erre nem tér ki.

7.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

| (115) | Finnország általánosságban azzal érvelt, hogy ha az intézkedéseket új állami támogatásnak is minősítik, azok ennek ellenére összeegyeztethetőek a belső piaccal, mivel az ÅI támogatásból finanszírozott tevékenységeinek célja a régió fejlesztése és új munkahelyek teremtése. |
| --- | --- |

(115)

Finnország általánosságban azzal érvelt, hogy ha az intézkedéseket új állami támogatásnak is minősítik, azok ennek ellenére összeegyeztethetőek a belső piaccal, mivel az ÅI támogatásból finanszírozott tevékenységeinek célja a régió fejlesztése és új munkahelyek teremtése.

| (116) | Noha az állami támogatás elvben tiltott, mégis a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül, ha az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében említett körülmények teljesülnek, illetőleg összeegyeztethetőnek tekinthető, ha azt a 107. cikk (3) bekezdésében említett célkitűzések elérésére használják. Az összeegyeztethetőség ebben az ügyben számba jöhető egyetlen esete az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja – amely engedélyezi a gazdaságfejlesztési célú támogatást azokon a területeken, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy ahol jelentős az munkanélküliség –, illetőleg az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja, amely úgy rendelkezik, hogy állami támogatás engedélyezhető egyes gazdasági területek fejlődésének előmozdítására. |
| --- | --- |

(116)

Noha az állami támogatás elvben tiltott, mégis a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül, ha az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében említett körülmények teljesülnek, illetőleg összeegyeztethetőnek tekinthető, ha azt a 107. cikk (3) bekezdésében említett célkitűzések elérésére használják. Az összeegyeztethetőség ebben az ügyben számba jöhető egyetlen esete az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja – amely engedélyezi a gazdaságfejlesztési célú támogatást azokon a területeken, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy ahol jelentős az munkanélküliség –, illetőleg az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja, amely úgy rendelkezik, hogy állami támogatás engedélyezhető egyes gazdasági területek fejlődésének előmozdítására.

| (117) | A Finnországra akkoriba alkalmazandó regionális támogatási szabályok (a 2000-2006-os, illetve a 2007–2013-as regionális támogatási térkép) alapján, Mariehamn városa, ahol az iTiden található, ilyen támogatásra semmi esetre nem volt jogosult. Ennek következtében, még ha elmondható is lenne, hogy a támogatást az említett projektre különítették el, az nem minősülhetne összeegyeztethetőnek. Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy Finnország nem igazolta, hogy a regionális támogatási szabályok szerinti összeegyeztethetőség bármely (pl. a támogatás formájára, az elszámolható költségekre vagy a támogatás legnagyobb intenzitására vonatkozó) feltétele teljesült volna. |
| --- | --- |

(117)

A Finnországra akkoriba alkalmazandó regionális támogatási szabályok (a 2000-2006-os, illetve a 2007–2013-as regionális támogatási térkép) alapján, Mariehamn városa, ahol az iTiden található, ilyen támogatásra semmi esetre nem volt jogosult. Ennek következtében, még ha elmondható is lenne, hogy a támogatást az említett projektre különítették el, az nem minősülhetne összeegyeztethetőnek. Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy Finnország nem igazolta, hogy a regionális támogatási szabályok szerinti összeegyeztethetőség bármely (pl. a támogatás formájára, az elszámolható költségekre vagy a támogatás legnagyobb intenzitására vonatkozó) feltétele teljesült volna.

| (118) | A támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek a Bizottság által az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazása tekintetében elfogadott egyéb iránymutatás vagy közlemény értelmében, illetve közvetlenül az említett cikk alapján sem. A finn hatóságok nem szolgáltak olyan konkrét érvvel vagy bizonyítékkal, amely a Bizottság számára lehetővé tenné, hogy az intézkedéseket az EUMSZ bármely rendelkezése alapján jóváhagyja. |
| --- | --- |

(118)

A támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek a Bizottság által az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazása tekintetében elfogadott egyéb iránymutatás vagy közlemény értelmében, illetve közvetlenül az említett cikk alapján sem. A finn hatóságok nem szolgáltak olyan konkrét érvvel vagy bizonyítékkal, amely a Bizottság számára lehetővé tenné, hogy az intézkedéseket az EUMSZ bármely rendelkezése alapján jóváhagyja.

8.   A TÁMOGATÁS VISSZAKÖVETELÉSE

8.1.   FINNORSZÁG ÉRVEI

| (119) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére [...]”. A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszafizetését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével. Ebből tehát természetesen következik, hogy az ÅI javára szóló, jogellenes állami támogatásnak minősülő intézkedéseket vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

(119)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére [...]”. A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszafizetését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével. Ebből tehát természetesen következik, hogy az ÅI javára szóló, jogellenes állami támogatásnak minősülő intézkedéseket vissza kell fizetni.

| (120) | Finnország azonban azzal érvelt, hogy a Bizottságnak ebben az ügyben mellőznie kellene a visszafizetés elrendelésétől, mivel Finnország jogosan várhatta el, hogy a támogatás az állítólagos, csatlakozás előtti programok alapján jogszerűnek minősül, és hogy a visszakövetelés a közösségi jog elvébe ütközne. A Bizottság megjegyzi, hogy Finnország alakszerűen csak a helyi kormányt illetően hivatkozott a jogos elvárások kitételre. A kedvezményezettek jogos elvárásaira vonatkozó érv kifejezetten nem hangzott el. |
| --- | --- |

(120)

Finnország azonban azzal érvelt, hogy a Bizottságnak ebben az ügyben mellőznie kellene a visszafizetés elrendelésétől, mivel Finnország jogosan várhatta el, hogy a támogatás az állítólagos, csatlakozás előtti programok alapján jogszerűnek minősül, és hogy a visszakövetelés a közösségi jog elvébe ütközne. A Bizottság megjegyzi, hogy Finnország alakszerűen csak a helyi kormányt illetően hivatkozott a jogos elvárások kitételre. A kedvezményezettek jogos elvárásaira vonatkozó érv kifejezetten nem hangzott el.

| (121) | A Bizottság a fenti érvelést semmi esetre sem tudja elfogadni. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság a fenti érvelést semmi esetre sem tudja elfogadni.

| (122) | A tőkeemeléseket illetően a Bizottság a fentiekben bizonyította, hogy – függetlenül attól, hogy az ÅI vagy bárki más ésszerűen feltételezhette az állítólagos részvényjegyzési program állami támogatási szabályok szerinti jogszerűségét –, azok még az állítólagos program alaki szabályainak sem feleltek meg az EFTA Felügyeleti Hatóságnak bejelentett formában. Tehát nem lehet azzal érvelni, hogy az ÅI-nek jogos elvárásai lehettek a tőkeemelések jogszerűségét illetően, mivel ezek nem tartozhattak azon nemzeti szabályok körébe, amelyekkel kapcsolatban Finnország a jogos elvárások meglétét állította. |
| --- | --- |

(122)

A tőkeemeléseket illetően a Bizottság a fentiekben bizonyította, hogy – függetlenül attól, hogy az ÅI vagy bárki más ésszerűen feltételezhette az állítólagos részvényjegyzési program állami támogatási szabályok szerinti jogszerűségét –, azok még az állítólagos program alaki szabályainak sem feleltek meg az EFTA Felügyeleti Hatóságnak bejelentett formában. Tehát nem lehet azzal érvelni, hogy az ÅI-nek jogos elvárásai lehettek a tőkeemelések jogszerűségét illetően, mivel ezek nem tartozhattak azon nemzeti szabályok körébe, amelyekkel kapcsolatban Finnország a jogos elvárások meglétét állította.

| (123) | A hitelgaranciákat illetően a Bizottság bizonyította, hogy a garanciaprogram még azt megelőzően lényeges módosításon esett át, hogy az e határozat tárgyát képező garanciák nyújtására sor került volna. Ezeket az ålandi hatóságok által végrehajtott módosításokat a Bizottságnak nem jelentették be. Ennek következtében az eredeti programot létrehozó nemzeti szabályok alapján vállalt minden garanciát új támogatásnak kell tekinteni. Kialakult nézet, hogy egy kedvezményezettnek sem lehet jogos elvárása egy olyan támogatás jogszerűségével kapcsolatban, amelyet az EUMSZ 108. cikke értelmében a Bizottságnak be kellett volna jelenteni, de erre nem került sor (35). |
| --- | --- |

(123)

A hitelgaranciákat illetően a Bizottság bizonyította, hogy a garanciaprogram még azt megelőzően lényeges módosításon esett át, hogy az e határozat tárgyát képező garanciák nyújtására sor került volna. Ezeket az ålandi hatóságok által végrehajtott módosításokat a Bizottságnak nem jelentették be. Ennek következtében az eredeti programot létrehozó nemzeti szabályok alapján vállalt minden garanciát új támogatásnak kell tekinteni. Kialakult nézet, hogy egy kedvezményezettnek sem lehet jogos elvárása egy olyan támogatás jogszerűségével kapcsolatban, amelyet az EUMSZ 108. cikke értelmében a Bizottságnak be kellett volna jelenteni, de erre nem került sor (35).

| (124) | Összefoglalva, a garanciák és a tőkeemelések egyaránt olyan új állami támogatásnak minősülnek, amelyet a végrehajtás előtt a Bizottságnak be kellett volna jelenteni. |
| --- | --- |

(124)

Összefoglalva, a garanciák és a tőkeemelések egyaránt olyan új állami támogatásnak minősülnek, amelyet a végrehajtás előtt a Bizottságnak be kellett volna jelenteni.

| (125) | Kialakult ítélkezési gyakorlat (36), hogy az a tagállam, amelynek hatóságai az EUMSZ 108. cikkének eljárási szabályaiba ütközően nyújtottak támogatást, nem hivatkozhat a támogatás kedvezményezettjének jogos elvárásaira annak indokolására, hogy miért nem tett eleget a Bizottság támogatás visszafizetésére vonatkozó határozatának végrehajtásához szükséges lépések megtételére vonatkozó kötelezettségének. Ha a nemzeti hatóságok hivatkozhatnának saját jogszerűtlen magatartásukra, teljesen értelmetlenné tennék az EUMSZ 107. és 108. cikkét, és érvénytelenné tennék a Bizottság e rendelkezések értelmében hozott határozatait. |
| --- | --- |

(125)

Kialakult ítélkezési gyakorlat (36), hogy az a tagállam, amelynek hatóságai az EUMSZ 108. cikkének eljárási szabályaiba ütközően nyújtottak támogatást, nem hivatkozhat a támogatás kedvezményezettjének jogos elvárásaira annak indokolására, hogy miért nem tett eleget a Bizottság támogatás visszafizetésére vonatkozó határozatának végrehajtásához szükséges lépések megtételére vonatkozó kötelezettségének. Ha a nemzeti hatóságok hivatkozhatnának saját jogszerűtlen magatartásukra, teljesen értelmetlenné tennék az EUMSZ 107. és 108. cikkét, és érvénytelenné tennék a Bizottság e rendelkezések értelmében hozott határozatait.

| (126) | Szükségszerűen ugyanennek az elvnek kell érvényesülnie akkor is, amikor a nemzeti hatóságok azzal érvelnek, hogy jogos elvárásaik voltak az intézkedések jogszerűségével kapcsolatban, de nem jelentették be azokat a Bizottságnak, noha az intézkedések új támogatásnak minősültek (37). |
| --- | --- |

(126)

Szükségszerűen ugyanennek az elvnek kell érvényesülnie akkor is, amikor a nemzeti hatóságok azzal érvelnek, hogy jogos elvárásaik voltak az intézkedések jogszerűségével kapcsolatban, de nem jelentették be azokat a Bizottságnak, noha az intézkedések új támogatásnak minősültek (37).

| (127) | Hasonlóképpen – amennyiben az ÅI jogos elvárásai relevánsak – a Bizottság megjegyzi, hogy a kialakult ítélkezési gyakorlat szerint, illetve az állami támogatások Bizottság általi felülvizsgálatának az EUMSZ 108. cikke értelmében fennálló kötelező jellegére tekintettel, azon vállalkozások, amelyek támogatásban részesültek, nem fűzhetnek jogos elvárásokat ahhoz, hogy a támogatásnyújtás jogszerűen történik, kivéve, ha azt az említett cikkben foglalt eljárásnak megfelelően nyújtották. A gondos üzletembernek rendszerint képesnek kell lennie annak meghatározására, hogy az említett eljárást betartották-e (38). |
| --- | --- |

(127)

Hasonlóképpen – amennyiben az ÅI jogos elvárásai relevánsak – a Bizottság megjegyzi, hogy a kialakult ítélkezési gyakorlat szerint, illetve az állami támogatások Bizottság általi felülvizsgálatának az EUMSZ 108. cikke értelmében fennálló kötelező jellegére tekintettel, azon vállalkozások, amelyek támogatásban részesültek, nem fűzhetnek jogos elvárásokat ahhoz, hogy a támogatásnyújtás jogszerűen történik, kivéve, ha azt az említett cikkben foglalt eljárásnak megfelelően nyújtották. A gondos üzletembernek rendszerint képesnek kell lennie annak meghatározására, hogy az említett eljárást betartották-e (38).

| (128) | A Bizottság rámutat, hogy az ÅI-nél egyetlen cég sem volt jobb helyzetben arra, hogy betekintsen a helyi kormány állítólagos támogatási programokkal kapcsolatos lépéseibe, mivel a kormány a cég többségi részvényese, és az ÅI igazgatóságában olyan magánszemélyek képviselik, akik egyben a helyi kormány vezető testületeinek is tagjai. Ezt az érvet megerősíti az a tény, amely fentebb a tőkeemelésekkel kapcsolatban igazolást nyert, hogy az ÅI és a helyi kormány között rendszeres információcsere áll fenn. Ezért – noha a finn hatóságok kifejezetten nem érveltek a támogatás kedvezményezettjének jogos elvárásaival – a Bizottságnak meggyőződése, hogy az ÅI ebben az ügyben jogos elvárásokra nem hivatkozhat. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság rámutat, hogy az ÅI-nél egyetlen cég sem volt jobb helyzetben arra, hogy betekintsen a helyi kormány állítólagos támogatási programokkal kapcsolatos lépéseibe, mivel a kormány a cég többségi részvényese, és az ÅI igazgatóságában olyan magánszemélyek képviselik, akik egyben a helyi kormány vezető testületeinek is tagjai. Ezt az érvet megerősíti az a tény, amely fentebb a tőkeemelésekkel kapcsolatban igazolást nyert, hogy az ÅI és a helyi kormány között rendszeres információcsere áll fenn. Ezért – noha a finn hatóságok kifejezetten nem érveltek a támogatás kedvezményezettjének jogos elvárásaival – a Bizottságnak meggyőződése, hogy az ÅI ebben az ügyben jogos elvárásokra nem hivatkozhat.

| (129) | Végezetül a Bizottság sohasem adott olyan konkrét megerősítést sem Finnországnak, sem a támogatás kedvezményezettjének azzal kapcsolatban, hogy a szóban forgó intézkedések ne képeznének állami támogatást, illetve jogszerű állami támogatások lennének, amely ilyen elvárásokra adhatna alapot (39). |
| --- | --- |

(129)

Végezetül a Bizottság sohasem adott olyan konkrét megerősítést sem Finnországnak, sem a támogatás kedvezményezettjének azzal kapcsolatban, hogy a szóban forgó intézkedések ne képeznének állami támogatást, illetve jogszerű állami támogatások lennének, amely ilyen elvárásokra adhatna alapot (39).

| (130) | Finnország továbbá azzal érvelt, hogy a tőkeemeléseken keresztül nyújtott állami támogatás visszakövetelése esetén a támogatási elem nem szükségszerűen a teljes tőkejuttatás, hanem (a garanciák támogatási eleme kiszámításának analógiájára) az ÅI-nél a megfelelő helyettesítő befektetés piacon való megszerzésével kapcsolatban felmerülő költség. Finnország e tekintetben azt javasolta, hogy az ilyen helyettesítő finanszírozás költségét a KPMG jelentésében az irodahelyiségek tekintetében megállapított, 7 %-os elvárt megtérülésre hivatkozással lehetne megállapítani. |
| --- | --- |

(130)

Finnország továbbá azzal érvelt, hogy a tőkeemeléseken keresztül nyújtott állami támogatás visszakövetelése esetén a támogatási elem nem szükségszerűen a teljes tőkejuttatás, hanem (a garanciák támogatási eleme kiszámításának analógiájára) az ÅI-nél a megfelelő helyettesítő befektetés piacon való megszerzésével kapcsolatban felmerülő költség. Finnország e tekintetben azt javasolta, hogy az ilyen helyettesítő finanszírozás költségét a KPMG jelentésében az irodahelyiségek tekintetében megállapított, 7 %-os elvárt megtérülésre hivatkozással lehetne megállapítani.

| (131) | A Bizottság ezt az álláspontot nem tudja elfogadni. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság ezt az álláspontot nem tudja elfogadni.

| (132) | Mindenképpen helytálló általános tételként, hogy egy adott ügyben az állami támogatást a cég által az állami forrásokból (finanszírozás formájában) már ténylegesen megkapott előny és a tőkepiacon számára elérhető összeg különbsége adja. Ezért „a támogatás visszafizetésével a kedvezményezett elveszíti azokat az előnyöket, amelyeket a piaci versenytársaival szemben élvezett, és visszaáll a támogatás kifizetését megelőző helyzet” (40). |
| --- | --- |

(132)

Mindenképpen helytálló általános tételként, hogy egy adott ügyben az állami támogatást a cég által az állami forrásokból (finanszírozás formájában) már ténylegesen megkapott előny és a tőkepiacon számára elérhető összeg különbsége adja. Ezért „a támogatás visszafizetésével a kedvezményezett elveszíti azokat az előnyöket, amelyeket a piaci versenytársaival szemben élvezett, és visszaáll a támogatás kifizetését megelőző helyzet” (40).

| (133) | A befektető – akár hitelnyújtásról vagy vállalkozásban történő részesedésszerzésről van szó – befektetésére a kockázatokkal arányban álló megtérülés elérésére fog törekedni. |
| --- | --- |

(133)

A befektető – akár hitelnyújtásról vagy vállalkozásban történő részesedésszerzésről van szó – befektetésére a kockázatokkal arányban álló megtérülés elérésére fog törekedni.

| (134) | Amennyiben a támogatást a piaci költségek alatti költségű hitel formájában nyújtják (ami a garanciával fedezett hitelek esetében áll fenn, amelyeknél az összes pénzügyi költség kevesebb, mint a piaci hitelekre felszámított kamat) egy olyan cégnek, amely a hitelpiacról nem szorult ki, és ezért a támogatás helyett képes lett volna piaci kamatozású hitel felvételére, egyértelmű, hogy a visszakövetelés konkrét helyreállító célja azzal érhető el, hogy a céggel vissza kell fizettetni a különbözetet (kamatokkal), ezzel visszaállítva a versenytársaival azonos helyzetét. |
| --- | --- |

(134)

Amennyiben a támogatást a piaci költségek alatti költségű hitel formájában nyújtják (ami a garanciával fedezett hitelek esetében áll fenn, amelyeknél az összes pénzügyi költség kevesebb, mint a piaci hitelekre felszámított kamat) egy olyan cégnek, amely a hitelpiacról nem szorult ki, és ezért a támogatás helyett képes lett volna piaci kamatozású hitel felvételére, egyértelmű, hogy a visszakövetelés konkrét helyreállító célja azzal érhető el, hogy a céggel vissza kell fizettetni a különbözetet (kamatokkal), ezzel visszaállítva a versenytársaival azonos helyzetét.

| (135) | Más a helyzet a tőkebefektetések esetében. A megtérülés itt nem a cég fizetési hajlandóságán múlik (mint egy hitelnél), hanem teljes egészében a cég üzleti modelljével járó jövedelmezőség függvénye. Ha a magánbefektető nincs meggyőződve arról, hogy az üzlet megfelelően díjazza a felvállalt kockázatokat, nem fektet be, hanem pénzét inkább másra fordítja. Másként megfogalmazva, a Bizottság nem tudja elfogadni, hogy a vállalat tőkeemelése érdekében ugyanahhoz az összeghez hozzá tudott volna jutni a tőkepiacról magasabb hozamot kínálva, mivel várható teljesítménye nem tette lehetővé, hogy a tőkebefektetők számára ilyen magasabb hozamot ajánljon fel. A visszaköveteléssel visszaállítandó vagy megvalósítandó alternatív forgatókönyv – azaz a támogatás nélküli helyzet –, tehát az feltételezi, mintha a tőkebefektetésre egyáltalán nem került volna sor. A visszafizetendő támogatás így a tőkeemelések teljes összege. |
| --- | --- |

(135)

Más a helyzet a tőkebefektetések esetében. A megtérülés itt nem a cég fizetési hajlandóságán múlik (mint egy hitelnél), hanem teljes egészében a cég üzleti modelljével járó jövedelmezőség függvénye. Ha a magánbefektető nincs meggyőződve arról, hogy az üzlet megfelelően díjazza a felvállalt kockázatokat, nem fektet be, hanem pénzét inkább másra fordítja. Másként megfogalmazva, a Bizottság nem tudja elfogadni, hogy a vállalat tőkeemelése érdekében ugyanahhoz az összeghez hozzá tudott volna jutni a tőkepiacról magasabb hozamot kínálva, mivel várható teljesítménye nem tette lehetővé, hogy a tőkebefektetők számára ilyen magasabb hozamot ajánljon fel. A visszaköveteléssel visszaállítandó vagy megvalósítandó alternatív forgatókönyv – azaz a támogatás nélküli helyzet –, tehát az feltételezi, mintha a tőkebefektetésre egyáltalán nem került volna sor. A visszafizetendő támogatás így a tőkeemelések teljes összege.

| (136) | A Bizottság tehát nem tudja elfogadni Finnország álláspontját a tőkeemelés támogatási elemét illetően. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság tehát nem tudja elfogadni Finnország álláspontját a tőkeemelés támogatási elemét illetően.

8.2.   A VISSZAKÖVETELENDŐ TÁMOGATÁS

| (137) | Ezért a Bizottság által jogellenesnek és összeegyeztethetetlennek talált és Finnország által az ÅI-től visszakövetelendő támogatás a következő: |
| --- | --- |

(137)

Ezért a Bizottság által jogellenesnek és összeegyeztethetetlennek talált és Finnország által az ÅI-től visszakövetelendő támogatás a következő:

| (138) | Tőkeemelések:






  a) | C-IV jelű tőkeemelés: 353 199,00 EUR. Ezt a támogatást 2001. július 20-án bocsátották az ÅI rendelkezésére. |
| --- | --- | --- |

(138)

Tőkeemelések:

a)

C-IV jelű tőkeemelés: 353 199,00 EUR. Ezt a támogatást 2001. július 20-án bocsátották az ÅI rendelkezésére.

| b) | C-V jelű tőkeemelés: 599 933,78 EUR. Ezt a támogatást 2002. augusztus 15-én bocsátották az ÅI rendelkezésére. |
| --- | --- |

b)

C-V jelű tőkeemelés: 599 933,78 EUR. Ezt a támogatást 2002. augusztus 15-én bocsátották az ÅI rendelkezésére.

| c) | C-VI jelű tőkeemelés: 799 911,64 EUR. Ezt a támogatást 2003. március 13-án bocsátották az ÅI rendelkezésére. |
| --- | --- |

c)

C-VI jelű tőkeemelés: 799 911,64 EUR. Ezt a támogatást 2003. március 13-án bocsátották az ÅI rendelkezésére.

| d) | C-VII jelű tőkeemelés: 515 165,97 EUR. Ezt a támogatást 2004. május 6-án bocsátották az ÅI rendelkezésére. |
| --- | --- |

d)

C-VII jelű tőkeemelés: 515 165,97 EUR. Ezt a támogatást 2004. május 6-án bocsátották az ÅI rendelkezésére.

| e) | C-VIII jelű tőkeemelés: 669 896,95 EUR. Ezt a támogatást 2004. szeptember 30-án bocsátották az ÅI rendelkezésére. |
| --- | --- |

e)

C-VIII jelű tőkeemelés: 669 896,95 EUR. Ezt a támogatást 2004. szeptember 30-án bocsátották az ÅI rendelkezésére.

| f) | C-IX jelű tőkeemelés: 199 977,91 EUR. Ezt a támogatást 2005. június 16-án bocsátották az ÅI rendelkezésére. |
| --- | --- |

f)

C-IX jelű tőkeemelés: 199 977,91 EUR. Ezt a támogatást 2005. június 16-án bocsátották az ÅI rendelkezésére.

| g) | C-X jelű tőkeemelés: 234 961,43 EUR. Ezt a támogatást 2005. június 16-án bocsátották az ÅI rendelkezésére. |
| --- | --- |

g)

C-X jelű tőkeemelés: 234 961,43 EUR. Ezt a támogatást 2005. június 16-án bocsátották az ÅI rendelkezésére.

| h) | C-XI jelű tőkeemelés: 1 379 998,95 EUR. Ezt a támogatást 2007. február 15-én bocsátották az ÅI rendelkezésére. |
| --- | --- |

h)

C-XI jelű tőkeemelés: 1 379 998,95 EUR. Ezt a támogatást 2007. február 15-én bocsátották az ÅI rendelkezésére.

| (139) | Hitelgaranciák: Az összes garancia támogatási elemét egyfelől az ÅI-hez hasonló pénzügyi erejű vállalat kezességvállalás nélküli hitelköltségeire mérceként alkalmazott referencia-kamatláb, illetve az állami kezességvállalással az összes megfizetett prémium figyelembevétel kapott kamatláb különbségeként kell számítani, a kezességvállalásról szóló közlemény 4.2. szakasza szerint (a (66)–(80) preambulumbekezdésben részletesen kifejtettek szerint).






  a) | A G-I jelű garanciát illetően a támogatási elem a „gyenge (B)” hitelminősítési kategóriába tartozó cégre vonatkozó, általános fedezettség melletti referencia-kamatlábnak és a garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költségének különbsége (amely alatt a garanciáért fizetett díjak és a hitelkamat együttesen értendő). Ezt a támogatást 2003. október 9-én bocsátották az ÅI rendelkezésére (a (81) és (82) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint). Ebből az összegből le kell vonni a 19 500 EUR egyszeri garanciadíjat (41). |
| --- | --- | --- |

(139)

Hitelgaranciák: Az összes garancia támogatási elemét egyfelől az ÅI-hez hasonló pénzügyi erejű vállalat kezességvállalás nélküli hitelköltségeire mérceként alkalmazott referencia-kamatláb, illetve az állami kezességvállalással az összes megfizetett prémium figyelembevétel kapott kamatláb különbségeként kell számítani, a kezességvállalásról szóló közlemény 4.2. szakasza szerint (a (66)–(80) preambulumbekezdésben részletesen kifejtettek szerint).

a)

A G-I jelű garanciát illetően a támogatási elem a „gyenge (B)” hitelminősítési kategóriába tartozó cégre vonatkozó, általános fedezettség melletti referencia-kamatlábnak és a garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költségének különbsége (amely alatt a garanciáért fizetett díjak és a hitelkamat együttesen értendő). Ezt a támogatást 2003. október 9-én bocsátották az ÅI rendelkezésére (a (81) és (82) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint). Ebből az összegből le kell vonni a 19 500 EUR egyszeri garanciadíjat (41).

| b) | A G-II jelű garanciát illetően a támogatási elem a „gyenge (B)” hitelminősítési kategóriába tartozó cégre vonatkozó, általános fedezettség melletti referencia-kamatlábnak és a garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költségének különbsége (amely alatt a garanciáért fizetett díjak és a hitelkamat együttesen értendő). Ezt a támogatást 2004. november 2-án bocsátották az ÅI rendelkezésére. Ebből az összegből le kell vonni a 2 900 EUR egyszeri garanciadíjat (42). |
| --- | --- |

b)

A G-II jelű garanciát illetően a támogatási elem a „gyenge (B)” hitelminősítési kategóriába tartozó cégre vonatkozó, általános fedezettség melletti referencia-kamatlábnak és a garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költségének különbsége (amely alatt a garanciáért fizetett díjak és a hitelkamat együttesen értendő). Ezt a támogatást 2004. november 2-án bocsátották az ÅI rendelkezésére. Ebből az összegből le kell vonni a 2 900 EUR egyszeri garanciadíjat (42).

| c) | A G-III jelű garanciát illetően a támogatási elem a „kielégítő (BB)” hitelminősítési kategóriába tartozó cégre vonatkozó, általános fedezettség melletti referencia-kamatlábnak és a garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költségének különbsége (amely alatt a garanciáért fizetett díjak és a hitelkamat együttesen értendő). Ezt a támogatást 2005. december 13-án bocsátották az ÅI rendelkezésére. Ebből az összegből le kell vonni a 6 500 EUR egyszeri garanciadíjat (43). |
| --- | --- |

c)

A G-III jelű garanciát illetően a támogatási elem a „kielégítő (BB)” hitelminősítési kategóriába tartozó cégre vonatkozó, általános fedezettség melletti referencia-kamatlábnak és a garanciával fedezett hitel összes pénzügyi költségének különbsége (amely alatt a garanciáért fizetett díjak és a hitelkamat együttesen értendő). Ezt a támogatást 2005. december 13-án bocsátották az ÅI rendelkezésére. Ebből az összegből le kell vonni a 6 500 EUR egyszeri garanciadíjat (43).

| (140) | A pontos teljes visszafizetendő összeget a behajtási eljárás keretében, a fenti (138) és (139) preambulumbekezdésben ismertetett módszer szerint a finn hatóságok fogják meghatározni a Bizottsággal együttműködésben. A meghatározandó támogatási összeget kamat terheli attól a naptól kezdődően, amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, a visszafizetés napjáig. A Bizottság felkéri a finn hatóságokat, hogy a jóhiszemű együttműködés kötelezettségével összhangban működjenek együtt a Bizottsággal a visszafizetendő támogatás pontos összegének meghatározásában, |
| --- | --- |

(140)

A pontos teljes visszafizetendő összeget a behajtási eljárás keretében, a fenti (138) és (139) preambulumbekezdésben ismertetett módszer szerint a finn hatóságok fogják meghatározni a Bizottsággal együttműködésben. A meghatározandó támogatási összeget kamat terheli attól a naptól kezdődően, amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, a visszafizetés napjáig. A Bizottság felkéri a finn hatóságokat, hogy a jóhiszemű együttműködés kötelezettségével összhangban működjenek együtt a Bizottsággal a visszafizetendő támogatás pontos összegének meghatározásában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Finnország által az Ålands Industrihus AB javára 1997. június 18-án nyújtott 84 094,39 EUR összegű tőkeemelés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

2. cikk

A Finnország által jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével az Ålands Industrihus AB javára nyújtott, e határozat 8.2. szakaszában felsorolt állami támogatási intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetetlenek.

3. cikk

(1)   Finnország visszaköveteli a kedvezményezettől a 2. cikkben említett állami támogatást.

(2)   A visszafizetendő összegek tartalmazzák azt a kamatot, amely az összegeknek a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszafizetésig tartó időszak után jár.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezete szerinti konszolidált alapon kell kiszámítani.

(4)   Finnország e határozat elfogadásának napjától megszünteti a 2. cikkben említett támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését.

4. cikk

(1)   A 2. cikkben említett támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizetni.

(2)   Finnország biztosítja, hogy e határozatot az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtsák.

5. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Finnország benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:

| a) | a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (tőkeösszeg és visszakövetelési kamat); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (tőkeösszeg és visszakövetelési kamat);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Amíg a 2. cikkben említett támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Finnország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság egyszerű kérésére Finnország azonnal tájékoztatást ad az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Ugyancsak részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezett által már visszafizetett támogatásokról és visszakövetelési kamatokról.

6. cikk

E határozat címzettje a Finn Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 13-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 76., 2008.3.27., 15. o.

1

(2)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni. Az EUMSZ bizonyos terminológiai változtatásokat is bevezetett, ilyen a „Közösség” helyett az „Unió”, illetve a „közös piac” helyett a „belső piac” használata. E határozat az EUMSZ terminológiáját követi.

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  Kivéve az „Ålands företagareförening rf”, egy helyi gazdálkodó szervezet tulajdonát képező, elhanyagolható mennyiségű (az összesen 30 392. részvényből 3) részvényt.

4

(5)  1999-ben a mérlegfőösszeg 733 341 EUR; az árbevétel 101 486 EUR; az eredmény pedig 27 719 EUR volt.

5

(6)  Az 1997. évi 834 645 EUR mérlegfőösszeg 1999-re 733 341 EUR-ra csökkent.

6

(7)  E pont információnak többsége az iTiden weboldaláról (www.itiden.ax) származik kiegészítve a finn hatóságok által megadott (a nyilvánosan elérhető információkkal egybehangzó) adatokkal.

7

(8)  „A helyi kormány törekedni fog az informatikai és szolgáltatási ágazat számára alkalmas ipari ingatlanok és irodaterület kínálatának az állami ingatlankezelő vállalatok révén történő bővítésére. Ehhez további tőkére lehet majd szükség.” Budget för landskapet Åland 2000, 304. oldal.

8

(9)  „A helyi kormány törekedni fog [...] az új cégek és üzleti projektek növekedésének hatékonyabb elősegítésére. A kormány folytatja az információs technológiai falu projektjének megvalósítására irányuló munkáját [...]”. Budget för landskapet Åland 2001, 319. és 321. oldal.

9

(10)  Budget för landskapet Åland 2002, 291. oldal.

10

(11)  Ezeket az intézkedéseket az euro bevezetése előtt hozták meg, ezért azok finn márkában (FIM) szerepelnek. A C-I intézkedés 500 003 FIM, a C-II. intézkedés 2 025 010 FIM, a C-III pedig 680 003 FIM összegű. Az átváltás idején az átváltási árfolyamot 1 EUR = 5,94573 FIM szinten rögzítették.

11

(12)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

12

(13)  Lásd többek között a 234/84. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1986., 2263. o.) 14. pontját; a C-305/89. sz. ügy (EBHT 1991., I-1603. o.) 18. és 19. pontját; a C-278/92, C-279/92 és C-280/92. sz., Hytasa egyesített ügyek (EBHT 1994., I-4103. o.) 20. és 21. pontját; a C-303/88. sz., Eni-Lanerossi ügy (EBHT 1991., I-1433. o.) 20. és azt követő pontjait; a T-11/95. sz., BP Chemicals ügy (EBHT 1995., II-599. o.) 161. pontját.

13

Belgium

Bizottság

Hytasa

Eni-Lanerossi

BP Chemicals

(14)  HL C 155., 2008.6.20., 10. o.

14

(15)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat 25. pontját.

15

(16)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat 26. pontját.

16

(17)  KPMG, „Projekt Tower”, 2007.7.10.

17

(18)  Igaz, hogy a C-IV jelű tőkeemelésre 2001-ben, azaz a 2002-ben beterjesztett nyereségességi elemzés előtt került sor. Nem került külön elszámolás benyújtásra a C-IV-et alátámasztó pénzügyi feltételezéseket illetően. Mindazonáltal, mivel ezt a tőkeemelést használták fel azon telek vételéhez, amelyen az iTident felépíteni tervezték (és ez a szándék a kezdetektől érvényesült), a Bizottság álláspontja az, hogy a helyi kormánynak – amennyiben egyáltalán mérlegelte a megtérülés kilátásait – nem volt oka a 2002-ben várt 3 %-nál magasabb megtérülés elvárására.

18

(19)  HL C 68., 1996.3.6., 9. o.

19

(20)  Noha a hivatalos eljárás csak 2008-ban kezdődött, a Bizottság már a 2006. október 25-i levelében is érdeklődött az intézkedésekről, emiatt az 1997-es tőkeinjekció nem tartozik a visszafizettetés tekintetében alkalmazandó tízéves elévülés hatálya alá.

20

(21)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

21

(22)  A kezességvállalásról szóló közlemény 3.2. szakaszának d) pontja.

22

(23)  Bizalmas információk

23

(24)  2007. január 15. után a kamatláb a [...] kamatlábbá alakult volna.

24

(25)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

25

(26)  A Finnország által megadott információk szerint ezt a kamatlábat 2007. január 15-ig kellett alkalmazni, amikor is azt [...] bázispontra változtatják. A garanciával fedezett hitel feltételeit azonban újratárgyalták, és 2005. december 13-tól2007. január 15-ig a kamatlábat [...] %-ban határozták meg, amikor is az [...] bázispontra változik. A kamatlábat 2009. január 14-én megváltoztatták a [...] bázispont, és 2011. február 12-én újfent, a [...] bázispont mértékre.

26

(27)  Ennek nem képezi részét a hitelösszeg [...] %-ának megfelelő, 19 500 EUR összegű egyszeri prémium. Erre később, a támogatás visszafizettetésével foglalkozó 8.2. szakasz tér ki.

27

(28)  Ennek nem képezi részét a hitelösszeg [...] %-ának megfelelő, 2 900 EUR összegű egyszeri prémium. Erre később, a támogatás visszafizettetésével foglalkozó 8.2. szakasz tér ki.

28

(29)  Ennek nem képezi részét a hitelösszeg [...] %-ának megfelelő, 6 500 EUR összegű egyszeri prémium. Erre később, a támogatás visszafizettetésével foglalkozó 8.2. szakasz tér ki.

29

(30)  A Gibraltár kontra Bizottság ügyben (a T-195/01. és T-207/01. sz., Gibraltár kormánya kontra Bizottság egyesített ügyekben 2002. április 30-án hozott ítéletben (EBHT 2002., II-2309. o., 109-111. pont) az Elsőfokú Bíróság megjegyezte, hogy a 659/99/EK rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében „a létező támogatás módosításai” új támogatásoknak minősülnek. Ezért csak a módosítás minősítendő új támogatásnak. Ha azonban a módosítás a kezdeti támogatási programnak magát a lényegét érinti – mivel az a programtól nem választható el – e program új támogatási programmá alakul át (a T-254/00., T 270/00. és T 277/00. sz., Hotel Cipriani kontra Bizottság egyesített ügyekben 2008. november 28-án hozott ítélet 358. és 359. pontja).

30

Gibraltár

Bizottság

Gibraltár kormánya

Bizottság

Hotel Cipriani

Bizottság

(31)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

31

(32)  Landskapslag om landskapsgarantier för industrier och andra näringsgrenar, ÅFS 1966:14.

32

(33)  A törvény hatálya egyes hitelekre is kiterjed (a Bizottság megjegyzése).

33

(34)  Az 1994. március 3-i módosítás a költségvetést 20 millió FIM-ról 30 millióra emelte, az 1996. február 16-i pedig 30 millió FIM-ról 50 millió FIM-ra emelte.

34

(35)  Lásd a C-24/95. sz., Land Rheinland-Pfalz kontra Alcan Deutschland GmbH ügyben 1997. március 20-án hozott ítélet (EBHT 1997., I-1591. o.) 49. pontját.

35

Land Rheinland-Pfalz

Alcan Deutschland GmbH

(36)  Ugyanott, a 17. pontban; lásd még a C-465/09P. sz., Diputación Foral de Vizcaya kontra Bizottság és C-470/09P. sz., Territorio Histórico de Vizcaya és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott 2011. június 9-i ítélet 151. pontját, az ítéletet még nem tették közzé.

36

Diputación Foral de Vizcaya

Bizottság

Territorio Histórico de Vizcaya és társai

Bizottság

(37)  Lásd a 34. lábjegyzetet.

37

(38)  A C-5/89. sz., Németország kontra Bizottság ügy 1990. szeptember 20-án hozott ítéletének (EBHT 1990., I-3437. o.) 14. pontja.

38

Németország

Bizottság

(39)  Lásd a T-427/04. és T-15/05. sz., Franciaország és France Télécom kontra Bizottság egyesített ügyek 2009. november 30-án hozott ítéletének (EBHT 2009., II-4315. o.) 261. pontját.

39

Franciaország és France Télécom

Bizottság

(40)  A C-348/93. sz., Bizottság kontra Olaszország ügy 1995. április 4-án hozott ítéletének (EBHT 1995., I-673. o.) 27. pontja.

40

Bizottság

Olaszország

(41)  Lásd a 81. pontot és a 25. lábjegyzetet.

41

(42)  Lásd a 83. pontot és a 26. lábjegyzetet.

42

(43)  Lásd a 85. pontot és a 27. lábjegyzetet.

43

---

MELLÉKLET

Tájékoztatás a kapott, visszafizetendő és már visszafizetett támogatás összegéről

| A kedvezményezett megjelölése | A program alapján kapott támogatás teljes összege (1) | A visszafizetendő teljes összeg (1)

  (Tőkeösszeg) | Már visszatérített teljes összeg (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tőkeösszeg | Visszakövetelési kamat |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

A kedvezményezett megjelölése

A program alapján kapott támogatás teljes összege (1)

A visszafizetendő teljes összeg (1)

(Tőkeösszeg)

Már visszatérített teljes összeg (1)

Tőkeösszeg

Visszakövetelési kamat

---

(1)  Nemzeti pénznem millióban kifejezve.

---

| 12.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/51

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. május 10.)

a 2004/68/EK tanácsi irányelv II. mellékletének a valamely terület kéknyelv-betegségtől mentesnek nyilváníthatóságára vonatkozó alapvető általános kritériumok tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2012) 2978. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/253/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségen történő átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról, a 90/426/EGK és 92/65/EGK irányelv módosításáról, valamint a 72/462/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 26-i 2004/68/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2004/68/EK irányelv megállapítja az I. mellékletében felsorolt élő patás állatok Unióba történő behozatalára, valamint az Unión történő átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/68/EK irányelv megállapítja az I. mellékletében felsorolt élő patás állatok Unióba történő behozatalára, valamint az Unión történő átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi követelményeket.

| (2) | Az említett irányelv értelmében az élő patás állatok Unióba történő behozatala, valamint az Unión történő átszállítása csak olyan harmadik országokból engedélyezhető, amelyek az irányelvben leírt eljárással összhangban összeállított vagy módosított listán vagy listákon szerepelnek. |
| --- | --- |

(2)

Az említett irányelv értelmében az élő patás állatok Unióba történő behozatala, valamint az Unión történő átszállítása csak olyan harmadik országokból engedélyezhető, amelyek az irányelvben leírt eljárással összhangban összeállított vagy módosított listán vagy listákon szerepelnek.

| (3) | Az élő patás állatok Unióba történő behozatala csak akkor engedélyezhető, ha az engedélyezett harmadik ország garantálni tudja, hogy az állatok betegségtől mentes területről származnak, a 2004/68/EK irányelv II. mellékletében felsorolt alapvető általános kritériumoknak megfelelően, és amelybe nem hozhatók be olyan állatok, amelyeket az említett mellékletben felsorolt betegségek ellen beoltottak. |
| --- | --- |

(3)

Az élő patás állatok Unióba történő behozatala csak akkor engedélyezhető, ha az engedélyezett harmadik ország garantálni tudja, hogy az állatok betegségtől mentes területről származnak, a 2004/68/EK irányelv II. mellékletében felsorolt alapvető általános kritériumoknak megfelelően, és amelybe nem hozhatók be olyan állatok, amelyeket az említett mellékletben felsorolt betegségek ellen beoltottak.

| (4) | A kéknyelv-betegség szerepel a 2004/68/EK irányelv II. mellékletében. Az említett melléklet szerint minden, a Suidae családoktól különböző állatfaj esetére a következő vonatkozik: ahhoz, hogy egy területet kéknyelv-betegségtől mentesnek lehessen tekinteni, a következő feltételeknek kell megfelelnie: a Culicoides populáció megfelelő ellenőrzése mellett a betegség megjelenésének egyetlen esetéről sem történt bejelentés, és nem történt vakcinázás sem az elmúlt 12 hónapban. |
| --- | --- |

(4)

A kéknyelv-betegség szerepel a 2004/68/EK irányelv II. mellékletében. Az említett melléklet szerint minden, a Suidae családoktól különböző állatfaj esetére a következő vonatkozik: ahhoz, hogy egy területet kéknyelv-betegségtől mentesnek lehessen tekinteni, a következő feltételeknek kell megfelelnie: a Culicoides populáció megfelelő ellenőrzése mellett a betegség megjelenésének egyetlen esetéről sem történt bejelentés, és nem történt vakcinázás sem az elmúlt 12 hónapban.

| (5) | A technológiai újítások eredményeképpen az utóbbi években olyan, a kéknyelv-betegség elleni „inaktivált vakcinák” is elérhetővé váltak, amelyek nem járnak azzal a kockázattal, hogy a vírus helyileg a vakcinázott állatok környezetében lévő nem vakcinázott szarvasmarhákra, juhokra és kecskékre is átterjed. Ma már általánosan elfogadott, hogy az Unióban az ilyen állatoknál a kéknyelv-betegség leküzdésére és a klinikai betegségek megelőzésére a legelőnyösebb megoldás az inaktivált vakcinák használata. |
| --- | --- |

(5)

A technológiai újítások eredményeképpen az utóbbi években olyan, a kéknyelv-betegség elleni „inaktivált vakcinák” is elérhetővé váltak, amelyek nem járnak azzal a kockázattal, hogy a vírus helyileg a vakcinázott állatok környezetében lévő nem vakcinázott szarvasmarhákra, juhokra és kecskékre is átterjed. Ma már általánosan elfogadott, hogy az Unióban az ilyen állatoknál a kéknyelv-betegség leküzdésére és a klinikai betegségek megelőzésére a legelőnyösebb megoldás az inaktivált vakcinák használata.

| (6) | Ennek megfelelően a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvet (2) a 2012/5/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) nemrégiben módosították, hogy az EU egész területére előírják az inaktivált vakcinák használatát. |
| --- | --- |

(6)

Ennek megfelelően a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvet (2) a 2012/5/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) nemrégiben módosították, hogy az EU egész területére előírják az inaktivált vakcinák használatát.

| (7) | A kéknyelv-betegség esetében kialakulóban lévő járványügyi helyzet eredményeképpen, valamint az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) szabványainak való megfelelés érdekében, a kéknyelv-betegségre fogékony fajokhoz tartozó egyes állatok szállításának ellenőrzése, megfigyelése, felügyelete és korlátozása tekintetében a 2000/75/EK tanácsi irányelv végrehajtási szabályairól szóló, 2007. október 26-i 1266/2007/EK bizottsági rendeletet (4) a közelmúltban módosították. Következésképpen, az uniós szabványok szerint csak akkor tekinthető kéknyelv-betegségtől mentesnek egy terület, ha legalább két évig nem terjed rajta a vírus. A 2004/68/EK irányelv II. mellékletében említett tizenkét hónapos időszakot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A kéknyelv-betegség esetében kialakulóban lévő járványügyi helyzet eredményeképpen, valamint az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) szabványainak való megfelelés érdekében, a kéknyelv-betegségre fogékony fajokhoz tartozó egyes állatok szállításának ellenőrzése, megfigyelése, felügyelete és korlátozása tekintetében a 2000/75/EK tanácsi irányelv végrehajtási szabályairól szóló, 2007. október 26-i 1266/2007/EK bizottsági rendeletet (4) a közelmúltban módosították. Következésképpen, az uniós szabványok szerint csak akkor tekinthető kéknyelv-betegségtől mentesnek egy terület, ha legalább két évig nem terjed rajta a vírus. A 2004/68/EK irányelv II. mellékletében említett tizenkét hónapos időszakot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | A kéknyelv-betegségre fogékony fajokhoz tartozó élő patás állatok Unión belüli mozgására a 2000/75/EK irányelv és az 1266/2007/EK rendelet vonatkozik. Helyénvaló, hogy a 2004/68/EK irányelv II. mellékletében meghatározott alapvető általános kritériumok, amelyek alapján egy harmadik ország területe kéknyelv-betegségtől mentesnek tekinthető, az Unióban alkalmazott követelményekkel összhangban legyenek. |
| --- | --- |

(8)

A kéknyelv-betegségre fogékony fajokhoz tartozó élő patás állatok Unión belüli mozgására a 2000/75/EK irányelv és az 1266/2007/EK rendelet vonatkozik. Helyénvaló, hogy a 2004/68/EK irányelv II. mellékletében meghatározott alapvető általános kritériumok, amelyek alapján egy harmadik ország területe kéknyelv-betegségtől mentesnek tekinthető, az Unióban alkalmazott követelményekkel összhangban legyenek.

| (9) | A 2004/68/EK irányelv II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 2004/68/EK irányelv II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/68/EK irányelv II. mellékletében a kéknyelv-betegségre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| „Kéknyelv-betegség | a Culicoides populáció megfelelő ellenőrzése mellett a betegség megjelenésének egyetlen esetéről sem történt bejelentés, és nem történt vakcinázás sem az elmúlt 24 hónapban | A Bos, Bison, Bubalus, Ovis és Capra nemtől, és a Suidae családtól különböző minden egyéb faj” |
| --- | --- | --- |

„Kéknyelv-betegség

a Culicoides populáció megfelelő ellenőrzése mellett a betegség megjelenésének egyetlen esetéről sem történt bejelentés, és nem történt vakcinázás sem az elmúlt 24 hónapban

A Bos, Bison, Bubalus, Ovis és Capra nemtől, és a Suidae családtól különböző minden egyéb faj”

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. május 10-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 321. o.

1

(2)  HL L 327., 2000.12.22., 74. o.

2

(3)  HL L 81., 2012.3.21., 1. o.

3

(4)  HL L 283., 2007.10.27., 37. o.

4

---

| 12.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/53 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/53

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. május 10.)

a diklórfosznak a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe a 18. terméktípus vonatkozásában történő felvétele megtagadásáról

(az értesítés a C(2012) 3016. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/254/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., IA., illetőleg IB. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. Abban a jegyzékben szerepel a diklórfosz. |
| --- | --- |

(1)

A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., IA., illetőleg IB. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. Abban a jegyzékben szerepel a diklórfosz.

| (2) | Az 1451/2007/EK rendelet alapján és a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a diklórfosz (CAS-szám: 62-73-7, EK-szám: 200-547-7) értékelése az említett irányelv V. melléklete szerinti 18. terméktípusban, azaz a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerekben történő felhasználás vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Az 1451/2007/EK rendelet alapján és a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a diklórfosz (CAS-szám: 62-73-7, EK-szám: 200-547-7) értékelése az említett irányelv V. melléklete szerinti 18. terméktípusban, azaz a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerekben történő felhasználás vonatkozásában.

| (3) | A tárgyban Olaszországot jelölték ki referens tagállamnak, az pedig az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2007. november 20-án benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást. |
| --- | --- |

(3)

A tárgyban Olaszországot jelölték ki referens tagállamnak, az pedig az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2007. november 20-án benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást.

| (4) | A tagállamok és a Bizottság megvizsgálták az illetékes hatóság jelentését. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2011. december 9-én értékelő jelentésben foglalta össze a vizsgálat eredményeit. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok és a Bizottság megvizsgálták az illetékes hatóság jelentését. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2011. december 9-én értékelő jelentésben foglalta össze a vizsgálat eredményeit.

| (5) | Az értékelés azt bizonyítja, hogy a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerként felhasznált, diklórfoszt tartalmazó biocid termékek ésszerűen nem felelhetnek meg a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megállapított követelményeknek. Az emberi egészségkockázat, illetve a környezeti kockázat értékelése keretében felmerült forgatókönyvek elfogadhatatlan potenciális kockázatot mutattak ki. Ezért a 18. terméktípusban történő felhasználás vonatkozásában a diklórfoszt nem helyénvaló felvenni a 98/8/EK irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe. |
| --- | --- |

(5)

Az értékelés azt bizonyítja, hogy a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerként felhasznált, diklórfoszt tartalmazó biocid termékek ésszerűen nem felelhetnek meg a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megállapított követelményeknek. Az emberi egészségkockázat, illetve a környezeti kockázat értékelése keretében felmerült forgatókönyvek elfogadhatatlan potenciális kockázatot mutattak ki. Ezért a 18. terméktípusban történő felhasználás vonatkozásában a diklórfoszt nem helyénvaló felvenni a 98/8/EK irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe.

| (6) | A jogbiztonság érdekében meg kell határozni azt az időpontot, amelytől kezdve a 18. terméktípusokba tartozó, diklórfoszt tartalmazó biocid termékek – figyelemmel e termékek elfogadhatatlan hatásaira és gyártóik jogos elvárásaira – nem hozhatók forgalomba. |
| --- | --- |

(6)

A jogbiztonság érdekében meg kell határozni azt az időpontot, amelytől kezdve a 18. terméktípusokba tartozó, diklórfoszt tartalmazó biocid termékek – figyelemmel e termékek elfogadhatatlan hatásaira és gyártóik jogos elvárásaira – nem hozhatók forgalomba.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A diklórfosz (CAS-szám: 62-73-7, EK-szám: 200-547-7) nem vehető fel a 98/8/EK irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe a 18. terméktípus vonatkozásában.

2. cikk

Az 1451/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban a 18. terméktípusba tartozó, diklórfoszt tartalmazó biocid termékek 2012. november 1-jétől nem hozhatók forgalomba.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. május 10-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

2

---

Helyesbítések

| 12.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/54 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/54

---

Helyesbítés a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. április 8-i 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 112., 2011. április 30.
  )

A 35. oldalon, a 126. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   Ha a jogosítvány jogosultjának minősülő ugyanazon természetes vagy jogi személy által elkövetett két vagy több súlyos jogsértést tárnak fel egyetlen vizsgálat során, az (1) bekezdésben említett halászati jogosítvány jogosultjával szemben az egyes érintett súlyos jogsértésekért kiszabandó pontszám legfeljebb 12 lehet.”

helyesen:

„(2)   Ha a jogosítvány jogosultjának minősülő ugyanazon természetes vagy jogi személy által elkövetett két vagy több súlyos jogsértést tárnak fel egyetlen vizsgálat során, az (1) bekezdésben említett halászati jogosítvány jogosultjával szemben az egyes érintett súlyos jogsértésekért kiszabandó pontok száma összesen legfeljebb 12 lehet.”

---